				|

		52011PC0928

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskom štatistickom programe na roky 2013 – 2017 /* KOM/2011/0928 v konečnom znení - 2011/0459 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
1.1.      Dôvody
a ciele návrhu
Vykonávanie politík EÚ si
vyžaduje porovnateľné a spoľahlivé štatistické informácie
o hospodárskej, sociálnej a environmentálnej situácii v EÚ
a jej súčastiach na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Európska
štatistika je nevyhnutná aj preto, aby široká verejnosť porozumela Európe
a aby sa občania zapojili do demokratického procesu
a diskutovali o súčasnosti a budúcnosti EÚ.
Európsky štatistický systém (EŠS) musel
v ostatných rokoch riešiť mnohé problémy. Po prvé, trvale rastie
potreba európskej štatistiky a tento vývoj sa v budúcnosti
pravdepodobne nezmení. Po druhé, povaha štatistiky sa zmenila:
rozhodovanie vychádzajúce z overených poznatkov si vyžaduje, aby
štatistika spĺňala kritériá kvality súvisiace s konkrétnymi
cieľmi, ktorým slúži, a neustále rastie potreba komplexnej
viacrozmernej štatistiky podporujúcej zložené politické oblasti. Po tretie,
keďže na informačnom trhu sa objavili noví účastníci, a to
aj takí, ktorí poskytujú informácie takmer v reálnom čase, prioritou
EŠS sa v budúcnosti stane kvalita a v prípade krátkodobých
štatistík najmä včasnosť. Po štvrté, situáciu ešte viac
komplikujú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej a európskej úrovni,
ako aj potreba ďalšieho zníženia zaťaženia podnikov
a občanov. Na všetky uvedené problémy reaguje Oznámenie Komisie
Európskemu parlamentu a Rade o metóde tvorby štatistiky EÚ: vízia pre nasledujúce
desaťročie[1], ako aj stratégia realizácie Európskeho štatistického systému[2] a zameriavajú sa na presadenie nových spôsobov práce
v rámci EŠS s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť
a flexibilitu. Vykonávanie oznámenia a spoločnej stratégie EŠS
tvoria základ európskeho štatistického programu (EŠP).
V návrhu európskeho štatistického
programu je na základe uvedených skutočností stanovený cieľ
vytvoriť komplexný program poskytujúci celkový rámec na rozvoj,
tvorbu a zverejňovanie európskych štatistík na roky 2013 až 2017
a zaviesť novú metódu tvorby európskej štatistiky opísanú
v uvedenom oznámení.
1.2.      Všeobecný
kontext
Právnym základom vytvorenia viacročného európskeho štatistického
programu je článok 13 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike[3]. Podľa tohto nariadenia musí európsky štatistický program
stanoviť rámec na rozvoj, tvorbu a zverejňovanie európskej
štatistiky a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na obdobie najviac
piatich rokov. Program má stanoviť priority v oblasti
informačných potrieb na účely vykonávania opatrení Európskej
únie. Tieto potreby sa majú posudzovať so zreteľom na zdroje,
ktoré sú na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni potrebné na
vytvorenie požadovanej štatistiky, ako aj so zreteľom na zaťaženie
respondentov a náklady, ktoré im v tejto súvislosti vznikli.
Ciele EŠP sa podrobne rozpracujú
v ročných pracovných programoch v súlade s nariadením
223/20093. Vypracuje sa priebežná správa o pokroku pri plnení
programu a po ukončení programového obdobia taktiež záverečná
hodnotiaca správa.
1.3.      Existujúce
ustanovenia v oblasti návrhu
Súčasný štatistický program Spoločenstva prijatý rozhodnutím
Európskeho parlamentu a Rady, ktorý pokrýva roky 2008 – 2012[4], je v poradí siedmym štatistickým programom.
1.4.      Súlad
s inými politikami Únie
Hlavným cieľom európskej
štatistiky je podporiť rozvoj, sledovanie a hodnotenie európskych
politík pomocou dôveryhodných, objektívnych, porovnateľných
a koherentných vecných informácií.
Predkladaný návrh je v súlade s prioritami Únie, keďže
štatistika, ktorá sa bude vyvíjať, zostavovať a zverejňovať
v rámci tohto programu, prispeje k uplatňovaniu prioritných
politík EÚ, ako je napríklad stratégia Európa 2020 na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[5], ako aj ďalších politík na roky 2010 – 2014[6] (t. j. posilnená a integrovaná správa hospodárskych
záležitostí, zmena klímy, rast a sociálna súdržnosť, Európa občanov
a globalizácia).
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
2.1.      Konzultácie
so zainteresovanými stranami
Konzultačné metódy, hlavné
cieľové oblasti a všeobecný profil respondentov
V júli 2010 sa
pred prípravou tohto návrhu uskutočnili konzultácie
s používateľmi európskej štatistiky, t. j. generálnymi
riaditeľstvami Komisie, Európskou centrálnou bankou a Európskym poradným
výborom pre štatistiku[7] o ich potrebách súvisiacich s európskou štatistikou v rokoch
2013 – 2017.
Do prípravy návrhu boli priamo zapojené
členské štáty, krajiny EZVO a kandidátske krajiny. Konzultácie sa
uskutočnili týmto spôsobom:
Po prvé, v júli 2010 sa uskutočnili
konzultácie so skupinami riaditeľov v jednotlivých štatistických
oblastiach zastupujúcich tvorcov európskej štatistiky v rôznych
štatistických oblastiach o ich potrebách na roky 2013 – 2017.
Po druhé, v rámci zasadnutia konferencie
generálnych riaditeľov národných štatistických úradov (DGINS)[8] v dňoch 29. – 30. septembra 2010 sa uskutočnili
konzultácie o prioritách na roky 2013 – 2017.
Na základe výsledku konzultácií Európskeho
štatistického systému so zúčastnenými stranami o ich štatistických
potrebách na roky 2013 – 2017 sa pripravil prvý návrh európskeho
štatistického programu na roky 2013 – 2017 určený na interné
a externé konzultácie. Návrh bol v máji 2011 predstavený Výboru pre Európsky
štatistický systém (ESSC). Zároveň sa uskutočnili konzultácie
s Európskym poradným výborom pre štatistiku (ESAC), Výborom pre menovú
a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB)
a pracovnou skupinou EŠS pre programovanie a koordináciu.
Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým sa
zohľadnili
Zhrnutie odpovedí používateľov
európskej štatistiky
Na žiadosť
Eurostatu o informácie o potrebe európskej štatistiky na roky
2013 – 2017 odpovedalo spolu 14 generálnych riaditeľstiev Komisie
a Európska centrálna banka. Väčšina z nich uviedla podrobné
požiadavky na štatistiku potrebnú ako východisko pre európske politiky, za
ktoré zodpovedajú. Hoci nie všetky tieto požiadavky sú výslovne uvedené
v návrhu, Eurostat ich dôkladne zanalyzoval a zohľadnil pri
navrhovaní cieľov programu.
Zhrnutie odpovedí tvorcov európskej
štatistiky
Na žiadosť
Eurostatu o poskytnutie informácií o potrebách na roky 2013 – 2017
odpovedalo spolu šesť skupín riaditeľov (skupina riaditeľov pre
oblasť metodológie, skupina riaditeľov pre oblasť
informačných technológií, skupina riaditeľov pre oblasť
sociálnej štatistiky, zasadnutie riaditeľov pre problematiku regionálnej,
územnej a environmentálnej štatistiky a environmentálnych účtov,
Stály výbor pre poľnohospodársku štatistiku a skupina riaditeľov
pre podnikovú štatistiku). Skupiny riaditeľov poukázali na to, že treba
vyvážiť rastúci dopyt po novej štatistike so znižovaním dostupných
financií. V tejto súvislosti odporúčali namiesto nových zberov údajov
maximálne využiť existujúce údaje, spojiť sa s ďalšími
poskytovateľmi údajov s cieľom optimalizovať využitie
dostupných informácií, obmedziť úroveň požadovaných údajov,
zvýšiť efektívnosť zberu údajov prostredníctvom nových
informačných a komunikačných technológií, analyzovať
konzistentnosť rôznych právnych aktov a oddeliť štatistické
nástroje od používateľov stanovením samostatných zisťovaní na
jednotlivé účely. Skupiny riaditeľov taktiež uviedli potrebu
posilniť úlohu Eurostatu ako koordinátora tvorby štatistiky. Tieto
a ďalšie pripomienky sa podľa možností zohľadnili pri
navrhovaní cieľov európskeho štatistického programu.
Konferencia DGINS, ktorá sa uskutočnila
v dňoch 29. – 30. septembra 2010, podporila navrhovaný prístup
k európskemu štatistickému programu a jeho prioritným oblastiam
a zdôraznila potrebu dostatočne flexibilného EŠP umožňujúceho
zahrnutie konkrétnych opatrení do ročného programového cyklu. Konferencia
poukázala na skutočnosť, že z dôvodu zásadného obmedzenia
financií na vnútroštátnej aj európskej úrovni a potreby ďalšieho
zníženia administratívneho zaťaženia je dôležité, aby sa v nasledujúcom
viacročnom programe stanovili priority na základe strategicky
orientovaného prístupu.
Zhrnutie hlavných pripomienok k prvému
návrhu európskeho štatistického programu na roky 2013–2017
Schôdza Výboru pre
Európsky štatistický systém v máji 2011 vo všeobecnosti podporila
koncepčný prístup.
Viacero delegácií poukázalo na stupeň
ambícií EŠP a vyjadrilo znepokojenie nad rozporom medzi obmedzením
financií na vnútroštátnej úrovni a počtom nových iniciatív uvedených
v európskom štatistickom programe.
Niektoré delegácie síce uznali potrebu
flexibilného programu, spochybnili však jeho celkovú povahu a nedostatok
podrobných informácií v EŠP a poukázali na to, že je potrebné
prepojiť európsky štatistický program s budúcimi ročnými
pracovnými programami.
Niektoré delegácie vyjadrili pochybnosti nad
tým, či sú plány na financovanie nových iniciatív z prostriedkov
ušetrených vďaka zvýšeniu efektívnosti s novou metódou tvorby
európskej štatistiky realistické. Niektorí delegáti poukázali na to, že treba
uvažovať o ďalších spôsoboch zvýšenia efektívnosti (napr.
zlepšiť stanovenie priorít, zvýšiť efektívnosť, zlepšiť
využívanie administratívnych údajov, rozšíriť používanie technológií
a informovať sa o osvedčených postupoch).
Niektoré delegácie zreteľnejšie podčiarkli
potrebu znížiť zaťaženie respondentov a jedna delegácia navrhla
posilniť časť týkajúcu sa stanovenia priorít uvedením
konkrétnych opatrení.
Mnohé delegácie vyjadrili potrebu opatrného
prístupu k označovaniu kvality a požadovali podrobnú diskusiu.
Niekoľko delegácií uvítalo posilnenie
partnerstva v rámci Európskeho štatistického systému aj mimo neho
a zdôraznilo význam rozšírenia spolupráce v rámci EŠS, ako aj
spolupráce s Európskym systémom centrálnych bánk a medzinárodnými
organizáciami.
Uvedené body tvorili hlavnú časť
záverov konzultácie s pracovnou skupinou pre programovanie
a koordináciu.
Všeobecnú podporu európskemu štatistickému
programu vyjadrila väčšina národných štatistických úradov, predniesli však
určité výhrady k formulovaniu cieľa novej metódy tvorby
európskej štatistiky a k legislatívnej politike.
Na konferencii zazneli pripomienky ku
konkrétnym štatistickým oblastiam alebo žiadosti o vysvetlenie
určitých častí EŠP.
Eurostat všetky pripomienky k návrhu EŠP
dôkladne zanalyzoval a zohľadnil pri príprave revidovaného znenia
európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017.
Európsky štatistický program všeobecne opisuje
strategické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, a výstupy, ktoré sa majú
vytvoriť pre nasledujúce programové obdobie, s cieľom
slúžiť ako všeobecný a pružný nástroj plánovania umožňujúci
zohľadnenie nového vývoja.
Európsky štatistický program odráža záväzok
Eurostatu zaujať strategicky orientovaný prístup určovania priorít.
Podľa tohto prístupu tvorí neoddeliteľnú súčasť príprav
ročných pracovných programov skúmanie otázky negatívnych priorít,
a uskutoční sa teda pre obdobie zahrnuté do EŠP. Európsky
štatistický program vytvára všeobecný rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie
európskej štatistiky tak, že stanovuje hlavné oblasti a ciele opatrení
naplánovaných na nasledujúcich päť rokov. Uvedené ciele sa
podrobnejšie sformulujú a naplánujú v ročných pracovných
programoch. Týmto spôsobom sa nadviaže jasné prepojenie medzi EŠP
a ročnými pracovnými programami.
Európsky štatistický program je v úplnom
súlade so spoločnou stratégiou Európskeho štatistického systému týkajúcou
sa nového systému tvorby, ktorý už prijal Výbor pre Európsky štatistický
systém. Nezaviedli sa žiadne nové prvky a európsky štatistický program
odráža uplatňovanie stratégie.
2.2.      Získavanie
a využívanie expertízy
V rámci prípravy
európskeho štatistického programu sa uskutočnili aj konzultácie
s externými odborníkmi. O vyjadrenie stanoviska k návrhu
programu bol požiadaný Európsky poradný výbor pre štatistiku (ESAC)
a Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku
platobnej bilancie (CMFB).
Európsky poradný výbor pre štatistiku sa vo
svojom stanovisku venoval otázke obmedzenia financií a potrebe
pokračovať v práci na stanovení priorít s cieľom
vymedziť negatívne priority. Výbor ESAC v tejto súvislosti poukázal
na potrebu zvýšiť efektívnosť prostredníctvom širšieho využitia
technológií a využitia údajov zozbieraných na iné účely, pričom
uznal, že problémy spôsobuje rôzny stupeň vyspelosti štatistických systémov
jednotlivých členských štátov. Výbor ESAC taktiež zdôraznil význam výmeny
poznatkov a požadoval, aby táto výmena zahrnula rozvojové činnosti
s cieľom znížiť náklady na nový výskum. Výbor ESAC okrem toho
upozornil na význam maximálneho využitia údajov, hlbšej integrácie
a využívania existujúcich údajov.
Výbor pre menovú a finančnú
štatistiku a štatistiku platobnej bilancie vo svojom stanovisku vyjadril
všeobecnú podporu európskemu štatistickému programu, ako aj hlavným prioritám
a cieľom v oblasti rozvoja a koordinácie menovej
a finančnej štatistiky a štatistiky platobnej bilancie. Výbor
poukázal na význam integrácie v rámci jednotlivých štatistických oblastí
a Európskeho štatistického systému v záujme vytvárania viacúčelových
štatistík a zdôraznil potrebu zamerať sa na rozvoj štatistických
informácií týkajúcich sa globalizácie, ako aj význam širšieho využitia
administratívnych údajov a podrobnejšieho štúdia tých častí
hospodárstva, ktoré sa najviac rozširujú. Výbor CMFB navyše uvítal širšie
využitie techník štatistickej zhody a prepojenia údajov, ako aj
štandardných nástrojov informačných technológií. Výbor napokon zdôraznil
význam posilnenia spolupráce s Európskym systémom centrálnych bánk
a európskymi a medzinárodnými organizáciami prostredníctvom spoločných
projektov a koordinovaného rozvoja.
Eurostat dôkladne
zanalyzoval všetky pripomienky externých odborníkov k návrhu európskeho
štatistického programu a zohľadnil ich pri príprave jeho revidovaného
znenia.
2.3.      Analýza
vplyvu a dôsledkov
V súlade so zásadou
správneho finančného hospodárenia sa pripravilo hodnotenie ex ante
s cieľom zamerať program na potrebu efektívnosti pri dosahovaní
cieľov a zohľadniť rozpočtové obmedzenia už vo fáze
návrhu programu.
V súvislosti s hodnotením ex ante
boli vymedzené štyri možnosti:
Prvá možnosť, o ktorej sa
v súvislosti s európskym štatistickým programom uvažovalo, bola
navrhnúť prijatie ďalšieho päťročného programu, ktorý by
trval od roku 2013 do roku 2017.
