				|

		52014PC0191

			Návrh NARIADENIE RADY o rozdelení rybolovných možností podľa protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok stanovené v Dohode o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho ostrova /* COM/2014/0191 final - 2014/0116 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Rada splnomocnila Európsku komisiu
rokovať v mene Európskej únie o obnovení protokolu k Dohode o partnerstve
v sektore rybolovu s Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho
ostrova. Na záver týchto rokovaní bol 19. decembra 2013 vyjednávačmi
parafovaný návrh nového protokolu. Nový protokol sa vzťahuje na obdobie
štyroch rokov odo dňa začatia jeho predbežného vykonávania
stanoveného v článku 14, a to odo dňa podpisu uvedeného nového
protokolu.
Hlavným cieľom protokolu k dohode je
poskytnúť plavidlám Európskej únie rybolovné možnosti vo vodách Svätého
Tomáša a Princovho ostrova s prihliadnutím na najlepšie dostupné vedecké názory
a odporúčania Medzinárodnej komisie pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT)
v rámci obmedzení dostupného prebytku. Komisia okrem iného vychádzala
z výsledkov hodnotenia ex post predchádzajúceho protokolu, ktoré
vykonali externí experti.
Ďalším cieľom je posilniť
spoluprácu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša
a Princovho ostrova na podporu politiky udržateľného rybolovu
a zodpovedného využívania rybolovných zdrojov v rybolovnej oblasti
Svätého Tomáša a Princovho ostrova, a to v záujme oboch strán.
V protokole sa stanovujú rybolovné
možnosti v týchto kategóriách:
–          28 plavidiel so záťahovými
sieťami na lov tuniakov,
–          6 plavidiel s lovnými šnúrami na
lov na hladine.
Mal by sa definovať spôsob rozdelenia
týchto rybolovných možností medzi členské štáty. Komisia na základe
uvedených skutočností navrhuje, aby Rada prijala toto nariadenie.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
V rámci posúdenia protokolu 2011 – 2014
prebehli konzultácie so zainteresovanými stranami. V rámci technických
zasadnutí sa uskutočnili aj konzultácie s odborníkmi z členských
štátov. Z týchto konzultácií vyplynulo, že by bolo užitočné zachovať
protokol o rybolove s Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho
ostrova.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Tento postup sa iniciuje súbežne s postupmi
týkajúcimi sa rozhodnutia Rady o uzavretí protokolu, ktorým sa stanovujú
rybolovné možnosti a finančný príspevok stanovené v Dohode o partnerstve v
sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého
Tomáša a Princovho ostrova, ako aj nariadenia Rady, ktorým sa povoľuje
podpis a predbežné vykonávanie samotného protokolu.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Ročný finančný príspevok vo výške 710
000 EUR počas prvých troch rokov a 675 000 EUR vo štvrtom roku, a to na
základe a) referenčnej tonáže 7 000 ton v prípade sumy za prístup do
rybolovnej oblasti vo výške 385 000 EUR počas troch rokov a 350 000 EUR vo
štvrtom roku a b) podpory na rozvoj sektorovej rybárskej politiky Demokratickej
republiky Svätého Tomáša a Princovho ostrova vo výške 325 000 EUR. Táto podpora
je v súlade s cieľmi národnej politiky v oblasti rybolovu a najmä s
potrebami Demokratickej republiky Svätého Tomáša a Princovho ostrova v oblasti
podpory maloobjemového rybolovu a boja proti nezákonnému rybolovu.
2014/0116 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY
o rozdelení rybolovných možností podľa
protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný
príspevok stanovené v Dohode o partnerstve v oblasti rybolovu medzi
Európskou úniou a Demokratickou republikou Svätého Tomáša a Princovho
ostrova
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Európska únia a Demokratická
republika Svätého Tomáša a Princovho ostrova prerokovali a 19. decembra 2013
parafovali nový protokol k dohode o partnerstve v sektore rybolovu, ktorým sa
plavidlám Európskej únie poskytujú rybolovné možnosti vo vodách, nad ktorými má
zvrchovanosť alebo súdnu právomoc, pokiaľ ide o rybolov, Demokratická
republika Svätého Tomáša a Princovho ostrova.
(2)       Rada prijala […] rozhodnutie
XXX/2010/EÚ[1]
o podpise a predbežnom vykonávaní nového protokolu.
(3)       Je potrebné stanoviť
spôsob rozdelenia rybolovných možností medzi členské štáty na obdobie
predbežného vykonávania, ako aj na celé obdobie platnosti protokolu.
(4)       S cieľom
zabezpečiť, aby sa v plnej miere využili rybolovné možnosti, ktoré má
Európska únia k dispozícii na základe protokolu, je potrebné, aby bola Komisia
oprávnená dočasne prideliť rybolovné možnosti, ktoré určitý
členský štát nevyužil, inému členskému štátu bez toho, aby bolo
dotknuté rozdelenie alebo výmena rybolovných možností medzi členskými
štátmi podľa protokolu.
(5)       Toto nariadenie by malo
nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1.           Rybolovné možnosti stanovené v
protokole sú rozdelené medzi jednotlivé členské štáty takto:
a)           plavidlá so záťahovými
sieťami na lov tuniakov:
 Španielsko || 15    plavidiel
 Francúzsko || 13    plavidiel
b)           plavidlá s lovnými šnúrami na lov na
hladine:
 Španielsko || p.m. plavidiel
 Portugalsko || p.m. plavidiel
2.           Nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008
z 29. septembra 2008 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych
plavidiel Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel
tretích krajín do vôd Spoločenstva[2] sa uplatňuje bez toho, aby tým bola
dotknutá dohoda o partnerstve.
3.           Ak sa žiadosťami o oprávnenie
na rybolov, ktoré podali členské štáty uvedené v odseku 1,
nevyčerpajú rybolovné možnosti stanovené v protokole, Komisia v súlade s
článkom 10 nariadenia (ES) č. 1006/2008 posúdi žiadosti o oprávnenie
na rybolov od akéhokoľvek iného členského štátu.
4.           Ak sa ukáže, že rybolovné možnosti
uvedené v odseku 1 nie sú plne využité, Komisia o tom informuje príslušné
členské štáty a požiada ich, aby potvrdili, že tieto rybolovné možnosti
nevyužívajú. Ak Komisia nedostane odpoveď do desiatich pracovných dní,
bude sa to považovať za potvrdenie, že plavidlá príslušného členského
štátu plne nevyužívajú svoje rybolovné možnosti počas príslušného obdobia.
Po potvrdení zo strany príslušného členského štátu sa nevyužité rybolovné
možnosti sprístupnia ostatným členským štátom.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa odo dňa podpisu
protokolu.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].
[2]               Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 33.


|

52010PC0592

Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii  /* KOM/2010/0592 v konečnom znení - NLE 2010/0299 */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 22.10.2010KOM(2010) 592 v konečnom znení2010/0299 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v IndiiDÔVODOVÁ SPRÁVAKontext návrhu |Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie”) a nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[2] (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie”) v konaní týkajúcom sa dovozu polyetyléntereftalátového (ďalej len „PET“) filmu s pôvodom v Indii. |Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základných nariadení a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami stanovenými v základných nariadeniach. |Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 1292/2007[3], ktorým sa po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia uložilo konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 15/2009[4] a nariadenie Rady (ES) č. 367/2006[5], ktorým sa ponechalo konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999[6] na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (EÚ) č. 579/2010[7]. |Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu |Konzultácie so zainteresovanými stranami |V súlade s ustanoveniami základného nariadenia príslušné zainteresované strany mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. |Získavanie a využívanie expertízy |Externá expertíza nebola potrebná. |Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základných nariadení. V základných nariadeniach sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, ale tieto nariadenia obsahujú úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. |Právne prvky návrhu |Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia 9. septembra 2009 začala čiastočné predbežné revízne prešetrovanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii, obmedzené na preskúmanie rozsahu výrobku. Žiadateľ tvrdil, že určitý druh výrobku, silikonizovaná polyesterová podkladová fólia (ďalej len „SPPF“), by sa mal vyňať z rozsahu výrobku, na ktorý sa vzťahujú opatrenia, z toho dôvodu, že tento druh výrobku má iné vlastnosti, výrobný postup a konečné použitie ako ostatné druhy PET filmu. Na základe prešetrovania sa zistilo, že napriek rozdielom majú SPPF a ostatné druhy PET filmu rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti. Z tohto dôvodu sa dospelo k záveru, že čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii by sa malo ukončiť bez zmeny a doplnenia platných opatrení. Preto sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie, ktorý by mal byť uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr 8. decembra 2010. |Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, a nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. |Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu: |Forma opatrenia je opísaná v uvedených základných nariadeniach a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie toho, ako sa finančná a administratívna záťaž Únie, národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni, primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. |Výber nástrojov |Navrhovaný nástroj: nariadenie. |Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. |Vplyv na rozpočet |Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. |1.  2010/0299 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v IndiiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[8], ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[9] (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[10], ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[11] (ďalej len „základné antisubvenčné nariadenie“), a najmä na jeho článok 19,so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,keďže:1. PLATNÉ OPATRENIA1.1 Predchádzajúce prešetrovania a existujúce vyrovnávacie opatrenia2.  V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999[12] uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“) s pôvodom v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné antisubvenčné prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov s reziduálnou sadzbou cla 19,1 % uloženou na dovoz od všetkých ostatných spoločností. Obdobie prešetrovania pôvodného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998.3.  V marci 2006, po preskúmaní pred uplynutím platnosti opatrení podľa článku 18 základného antisubvenčného nariadenia ponechala Rada nariadením (ES) č. 367/2006[13] konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004.4.  V auguste 2006 Rada nariadením (ES) č. 1288/2006[14] po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, spoločnosti Garware Polyester Limited (ďalej len „Garware“), upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 367/2006.5.  V septembri 2007, po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania ďalšieho indického výrobcu PET filmu, spoločnosti Jindal Poly Films Limited, predtým známej ako Jindal Polyester Ltd. (ďalej len „Jindal“) Rada nariadením (ES) č. 1124/2007[15] upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006.6.  V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009[16] po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006.7.  V júni 2010 Rada nariadením (EÚ) č. 579/2010[17] po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré sa týkalo subvencovania spoločnosti Jindal, upravila konečné vyrovnávacie clo uložené spoločnosti Jindal nariadením (ES) č. 367/2006 zmeneným a doplneným nariadením č. 1124/2007.1.2. Predchádzajúce prešetrovania a existujúce antidumpingové opatrenia8.  V auguste 2001 Rada nariadením (ES) č. 1676/2001[18] uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom, okrem iného, v Indii. Prešetrovanie, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia, sa ďalej označuje ako „pôvodné antidumpingové prešetrovanie“. Opatrenia boli vo forme antidumpingového cla ad valorem v rozsahu od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vyvážajúcich vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 53,3 % na dovoz od všetkých ostatných spoločností.9.  