Súčasný štatistický program
Spoločenstva na roky 2008 – 2012 zahŕňa osobitné
ustanovenie týkajúce sa trvania nasledujúceho viacročného programu,
podľa ktorého by pokryté obdobie malo zohľadniť funkčné
obdobie Európskeho parlamentu. Súčasné funkčné obdobie Európskeho
parlamentu trvá od júla 2009 do júna 2014, nasledujúce obdobie začne
v júli 2014 a skončí v júni 2019. Keďže súčasný štatistický
program Spoločenstva na roky 2008 – 2012 platí do konca roka 2012,
znamenalo by to, že by bolo potrebné pripraviť nový prechodný EŠP na dva
roky (2013 – 2014) alebo predĺžiť súčasný štatistický program
Spoločenstva na roky 2008 – 2012 do roku 2014.
Ďalšie možnosti, o ktorých by sa
dalo uvažovať, sú (po tretie) tzv. nulová možnosť, t. j. nepripraví
sa ani neprijme žiadny európsky štatistický program na roky 2013 – 2017
a (po štvrté) možnosť, že by informácie nevyhnutne neposkytoval
Európsky štatistický systém, ale iní tvorcovia.
Po dôkladnom zvážení a analýze rôznych
scenárov a vypracovaní posúdenia vplyvu sa počet možností
znížil na tri a následne sa podrobne preskúmal ich vplyv a dôsledky.
Ide o tieto tri možnosti a ich odhadovaný vplyv:
Možnosť č. 1: tzv. nulová
možnosť, teda žiadny európsky štatistický program
Bez právneho rámca európskeho štatistického
programu budú európsku štatistiku nezávisle zberať a/alebo zostavovať
rôzne útvary Komisie s vlastnými zdrojmi, s pomocou inštitucionálnych
poskytovateľov Európskeho štatistického systému a/alebo súkromných
poskytovateľov. Ak nebude existovať žiadny päťročný
štatistický program na európskej úrovni, nebude existovať ani dlhodobé plánovanie,
ktoré je nevyhnutným predpokladom vyvíjania, tvorby a zverejňovania štatistických
informácií. Ak by neexistoval európsky štatistický program, dosiahnutie
stanovených cieľov by bolo málo pravdepodobné. Neexistoval by ani žiadny
právny rámec pre tvorbu európskej štatistiky a nebol by vyčlenený
žiadny prevádzkový rozpočet. Používatelia štatistiky (Komisia, generálne
riaditeľstvá, ECB atď.) by si museli štatistiku zostavovať alebo
vyhľadávať sami, a to nekoordinovaným a neúčinným
spôsobom, a neexistovalo by žiadne spoločne schválené
zabezpečenie kvality európskej štatistiky. Bez Európskeho štatistického
programu by sa nevyčlenili žiadne financie na tvorbu štatistík
a neexistovalo by celkové plánovanie tejto tvorby. To by zvýšilo zaťaženie
respondentov v prípade jednotlivých osôb, domácností, podnikov
a inštitucionálnych poskytovateľov štatistických údajov pre Európsky
štatistický systém.
Možnosť č. 2: európsky
štatistický program na roky 2013 – 2017 zopakuje štatistický program
Spoločenstva na roky 2008 – 2012
Táto možnosť znamená, že
z hľadiska štatistiky pokrytej v platnom štatistickom programe
Spoločenstva sa nič nezmení. To by sa dalo považovať za základný
scenár, s ktorým sa porovnajú ostatné možnosti. Poskytovaná štatistika by
zodpovedala politickým potrebám v rokoch 2008 – 2012 a nezohľadňovala
by nový vývoj a potreby prioritných politík Európskej únie, ako je
napríklad Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu, a ďalšie politiky zahrnuté do
strategických priorít Komisie na roky 2010 – 2014. Navyše by sa takáto
štatistika tvorila podľa modelu nezávislého spracovania jednotlivých úloh[9], t. j. nezužitkovala by výhody novej metódy tvorby európskej
štatistiky zameranej na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality.
Možnosť č. 3: vypracovanie
nového päťročného európskeho štatistického programu
Navrhlo by sa prijatie nového európskeho
štatistického programu na obdobie piatich rokov, t. j. od roku
2013 do roku 2017. V takom prípade bude európska štatistika lepšie
zodpovedať potrebám používateľov. Dohodne sa spôsob zabezpečenia
kvality a vďaka novej metóde bude tvorba štatistiky úspornejšia
z hľadiska vynaložených nákladov. Ciele vymedzené pre európsky
štatistický program na roky 2013 – 2017 budú v súlade so strategickými prioritami
Komisie a budú reagovať na problémy, ktoré bude Európsky štatistický
systém musieť riešiť v najbližších rokoch.
2.3.4.   Zhrnutie rizík
Riziká súvisiace
s možnosťou č. 1 sú vysoké, keďže v tomto prípade
by neexistoval žiadny právny rámec pre tvorbu európskej štatistiky, takže by
nebola zabezpečená kvalita a efektívnosť tvorby. Štatistiku by
nekoordinovane tvorili rôzni tvorcovia.
Riziká, ktoré
zahŕňa možnosť č. 2, súvisia so skutočnosťou,
že poskytnutá štatistika by zodpovedala čiastočne zastaraným
politickým prioritám, ktoré by sa vytvorili tradičnou metódou, t. j. nezužitkovali
by sa výhody novej metódy tvorby európskej štatistiky zameranej na zvýšenie
efektívnosti a zlepšenie kvality. Náklady na neadekvátnu štatistiku
by boli značné.
Riziká súvisiace
s možnosťou č. 3 sa pokladajú za pomerne nízke, keďže
v tomto prípade by sa európska štatistika zostavovala vo vymedzenom
právnom rámci, t. j. bola by zabezpečená kvalita štatistiky
a efektívnosť jej tvorby, keďže vyvíjanie, zber a zverejňovanie
by prebiehali koordinovane.
2.3.5.   Uprednostňovaná možnosť
Ako najvhodnejšia
voľba sa javí možnosť č. 3 – vypracovanie nového
päťročného európskeho štatistického programu na roky 2013 – 2017,
keďže ide o jedinú možnosť, ktorá zabezpečí dosiahnutie
všetkých vymedzených cieľov: i) poskytovať kvalitnú štatistiku, ktorá
zodpovedá potrebám používateľov z hľadiska pokrytia,
včasnosti, porovnateľnosti a spoľahlivosti; ii) zostavovať
štatistické informácie úsporne z hľadiska vynaložených nákladov
a iii) znížiť spravodajské a administratívne zaťaženie
respondentov. Preto ide o jedinú z troch možností, ktorá dokáže
uspokojivo reagovať na všetky výzvy pre Európsky štatistický systém.
Podľa tohto
scenára sa začne nasledujúci európsky štatistický program 1. januára
2013 a skončí sa 31. decembra 2017.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.      Zhrnutie
navrhovaného opatrenia
V návrhu sa
stanovuje európsky štatistický program na roky 2013 až 2017. Program poskytuje
rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky
a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na programové obdobie.
3.2       Právny
základ
Právnym základom pre
európsku štatistiku je článok 338 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Európsky parlament a Rada prijmú v súlade s riadnym
legislatívnym postupom opatrenia na tvorbu štatistiky, ak je to potrebné na výkon
činností Únie. V tomto článku sa stanovujú požiadavky na tvorbu
európskej štatistiky, ktorá musí byť v súlade s normami
nestrannosti, spoľahlivosti, objektivity, vedeckej nezávislosti, nákladovej
efektívnosti a ochrany dôverných štatistických údajov.
3.3       Zásada
subsidiarity
Zásada subsidiarity sa
uplatňuje, pokiaľ návrh nepatrí do výlučnej právomoci EÚ.
Členské štáty nemôžu uspokojivo
dosiahnuť cieľ navrhovaného opatrenia, ktorým je vyvíjanie, tvorba
a zverejňovanie európskej štatistiky v rámci európskeho
štatistického programu na roky 2013 až 2017, a preto ho možno lepšie
dosiahnuť na úrovni EÚ, na základe právneho aktu Európskej únie,
keďže len Komisia môže koordinovať potrebnú harmonizáciu
štatistických informácií vo všetkých štatistických oblastiach na európskej
úrovni pokrytých týmto aktom, pričom členské štáty môžu
zabezpečovať zber údajov. Z toho vyplýva, že Európska únia môže
prijímať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou
v článku 5 zmluvy.
3.4       Zásada
proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou
proporcionality z týchto dôvodov:
V súlade so zásadou proporcionality sa
toto nariadenie obmedzuje na minimum potrebné na dosiahnutie svojho
cieľa a neprekračuje rámec nevyhnutný na tento účel.
V návrhu sa určujú ciele na päťročné obdobie. Tieto ciele
sa podrobnejšie vymedzujú a plánujú v ročných štatistických
pracovných programoch Komisie, ktoré sa pripravujú v úzkej spolupráci
s členskými štátmi a prijímajú so zreteľom na stanovisko
Výboru pre Európsky štatistický systém. Okrem toho, nové štatistické
požiadavky budú podliehať osobitným právnym predpisom, ktoré sa pripravia
s včasným a priamym zapojením členských štátov.
3.5       Výber
nástrojov
Navrhovaný nástroj: nariadenie
Iné prostriedky by neboli primerané
z týchto dôvodov:
Vzhľadom na ciele a obsah návrhu je nariadenie
najvhodnejší nástroj.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Celková suma, ktorá by sa mala vynaložiť
z rozpočtu EÚ, je 299,4 mil. EUR (v bežných cenách) na celé
programové obdobie 2013 až 2017, z toho 57,3 mil. EUR je pokrytých
z programového obdobia 2007 až 2013 a 242,1 mil. EUR
z programového obdobia 2014 až 2017.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Doložka
o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti
Návrh obsahuje doložku o preskúmaní
a ukončení platnosti.
Európsky hospodársky priestor
Navrhované nariadenie sa týka záležitostí EHP,
a malo by sa preto rozšíriť na Európsky hospodársky priestor.
2011/0459 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o európskom štatistickom programe na
roky 2013 – 2017
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 338 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej
komisie,
po predložení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Podľa nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike[10] sa stanovuje viacročný európsky štatistický program poskytujúci
rámec pre financovanie opatrení EÚ.
(2)
Podľa uvedeného nariadenia by mal európsky
štatistický program poskytnúť rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie
európskej štatistiky a hlavné oblasti a ciele opatrení plánovaných na
obdobie najviac piatich rokov. V programe sa majú stanoviť priority,
ktoré sa týkajú informačných potrieb na účely vykonávania činností
Európskej únie. Tieto potreby by sa mali posudzovať so zreteľom na
zdroje, ktoré sú na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni
potrebné na tvorbu požadovanej štatistiky, ako aj so zreteľom
na spravodajské zaťaženie a náklady, ktoré v tejto
súvislosti vznikli respondentom.
(3)
Vyvíjanie, tvorba a zverejňovanie
európskej štatistiky v legislatívnom rámci viacročného programu by sa
mali uskutočňovať formou úzkej a koordinovanej spolupráce
medzi štatistickým úradom Európskej únie, ktorým je Komisia (Eurostat), národnými
štatistickými úradmi a ďalšími vnútroštátnymi orgánmi v rámci
Európskeho štatistického systému[11].
(4)
Štatistika, ktorá sa vyvíja, tvorí a zverejňuje
v rámci tohto programu, by mala prispieť k vykonávaniu politík
Európskej únie, ako je uvedené napríklad v Zmluve o fungovaní
Európskej únie, stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu[12], ako aj
ďalších politík, ktoré zahŕňajú strategické priority Komisie na roky
2010 – 2014 (t. j. posilnená a integrovaná správa hospodárskych
záležitostí, zmena klímy, rast a sociálna súdržnosť, Európa občanov
a globalizácia[13]) a treba ich podporiť prostredníctvom opatrení financovaných
v rámci tohto programu tam, kde Európska únia môže priniesť jasnú pridanú
hodnotu.
(5)
Európsky štatistický systém musel v ostatných
rokoch riešiť viaceré problémy:
–      Po prvé, trvale rastie potreba európskej štatistiky a tento vývoj
sa v budúcnosti pravdepodobne nezmení.
–      Po druhé, povaha štatistiky sa zmenila: rozhodovanie vychádzajúce
z overených poznatkov si vyžaduje, aby štatistika spĺňala
kritériá kvality súvisiace s konkrétnymi cieľmi, ktorým slúži,
a neustále rastie potreba komplexnej viacrozmernej štatistiky podporujúcej
zložené politické oblasti.
–      Po tretie, keďže na informačnom trhu sa objavili noví
účastníci, a to aj takí, ktorí poskytujú informácie takmer
v reálnom čase, prioritou EŠS sa v budúcnosti stane kvalita
a v prípade krátkodobých štatistík najmä včasnosť.
–      Po štvrté, situáciu ešte viac komplikujú rozpočtové škrty na vnútroštátnej
a európskej úrovni, ako aj potreba ďalšieho zníženia zaťaženia
podnikov a občanov.
Na všetky uvedené problémy reaguje Oznámenie
Komisie Európskemu parlamentu a Rade o metóde tvorby štatistiky EÚ:
vízia pre nasledujúce desaťročie[14], ako aj
stratégia realizácie Európskeho štatistického systému[15]
a zameriavajú sa na presadenie nových spôsobov práce v rámci EŠS
s cieľom zvýšiť jeho efektívnosť a flexibilitu.
Vykonávanie tohto oznámenia tvorí základ európskeho štatistického programu.
(6)
So zreteľom na lepšie zosúladenie obmedzených
financií vnútroštátnych a európskych tvorcov, ktoré sú k dispozícii na
tvorbu európskej štatistiky, s rastúcou potrebou štatistiky by príprava
ročného pracovného štatistického programu (ktorý podrobne rozpracúva
viacročný program) mala na strane Komisie zahŕňať dôkladnú
revíziu štatistických priorít, ktorá odstráni menej významné požiadavky,
zjednoduší existujúce procesy a zároveň zachová vysoký štandard
kvality oficiálnej štatistiky. Taktiež by sa malo zohľadniť zaťaženie
respondentov, či už ide o podniky, inštitúcie ústrednej štátnej
správy alebo regionálnej či miestnej samosprávy, domácnosti alebo
jednotlivcov.
(7)
V tejto súvislosti by sa malo dosiahnuť
rozumné rozdelenie finančného zaťaženia medzi rozpočtom
Európskej únie a rozpočtami členských štátov. Okrem financií
vyčlenených na základe tohto nariadenia by mali národné štatistické úrady
a ďalšie vnútroštátne orgány dostať primerané financie na úrovni
členských štátov na vykonávanie individuálnych štatistických
činností, o ktorých sa rozhodlo v záujme vykonávania tohto programu.
(8)
Vnútroštátne a európske štatistické úrady by
pri vyvíjaní, tvorbe a zverejňovaní európskej štatistiky podľa
tohto nariadenia mali zohľadniť zásady stanovené v Kódexe
postupov pre európsku štatistiku priloženom k odporúčaniu Komisie
z 25. mája 2005 o nezávislosti, integrite a zodpovednosti
národných štatistických úradov a štatistického úradu Spoločenstva,
ako aj oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 15. apríla
2011 o spoľahlivom riadení kvality európskej štatistiky[16].
(9)
Podľa článku 15 nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 o európskej štatistike by
sa mala vytvoriť primeraná finančná štruktúra na podporu sietí
kolektívnej spolupráce.
(10)
Treba prijať ustanovenie, ktoré umožní účasť
v programe krajinám Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré sa
podieľajú na Európskom hospodárskom priestore (ďalej ako krajiny
EZVO/EHP). Malo by sa tiež stanoviť, že na programe sa môžu
zúčastniť aj iné krajiny, najmä krajiny, ktoré susedia s Európskou
úniou, a krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej
únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii.
(11)
Pri vykonávaní programu by sa mala podľa
možnosti podporovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré sa na programe
nezúčastňujú, pričom by sa zohľadnili všetky príslušné