V marci 2006 Rada nariadením (ES) č. 366/2006[19] upravila opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1676/2001. Uložené antidumpingové clo sa pohybovalo v rozmedzí od 0 % do 18%, pričom sa zohľadnili zistenia preskúmania pred uplynutím platnosti konečného vyrovnávacieho cla (nariadenie Rady (ES) č. 367/2006 uvedené v odôvodnení 2).10.  V auguste 2006, po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, spoločnosti Garware, Rada nariadením (ES) č. 1288/2006 upravila konečné antidumpingové clo uložené spoločnosti Garware nariadením (ES) č. 1676/2001.11.  V septembri 2006 Rada, na základe žiadosti nového vyvážajúceho výrobcu, nariadením (ES) č. 1424/2006[20] upravila nariadenie (ES) č. 1676/2001 v súvislosti so spoločnosťou SRF Limited. Zmeneným a doplneným nariadením sa pre príslušnú spoločnosť stanovilo dumpingové rozpätie na úrovni 15,5 % a antidumpingová colná sadzba vo výške 3,5 % so zreteľom na rozpätie jej vývozných subvencií, ktoré sa potvrdilo pri antisubvenčnom prešetrovaní, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia (ES) č. 367/2006. Keďže na spoločnosť sa nevzťahovalo individuálne vyrovnávacie clo, uplatnila sa sadzba cla stanovená pre všetky ostatné spoločnosti.12.  V novembri 2007 Rada nariadením (ES) č. 1292/2007[21] uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného antidumpingového nariadenia. Tým istým nariadením sa ukončilo čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia obmedzené na jedného indického vyvážajúceho výrobcu.13.  V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009 po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, zmenila konečné antidumpingové clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 1292/2007.2. POSTUP2.1. Dôvody preskúmania14.  Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného antidumpingového nariadenia a článku 19 základného antisubvenčného nariadenia predložila spoločnosť Polyplex Corporation Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadosť bola obmedzená na preskúmanie rozsahu výrobku v súvislosti s objasnením, či sa na určité druhy výrobku uplatňujú antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia, ktoré sa uplatňujú na dovoz PET filmu.15.  Žiadateľ žiadal o vylúčenie silikonizovanej polyesterovej podkladovej fólie (ďalej len „SPPF“), pokiaľ sa na ňu vzťahuje definícia príslušného výrobku, z rozsahu uplatňovania súčasných antidumpingových a vyrovnávacích opatrení týkajúcich sa dovozu PET filmu v pôvodom v Indii. Žiadateľ predložil prima facie dôkazy o tom, že základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti SPPF sa značne líšia od základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností príslušného výrobku.2.2 Začatie preskúmania16.  Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného predbežného preskúmania a prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie [22] (ďalej len „oznámenie o začatí konania“) 9. septembra 2009 informovala o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia a článkom 19 základného antisubvenčného nariadenia, obmedzeného na preskúmanie rozsahu výrobku. Preskúmaním sa malo najmä stanoviť, či silikonizovaná polyesterová podkladová fólia patrí do rozsahu príslušného výrobku vymedzeného v pôvodnom prešetrovaní.2.3 Revízne prešetrovanie17.  Komisia o začatí čiastočného predbežného revízneho prešetrovania oficiálne informovala orgány Indickej republiky (ďalej len "príslušná krajina") a všetky ďalšie strany, o ktorých bolo známe, že sa ich táto záležitosť týka, t. j. známych vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, používateľov a dovozcov v Únii a výrobcov v Únii. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne vyjadriť svoje stanoviská a požadovať vypočutie v rámci lehoty stanovenej v oznámení o začatí konania.18.  Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe osobitných dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.19.  Komisia zaslala dotazníky všetkým známym príslušným stranám a všetkým ďalším zainteresovaným stranám, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.20.  Komisii boli doručené vyplnené dotazníky od žiadateľa, dvoch ďalších indických vyvážajúcich výrobcov, štyroch výrobcov v Únii a dvoch dovozcov v Únii.21.  Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely posúdenia, či je potrebné zmeniť rozsah pôsobnosti existujúcich antidumpingových a vyrovnávacích opatrení, a vykonala overovanie na mieste v priestoroch týchto spoločností:22.  Garware Polyester Limited, Bombaj, India,23.  Mitsubishi Polyester Film, Wiesbaden, Nemecko,24.  Polyplex Corporation Limited, Noida, India.25.  Prešetrovanie prebiehalo od 1. apríla 2008 do 31. marca 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania” alebo „ORP”).3. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK26.  Príslušným výrobkom je ten istý výrobok ako výrobok, na ktorý sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 367/2006 a nariadenie Rady (ES) č. 1292/2007, konkrétne polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, ktorý je v súčasnosti zaradený do kódov KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.4. ZISTENIA REVÍZNEHO PREŠETROVANIA4.1. Kontext27.  Polyetyléntereftalátový (PET) film je nesamolepiaci film z polyetyléntereftalátu. PET film sa vždy vyrába z PET polyméru a pozostáva zo základného filmu, ktorý sa môže ďalej upravovať, buď počas výrobného postupu alebo po ňom. Takáto úprava základného filmu môže bežne zahŕňať korónovú úpravu, pokovovanie alebo chemickú úpravu povrchu.28.  PET film má špecifické fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ktorými sa odlišuje od ostatných filmov. Medzi tieto vlastnosti PET filmu patrí napríklad vysoká pevnosť v ťahu, veľmi dobré elektrické vlastnosti, nízka absorpcia vody, odolnosť voči vlhkosti, nízka zrážanlivosť a dobré bariérové vlastnosti. Preto aj napriek tomu, že tieto špecifické vlastnosti určujú rôzne druhy PET filmu, tieto druhy si uchovávajú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti, ako má základný film. PET film je určený na päť všeobecných konečných použití, ktoré sú zaradené do piatich trhových segmentov, t. j. magnetické médiá, obaly, elektrické aplikácie, aplikácie spracovania obrazu a priemyselné aplikácie.4.2. Metodika29.  S cieľom posúdiť, či sa SPPF a iné druhy PET filmu majú považovať za jeden rovnaký výrobok alebo za dva rôzne výrobky, sa preskúmalo, či má SPPF a iné druhy PET filmu rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti. Okrem toho sa skúmal výrobný postup, rozdiely v konečnom použití a zameniteľnosť, ako aj rozdiely v nákladoch a cenách.4.3. Hlavné tvrdenia zúčastnených strán30.  Žiadateľ tvrdil, že základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti SPPF sa líšia od základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností príslušného výrobku. Ide najmä o to, že vďaka relatívne nízkej uvoľňovacej sile a nízkemu povrchovému napätiu SPPF je tento film klzký, a jeho povrch je tak neaktívny vzhľadom na farby, poťahy, lepidlá a pokovanie. Podľa žiadateľa vykazuje v dôsledku migrácie nevytvrdeného silikónu vo vnútri SPPF i zadná strana jednostranne potiahnutej SPPF značne rozdielne fyzikálne a technické vlastnosti v porovnaní s inými druhmi PET filmu. Tieto charakteristiky údajne znemožňujú použitie SPPF v priemyselných segmentoch, ktoré využívajú základný PET film a ktoré boli určené v pôvodnom prešetrovaní, t. j. obaly, magnetické médiá, elektrické aplikácie, aplikácie spracovania obrazu a priemyselné aplikácie. Funkčne aktívny povrch iných druhov PET filmu naopak znemožňuje ich použitie vo forme oddeľovacej fólie, pretože v takom prípade by sa neodstrániteľne prilepili k priľnavým povrchom. Žiadateľ preto tvrdil, že pokiaľ ide o použitie, SPPF nie je zameniteľná so žiadnym iným druhom PET filmu.31.  Výrobné odvetvie v Únii tvrdilo, že tvrdenia žiadateľa vychádzajú z dvoch po sebe nasledujúcich súborov umelo obmedzených porovnávaní. Po prvé, žiadateľ porovnával SPPF s úzkym súborom PET filmov, t. j. so základným PET filmom, a nie s ďalšími druhmi potiahnutého PET filmu, ktoré sú so SPPF porovnateľnejšie. Po druhé, toto údajné obmedzené porovnanie sa vykonalo iba so zameraním na vysoko selektívny a obmedzený súbor fyzikálnych a chemických vlastností. Výrobné odvetvie v Únii tvrdilo, že keby sa SPPF porovnávala so širokou škálou ďalších druhov PET filmu, a so zreteľom na reprezentatívny počet chemických a fyzikálnych vlastností, jasne by sa preukázalo, že SPPF je rovnaký výrobok ako ostatné druhy PET filmu a mali by sa na ňu naďalej uplatňovať antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia. Podľa výrobného odvetvia v Únii je SPPF v podstate PET film následne potiahnutý silikónovou vrstvou. Nie je koncepčne odlišná od ostatných druhov potiahnutého filmu, akými sú napríklad pokovaný film alebo film s antistatickým povlakom alebo film s bariérovým povlakom, a preto ju možno jasne označiť za príslušný výrobok. Na podporu svojich tvrdení výrobné odvetvie v Únii poskytlo porovnanie niekoľkých odlišných fyzikálnych a chemických vlastností niekoľkých odlišných druhov PET filmu.4.4. Zistenia4.4.1. Fyzikálne a chemické vlastnosti32.  V rámci prešetrovania sa zistilo, že dve vlastnosti uvedené v odôvodnení 27, t. j. relatívne nízka uvoľňovacia sila SPPF a jej nízke povrchové napätie, sú dodatočnými charakteristikami v porovnaní so základnými fyzikálnymi, technickými a chemickými vlastnosťami PET filmu, ako sa vymedzili v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní[23], a ktoré sa uvádzajú v odôvodnení 24. V tejto súvislosti treba uviesť, že základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti sú rovnaké pre SPPF, ako aj pre všetky ostatné druhy PET filmu.33.  Pokiaľ ide o dve vlastnosti špecifické pre SPPF, t. j. nízku uvoľňovaciu silu a nízke povrchové napätie, zistilo sa, že nejde o vlastnosti PET filmu ako takého, ale skôr o vlastnosti jeho silikonizovaného povrchu alebo v podstate vlastnosti silikónu. Potiahnutie silikónom, tak ako potiahnutie akýmikoľvek inými látkami, mení niektoré charakteristiky povrchu filmu, ale nemení základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti samotného základného PET filmu, ktorý pod poťahovou vrstvou zostáva nezmenený.34.  Je síce pravda, že výsledkom potiahnutia PET filmu silikónom je nízka uvoľňovacia sila povrchu a takisto nízke povrchové napätie, ale podobne by sa dalo argumentovať aj v súvislosti s inými druhmi poťahu. Znamená to, že keď je povrch PET filmu pokrytý inými druhmi poťahu, získava ďalšie osobitné vlastnosti. V niektorých prípadoch môže potiahnutie spôsobiť, že PET film nadobudne také vlastnosti, ktoré umožňujú jeho použitie iba vo veľmi špecifických prípadoch. Z tohto hľadiska nie je potiahnutie silikónom v žiadnom prípade jedinečné. Medzi ďalšie osobitné výrobky s inými druhmi poťahu patria napríklad uzatvárateľné fólie, fólie s protizahmlievacím poťahom, odlupovacie/pečatné fólie a fólie s kopolyesterovým poťahom. Všetky tieto druhy však majú rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti a vzťahuje sa na ne definícia príslušného výrobku, tak ako bola uvedená v pôvodnom prešetrovaní.35.  Na základe toho sa konštatuje, že z hľadiska základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností neexistujú medzi SPPF a inými druhmi PET filmu žiadne významné rozdiely, na základe ktorých by bolo možné odôvodniť vylúčenie SPPF z rozsahu výrobku.4.4.2. Porovnanie ďalších kritérií36.  V záujme úplnosti sa preskúmali takisto ďalšie tvrdenia, ktoré žiadateľ uviedol v žiadosti o preskúmanie a ktoré mali ukázať, že SPPF a PET film sú rozdielne výrobky.4.4.2.1. Výrobný postup37.  Žiadateľ tvrdil, že pri výrobe SPPF sú na rozdiel od iných vyrábaných druhov PET filmu potrebné samostatné výrobné zariadenia.38.  Ako sa uvádza v odôvodnení 23, PET film sa vždy vyrába z PET polyméru a pozostáva zo základného filmu, ktorý sa môže ďalej upravovať, buď počas výrobného postupu alebo po ňom. Takáto úprava základného filmu môže bežne zahŕňať korónovú úpravu, pokovovanie alebo chemickú úpravu povrchu.39.  SPPF je PET film potiahnutý silikónovou vrstvou. Prešetrovaním sa dokázalo, že existujú dve rôzne technológie výroby SPPF. Výrobca v Únii, ktorého sa týkalo prešetrovanie, používa pri výrobe technológiu priameho poťahovania. Pri použití tejto technológie sa základný PET film poťahuje počas výrobného postupu pred napínaním. Modul, pomocou ktorého sa vykonáva poťahovanie, je pritom iba dodatočnou demontovateľnou súčasťou výrobnej linky. Indickí výrobcovia, ktorých sa týkalo prešetrovanie, naopak používajú technológiu dodatočného poťahovania. Pri tomto postupe sa PET film najskôr vyrobí a potom sa poťahuje na samostatnej výrobnej linke.40.  