dohody medzi týmito krajinami a Úniou.
(12)
Aby sa mohli považovať za rozhodnutia o
financovaní podľa článku [] nariadenia [...] o rozpočtových
pravidlách uplatniteľných na všeobecný rozpočet Európskej únie [Nové
nariadenie o rozpočtových pravidlách], musia ročné pracovné programy
prijaté Komisiou na realizáciu programu obsahovať sledované ciele, očakávané
výsledky, metódu realizácie a celkovú sumu programu. Mali by
zahŕňať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, údaje o
výške sumy vyčlenenej na každé opatrenie a orientačný harmonogram
realizácie. Pokiaľ ide o granty, zahŕňajú priority, základné
hodnotiace kritériá a maximálnu mieru spolufinancovania.
(13)
Keďže cieľ tohto nariadenia, konkrétne
stanovenie európskeho štatistického programu na roky 2013 až 2017, nemožno
uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov,
a preto ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie, Európska
únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity
podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality
podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec
nevyhnutný na dosiahnutie daného cieľa.
(14)
V súlade so zásadou riadneho finančného
hospodárenia sa uskutočnilo hodnotenie ex ante s cieľom
zamerať program ustanovený týmto nariadením na potrebu účinnosti pri
dosahovaní cieľov a zohľadniť rozpočtové obmedzenia už
vo fáze návrhu programu. Hodnota a vplyv opatrení prijatých v rámci
programu by sa mali pravidelne monitorovať a posudzovať okrem
iného nezávislými externými hodnotiacimi subjektmi. Na účely hodnotenia
programu sa stanovili merateľné ciele a vypracovali sa ukazovatele.
(15)
Týmto nariadením sa vyčleňujú
finančné prostriedky na celé obdobie trvania programu, ktoré pre
rozpočtový orgán predstavujú základný odkaz v priebehu ročného
rozpočtového postupu v zmysle bodu 37 medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája
2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej
disciplíne a riadnom finančnom hospodárení[17].
(16)
Finančné záujmy Európskej únie by sa mali
chrániť pomocou proporčných opatrení počas celého výdavkového
cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam a ich odhaľovania
a preskúmavania, spätného získavania stratených, neoprávnene vyplatených
alebo nesprávne využitých finančných prostriedkov a podľa
potreby udeľovania pokút.
(17)
V súlade s nariadením (ES) č. 223/2009
bol návrh európskeho štatistického programu predložený na predbežné preskúmanie
Výboru pre Európsky štatistický systém, Európskemu poradnému výboru pre
štatistiku zriadenému rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 234/2008/ES[18] a Výboru pre menovú a finančnú štatistiku
a štatistiku platobnej bilancie zriadenému rozhodnutím Rady č.
2006/856/ES[19].
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Stanovenie
európskeho štatistického programu
Týmto sa ustanovuje európsky štatistický
program na roky 2013 až 2017 (ďalej len „program“).
Článok 2
Pridaná
hodnota
Pridaná hodnota programu spočíva v
zabezpečení toho, že európska štatistika sa zameriava na informácie
potrebné na tvorbu, realizáciu, monitorovanie a hodnotenie politiky Únie. Okrem
toho prispieva k účinnému využívaniu zdrojov, keďže sa podporujú opatrenia,
ktoré významne prispievajú k vyvíjaniu, tvorbe a zverejňovaniu
harmonizovaných, porovnateľných a spoľahlivých štatistických
informácií.
Článok 3
Rozsah
pôsobnosti
1.
Toto nariadenie predstavuje programový rámec pre vyvíjanie,
tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky a hlavné oblasti
a ciele opatrení plánovaných na roky 2013 až 2017, v súlade
s článkami 13 a 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(ES) č. 223/2009 o európskej štatistike.
2.
Program nezahŕňa opatrenia podporované Programom
modernizácie európskej podnikovej a obchodnej štatistiky [20] (ďalej ako program MEETS) do ukončenia programu MEETS
dňa 31. decembra 2013, zahŕňa však ciele v oblasti
podnikovej a obchodnej štatistiky, ktorých realizácia sa plánuje v rokoch
2014 až 2017.
Článok 4
Ciele
1.
Všeobecným cieľom tohto programu je, aby bol Európsky
štatistický systém vedúcim poskytovateľom vysokokvalitnej štatistiky o Európe.
2.
Vo všetkých štatistických opatreniach na účely
realizácie tohto programu sa sledujú tieto špecifické ciele:
–      Cieľ 1: poskytovať kvalitné štatistické informácie na podporu
rozvoja, sledovania a hodnotenia politík Európskej únie, ktoré správne zohľadňujú
priority.
–      Cieľ 2: zaviesť nové metódy tvorby európskej štatistiky
zamerané na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie kvality.
–      Cieľ 3: posilniť partnerstvo v rámci Európskeho
štatistického systému aj mimo neho s cieľom ešte viac zvýšiť
jeho produktivitu a posilniť vedúce postavenie pri poskytovaní oficiálnej
celosvetovej štatistiky.
3.
Ciele uvedené v tomto článku sú spolu s
ukazovateľmi používanými na monitorovanie realizácie programu podrobnejšie
vysvetlené v prílohe. V súlade s nariadením (ES) č. 223/2009
sa týchto cieľov týka podrobné ročné plánovanie, ktoré bude
zahŕňať mechanizmus stanovenia priorít ako neoddeliteľnú
súčasť postupu. Uvedené ciele sa dosiahnu úzkou a koordinovanou
spoluprácou v rámci Európskeho štatistického systému, ktorý predstavuje
partnerstvo medzi štatistickým úradom Európskej únie, národnými štatistickými
úradmi a ďalšími vnútroštátnymi orgánmi.
Článok 5
Správa
a kvalita štatistiky
Program sa realizuje v súlade so zásadami Kódexu postupov
európskej štatistiky s cieľom zostavovať a zverejňovať
vysokokvalitnú, harmonizovanú európsku štatistiku a zabezpečiť
riadne fungovanie Európskeho štatistického systému ako celku. Prijmú sa
príslušné opatrenia na zaistenie dobrej koordinácie a účinného stanovenia
priorít v rámci Európskeho štatistického systému s cieľom
prispieť k zníženiu administratívneho zaťaženia respondentov.
Úrady členských štátov a štatistický úrad Únie zabezpečujú, aby
bola európska štatistika v súlade s európskymi normami kvality
a slúžili potrebám inštitucionálnych používateľov Európskej únie,
vlád, regionálnych orgánov, výskumných ústavov, organizácií občianskej
spoločnosti, podnikov a verejnosti.
Článok 6
Financovanie
1.
Finančné krytie realizácie tohto programu sa
stanovuje na 299,4 mil. EUR vrátane 57,3 mil. EUR pokrytých
programovým obdobím 2007 až 2013 a 242,1 mil. EUR pokrytých
programovým obdobím 2014 až 2017.
2.
Komisia realizuje finančnú podporu Únie
v súlade s nariadením XX/2012 o rozpočtových pravidlách
uplatniteľných na všeobecný rozpočet Európskej únie.
3.
Okrem finančného krytia vyčleneného na
základe tohto nariadenia by mali jednotlivé štatistické opatrenia,
o ktorých sa rozhodlo v záujme vykonávania tohto programu, konkrétne
formou dohody medzi národnými štatistickými úradmi a ďalšími
vnútroštátnymi orgánmi a Komisiou (Eurostatom), dostať primerané financie
na úrovni členských štátov.
Článok 7
Administratívna
a technická pomoc
Z finančných príspevkov na program sa môžu financovať aj
náklady na činnosti v rámci prípravy, monitorovania, kontroly, auditu
a hodnotenia, ktoré sú potrebné na riadenie programu a dosiahnutie
jeho cieľov, a to predovšetkým na štúdie, stretnutia odborníkov,
náklady súvisiace s uhradením odmien pre štatistických odborníkov,
informačné a propagačné akcie, výdavky spojené
s informačno-technologickými sieťami určenými na
spracovanie a výmenu informácií, ako aj výdavky Komisie na administratívnu
a technickú pomoc pri riadení programu.
Článok 8
Ročné
pracovné programy
V záujme realizácie programu Komisia prijíma ročné pracovné programy,
ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 17 nariadenia (ES)
č. 223/2009 a v ktorých sa stanovujú sledované ciele a očakávané
výsledky.
Článok 9
Formy
financovania
Finančné príspevky Únie môžu mať formu grantov alebo zmlúv
o verejnom obstarávaní, prípadne iné formy financovania, ktoré sú potrebné
na dosiahnutie cieľov uvedených v článku 2.
Článok 10
Oprávnené
činnosti
1.
Finančné príspevky Únie podporujú opatrenia na
vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky potrebné na
účely dosiahnutia cieľov uvedených v článku 3. Uprednostňujú
sa opatrenia s vysokou pridanou hodnotou pre Európsku úniu v súlade s
článkom 2.
2.
Finančný príspevok na podporu sietí
kolektívnej spolupráce v súlade s článkom 15 nariadenia (ES) č.
223/2009 môže mať formu grantov vyčlenených na opatrenie a môže
pokrývať až 95 % oprávnených nákladov.
3.
Ak je to vhodné, môžu sa vyčleniť
prevádzkové granty na fungovanie organizácií uvedených v článku 11 ods. 3,
ak neprekračujú 50 % oprávnených nákladov.
4.
Ako príspevok k výdavkom členských štátov
na realizáciu opatrení vychádzajúcich zo zisťovaní je možné zaplatiť
jednorazovú sumu za súbor údajov, v rámci ktorého sa úplné výsledky zisťovania
odošlú Komisii, a to až v maximálnej výške stanovenej pre každé zisťovanie.
Sumy stanovuje Komisia, pričom primerane zohľadňuje
zložitosť zisťovania.
Článok 11
Príjemcovia
oprávnení na udelenie grantu
1.
V súlade s článkom 5 ods. 3
nariadenia (ES) č. 223/2009 sa príjemcom uvedeným v nariadení
môžu granty udeliť bez výzvy na predkladanie návrhov.
2.
Siete kolektívnej spolupráce môžu
zahŕňať príjemcov uvedených v odseku 1 a ďalšie
orgány bez výzvy na predkladanie návrhov v súlade s nariadením o rozpočtových
pravidlách.
3.
Prevádzkové granty uvedené v článku 10 ods. 3
sa môžu udeliť organizáciám, ktoré spĺňajú všetky nasledujúce
kritériá:
(a)
Sú neziskové, nezávislé od priemyselných,
obchodných a podnikateľských záujmov alebo iného konfliktu záujmov a medzi
ich primárne ciele alebo činnosti patrí podpora realizácie kódexu postupov
pre európsku štatistiku a používanie nových metód tvorby v záujme zvýšenia
efektívnosti a zlepšenia kvality na európskej úrovni.
(b)
Poskytli Komisii uspokojivé informácie o svojom
členstve, interných pravidlách a zdrojoch financovania.
Článok 12
Ochrana
finančných záujmov Európskej únie
1.
Komisia primeraným spôsobom zabezpečí, aby pri
vykonávaní opatrení financovaných podľa tohto nariadenia boli
finančné záujmy Únie chránené uplatňovaním preventívnych opatrení
proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam
prostredníctvom účinných kontrol a v prípade zistenia
nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a podľa potreby
prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2.
Komisia alebo jej predstavitelia a Dvor
audítorov sú oprávnení vykonávať audit na základe dokladov
a kontroly na mieste u všetkých príjemcov grantu, u zmluvných
dodávateľov alebo subdodávateľov, ktorí prijali finančné
prostriedky v rámci tohto nariadenia.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže
uskutočniť kontrolu na mieste a inšpekcie u hospodárskych
subjektov, ktorých sa toto financovanie priamo alebo nepriamo týka
v súlade s postupmi stanovenými v nariadení 2185/96 na
účely zistenia, či došlo k podvodu, korupcii alebo inej
nezákonnej činnosti ovplyvňujúcej finančné záujmy Európskej únie
v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou
financovanou na základe tohto nariadenia.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý
pododsek, dohody o spolupráci s tretími krajinami
a medzinárodnými organizáciami, dohody a rozhodnutia o grantoch
a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne
oprávňujú Komisiu, Dvor audítorov a úrad OLAF, aby vykonávali audity,
kontroly na mieste a inšpekcie.
Článok 13
Účasť
tretích krajín na programe
Na európskom štatistickom programe sa môžu
zúčastniť:
(a)
krajiny EZVO/EHP v súlade s podmienkami
ustanovenými v Dohode o EHP;
(b)
krajiny, na ktoré sa uplatňuje Európska
susedská politika, krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej
únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii,
krajiny západného Balkánu, ktoré sú súčasťou procesu stabilizácie
a pridruženia, v súlade s podmienkami ustanovenými
v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách s týmito
krajinami, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady ich účasti
v programoch Európskej únie.
Článok 14
Správy
1.
Komisia po porade s Výborom pre Európsky
štatistický systém predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr
v júni 2015 predbežnú správu o pokroku.
2.
Komisia po konzultácii s Výborom pre Európsky
štatistický systém do konca roku 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade záverečnú
hodnotiacu správu o realizácii programu.
Článok 15
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V […]
Za Európsky parlament                                 Za Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA
Štatistická infraštruktúra a ciele európskeho
štatistického programu na roky 2013 – 2017
Úvod
Vykonávanie politík EÚ
si vyžaduje porovnateľné a spoľahlivé štatistické informácie
o hospodárskej, sociálnej a environmentálnej situácii v EÚ
a jej súčastiach na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Európska
štatistika je nevyhnutná aj preto, aby široká verejnosť porozumela Európe
a aby sa občania zapojili do demokratického procesu
a diskutovali o súčasnosti a budúcnosti EÚ.
Európsky štatistický program poskytuje právny
rámec pre vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky na
roky 2013 – 2017.
Európska štatistika sa vyvíja, zostavuje a zverejňuje
podľa tohto právneho rámca prostredníctvom úzkej a koordinovanej
spolupráce v rámci Európskeho štatistického systému.
Štatistika vyvíjaná, zostavovaná a zverejňovaná
podľa tohto programu prispieva k vykonávaniu politík EÚ, ako je
uvedené v Zmluve o fungovaní Európskej únie, stratégii Európa 2020 na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu
a jej príslušných modelových projektoch a ďalších politikách
zahrnutých v strategických prioritách Komisie.
Vzhľadom na skutočnosť, že EŠP
na roky 2013 – 2017 je viacročný program zahŕňajúci obdobie
piatich rokov a že Európsky štatistický systém je zameraný
na dosiahnutie a udržanie svojej úlohy kľúčového hráča
v oblasti štatistiky, je EŠP na roky 2013 – 2017 ambiciózny v zmysle
rozsahu a cieľov, zatiaľ čo jeho vykonávanie bude
prebiehať postupne.
Štatistická infraštruktúra
EŠP stanoví infraštruktúru štatistických informácií. Táto
infraštruktúra musí byť pripravená na široké a intenzívne využitie na
rôzne účely.
Tvorcovia politík rozhodujú o tvorbe európskej štatistiky, ale
táto štatistika by mala byť k dispozícii aj pre iné rozhodovacie
orgány, výskumných pracovníkov, podniky a európskych občanov vo
všeobecnosti, keďže predstavujú verejné statky a platia ich
občania a podniky, ktoré by mali mať rovnaký úžitok
z poskytovaných služieb. Aby infraštruktúra plnila túto úlohu, musí
byť navrhnutá podľa spoľahlivého koncepčného rámca, ktorý