Zistilo sa, že rozhodovanie medzi technológiou priameho poťahovania a technológiou dodatočného poťahovania má výlučne ekonomickú povahu, pretože náklady na investíciu do mobilných modulov, ktoré sa používajú na priame poťahovanie, sú približne desaťkrát vyššie, ako v prípade investície do výrobnej linky na dodatočné poťahovanie. Výhodou priameho poťahovania je omnoho vyššia rýchlosť výrobnej linky, ktorá umožňuje značný objem výroby. Priame poťahovanie prináša takisto jednotkové úspory pri nákladoch na silikón, pretože povrchová vrstva silikónu je tenšia ako pri dodatočnom poťahovaní.41.  Treba uviesť, že existencia dvoch odlišných metód poťahovania nemení základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti SPPF, ktoré zostávajú rovnaké ako u ostatných druhov PET filmu. V skutočnosti odlišné výrobné postupy ako také nemajú význam z hľadiska určenia, či istý druh výrobku je odlišným výrobkom, za predpokladu, že tieto druhy výrobkov, ktoré boli vyrobené týmito výrobnými postupmi, sú podobné z hľadiska základných fyzikálnych, technických a chemických vlastností.4.4.2.2. Rozdiely z základných konečných použitiach a zameniteľnosť42.  Žiadateľ takisto tvrdil, že pokiaľ ide o použitie, SPPF nie je zameniteľná s inými druhmi PET filmu. Toto tvrdenie sa prešetrovaním potvrdilo. Ako však vyplýva zo záverov pôvodného prešetrovania, to isté platí aj o iných druhoch PET filmu s osobitnou úpravou.43.  Prešetrovaním sa potvrdilo, že účelom poťahovania alebo akejkoľvek inej osobitnej úpravy PET filmu, je docieliť, aby bol PET film vhodný na určité špecifické použitie. Látka zvolená pre poťahovú vrstvu má v každom prípade určité vlastnosti, ktoré slúžia na daný účel. Silikón napríklad zabezpečuje nízku uvoľňovaciu silu. Poťahovacia látka môže mať ďalšie osobitné charakteristiky (v prípade silikónu je to nízke povrchové napätie), ktoré znemožňujú použitie potiahnutého výrobku na iné účely. Existuje mnoho ďalších druhov PET filmu, ktoré sú potiahnuté inými látkami alebo upravené iným spôsobom a ktoré majú z uvedených dôvodov špecifické alebo obmedzené použitie.44.  Preto, napriek tomu, že SPPF sa používa konkrétne na určité použitie, jej základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti sú rovnaké, ako základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti iných druhov PET filmu. V dôsledku toho zameniteľnosť a konečné použitie nemajú význam z hľadiska určenia, či je SPPF odlišným výrobkom.4.4.2.3. Rozdiely v nákladoch a cenách45.  Napokon, žiadateľ tvrdil, že proces silikonizácie základného PET filmu je spojený s dodatočnými nákladmi.46.  Skutočne sa zistilo, že dodatočné náklady na potiahnutie silikónom môžu predstavovať až 10 % výrobných nákladoch, v závislosti od zvolenej technológie poťahovania. Ako sa uvádza v odôvodneniach 35 a 36, žiadateľ si zvolil metódu, ktorá je drahšia z hľadiska jednotkových nákladov na silikón. Treba však zdôrazniť, že ide o dodatočné náklady v porovnaní s nákladmi na výrobu základného PET filmu. Poťahovanie základného PET filmu inými látkami alebo jeho pokovanie takisto zvyšuje výrobné náklady, a tým aj ceny.47.  V tejto súvislosti sa dodatočné náklady na potiahnutie silikónom samy osebe nepovažujú za rozhodujúce kritérium pri rozhodovaní o tom, či je SPPF odlišným výrobkom. V skutočnosti rozdiely týkajúce sa nákladov a cien samy osebe neopodstatňujú záver, že určitý druh výrobku by sa mal považovať za odlišný výrobok, pokiaľ má tento druh rovnaké základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti ako príslušný výrobok.5. ZÁVERY TÝKAJÚCE SA ROZSAHU VÝROBKU48.  Závery, ku ktorým sa dospelo na základe vyšetrovania, potvrdili, že proces silikonizácie PET filmu vedie k odlišnému povrchu konečného výrobku v porovnaní so základným PET filmom. Pod vplyvom tohto procesu sa však nemenia základné fyzikálne, technické a chemické vlastnosti výrobku. V skutočnosti sa prešetrovaním potvrdilo, že na trhu existuje niekoľko špeciálne upravených druhov PET filmu, na ktoré sa vzťahuje definícia príslušného výrobku, ako bola stanovená v pôvodnom prešetrovaní. Okrem toho ostatné analyzované kritériá, t. j. výrobný postup, zameniteľnosť/konečné použitie a rozdiely týkajúce sa nákladov a cien, neviedli k zmenám v tomto závere.49.  Všetky zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa dospelo k uvedeným záverom. Zainteresovaným stranám sa takisto poskytla lehota, v rámci ktorej sa mohli po tomto zverejnení vyjadriť.50.  Ústne a písomné pripomienky predložené týmito stranami boli dôkladne posúdené, ale neviedli k zmene záverov nemeniť rozsah výrobku podliehajúci platným antidumpingovým a vyrovnávacím opatreniam týkajúcim sa dovozu PET filmu,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Týmto sa ukončuje čiastočné predbežné prešetrovanie antidumpingových a vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz určitého PET filmu s pôvodom v Indii, bez toho, aby sa upravili platné antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.[3] Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1.[4] Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1.[5] Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15.[6] Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.[7] Ú. v. EÚ L 168, 2.7.2010, s. 1.[8] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.[9] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.[10] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.[11] Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1.[12] Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.[13] Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15.[14] Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 1.[15] Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2007, s. 1.[16] Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1.[17] Ú. v. EÚ L 168, 2.7.2010, s. 1.[18] Ú. v. ES L 277, 23.8.2001, s. 1.[19] Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 6.[20] Ú. v. EÚ L 270, 29.9.2006, s. 1.[21] Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1.[22] Ú. v. EÚ C 215, 9.9.2009, s. 19.[23] Odôvodnenie 10 nariadenia Komisie (ES) č. 367/2001, Ú. v. ES L 55, 24.2.2001, s. 16.


|

52010PC0494

/* KOM/2010/0494 v konečnom znení - COD 2010/0257*/  Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky    SEK(2010) 1097 final

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 29.9.2010KOM(2010) 494 v konečnom znení2010/0257 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky SEK(2010) 1097 finalDÔVODOVÁ SPRÁVAKontext návrhuDňa 10. októbra 2007 publikovala Komisia oznámenie o integrovanej námornej politike Európskej únie – KOM(2007) 575 („modrá kniha“). Oznámením sa obhajuje potreba vypracovať a implementovať integrovaný, súdržný a prepojený proces prijímania rozhodnutí v súvislosti s oceánmi, morami, pobrežnými oblasťami a námornými sektormi. Integrovaná námorná politika preto pomáha presadzovať medzisektorový prístup k riadeniu námorných záležitostí. Pomáha lepšie identifikovať a využívať synergiu medzi všetkými politikami EÚ, ktoré súvisia s oceánmi, morami, pobrežnými oblasťami a námornými sektormi – konkrétne politikami v oblasti ochrany životného prostredia, námornej dopravy, energetiky, výskumu, priemyslu, rybného hospodárstva a regionálnymi politikami.Akčným plánom sprevádzajúcim oznámenie o integrovanej námornej politike Únie, SEK(2007) 1278, sa stanovuje niekoľko opatrení, ktorých prijatie navrhuje Európska komisia ako prvý krok implementácie novej integrovanej námornej politiky Európskej únie. Na základe výzvy Európskej rady zo 14. decembra 2007, ktorým sa podporila integrovaná námorná politika EÚ[1], prijala Komisia dňa 15. októbra 2009 správu o pokroku v oblasti integrovanej námornej politiky EÚ.[2] V tejto správe o pokroku Komisia zosumarizovala hlavné výsledky integrovanej námornej politiky (INP) a načrtla smerovanie ďalšej etapy implementácie.[3]Vo svojich záveroch zo 16. novembra 2009 zdôraznila Rada pre všeobecné záležitosti význam financovania ďalšieho rozvoja a implementácie INP vyzvaním Komisie, aby predložila potrebné návrhy v oblasti financovania opatrení integrovanej námornej politiky v rámci existujúceho finančného výhľadu, ktoré by vstúpili do platnosti do roku 2011.Ďalší rozvoj a implementácia integrovanej námornej politiky v súlade so smerovaním stanoveným Komisiou a schváleným Radou je ohrozený, pretože nie sú k dispozícii dostatočné zdroje potrebné na financovanie potrebných opatrení v rámci zostávajúceho obdobia (2011 – 2013) terajšieho finančného výhľadu. Až doposiaľ boli opatrenia INP financované v súlade s ustanoveniami článkov 49 ods. 6 písm. a) a b) finančného nariadenia a článku 32 súvisiacich implementačných pravidiel, ktorými sa zabezpečuje financovanie pilotných programov a prípravných projektov.[4] Pilotné programy a prípravné opatrenia súvisiace s integrovanou námornou politikou je možné financovať len do konca roka 2010.Trvalá skromná finančná podpora je potrebná, aby sa EÚ umožnilo implementovať a ďalej rozvíjať integrovanú námornú politiku a naplniť ústredné ciele stanovené v modrej knihe Komisie z októbra 2007, potvrdené v správe o pokroku z októbra 2009 a schválené v záveroch Rady pre všeobecné záležitosti zo 16. novembra 2009. Toto financovanie umožní Komisii, členským štátom a zúčastneným stranám naďalej realizovať výskumné práce, ktoré sa už začali v rámci prípravných opatrení a pilotných projektov, a ďalej rozvíjať a konkretizovať možnosti implementácie integrovanej námornej politiky v súlade so smerovaním stanoveným v správe o pokroku z 15. októbra 2009.Predbežné hodnotenieTento legislatívny návrh nedefinuje novú politiku ani nestanovuje nové ciele. V tejto etape sa neočakávajú žiadne významné ďalekosiahle vplyvy ani dôsledky novej politiky. Práve preto nie je súčasťou návrhu hodnotenie vplyvu. Ak by malo mať niektoré z budúcich opatrení významné vplyvy alebo politické dôsledky, tak potom budú sprevádzané konkrétnymi hodnoteniami vplyvu.V súlade s článkom 27 ods. 4 finančného nariadenia a článkom 21 ods. 1 súvisiacich implementačných pravidiel vypracovala Komisia predbežné hodnotenie najpodrobnejších stránok navrhovaného finančného programu. Toto predbežné hodnotenie, ktoré je súčasťou legislatívneho návrhu, prináša okrem iných vecí aj prehľad navrhovaného finančného programu. Mimoriadna pozornosť je venovaná politickému kontextu, definovaniu problémov, základným cieľom programu, pridanej hodnote finančnej účasti Spoločenstva a hlavným politickým možnostiam/alternatívam, ktoré sa budú analyzovať.Tri politické alternatívy identifikované v predbežnom hodnotení sú nasledujúce:1.  Žiadne ďalšie opatrenie.2.  Skromný finančný príspevok EÚ na primerane zvýšenej úrovni v porovnaní s doposiaľ realizovanými prípravnými a pilotnými projektmi, ktorý umožní ďalšie skúmanie možností a stabilnú implementáciu INP v priebehu vývoja.3.  Plnohodnotné financovanie.Tieto tri kľúčové politické možnosti boli vzaté do úvahy z hľadiska nasledujúcich strategických smerovaní INP[5]:-  Integrované riadenie námorných záležitostí na všetkých úrovniach.-  Aktivity vo vzťahu k morským panvám.-  Prierezové nástroje pre integrovanú tvorbu politiky.-  Definícia hraníc udržateľnosti ľudských aktivít v rámci rámcovej smernice o námornej stratégii.-  Podpora medzinárodného rozmeru INP a európskeho vedenia v tejto oblasti.-  Udržateľný ekonomický rast, zamestnanosť a zavádzanie inovácií.