na jednej strane zaistí vhodnosť na celý rozsah účelov a na
druhej strane umožní pružné prispôsobenie vyvíjajúcim sa potrebám
používateľov v ďalších rokoch.
Infraštruktúra štatistických informácií je zobrazená nižšie:
INFRAŠTRUKTÚRA
ŠTATISTICKÝCH INFORMÁCIÍ
Vysvetlivky:
Údaje: informácie zbierané štatistickými úradmi
prostredníctvom tradičných štatistických činností (výberové
zisťovania, sčítania atď.)/údaje z iných zdrojov opätovne
využité na štatistické účely. Tieto informácie sú prispôsobené tak, aby
slúžili potrebám v konkrétnych politických oblastiach, napr.
v oblasti trhu práce, migrácie alebo poľnohospodárstva.
Tento pojem
zahŕňa aj údaje zbierané na administratívne účely, ktoré však
používajú štatistické úrady na účely štatistiky (zvyčajne sa
označujú ako údaje z administratívnych zdrojov).
Systémy
účtovníctva: koherentné a integrované účty, súvahy
a tabuľky založené na súbore medzinárodne dohodnutých pravidiel.
Účtovný rámec zaisťuje vysokú mieru konzistencie
a porovnateľnosti; štatistické údaje sa môžu zostavovať
a predkladať vo formáte vytvorenom na účely analýzy
a tvorby politiky.
Ukazovatele:
ukazovateľ je súhrnné kritérium týkajúce sa kľúčového problému
alebo javu a odvodené z radu pozorovaných skutočností. Ukazovatele sa
môžu použiť na odhalenie relatívnych pozícií alebo zobrazenie pozitívnej
či negatívnej zmeny. Zvyčajne vstupujú priamo do európskych
a globálnych politík. V strategických politických oblastiach sú
dôležité na určovanie cieľov a sledovanie ich dosahovania.
V rámci tejto všeobecnej schémy bude EŠP
ďalej rozlišovať tri skupiny štatistických informácií: podnikanie;
Európa občanov a geopriestorová, environmentálna,
poľnohospodárska a iná sektorová štatistika.
Európske a príslušné globálne politiky
predstavujú nástroje určujúce štatistické
požiadavky, na ktoré bude EŠP odpovedať prostredníctvom prepracovanej
štruktúry a zodpovedajúcich procesov tvorby. Preto sa každá jednotlivá
európska aj globálna politika odráža v rôznych zložkách štatistickej
infraštruktúry a je zahrnutá do osobitných činností v rámci EŠP.
Pre nové politiky stanovené v ďalších rokoch sa určia nové
spôsoby odvodenia ukazovateľov a účtov na základe štatistických
informácií vytvorených v rámci uvedených troch pilierov.
ŠTATISTICKÉ
INFORMÁCIE – ŠTRUKTÚRA A DYNAMIKA
Ciele
Všeobecným cieľom programu je, aby bol Európsky
štatistický systém vedúcim poskytovateľom vysokokvalitnej štatistiky
o Európe, čo sa dosiahne prostredníctvom týchto špecifických
cieľov:
–
Cieľ 1: poskytovať kvalitné štatistické
informácie na podporu rozvoja, sledovania a hodnotenia politík Európskej
únie, ktoré správne odrážajú priority;
–
Cieľ 2: zaviesť nové metódy tvorby
európskej štatistiky zamerané na zvýšenie efektívnosti a zlepšenie
kvality;
–
Cieľ 3: posilniť partnerstvo v rámci
Európskeho štatistického systému aj mimo neho s cieľom ešte viac
zvýšiť jeho produktivitu a posilniť vedúce postavenie pri
poskytovaní celosvetovej oficiálnej štatistiky.
Tieto špecifické ciele sú rozdelené na rôzne prioritné
oblasti popísané nižšie. Cieľ 1 je opísaný v časti I.
Štatistické výstupy, cieľ 2 v časti II. Metódy tvorby štatistiky
EÚ a cieľ 3 je opísaný v časti III. Partnerstvo.
I.          ŠTATISTICKÉ VÝSTUPY
UKAZOVATELE
1.1.      EURÓPA 2020
Schválenie
stratégie Európa 2020 na zabezpečenie „inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho“ rastu Európskou radou v júni 2010 do veľkej
miery formovalo strategický program pre Európsku úniu a vnútroštátne
politiky v nasledujúcich rokoch. Tento program stanovuje niekoľko
hlavných cieľov a modelových iniciatív, pre ktoré musí EŠS dodať
štatistické ukazovatele v niekoľkých oblastiach (napr. zlepšenie
podmienok pre inováciu, výskum a vývoj, podpora zamestnanosti, plnenie
cieľov EÚ v oblasti zmeny klímy a energetiky, efektívne
využívanie zdrojov, zlepšenie úrovní vzdelávania vrátane vzdelávacej mobility,
aktívne a zdravé starnutie a podpora sociálneho začlenenia
prostredníctvom znižovania chudoby).
Cieľ:
Poskytovať
kvalitné štatistické informácie na sledovanie vykonávania politiky Európa 2020
na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
aktualizovaných hlavných cieľových
ukazovateľov pre stratégiu Európa 2020 (v oblasti zamestnanosti,
výskumu a vývoja, inovácií, energetiky/zmeny klímy, vzdelávania, životného
prostredia, sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia) dostupných na
internetovej stránke Eurostatu;
·
dostupnej štatistiky na podporu sledovania
realizácie modelových iniciatív stratégie Európa 2020;
·
ďalších dostupných ukazovateľov, ktoré
tvoria vstup pre hodnotenie ex ante a ex post hospodárskej, sociálnej
a environmentálnej politiky Európskej únie.
1.2.      HOSPODÁRSKE
RIADENIE
Kríza a napätie na finančných trhoch
zvýraznili potrebu posilnenia hospodárskeho riadenia Únie. EÚ už prijala
rozhodujúce opatrenia v hospodárskom riadení a koordinácii,
z ktorých niektoré budú mať významné dôsledky pre štatistiku navyše
k prebiehajúcim štatistickým činnostiam.
Cieľ:
Vypracovať nové a zlepšiť
existujúce štatistické informácie dôležité pre rozhodovacie orgány EÚ
a širokú verejnosť v súvislosti s posilneným a integrovaným
hospodárskym riadením EÚ a cyklom dohľadu so zahrnutím Paktu
stability a rastu a hospodárskej politiky.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
štatistického vstupu pre tabuľku
makroekonomickej nerovnováhy a podkladovú analýzu;
·
štatistického vstupu pre posilnený Pakt stability
a rastu;
·
vývoja a tvorby súboru ukazovateľov na
meranie konkurencieschopnosti;
·
zavedenia rozsiahleho riadenia kvality vo výrobnom
reťazci, ktoré zahŕňa aj dodávané údaje o verejnom
financovaní a podkladové pracovné procesy v členských štátoch.
Cieľ:
Poskytovať európskym rozhodovacím orgánom
spoľahlivú štatistiku a ukazovatele na administratívne
a regulačné účely a na sledovanie konkrétnych politických
záväzkov EÚ.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
rozsahu štatistiky na administratívne
a regulačné účely určeného a dohodnutého
používateľmi vrátane sledovania štatistiky pre vlastné zdroje HND
a DPH, štrukturálnych fondov a požiadaviek na odmeny a dôchodky,
ako aj dvojročných výpočtov služobných ciest podľa služobného poriadku
EÚ;
·
určenia, zavedenia a vysvetlenia
rozsiahleho rámca riadenia kvality pre tieto ukazovatele.
1.3       HOSPODÁRSKA
GLOBALIZÁCIA
Účinky finančnej krízy, zvýšenie
cezhraničných tokov a rozdrobenie výrobných procesov zvýraznili
potrebu súdržnejšieho rámca a posilneného merania globalizovanej
produkcie.
Cieľ:
Zlepšiť
ukazovatele a štatistické informácie o hospodárskej globalizácii
a globálnych hodnotových reťazcoch dostupné pre rozhodovacie orgány
EÚ a širokú verejnosť.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
aktualizácie existujúcich a vývoja nových
ukazovateľov o hospodárskej globalizácii a globálnych
hodnotových reťazcoch vrátane tokov a závislosti od prírodných
zdrojov, ktoré sú dostupné na internetovej stránke Eurostatu;
·
analýzy globálnych hodnotových reťazcov, možno
prostredníctvom vhodných tabuliek vstupov/výstupov a štatistiky
zahraničného obchodu a podnikania vrátane prepojenia mikroúdajov.
ÚČTOVNÉ RÁMCE
Oznámenie Komisie Viac ako HDP
a uverejnenie správy profesorov Stiglitza, Sena a Fitoussiho dodali
nový impulz pre hlavnú výzvu štatistického systému, ktorou je spôsob
dosiahnutia lepšej štatistiky o prierezových problémoch
a integrovanejšej štatistiky na popísanie zložitých sociálnych,
environmentálnych a hospodárskych javov nad rámec tradičných meraní
hospodárskeho výstupu. Európsky systém účtov ponúka integrovaný
a konzistentný rámec pre všetky hospodárske štatistiky, ktorý by sa mal
doplniť o ďalšie ukazovatele, aby mohol poskytovať
komplexnejšie informácie pre tvorbu politiky a rozhodovanie.
2.1       HOSPODÁRSKA
A SOCIÁLNA VÝKONNOSŤ
Hospodárska kríza posilnila potrebu mať
súbor vysokokvalitných makroekonomických ukazovateľov na lepšie
porozumenie a analýzu hospodárskych výkyvov, čo by uľahčilo
proces rozhodovania. Čoraz globalizovanejšia výroba vyvoláva potrebu
vytvoriť konzistentný rámec, ktorý uľahčí interpretáciu
a zahrnutie štatistík z rôznych oblastí.
Cieľ:
Doplniť meranie
hospodárskej výkonnosti rôznymi rozmermi globalizácie, kvality života,
environmentálnej udržateľnosti, zdravia, blahobytu a sociálnej
súdržnosti. Vytvoriť rámec pre analýzu globalizovanej výroby.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
vytvorenia ukazovateľov o rozdelení
príjmu/spotreby v domácnostiach (zosúladením agregátov národných účtov
s údajmi zo zisťovania domácností);
·
zavedenia a zostavovania ročných,
štvrťročných a regionálnych národných účtov v súlade
s Európskym systémom účtov 1995/2010;
·
zostavovania včasnej a kvalitnej cenovej
štatistiky, najmä harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien;
·
vytvorenia satelitných účtov aspoň pre
dve nové oblasti (napr. výskum a vývoj, zdravie, sociálne účty);
·
vytvorenia databázy na meranie rastu
a produktivity;
·
vytvorenia koncepčného rámca na analýzu
globalizovanej výroby.
Cieľ:
Poskytnúť
kľúčové makroekonomické a sociálne ukazovatele
a ukazovatele PEEI (hlavné európske ekonomické ukazovatele) ako súvislý
súbor ukazovateľov, ktoré spĺňajú požiadavky na európske
a globálne štatistické údaje, a prispôsobiť ukazovatele PEEI
tak, aby spĺňali vyvíjajúce sa potreby používateľov.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
koordinovaného vyvíjania prehľadu
kľúčových makroekonomických a sociálnych ukazovateľov
a ukazovateľov trvalo udržateľného rozvoja;
·
harmonizovanej metodiky pre kľúčové
makroekonomické a sociálne ukazovatele a ukazovatele PEEI;
·
lepšej medzinárodnej porovnateľnosti
ukazovateľov;
·
vylepšených nástrojov na uľahčenie
interpretácie a komunikácie ukazovateľov;
·
harmonizovanej štatistiky o bývaní
a súvisiacej štatistiky dostupnej pre všetky členské štáty.
2.2       ENVIRONMENTÁLNA
UDRŽATEĽNOSŤ
Ochrana, zachovanie a zlepšenie životného
prostredia pre súčasné a budúce generácie, ako aj boj proti
účinkom zmeny klímy, sú veľmi vysoko na európskom programe
a zároveň sú cieľom zmlúv EÚ. Účinné politiky v týchto
sférach si vyžadujú štatistické informácie naprieč rôznymi oblasťami.
Cieľ:
Poskytnúť
environmentálne účty a štatistiku o zmene klímy
s prihliadnutím na medzinárodný vývoj v tejto oblasti.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
súvislého systému environmentálnych účtov
vytvorených ako „satelitné účty“ k hlavným národným účtom, ktorý
bude poskytovať informácie o atmosférických emisiách, spotrebe
energie, tokoch a zásobách prírodných zdrojov a vody, obchodovaní so
základnými a dôležitými surovinami, environmentálnom zdaňovaní
a výdavkoch na ochranu životného prostredia, podľa možnosti vrátane
ekologického rastu/obstarávania;
·
aktualizáciou, vyvíjaním, tvorbou a
zverejňovaním ukazovateľov, ktoré opisujú sekundárny tlak a vplyv
zmeny klímy aj pokiaľ ide o zdravie, zraniteľné miesta a pokrok
pri adaptácii.
ÚDAJE
3.1       PODNIKANIE
Na európske podniky sa zameriava veľké
množstvo politík EÚ. Navyše sú zodpovedné za poskytovanie základných údajov.
Obdobne existuje obrovský dopyt po podnikovej štatistike v širšom zmysle
s cieľom podporiť rozhodovací proces, ale aj pomôcť
európskym občanom a podnikom pochopiť vplyv týchto politík
rozlišujúcich medzi veľkými podnikmi, podnikmi so strednou kapitalizáciou
a malými a strednými podnikmi, ktoré väčšmi potrebujú podrobnú
a harmonizovanú štatistiku. Zároveň je potrebné znížiť administratívne
a spravodajské zaťaženie.
Cieľ:
Zvýšiť
efektívnosť a účinnosť výrobných procesov. Poskytovať
kvalitnú štatistiku pre kľúčové oblasti, v ktorých sú stredom
záujmu podniky, ako sú napríklad podniková štatistika, krátkodobé ukazovatele,
ich investície do ľudského kapitálu a zručností, medzinárodné
transakcie, globalizácia, sledovanie spoločného trhu, výskum a vývoj,
inovácie a cestovný ruch. Osobitná pozornosť by sa mala venovať
dostupnosti údajov v priemyselných odvetviach alebo odvetviach služieb
s vysokou pridanou hodnotou.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
opätovného použitia údajov dostupných
v štatistickom systéme alebo v spoločnosti a vytvorenia
spoločnej infraštruktúry a nástrojov;
·
poskytovania štatistických informácií
a ukazovateľov o podnikaní na ročnom a kratšom ako
ročnom základe;
·
poskytovania štatistických informácií popisujúcich
miesto Európy vo svete a vzťahy EÚ so zahraničím;
·
poskytovania štatistických informácií na analýzu
globálnych hodnotových reťazcov a vytvorenia Registra Euroskupiny,
ktorý by tvoril hlavnú sieť pre zber informácií o globalizácii
pochádzajúcich z viacerých oblastí;
·
opätovného zosúladenia obchodu s tovarom
a službami s lepšou dostupnosťou údajov o službách
a opatreniach na opätovné zosúladenie štatistických informácií
o službách a výrobkoch;
·
vypracovania nástrojov na sledovanie
spoločného trhu, ako sú napríklad nástroj na sledovanie cien potravín
a súvisiace ukazovatele;
·
poskytovania kvalitnej štatistiky
o kľúčových oblastiach inovácií a výkonnosti výskumu
a vývoja prostredníctvom rozšíreného využívania patentových registrov
a rozšíreného výskumu a štatistického využitia individuálnych mikroúdajov;
·
poskytovania kvalitnej štatistiky o ponuke
a dopyte v oblasti cestovného ruchu prostredníctvom optimalizovaného
zberu údajov a lepšej integrácie údajov z cestovného ruchu
s inými oblasťami;
·
zjednodušeného zberu údajov o ďalšej odbornej
príprave v podnikoch.
3.2       EURÓPA
OBČANOV
Európski občania sú v centre záujmu
veľkého množstva politík EÚ. Preto existuje obrovský dopyt po sociálnej
štatistike v širšom zmysle s cieľom podporiť rozhodovací
proces, ale aj pomôcť európskym občanom posúdiť vplyv týchto
politík na ich život.
Cieľ:
Poskytovať
kvalitnú štatistiku o kľúčových oblastiach sociálnej politiky,
kde je občan v centre záujmu, ako je napríklad sociálna
súdržnosť, chudoba, demografické problémy (najmä starší ľudia
a migrácia), trh práce, vzdelávanie a odborná príprava vrátane
vzdelávacej mobility mladých ľudí, kultúra, fyzická aktivita, kvalita
života, bezpečnosť, zdravie, zdravotné postihnutie, spotreba,
voľný pohyb a jednotný trh, mobilita mladých ľudí, technologická
inovácia a výber nových životných štýlov.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
konsolidovanej základnej infraštruktúry pre
európsku sociálnu štatistiku vrátane celého rozsahu existujúcich zisťovaní
a zberu administratívnych údajov;
·
modernizovaných zisťovaní pracovných síl (LFS)
a príjmoch a životných podmienkach (SILC), v súvislosti
s ktorými sa preskúmajú aspekty obsahu, návrhu a zberu údajov (najmä