-  Pozdvihnutie viditeľnosti námornej Európy.Každá použiteľná politická možnosť bola analyzovaná z hľadiska nasledujúcich kritérií: (i) efektívnosti možnosti pri dosahovaní stanovených cieľov a súvisiacich prínosov, (ii) miera realizovateľnosti zvolených možností, (iii) výdavkových vplyvov na rozpočet EÚ.V nasledujúcej tabuľke sú porovnané hlavné závery:HODNOTENIE MOŽNOSTI | Efektívnosť pri dosahovaní stanovených cieľov a súvisiacich prínosov Vysoká (+++) Stredná (+/-) Nízka (---) | Miera realizovateľnosti Vysoká (+) Stredná (+/-) Nízka (-) | Výdavkové vplyvy na rozpočet EÚ Pozitívne (+až+++) Negatívne (-až---) | Celkové hodnotenie Pozitívne (+až+++) Negatívne (-až---) |Možnosť č. 1 Žiadne konkrétne opatrenie | --- | + | Rozpočtové prostriedky - Ľudské zdroje - Administratívne výdavky - | - |Možnosť č. 2 Skromný finančný príspevok EÚ | +++ | + | Rozpočtové prostriedky + Ľudské zdroje + Administratívne výdavky + | + |Možnosť č. 3 Plnohodnotné financovanie | +++ | - | Rozpočtové prostriedky +++ Ľudské zdroje ++ Administratívne výdavky ++ | - |Žiadne ďalšie opatrenie (možnosť č. 1):Možnosť č. 1 je očividne realizovateľná a nemala by mať žiadne výdavkové vplyvy na rozpočet EÚ. Na druhej strane by neprijatie žiadneho ďalšieho opatrenia, t. j. nefinancovanie opatrení a aktivít súvisiacich s integrovanou námornou politikou v období rokov 2011 – 2013, znamenalo nedosiahnutie stanovených všeobecných a konkrétnych cieľov programu.Toto by vzápätí mohlo spôsobiť, že Komisia nesplní politické ciele stanovené v modrej knihe z októbra 2007, potvrdené v správe o pokroku z októbra 2009 a schválené v záveroch Rady pre všeobecné záležitosti zo 16. novembra 2009. Toto zlyhanie je postačujúce na vylúčenie možnosti č. 1.Skromný finančný príspevok EÚ (možnosť č. 2):Táto možnosť má vplyv na rozpočet EÚ. Na druhej strane predstavuje možnosť č. 2 niekoľko výhod. Je to realizovateľná a nákladovo efektívna možnosť, ktorá by vo významnej miere prispela k dosiahnutiu cieľov stanovených v časti 2.3. Umožnila by EÚ pokračovať v skúmaní možností ďalšieho rozvoja INP a začať implementovať politiku prostredníctvom konkrétneho opatrenia v určitých oblastiach. Týmto spôsobom by sa dosiahla zdravá a rýchla implementácia integrovanej námornej politiky v strednodobom až dlhodobom horizonte.Plnohodnotné financovanie (možnosť č. 3):Táto možnosť by veľmi pomohla Komisii pri dosahovaní stanovených cieľov a priorít v oblasti INP. Na druhej strane je možnosť č. 3 nerealizovateľná v tejto etape. Nie je politicky realizovateľná, pretože v tejto etape rozvoja INP by nebolo možné uvoľniť výrazne vyššie sumy, než s akými sa ráta. Dôvodom je, že členské štáty ani Komisia doposiaľ nedisponujú konkrétnymi politickými možnosťami, na ktoré by bolo možné minúť ďalšie peniaze. Komisia navyše nemá ľudské zdroje na riadenie plnohodnotného financovania. Navyše by bolo nerozumné pustiť sa do plnohodnotnej implementácie bez predchádzajúceho testovania koncepcií vo viac zúženom rozsahu.Ak berieme do úvahy obmedzenia možností č. 1 a 3 a silný záujem spoločenstva pri dosahovaní cieľom INP z krátkodobého až strednodobého hľadiska, potom by sa za vhodné riešenie považoval skromný finančný príspevok EÚ z hľadiska financovania aktivít INP v období rokov 2011 – 2013.Právne stránky návrhuPrávny základIntegrovaná námorná politika pre EÚ nemá žiadne výslovné právne základy v zmluve. Pokrýva však mnohé sektorové politiky EÚ s vplyvom na moria a pobrežia, ako napríklad rybné hospodárstvo, slobodu, bezpečnosť a spravodlivosť, dopravu, priemysel, teritoriálnu celistvosť, výskum, životné prostredie, energetiku a cestovný ruch. Práve preto vychádza navrhovaná legislatíva z článku 43 ods. 2, článkov 74 a 77 ods. 2, článku 91 ods. 1, článku 100 ods. 2, článku 173 ods. 3, článku 175, článku 188, článku 192 ods. 1, článku 194 ods. 2 a článku 195 ods. 2.Subsidiarita a proporcionalitaModrá kniha z októbra 2007 a sprievodný akčný plán zdôrazňujú, že sa každému opatreniu EÚ zameranému na ďalší rozvoj a implementáciu integrovanej námornej politiky musí venovať náležitá pozornosť z hľadiska princípu subsidiarity, ako je to stanovené článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V oblasti integrovanej námornej politiky pramenia základy opatrenia na úrovni EÚ z medzisektorového a nadnárodného charakteru súvisiacich aktivít a synergie medzi sektorovými politikami. Zámerom je vypracovať komplexnú stratégiu rastu a udržateľnosti z hľadiska oceánov, morí, pobrežných oblastí a prierezových zložiek námorných sektorov. Konkrétne typické príklady sú aktivity súvisiace s prierezovými politickými nástrojmi a medzisektorovými opatreniami v oblasti námorníctva a medzinárodný rozmer integrovanej námornej politiky z dôvodu ich cezhraničného charakteru. Medzi tieto nástroje a aktivity patrí spoločné prostredie na zdieľanie informácií pre námornú oblasť EÚ, priestorové námorné plánovanie, integrovaná správa pobrežných zón a sieť námorných dát a vedomostí.Opatrenie na úrovni Únie zamerané na implementáciu integrovanej námornej politiky by nemalo mať negatívny vplyv na podobné opatrenia urobené členskými štátmi alebo regiónmi. Medzisektorové opatrenia prijaté na rôznych vládnych úrovniach by sa skôr vzájomne dopĺňali a navzájom posilňovali. Celý potenciál optimalizovanej tvorby námornej politiky nebude využitý, pokiaľ integrovaný prístup neprenikne na každú vládnu úroveň.[6] Preto opatrenie na úrovni Únie v oblasti námornej politiky s veľkou pravdepodobnosťou vyprodukuje jednoznačné prínosy z dôvodu rozsahu a vplyvov v porovnaní s aktivitami a opatreniami urobenými len na úrovni členských štátov a regiónov. Vo svojich záveroch zo 16. decembra 2009 v súvislosti so správou o pokroku INP z 15. októbra vyzvala Rada členské štáty a Komisiu, aby pokračovali vo svojich aktivitách v zmysle subsidiarity a proporcionality a uvítala prácu Komisie a členských štátov ako aj budúce zameranie INP.Podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii a zásady proporcionality nesmie konanie Únie zasahovať nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľov, ktoré boli stanovené. Súčasný návrh INP rešpektuje zásadu proporcionality, pretože v oblasti integrovanej námornej politiky nezasahuje konanie Únie nad rámec toho, čo je potrebné na uspokojivé dosiahnutie uvedených cieľov. Ponecháva najväčší možný priestor pre rozhodovanie na národnej úrovni a rešpektuje zavedené národné postupy a právne systémy.Konanie na úrovni Únie v zmysle integrovanej námornej politiky by pridalo hodnotu opatreniam, ktoré už členské štáty prijímajú a zabezpečilo by zdroje navyše k tým, ktoré už členské štáty vynakladajú. Tieto zdroje sú úmerné, pretože by umožnili členským štátom, regiónom alebo regionálnym zúčastneným stranám efektívnejšie dosiahnuť ciele integrovanej námornej politiky.