spôsob zberu údajov) všetkých sociálnych zisťovaní, a to najmä zisťovaní
LFS a SILC;
·
poskytnutia štatistiky o vzdelávaní
a odbornej príprave vrátane racionalizácie a modernizácie zisťovania
o vzdelávaní dospelých (AES) v jednotných moduloch zodpovedajúcich
potrebám údajov o vzdelávaní a odbornej príprave;
·
poskytovania štatistiky o fyzickej aktivite
a kultúre;
·
poskytovania štatistiky o bezpečnosti[21], zdraví[22] a zdravotnom postihnutí;
·
zavádzania opatrení týkajúcich sa pracovného
programu o uplatňovaní migračnej štatistiky;
·
poskytovania ukazovateľov kvality života na
meranie pokroku spoločností.
3.3       GEOPRIESTOROVÁ,
ENVIRONMENTÁLNA, POĽNOHOSPODÁRSKA A INÁ SEKTOROVÁ ŠTATISTIKA
Kombinácia štatistiky s priestorovo
rozdelenými údajmi a geopriestorovou analýzou ponúkne nové
a ďalekosiahle príležitosti, ktoré bude EŠS ďalej skúmať.
Osobitnú pozornosť bude potrebné venovať špecifickým otázkam, ako je
napríklad dôvernosť a štatistická platnosť odhadov pre malé
oblasti.
Kvalitná štatistika o energii
a doprave na podporu stratégie EÚ 2020 a politiky v oblasti
zmeny klímy bude mať v budúcnosti veľký význam.
Význam poľnohospodárstva medzi európskymi
politikami zostane počas rokov 2013 – 2017 zachovaný. Štatistickú prácu
bude silne ovplyvňovať výsledok hodnotenia spoločnej
poľnohospodárskej politiky po roku 2013. Dôraz sa bude klásť na
rozmery súvisiace so životným prostredím, biodiverzitou/ekosystémom,
hospodárstvom, ľudským zdravím a bezpečnosťou a na sociálne
rozmery.
Cieľ:
Podporovať tvorbu
politiky založenú na faktoch pružnejším a intenzívnejším využívaním
územných informácií v kombinácii so sociálnymi, hospodárskymi
a environmentálnymi štatistickými informáciami.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
infraštruktúry pre priestorové informácie
v Európskom spoločenstve (INSPIRE) a najmä prostredníctvom
ďalšieho rozvoja, údržby a prevádzky geoportálu EÚ;
·
celého radu dostupných geografických informácií získaných
prostredníctvom spolupráce s programami EÚ pre zisťovanie v oblasti využívania
pôdy a diaľkový prieskum;
·
vhodnej integrácie štatistických údajov, čím
sa vytvorí pružná viaczdrojová infraštruktúra na poskytovanie cielených
časopriestorových analýz.
Cieľ:
Poskytovať
kvalitnú environmentálnu štatistiku na podporu procesu tvorby politiky EÚ.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
súboru kľúčových environmentálnych
štatistík o zdrojoch, napríklad o odpade a recyklácii, vode,
ložiskách surovín, ekosystémových službách a biodiverzite na vnútroštátnej
a v prípade potreby na regionálnej úrovni a súboru
kľúčových štatistík súvisiacich so zmenou klímy na podporu
opatrení a politík zameraných na zmiernenie tejto zmeny
a prispôsobenie sa tejto zmene na všetkých príslušných úrovniach od
miestnej až po úroveň EÚ.
Cieľ:
Poskytovať
kvalitné štatistiky o energii a doprave na podporu politík EÚ.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
tvorby a zverejňovania štatistiky
o obnoviteľnej energii;
·
tvorby a zverejňovania štatistiky
o úspore energie/energetickej účinnosti;
·
tvorby a zverejňovania štatistiky
o bezpečnosti dopravy, mobilite pasažierov, meraní cestnej premávky
a intermodálnej nákladnej doprave.
Cieľ:
Poskytovať
kvalitnú štatistiku v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva
a lesného hospodárstva pre rozvoj a sledovanie spoločnej
poľnohospodárskej politiky a politiky rybného hospodárstva, ktorá
odráža kľúčové európske strategické ciele týkajúce sa trvalej
udržateľnosti, ako aj rozvoja vidieka, vykonávaním bežných činností
týkajúcich sa vyvíjania, tvorby a zverejňovania štatistiky.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
revízie a zjednodušenia zberu údajov
v poľnohospodárstve v súlade s revíziou spoločnej
poľnohospodárskej politiky po roku 2013;
·
prepracovania procesov zberu údajov
v poľnohospodárstve, najmä s cieľom zlepšiť kvalitu
a včasnosť poskytovaných údajov;
·
vypracovania a zavedenia systému riadenia
údajov v oblasti využívania pôdy/krajinnej pokrývky;
·
zavedenia systému zberu údajov pre súvislé
agroenvironmentálne ukazovatele;
·
poskytovania vhodného rozdelenia podľa
regiónov;
·
zavedenia a zverejňovania súboru
kľúčových údajov v oblasti lesného hospodárstva
z integrovaného environmentálneho a ekonomického účtovníctva pre
lesné hospodárstvo (IEEAF), ako sú napríklad zalesnené oblasti, množstvo
a hodnota dreva na pni a ekonomické účty pre lesné hospodárstvo
a ťažbu dreva.
II.        METÓDY
TVORBY ŠTATISTIKY EÚ
EŠS v súčasnosti čelí mnohým
výzvam: zvýšenému dopytu po vysokokvalitnej štatistike, rastúcej potrebe
zložitej viacrozmernej štatistiky, vstúpeniu nových subjektov na
informačný trh, obmedzeným zdrojom, potrebe ešte viac znížiť
štatistické zaťaženie respondentov, ako aj diverzifikácii
komunikačných nástrojov. To znamená, že treba prijať pokrokové metódy
tvorby a zverejňovania oficiálnej európskej štatistiky.
1.         RIADENIE KVALITY EŠS
Ciele:
Zaviesť
v rámci EŠS systém riadenia kvality založený na revidovanom Európskom
kódexe štatistických postupov, ktorý zavádza nové mechanizmy sledovania na
posúdenie súladu s kódexom postupov na základe záväzkov o
spoľahlivosti štatistiky dohodnutých s členskými štátmi.
Posilniť výmenu osvedčených postupov
pri vykonávaní kódexu postupov a zaistiť, aby bolo kvalitné podávanie
správ zamerané na rôzne potreby používateľov.
Tieto ciele
budú realizované prostredníctvom:
·
úplného zavedenia kódexu postupov;
·
dohodnutia záväzkov o spoľahlivosti štatistiky
s členskými štátmi;
·
zosúladenia rámcov zabezpečenia kvality EŠS
a ESCB;
·
uspokojenia potrieb používateľov dostávať
kvalitné správy.
2.         URČOVANIE PRIORÍT A ZJEDNODUŠENIE
Európsky štatistický systém čelí
veľkej výzve: ako poskytovať vysokokvalitnú európsku štatistiku
a uspokojiť rastúce potreby štatistiky v kontexte výrazne znížených
rozpočtov členských štátov a politiky nezvyšovania ľudských
zdrojov v Komisii a v členských štátoch. Vzhľadom na
tieto obmedzenia zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni je dôležité
posilniť opatrenia na určovanie priorít a zjednodušenie, čo
si vyžaduje zapojenie všetkých partnerov EŠS. Mechanizmus určovania
priorít bol zavedený ako integrovaná súčasť prípravy ročných
pracovných programov a bude sa vykonávať počas trvania EŠP na
roky 2013 – 2017. Jeho súčasťou je, okrem iného, ročná revízia
existujúcich štatistických požiadaviek, ktorá nahrádza administratívny
mechanizmus strategickým prístupom zohľadňujúcim záujmy
používateľov, tvorcov a respondentov.
Cieľ:
Zaviesť
mechanizmus určovania priorít pre EŠS s cieľom zjednodušiť spravodajské
požiadavky a zvýšiť pružnosť EŠS pri prispôsobovaní sa novým
potrebám štatistík a súčasne zohľadniť obmedzenia tvorcov
a zaťaženie respondentov.
Tento cieľ
bude realizovaný prostredníctvom:
·
určenia priorít a zodpovedajúceho
priradenia zdrojov;
·
určenia priorít pre EŠS ako súčasť
ročného pracovného programu;
·
zohľadnenia výsledkov konzultácii
s používateľmi a tvorcami v ročných pracovných
programoch;
·
zjednodušenia štatistických oblastí
a obmedzenia/prerušenia zberu údajov oznamovaného používateľom.
3.         VIACÚČELOVÁ ŠTATISTIKA A ZVÝŠENIE ÚČINNOSTI
PRI TVORBE ŠTATISTIKY
Ciele:
Postupne zaviesť
podnikovú architektúru EŠS, ktorá umožní ucelenejšiu tvorbu štatistiky EÚ;
harmonizovať a štandardizovať metódy tvorby štatistiky
a metaúdaje; posilniť horizontálnu (medzi štatistickými
oblasťami) a vertikálnu (medzi partnermi EŠS) integráciu procesu
tvorby štatistiky v rámci EŠS v súlade so zásadou subsidiarity;
používať a začleniť viac zdrojov údajov; vytvárať
viacúčelovú štatistiku.
Tieto ciele
budú realizované prostredníctvom:
·
rozsiahlejšieho využívania vhodných
administratívnych údajov vo všetkých štatistických oblastiach;
·
určenia a používania nových zdrojov
údajov pre európsku štatistiku;
·
rozsiahlejšieho zapojenia európskych
a národných štatistických úradov do návrhu administratívnych záznamov;
·
širšieho využívania štatistických techník na
porovnávanie a spájanie údajov s cieľom zvýšiť ponuku
štatistiky EÚ;
·
používania európskeho prístupu k štatistike na
rýchlu politickú odpoveď;
·
väčšej integrácie procesov tvorby štatistiky
EÚ prostredníctvom koordinovaných opatrení EŠS;
·
ďalšej harmonizácie štatistických pojmov
v rámci štatistických oblastí;
·
vytvorenia a zavedenia pružnej referenčnej
infraštruktúry IT a technických noriem na zlepšenie interoperability,
výmeny údajov a metaúdajov a spoločného modelovania údajov;
·
štandardných nástrojov IT v procesoch
štatistického podniku;
·
rozsiahlejšieho využívania a väčšej
dostupnosti harmonizovaných metodík (vrátane zmiešaného spôsobu prístupov
k zberu údajov) a harmonizovaných metaúdajov;
·
posilnenej úlohy štatistických registrov podnikov
ako miest, kde sa uchovávajú štatistické jednotky pre všetky štatistiky
súvisiace s podnikaním a používajú sa ako zdroj pre odvetvia
národných účtov.
Cieľ:
Zaistiť správne
fungovanie a súdržnosť EŠS prostredníctvom účinnej spolupráce
a komunikácie.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
účinnej a efektívnej podpory partnerstva
v rámci EŠS;
·
určenia a zavedenia procesov na
rozdelenie zaťaženia a práce v rámci EŠS;
·
ďalšieho rozvoja a sprevádzkovania sietí
spolupráce.
4.         ZVEREJŇOVANIE A KOMUNIKÁCIA
Ciele:
Urobiť z EŠS
prvý zdroj údajov o štatistike EÚ pre všetkých používateľov
a najmä pre verejné a súkromné rozhodovacie orgány, a to
poskytovaním kvalitných štatistických informačných služieb založených na
zásadách voľného prístupu k európskej štatistike.
Zintenzívnenie
a rozšírenie dialógu medzi používateľmi a tvorcami štatistiky
s cieľom vyhovieť používateľom, ktorí potrebujú kvalitnú
štatistiku. Včasné zapojenie používateľov do nového vývoja je
kľúčové pre zlepšenie účinnosti a efektívnosti EŠS.
Rozšíriť a racionalizovať celý
rad produktov zverejňovania štatistiky s cieľom uspokojiť
potreby používateľov pomocou nových technológií.
Zriadiť v rámci EŠS nákladovo
efektívnu a integrovanú bezpečnú infraštruktúru na prístup
k dôverným údajom oficiálnych štatistík na vedecké účely.
Začať vytvárať súbory na
verejné použitie.
Tieto ciele
budú realizované prostredníctvom:
·
uznania EŠS za prvý referenčný bod pre
používateľov európskej štatistiky;
·
zavedenia integrovanej bezpečnej
infraštruktúry na prístup k mikroúdajom EÚ;
·
zavedenia systému na riešenie požiadaviek
používateľov na okamžitý prístup a poradenstvo pri interpretácii
štatistických informácií;
·
prispôsobenia produktov zverejňovania
štatistiky potrebám používateľov pomocou nových technológií;
·
zvýšeného počtu štatistických výstupov
o prierezových otázkach;
·
intenzívnejšieho používania nových
komunikačných technológií a technológií na zverejňovanie
štatistiky (napr. na základe technológie SDMX);
·
zvýšenej ponuky súborov mikroúdajov na účely
štatistického výskumu.
5.         ODBORNÁ PRÍPRAVA, INOVÁCIE A VÝSKUM
Ciele:
Uspokojiť
potreby vzdelávania a rozvoja v rámci EŠS na základe kombinácie
kurzov odbornej prípravy a príležitostí na vzdelávanie a rozvoj.
Zlepšiť
spoluprácu medzi členmi EŠS pri prenose poznatkov a výmene
a zavádzaní osvedčených postupov a spoločných
inovačných prístupov v tvorbe štatistiky.
Organizovať
aktivity, účasť a príspevok výskumných komunít pri zlepšovaní
štatistických výrobných reťazcov a kvality oficiálnych štatistických
informácií.
Tieto ciele
budú realizované prostredníctvom:
·
vytvorenia vyššieho stupňa vysokoškolského
vzdelania (napr. magister v odbore oficiálna štatistika);
·
ponuky programov odbornej prípravy, ktoré
zodpovedajú potrebám používateľov;
·
aplikovania výsledkov výskumných projektov
v tvorbe a zverejňovaní štatistiky;
·
uznania EŠS za referenčný bod pre výskumné
komunity v oblasti štatistiky;
·
rozsiahleho zapojenia výskumných komunít do
výskumných aktivít v oblasti oficiálnej štatistiky;
·
používania vhodných nástrojov na výmenu postupov
a zavedenie spoločných riešení v rámci EŠS.
III.       PARTNERSTVO
PARTNERSTVO V RÁMCI EŠS A MIMO NEHO
Cieľ:
Zaviesť vylepšený
rámec riadenia EŠS.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
vykonávania revidovaného štatistického zákona,
rozhodnutia o úlohe Eurostatu;
·
prijatia rámcových nariadení týkajúcich sa celých
štatistických oblastí.
Cieľ:
Posilniť
koordinačnú úlohu Eurostatu ako štatistického úradu Európskej únie.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
priradenia Eurostatu v skorom štádiu ku
všetkým iniciatívam Komisie v súvislosti so štatistickými aspektmi;
·
organizovania pravidelných dialógov
zainteresovaných strán na najvyššej riadiacej úrovni.
Cieľ:
Posilniť
spoluprácu s Európskym systémom centrálnych bánk a európskymi
a medzinárodnými organizáciami zapojenými do zostavovania údajov na
štatistické alebo administratívne účely prostredníctvom spoločných
projektov a koordinovaného rozvoja. Zaistiť súlad medzi európskymi
a medzinárodnými normami.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
zavedenia spoločného rámca kvality pre EŠS
a ESCB;
·
čoraz väčšieho zapojenia Eurostatu do
medzinárodných poradných skupín;
·
nájdenia a zavedenia nových spôsobov
spolupráce;
·
zavedenia nových príručiek účtov SNA[23]/ESA[24], SEEA[25]/EEEA[26] a platobnej bilancie.
Cieľ:
Podporovať
a zavádzať činnosti v oblasti štatistického poradenstva
a štatistickej pomoci v krajinách mimo EÚ v súlade
s prioritami zahraničnej politiky EÚ s osobitným dôrazom na
rozširovanie a európsku susedskú politiku.
Tento
cieľ bude realizovaný prostredníctvom:
·
uplatňovania vedenia EŠS v medzinárodnom
priestore;
·
dodávania kvalitných údajov na účely
zahraničnej politiky EÚ;
·
podpory útvarov Komisie pri zavádzaní politík
v oblasti rozvoja a medzinárodnej spolupráce, v ich
vzťahoch s medzinárodnými organizáciami a v záležitostiach
spoločného štatistického záujmu s neeurópskymi regiónmi alebo
krajinami;
·
zverejňovania súvisiacich štatistických údajov
na podporu procesu rozširovania a príslušných rokovaní;
·
minimalizovania žiadostí o výnimky od nových
členských štátov, ktoré vedú k nedostupnosti údajov;
·
podpísania dohôd/memoránd o porozumení
s krajinami mimo EÚ;
·
vypracovania a realizácie programov technickej
spolupráce;
·
technickej pomoci zameranej na zosúladenie
a dodávanie údajov.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
PRE NÁVRHY
1.           KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Cieľ
(ciele)
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob riadenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systém
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného
vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY

1.
KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom štatistickom
programe na roky 2013 – 2017

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[27]

Štatistika
(3403 – Tvorba štatistických informácií, 3480 – Administratívna podpora
Eurostatu, 3481 – Stratégia politiky a koordinácia Eurostatu)

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy

þ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[28]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Návrh
je v súlade s prioritami Európskej únie, keďže štatistika vyvíjaná,
tvorená a zverejňovaná podľa tohto programu prispeje
k vykonávaniu politík Európskej únie, ako je napríklad stratégia Európa
2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu a ďalších politík uvedených v strategických prioritách
Komisie na roky 2010 – 2014 (napr. posilnené a integrované hospodárske
riadenie, zmena klímy, rast a sociálna súdržnosť, Európa občanov
a globalizácia).

1.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

Konkrétny cieľ č. 1:
poskytovať kvalitné štatistické informácie na podporu rozvoja, sledovania
a hodnotenia politík Európskej únie.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
3403
– Zostavovanie štatistických informácií
Konkrétny cieľ č. 2:
zaviesť novú metódu tvorby európskej štatistiky.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
3403
– Tvorba štatistických informácií, 3480 – Administratívna podpora Eurostatu,
3481 – Stratégia politiky a koordinácia Eurostatu
Konkrétny cieľ č. 3:
posilniť partnerstvo v rámci EŠS a mimo neho.
3481
– Stratégia politiky a koordinácia Eurostatu
Podrobnejšie
ciele budú uvedené v ročných štatistických pracovných programoch
Komisie.

1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Účinky na Európsky parlament a Radu:
pozitívne, keďže EŠP je v súlade so zmluvami, finančnými
výhľadmi a politickými prioritami Európskej únie; potreby
štatistických informácií na podporu politík EÚ sa odrážajú v EŠP; EŠP
obsahuje mechanizmus na zlepšenie určovania priorít a zníženie spravodajského
zaťaženia podnikov a občanov. Členské štáty sú zapojené do
prípravy EŠP. Zásada subsidiarity bude pri vykonávaní EŠP dodržaná.
Účinky na kolégium komisárov a útvary Komisie: pozitívne, keďže EŠP je v súlade so zmluvami
a finančnými výhľadmi; potreby štatistických informácií na
podporu politík EÚ sa odrážajú v EŠP a ako súčasť EŠP bude
zavedený obsiahly systém riadenia kvality. EŠP bude predmetom účinného
hodnotenia a rámca ABB pre rozdeľovanie zdrojov.
Účinky na národné štatistické úrady (vrátane DGINS, Výboru pre EŠS, partnerskej skupiny, skupín riaditeľov)
a iných vnútroštátnych tvorcov: pozitívne, keďže EŠP obsahuje
mechanizmus na zlepšenie určovania priorít a zníženie spravodajského zaťaženia
podnikov a občanov. Odráža spoločnú stratégiu EŠS pre
vykonávanie oznámenia. Členské štáty sú zapojené do prípravy EŠP. Zásada
subsidiarity bude pri vykonávaní EŠP dodržaná.
Účinky na výbor ESAC, Európsku centrálnu banku, Výbor pre menovú
a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (CMFB)
a iných neinštitucionálnych používateľov:
pozitívne, keďže potreby štatistických informácií na podporu politík EÚ sa
odrážajú v EŠP, používatelia budú mať istotu, že štatistiky budú
spĺňať svoj účel (budú dodané včas
a v súlade s ich politickými potrebami a požiadavkami).
Účinky na Eurostat: pozitívne, keďže
EŠP odráža oznámenie o metóde tvorby štatistiky EÚ; ako súčasť
EŠP bude zavedený obsiahly systém riadenia kvality; EŠP bude poskytovať
stabilný rámec pre súdržné, štruktúrované ročné plánovanie
a prideľovanie zdrojov, ako aj jasný pohľad na smer vývoja
Eurostatu; EŠP bude predmetom účinného hodnotenia.

1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Pre
všetky ciele uvedené v EŠP na roky 2013 – 2017 sú uvedené hlavné opatrenia
a ukazovatele. Ciele EŠP na roky 2013 – 2017 sú predmetom podrobnejšieho
plánovania v rámci ročných pracovných programov a výsledky sa
budú sledovať počas celého programového obdobia.
Všeobecný
cieľ spojený s úsilím o dosiahnutie postavenia vedúceho
poskytovateľa vysokokvalitnej štatistiky o Európe sa bude
sledovať prostredníctvom:
–
prieskumu spokojnosti používateľov Eurostatu a najmä percentuálneho
podielu používateľov, ktorí ohodnotili celkovú kvalitu európskej
štatistiky ako „veľmi dobrú“ alebo „dobrú“.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

Zriadenie
viacročného Európskeho štatistického programu vyplýva z článku
13 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 223/2009 o európskej štatistike3, ktoré stanovuje,
že európsky štatistický program musí poskytovať rámec pre vyvíjanie,
tvorbu a zverejňovanie európskej štatistiky, hlavné oblasti
a ciele opatrení naplánovaných na obdobie, ktoré nie je dlhšie ako
päť rokov. Program musí stanoviť priority, ktoré sa týkajú
informačných potrieb na účely vykonávania činností Európskej
únie. Cieľovými príjemcami návrhu sú používatelia a tvorcovia
európskej štatistiky, t. j. Európsky parlament a Rada, generálne
riaditeľstvá Komisie, Európska centrálna banka, národné štatistické úrady
a ďalší vnútroštátni tvorcovia európskej štatistiky, výbor ESAC,
Výbor pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej
bilancie (CMFB) a iní neinštitucionálni používatelia a, samozrejme, široká
verejnosť.

1.5.2.
Prínos zapojenia EÚ

Aby
mohli politické rozhodovacie orgány a aktéri na trhu prijímať
rozhodnutia a sledovať a hodnotiť ich realizáciu, neustále
potrebujú štatistické informácie. Štatistika poskytuje základnú infraštruktúru,
vďaka ktorej môžu demokratické krajiny a moderné hospodárstva zdravo
a efektívne fungovať. Aby mohla Európska únia plniť svoju úlohu,
potrebuje vysokokvalitné štatistické informačné služby. Európska
štatistika musí byť spoľahlivá, nezávislá od politických vplyvov
a včas a vhodnou formou dostupná pre používateľov. Okrem
toho by jej príprava nemala respondentov neúmerne zaťažovať a jej
zber sa musí uskutočňovať v súlade so zásadou subsidiarity a
proporcionality.
Eurostat
spolu s národnými štatistickými úradmi a inými vnútroštátnymi úradmi
zodpovednými v každom členskom štáte za vyvíjanie, tvorbu a zverejňovanie
európskej štatistiky vytvoril partnerstvo, ktoré sa súhrnne označuje ako
EŠS. Súčasťou tohto partnerstva sú aj krajiny EHP. Členské štáty
zbierajú údaje a zostavujú štatistiku na vnútroštátne a európske
účely.
EŠS
pracuje ako sieť, v ktorej úlohou Eurostatu je stáť na čele
úsilia o zosúladenie štatistiky v úzkej spolupráci s národnými
štatistickými úradmi. Práca EŠS sa sústreďuje najmä na politické oblasti
EÚ – a spolu s rozširovaním politík EÚ sa rozširuje aj harmonizácia
na takmer všetky štatistické oblasti.
EŠS
uľahčuje výmenu znalostí a osvedčených postupov medzi
členskými štátmi a vývoj nových technológií, spoločných
nástrojov a sietí spolupráce s cieľom využiť výhody možných
synergií a vyhnúť sa zdvojeniu úsilia a tým vydláždiť cestu
pre moderný systém tvorby, ktorý bude pripravený čeliť budúcim
výzvam.
Úsilie
o harmonizáciu, zefektívnenie a regulovanie je možné najlepšie
iniciovať na úrovni Európskej únie, na ktorej sa takéto projekty môžu
realizovať najefektívnejšie.

1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Najväčšie
obmedzenie, ktorému čelíme so súčasným štatistickým programom
Spoločenstva na roky 2008 – 20124, predstavuje
skutočnosť, že štruktúra je pevne daná na obdobie piatich rokov
a ciele sú podrobne opísané. Od prijatia súčasného programu došlo
k niekoľkým významným zmenám. Zmenil sa základný právny rámec pre
tvorbu európskej štatistiky. Bolo prijaté oznámenie o metóde tvorby
štatistiky EÚ a po ňom spoločná stratégia EŠS; Lisabonská zmluva
nadobudla účinnosť; úradu sa ujala nová Európska komisia (od januára
2010 do decembra 2014); začalo niekoľko nových politických iniciatív
(napríklad Európa 20205) a bola posilnená riadiaca štruktúra
EŠS. Súčasný program nezohľadňuje žiadnu z týchto
skutočností; niektoré jeho časti sú zastarané a existujú
rozdiely medzi plánovanými a skutočnými činnosťami. To
zmenšuje význam podávania správ o vykonávaní programu, keďže mnohé
súvisiace činnosti nie sú v programe zohľadnené, pričom musíme
podávať správy o niektorých činnostiach, ktoré uvedené sú, ale
už sa nevykonávajú.
Pokiaľ
ide o proces prípravy európskeho štatistického programu, 3. pracovná
skupina partnerskej skupiny[29] navrhla viacročný plánovací cyklus na roky 2013 – 2017. Bol
predložený návrh, aby sa posilnila úloha partnerov EŠS (Výbor pre EŠS, DGINS,
skupina riaditeľov a výbor ESAC) v procese prípravy programu.
Je
potrebné tiež spomenúť, že správa Komisie Európskemu parlamentu
a Rade o hodnotení ex post ŠPS na roky 2003 – 2007[30] obsahovala odporúčania týkajúce sa budúcich viacročných
programov, konkrétne:
Zlepšiť prepojenie medzi ŠPS a ročnými pracovnými
programami. ŠPS má byť rámcovým programom, ktorý
vyjadruje strategickú víziu na päť rokov a spolu s ročnými
pracovnými programami zabezpečuje flexibilnosť
a relevantnosť ŠPS počas celého obdobia. Pri využívaní ŠPS ako
referenčného ukazovateľa by ročné pracovné programy mali
výslovne uvádzať príslušný ŠPS a mali by z neho vychádzať.
Zlepšiť sledovanie vykonávania ŠPS.
Celkové sledovanie ŠPS by sa malo realizovať vymedzením
kľúčového súboru ukazovateľov, ktoré poskytujú dostatočné
informácie o dosahovaní operačných a strategických cieľov počas
celého programového obdobia.
Správa
Komisie Európskemu parlamentu a Rade o strednodobom hodnotení ŠPS na
roky 2008 – 2012 zdôraznila tieto body, ktoré sa majú v budúcnosti
zohľadniť:
– Vymedzenie
nových potrieb, pokiaľ ide o štatistické informácie. Vyžaduje sa
ucelenejší prístup, ktorý využíva viaceré a kombinované zdroje údajov
spolu s harmonizáciou metodiky, pojmov a definícií.
– Posilnenie
partnerstva v EŠS. Zdôraznené bolo zavedenie viacerých a rôznych
modelov integračnej spolupráce s členskými štátmi.
–
Za potrebné sa považovalo hodnotenie koncepčného prístupu
k prehodnocovaniu priorít činností a dostupnosť zdrojov
na vykonávanie ŠPS s cieľom znížiť zaťaženie respondentov
a náklady tvorcov.
Oplatí
sa poznamenať, že súčasný ŠPS na roky 2008 – 2012 bol jedným
z predmetov audítorskej správy oddelenia vnútorného auditu Eurostatu,
ktorá sa zaoberala funkciou hodnotenia[31]
a ktorá si všimla absenciu hodnotenia ex ante pre aktuálny program
a odporúčala, aby sa pre budúce programy vykonávalo takéto hodnotenie
v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách[32] (článok 27) a jeho vykonávacími pravidlami[33] (článok 21).
S cieľom
vyhnúť sa obmedzeniam príliš podrobného programu a môcť sa tak
prispôsobovať novým alebo zmeneným politickým prioritám a vývoju, je
EŠP na roky 2013 – 2017 navrhnutý ako všeobecný plánovací nástroj, ktorý
všeobecne popisuje ciele a opatrenia, ktoré sa majú prijať,
a tak poskytuje celkový rámec pre prípravu ročných pracovných
programov v oblasti štatistiky s podrobnými cieľmi
a opatreniami.
Vývoj
v rámci EŠS, ako aj vykonávanie oznámenia o metóde tvorby štatistiky
EÚ, si vyžadujú osobitné zameranie európskeho štatistického programu na roky 2013
– 2017 na riešenie budúcich výziev a vyváženie dopytu a zdrojov.
Nevyhnutné je silné partnerstvo v rámci EŠS, a preto boli do plánu
prípravy tohto programu zaradené rozsiahlejšie konzultácie zainteresovaných
strán.
Na
základe minulých skúseností boli zavedené mechanizmy na zaistenie
konzistentnosti v procese plánovania a podávania správ lepším
prepojením cieľov programu s ročnými pracovnými programami
a zlepšením sledovania a hodnotenia vykonávania programu.
Pri
navrhovaní cieľov a ukazovateľov EŠP na roky 2013 – 2017 boli
zohľadnené odporúčania strednodobého hodnotenia ŠPS na roky 2008 –
2012. Najmä vzhľadom na prehodnotenie priorít štatistických požiadaviek
zameraných na zníženie zaťaženia respondentov a nákladov tvorcov bolo
naplánované zavedenie mechanizmu na určovanie priorít, ktorý bol Výboru
pre EŠS predložený 18. novembra 2010[34].
Napokon
bolo vypracované hodnotenie ex ante v súlade s nariadením
o rozpočtových pravidlách [35]
(článok 27) a jeho vykonávacími pravidlami[36]
(článok 21).

1.5.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia s
inými finančnými nástrojmi

Spolu
so súčasným ŠPS na roky 2008 – 2012 sa od roku 2009 do roku 2013 vykonáva
iný viacročný program, konkrétne Program modernizácie európskej podnikovej
a obchodnej štatistiky (MEETS). Na zlepšenie efektívnosti riadenia týchto
programov sa Eurostat rozhodol mať v budúcnosti namiesto dvoch iba
jeden viacročný program. To znamená, že ciele v oblasti podnikovej
a obchodnej štatistiky po roku 2013 a opatrenia súvisiace
s modernizáciou sociálnej štatistiky budú súčasťou EŠP na roky
2013 – 2017.
Eurostat
má navyše koordinačnú úlohu v oblasti tvorby európskej štatistiky
v súlade s rozhodnutím Komisie 97/281/ES z 21. apríla 1997.
Generálne riaditeľstvá Komisie a ďalšie útvary zapájajú Eurostat
už v počiatočnom štádiu do prípravy vlastných programov
týkajúcich sa štatistiky.

1.6.
Trvanie opatrenia a jeho finančného vplyvu

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným
trvaním
–
þ Návrh/iniciatíva sú v
platnosti od [1.1.] 2013 do [31.12.] 2017
–
þ Finančný vplyv na
viazané rozpočtové prostriedky od roku 2013 do roku 2017 a na
platobné rozpočtové prostriedky od roku 2013 do roku 2021.
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať bežným
tempom.

1.7.
Plánované metódy riadenia[37]

þ Priame centralizované riadenie Komisie
¨ Nepriame centralizované riadenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
¨  subjekty zriadené Spoločenstvami[38]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené vykonávaním osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte
v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Spoločné riadenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované riadenie s tretími krajinami
þ Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami, najmä s OECD, Organizáciou
Spojených národov a Svetovou bankou.
V prípade
viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky
Na základe
získaných skúseností so štatistickým programom Spoločenstva na roky 2008 –
2012 sa zváži obmedzené použitie spoločného riadenia s medzinárodnými
organizáciami s cieľom podporiť plnenie cieľov európskeho
štatistického programu na roky 2013 – 2017.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto
opatrenia.
Hodnotenie
ex ante EŠP na roky 2013 – 2017 vykonalo na základe ustanovení nariadení
o rozpočtových pravidlách pre výdavkové programy od októbra 2010 do apríla
2011 oddelenie strategického plánovania Eurostatu s pomocou
finančného oddelenia a oddelenia právnych záležitostí. Toto
hodnotenie bolo prekonzultované s internou pracovnou skupinou Eurostatu
pre prípravu EŠP na roky 2013 – 2017 zloženou zo zástupcov na úrovni vedúcich oddelení
zo všetkých riaditeľstiev Eurostatu a potom bolo schválené na
zasadnutí riaditeľov Eurostatu, ktoré sa uskutočnilo 12. apríla
2011.
Hlavné
zistenia hodnotenia ex ante boli zapracované do dôvodovej správy
a legislatívneho finančného výkazu. Poznatky získané z minulých
skúseností, ktoré boli zohľadnené pri zostavovaní EŠP, sú uvedené
v legislatívnom finančnom výkaze, v časti 1.5.3 Poznatky
získané z podobných skúseností v minulosti. Ciele EŠP sú uvedené
v samotnom návrhu. Výsledky hodnotenia konzultácií so zainteresovanými
stranami, alternatívne mechanizmy realizácie, analýza efektívnosti vynaložených
nákladov a rizík sú uvedené v dôvodovej správe,
v 2. časti Výsledky konzultácií so zainteresovanými stranami
a posúdení vplyvu.
V článku
2 návrhu sa stanovuje, že EŠP bude predmetom ročného plánovania
prostredníctvom ročných štatistických pracovných programov v súlade
s nariadením (ES) č. 223/2009. Tieto programy a ich
zodpovedajúce financovanie budú predmetom rozhodnutí Komisie, ktoré budú
upresňovať výstupy a výsledky (ciele a ukazovatele), ktoré
sa majú dosiahnuť počas referenčného obdobia. Sledovanie sa
zabezpečí prostredníctvom pravidelných správ o spotrebovanom objeme
zdrojov a o dosiahnutom pokroku pri plnení cieľov.
Pokiaľ
ide o podávanie správ, plánuje sa, že v súlade s nariadením
o európskej štatistike bude vypracovaná predbežná správa o pokroku
a po konzultácii s Výborom pre EŠS bude predložená Európskemu
parlamentu a Rade najneskôr do júna 2015.
Na
konci obdobia, na ktoré sa program vzťahuje, bude EŠP predmetom hodnotenia
ex post. Správa z hodnotenia bude prekonzultovaná s Výborom pre EŠS
a predložená Európskemu parlamentu a Rade do konca roka 2018.

2.2.
Systém riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Spôsobom
riadenia navrhovaného programu je priame centralizované riadenie Komisie
a v obmedzenom rozsahu spoločné riadenie s medzinárodnými
organizáciami. Z finančného hľadiska sa program bude
realizovať zadávaním zákaziek, a to najmä firmám, ktoré sa špecializujú
na služby v oblasti štatistiky alebo informatiky, a prostredníctvom
grantov financujúcich najmä národné štatistické úrady. Nariadenie (ES)
č. 223/2009 o európskej štatistike umožňuje priame
prideľovanie grantov týmto úradom.
Hlavné
zistené riziká pre realizáciu programu patria najmä do oblasti riadenia
postupov udeľovania grantov. Ako sa zdá zo skúseností pri vykonávaní
štatistického programu Spoločenstva na roky 2008 – 2012, niektorí
príjemcovia sa neustále stretávali s ťažkosťami pri predkladaní
požadovanej dokumentácie na určenie oprávnenosti vzniknutých nákladov.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Hlavné
prvky interného kontrolného systému: Overenie ex ante prevádzkových
a finančných aspektov každej finančnej transakcie
(zákonnosť, regulárnosť a správne finančné riadenie)
podľa článku 47 ods. 3 vykonávacích pravidiel nariadenia
o rozpočtových pravidlách. Kontroly ex ante sa týkajú celého
životného cyklu výdavkov od plánovania a tvorby programov až po záväzky
a platby. Preto musí každý účastník v rámci finančných
obehov používať pre každú finančnú transakciu kontroly podľa
osobitných kontrolných zoznamov.
Nielen
finančné obehy, ale aj primeraný dohľad, podávanie správ
o financiách a výkonnosti, audit a hodnotenie prispievajú
k vykonávaniu programového rozpočtu v súlade so zásadami
správneho finančného riadenia a zaisteniu toho, aby boli dodržané
požiadavky zákonnosti a regulárnosti. Medzi zdrojmi zaistenia uvedenými
vyššie bude zabezpečené ich vzájomné dopĺňanie s cieľom
zabrániť duplicite úsilia a umožniť nákladovú efektívnosť
kontrol.
V podmienkach
komplexných a povinných kontrol uplatňovaných na každú finančnú
transakciu, ktorá bude v rámci programu povolená, sa na riadenie postupov
prideľovania grantov budú používať tieto dodatočné kontrolné opatrenia.
Okrem kontrol ex ante popísaných vyššie a založených na ročnej
analýze rizík sa bude vykonávať posilnené overovanie ex ante
a ex post. Posilnené overovania ex ante sa budú vykonávať na
základe vzoriek, t. j. hĺbkových kontrol dodatočnej podpornej
dokumentácie pred konečnými platbami pre opatrenia spolufinancované
prostredníctvom grantov. Okrem toho na základe skúseností získaných od roku
2005 sa budú vykonávať kontroly ex post s cieľom
skontrolovať, či sa činnosti financované z rozpočtu
správne realizujú a najmä, či sa dodržiavajú kritériá stanovené pre
overovanie ex ante. Osobitný dôraz sa bude klásť na zníženie
administratívnej zložitosti a tým aj pravdepodobnosti chýb spojených
s riadením grantov. Dosiahne sa to najmä zameraním sa na väčšie
projekty (a obmedzením malých grantov), požiadavkami špeciálnych
osvedčení o audite a v neposlednom rade zavedením
alternatívnych možností platieb založených na skutočných nákladoch,
t. j. grantov založených na paušálnych sadzbách a sadzobníkoch
jednotkových nákladov.
Náklady a výhody kontrol: Stratégia
kontroly programu má obmedziť riziko nedodržania požiadaviek na menej ako
2 %, čo je v súlade s posúdením vykonaným v rámci
výročnej správy o činnosti za rok 2010. Vzhľadom na to, že
cieľom internej kontroly pre nový program je neprekročiť
priemernú zostatkovú chybovosť 2 % za celé plánovacie obdobie 2013 –
2017, systém internej kontroly, ako aj jeho náklady, sa považujú za primerané
na dosiahnutie tohto cieľa. GR ESTAT sa domnieva, že náklady dodatočných
posilnených kontrol ex ante a ex post uvedených vyššie zostanú na hodnote
približne 1 % z programového rozpočtu, čo je približne
rovnaký pomer ako v predchádzajúcom programe. Pokiaľ ide
o povahu a intenzitu kontrol, 100 % finančných transakcií
(a teda 100 % rozpočtu) bude podliehať povinným kontrolám
ex ante v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
Ako sa uvádza vyššie, kontroly založené na hĺbkovej analýze podkladovej
dokumentácie sa budú vykonávať podľa ročnej analýzy rizík. Môžu
sa týkať 4 až 6 % rozpočtu.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi
a nezrovnalosťami.
Okrem
uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov bude
vytvorená stratégia na boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou
Komisie zameranou na boj proti podvodom (CAFS) prijatou 24. júna 2011
s cieľom zaistiť, okrem iného, aby boli vnútorné kontroly zamerané
na boj proti podvodom v súlade so stratégiou CAFS a aby bol prístup
riadenia rizika podvodu zameraný na zisťovanie rizikových oblastí pre
podvod a primerané reakcie. V prípade potreby budú zriadené
sieťové skupiny a primerané nástroje informačných technológií
zamerané na analyzovanie prípadov podvodu týkajúcich sa európskeho
štatistického programu.
Eurostat
stanovil stratégiu kontroly na roky 2013 – 2017, ktorá je súčasťou
vykonávania EŠP. Cieľom zníženia zložitosti, použitia nákladovo
efektívnych postupov sledovania, ako aj vykonávania kontrol ex ante a ex
post na základe rizík, bude znížiť pravdepodobnosť
a prispieť k prevencii podvodu. Súčasťou stratégie
kontroly sú konkrétne opatrenia na zvýšenie informovanosti a súvisiaca
odborná príprava týkajúca sa prevencie podvodu.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

–
Existujúce rozpočtové riadky
V poradí,
v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky v týchto okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Opis ………………………...……….] || DRP/NRP ([39])   || krajín EZVO[40]   || kandidátskych krajín[41]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   ||   || DRP/NRP || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
–
Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
v týchto okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Okruh ……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1A. || 29.0205 Európsky štatistický program na roky 2013 – 2017 || DRP || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
 1A. || 29.010405 Štatistická informačná politika — Výdavky na administratívne riadenie || Nedif. || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta).
Všetky sumy sú uvedené v bežných cenách.
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || OKRUH 1A – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (2013) OKRUH 1 – Inteligentný a inkluzívny rast (do roka 2014)
 GR: ESTAT ||   ||   || Rok 2013[42] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. ||   || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Záväzky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované  z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[43]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Rozpočtové prostriedky pre GR ESTAT SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1a viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 57,.300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta).
Všetky sumy sú uvedené v bežných cenách.
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU
 GR: ESTAT ||
  Ľudské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Ostatné administratívne výdavky || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 GR ESTAT SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || OKRUH 1A – Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (2013) OKRUH 1 – Inteligentný a inkluzívny rast (do roka 2014)
 GR: ESTAT ||   ||   || Rok 2013[44] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. ||   || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.0205 || Záväzky || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované  z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[45]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 29.010405 ||   || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Rozpočtové prostriedky pre GR ESTAT SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 ||   ||   || 280,000
 Platby || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 ||   || 280,000
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   ||   || 19,334
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1a viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 ||   ||   || 299,334
 Platby || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 ||   || 299,334
Ak má
návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU (referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU
 GR: ESTAT ||
  Ľudské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
  Ostatné administratívne výdavky || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 GR ESTAT SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 ||   || 776,877
 Platby || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU ||
 VÝSTUPY ||
 Uveďte ciele a výstupy   || Druh výstupu[46]   || Priemerné náklady Počet výstupov || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Spolu náklady ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[47] Poskytovať kvalitné štatistické informácie na podporu tvorby, sledovania a hodnotenia politík Európskej únie ||
 - Výstup || Štatistické projekty || 0,315 || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 ||  Konkrétny cieľ č. 1 – medzisúčet || 90 || 24,210 || 85 || 24,694 || 67 || 21,270 || 62 || 21,704 || 58 || 22,129 || 362 || 114,007
 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Zaviesť novú metódu tvorby európskej štatistiky ||
 - Výstup || Štatistické projekty || 0,322 || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 ||  Konkrétny cieľ č. 2 – medzisúčet || 90 || 24,210 || 84 || 24,694 || 100 || 31,906 || 94 || 32,555 || 87 || 33,194 || 455 || 146,559
 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Posilniť partnerstvo v rámci EŠS a mimo neho ||
 - Výstup || Štatistické projekty || 0,308 || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 ||  Konkrétny cieľ č. 3 – medzisúčet || 20 || 5,380 || 19 || 5,488 || 9 || 2,798 || 8 || 2,856 || 7 || 2,912 || 63 || 19,434
 || NÁKLADY SPOLU || 200 || 53,800 || 188 || 54,876 || 176 || 55,974 || 164 || 57,115 || 152 || 58,235 || 880 || 280,000

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 a nasl. || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 ||   || 456,530
 Ostatné administratívne výdavky || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 ||   || 21,013
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 ||   || 477,543
 Mimo OKRUHU 5[48] viacročného finančného rámca   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 || 2,752 ||   || 13,760
 Ostatné administratívne výdavky (IT; zasadnutia; štúdie; služobné cesty; subskripcie) || 0,748 || 1,089 || 1,167 || 1,246 || 1,324 ||   || 5,574
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 ||   || 19,334
 SPOLU || 98,844 || 99,265 || 99,426 || 99,589 || 99,753 ||   || 496,877

3.2.3.2.
 Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
r Návrh/iniciatíva
si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
Odhady sa vyjadrujú v jednotkách
ekvivalentu plného pracovného času
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 29 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 655 || 655 || 655 || 655 || 655
 XX 01 01 02 (delegácie) || - || - || - || - || -
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) || - || - || - || - || -
 10 01 05 01 (priamy výskum) || - || - || - || - || -
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)
 29 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE z celkového finančného krytia) || 118 || 118 || 118 || 118 || 118
 XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || - || - || - || - || -
 XX 01 04 yy || - sídlo ||   ||   ||   ||   ||
 - delegácie ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (29 01 04 01) || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 SPOLU || 816 || 816 || 816 || 816 || 816
29 predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade
potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR
v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti
od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Úlohy, ktoré sa majú plniť, zahŕňajú najmä metodické práce na jednej strane a zber, overovanie, spracovanie a zverejňovanie štatistických informácií súvisiacich s oblasťami uvedenými v prílohách k návrhu nariadenia na strane druhej. Týkajú sa rovnako prác súvisiacich s dvoma horizontálnymi činnosťami ABB Eurostatu („administratívna podpora pre Eurostat“ a „politická stratégia a koordinácia Eurostatu“). ||
 Externí zamestnanci || Podporujú úradníkov a dočasných zamestnancov pri vykonávaní úloh uvedených vyššie. ||

3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným
rámcom

–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným
finančným rámcom pre rozpočtové prostriedky týkajúce sa roku 2013 aj
s viacročným finančným rámcom na roky 2014 – 2020 pre
rozpočtové prostriedky týkajúce sa rokov 2014 až 2017.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
V platnom viacročnom finančnom rámci je
pre štatistiku Spoločenstva na rok 2013 naplánovaná suma 53,8 milióna
EUR. Vykonávanie programu v roku 2013 je v súlade s touto sumou.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[49].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
¨  Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.
–
þ  Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Spolu
 Príspevok Švajčiarska || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748
 Spolufinancované rozpočtové prostriedky SPOLU || 4,755 || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || 24,748

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
(a)
¨       vplyv na vlastné zdroje
·
¨            vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[50]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložte taký počet stĺpcov, aký je potrebný na vyjadrenie trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               KOM(2009) 404 v konečnom znení, 10.8.2009.
[2]               Predstavená na schôdzi Výboru pre Európsky
štatistický systém, ktorá sa uskutočnila dňa 20.5.2010, dok.
č. 2010/05/6/EN.
[3]               Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2009, s. 164.
[4]               Rozhodnutie č. 1578/2007/ES,
Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2007, s. 15.
[5]               KOM(2010) 2020 v konečnom znení.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[7]               Stanovené rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady
č. 234/2008/ES.
[8]               Konferencia DGINS sa koná každý rok s cieľom
diskutovať o témach súvisiacich so štatistickými programami, metódami
a postupmi tvorby európskej štatistiky. Hostiteľom konferencie je
každý rok iný členský štát a predsedá jej generálny riaditeľ
štatistického úradu hostiteľského štátu.
[9]               V rámci modelu nezávislého spracovania úloh sa
štatistika zvyčajne zostavuje vo viacerých paralelných procesoch,
podľa jednotlivých krajín (v niektorých prípadoch dokonca podľa
jednotlivých regiónov) a podľa oblastí. V takomto modeli
každá samostatná produktová časť zodpovedá konkrétnej oblasti
štatistiky spolu s príslušným systémom tvorby. Pre každú oblasť sa
celý proces tvorby – od návrhu zisťovania cez zber údajov a spracovanie
až po zverejňovanie – uskutočňuje nezávisle od ostatných oblastí
a každá oblasť má svojich vlastných poskytovateľov údajov
a skupiny používateľov. Model nezávislého spracovania sa odráža aj
v spôsobe regulácie štatistických oblastí na európskej úrovni.
[10]             Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164.
[11]             Bez toho, aby bol dotknutý článok 5 Protokolu
o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej
banky.
[12]             KOM(2010) 2020 v konečnom znení.
[13]             http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf,
3.9.2009.
[14]             KOM(2009) 404 v konečnom znení, 10.8.2009.
[15]             Predstavená na schôdzi Výboru pre Európsky štatistický
systém dňa 20.5.2010, dok. č. 2010/05/6/EN.
[16]             KOM(2011) 211 v konečnom znení.
[17]             Odkaz na právny základ sa bude aktualizovať po
prijatí novej dohody s Európskym parlamentom.
[18]             Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2008, s. 13.
[19]             Ú. v. EÚ L 332, 30.11.2006, s. 21.
[20]             Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 76.
[21]             V tejto súvislosti by Eurostat mal použiť
výsledky projektov financovaných EÚ, ako je napríklad akcia JAMIE
(Joint Action on Monitoring Injuries in Europe) a databáza zranení
(IDB).
[22]             Ako bolo dohodnuté podľa rámcového nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1338/2008 zo
16. decembra 2008 o štatistikách Spoločenstva v oblasti
verejného zdravia a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci
(zdravotný stav a determinanty zdravia, zdravotná starostlivosť,
príčiny smrti, nehody pri práci, choroby z povolania).
[23]             Systém národných účtov (OSN).
[24]             Európsky systém účtov.
[25]             Systém environmentálnych a ekonomických účtov
(OSN); prijatie sa očakáva v roku 2012.
[26]             Európske environmentálne ekonomické účty.
[27]             ABM: riadenie založené na činnostiach – ABB:
zostavovanie a plnenie rozpočtu založené na činnostiach.
[28]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[29]             Partnerská skupina je skupina generálnych riaditeľov
národných štatistických úradov EŠS, ktorej úlohou je ďalší rozvoj tohto
systému, a to najmä prostredníctvom uľahčenia práce Výboru pre
EŠS.
[30]             KOM(2009) 1 v konečnom znení.
[31]             Audítorská správa oddelenia vnútorného auditu
ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
[32]             Konsolidované znenie nariadenia Rady
č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych
spoločenstiev.
[33]             Konsolidované znenie nariadenia Komisie
č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú
podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady č. 1605/2002
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný
rozpočet Európskych spoločenstiev.
[34]             Predložený na zasadnutí Výboru pre EŠS 18. novembra
2010 (dok. č. 2010/07/08b).
[35]             Konsolidované znenie nariadenia Rady č. 1605/2002
z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa
vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.
[36]             Konsolidované znenie nariadenia Komisie
č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú
podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady č. 1605/2002
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný
rozpočet Európskych spoločenstiev.
[37]             Vysvetlenie spôsobov riadenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[38]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[39]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky
[40]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[41]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[42]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[43]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo opatrení Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[44]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[45]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo opatrení Európskej
únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[46]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km).
[47]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.
[48]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na
financovanie realizácie programov a/alebo opatrení Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[49]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[50]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.