[7]Podrobné vysvetlenie cieľov návrhuNariadenie Európskeho parlamentu a Rady je potrebné na založenie programu na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky. Všeobecný cieľ navrhovaného programu je zabezpečiť dostatočné finančné prostriedky na ďalší rozvoj a implementáciu integrovanej námornej politiky. Toto opatrenie by vychádzalo z modrej knihy a akčného plánu, ktoré prijala Komisia v januári 2007, a pokračovalo prípravnými opatreniami a pilotnými projektmi spustenými od januára 2011 do decembra 2013.Ako sa uvádza v článku 1 a článku 2 návrhu, cieľom opatrení a aktivít financovaných navrhovaným programom bude najmä pomoc pri dosahovaní nasledujúcich cieľov, priorít a mét stanovených v modrej knihe z roku 2007, potvrdených v správe o pokroku z roku 2009 a schválených Radou dňa 16. novembra 2009:-  ďalší rozvoj a implementácia integrovaného riadenia námorných záležitostí a integrovaných prístupov v rámci členských štátov a pobrežných oblastí,-  rýchla a zdravá implementácia integrovaných stratégií v oblasti morských paniev okolo Európy, ktoré sú prispôsobené potrebám každého námorného regiónu,-  ďalší rozvoj a implementácia prierezových nástrojov integrovanej tvorby politiky, vrátane Európskej námornej pozorovacej a informačnej siete, integrovaného námorného dohľadu, konkrétne vytvorením spoločného prostredia na zdieľanie informácií, priestorovým námorným plánovaním a integrovanou správou pobrežných zón,-  ďalšie budúce definovanie hraníc udržateľnosti ľudských aktivít, ktoré majú vplyv na námorné prostredie, v rámci rámcovej smernice o námornej stratégii a pri venovaní náležitej pozornosti ich kumulatívnym vplyvom na základy ekosystémového prístupu,-  podpora medzinárodného rozmeru integrovanej námornej politiky zlepšovaním a pestovaním dialógu, spoluprácou a koordináciou s tretími krajinami, vrátane krajín susediacich s európskou morskou panvou, alebo účastníkmi v tretích krajinách, ako aj medzinárodnými partnermi a organizáciami podieľajúcimi sa na integrovanej námornej politike, a zabezpečovanie súladu s opatreniami prijatými v sektorových politikách,-  opätovné zameranie na udržateľný hospodársky rast, zamestnanosť a zavádzanie inovácií,-  pozdvihnutie viditeľnosti námornej Európy a podpora a uľahčovanie zdieľania informácií, výmena najlepších postupov, využívanie a posilňovanie synergie a dialógu so zúčastnenými stranami a medzi nimi podieľajúc, pokiaľ ide o riadenie námorných záležitostí a sektorové politiky, ktoré majú vplyv na oceány, moria a pobrežia, alebo vytvorenie medzisektorových kooperačných platforiem a sietí na horizontálnej úrovni a úrovni morskej panvy.Vplyv na rozpočetNa základe navrhovaného opatrenia je finančný rámec implementácie programu na podporu ďalšieho rozvoja integrovanej námornej politiky stanovený vo výške 50 000 000 EUR na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013. Legislatívny finančný výkaz sprevádzajúci návrh poskytuje prehľad vplyvu na rozpočet a presunu potrebných ľudských a administratívnych zdrojov.2010/0257 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä jej článok 43 ods. 2, články 74 a 77 ods. 2, článok 91 ods. 1, článok 100 ods. 2, článok 173 ods. 3, článok 175, článok 188, článok 192 ods. 1, článok 194 ods. 2 a článok 195 ods. 2,so zreteľom na návrh Európskej komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9],po postúpení návrhu národným parlamentom,konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,keďže:4.  V oznámení Komisie o integrovanej námornej politike Európskej únie, - KOM(2007) 575 z 10. októbra 2007 – sa uvádza, že primárnym cieľom integrovanej námornej politiky je rozvoj a implementácia integrovaného, súdržného a prepojeného procesu prijímania rozhodnutí v súvislosti s oceánmi, morami, pobrežnými oblasťami a námornými sektormi.5.  Akčným plánom sprevádzajúcim oznámenie o integrovanej námornej politike Európskej únie, SEK(2007) 1278, sa stanovuje niekoľko opatrení, ktorých prijatie navrhuje Európska komisia ako prvý krok implementácie novej integrovanej námornej politiky Európskej únie.6.  Správa o pokroku integrovanej námornej politiky Európskej únie z 15. októbra 2009 stručne opisuje doterajšie hlavné úspechy integrovanej námornej politiky a načrtáva smer, akým sa bude uberať ďalšia etapa implementácie.7.  Vo svojich záveroch zo 16. novembra 2009 zdôraznila Rada pre všeobecné záležitosti význam financovania ďalšieho rozvoja a implementácie INP vyzvaním Komisie, aby predložila potrebné návrhy v oblasti financovania opatrení integrovanej námornej politiky v rámci existujúceho finančného výhľadu, ktoré by vstúpili do platnosti v roku 2011.[10]8.  Trvalá finančná podpora Únie je potrebná, aby sa Únii umožnilo implementovať a ďalej rozvíjať vlastnú integrovanú námornú politiku v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 20. mája 2008 o integrovanej námornej politike[11] a plniť ústredné ciele stanovené v modrej knihe Komisie z októbra 2007, potvrdené v správe o pokroku z októbra 2009 a schválené v záveroch Rady pre všeobecné záležitosti zo 16. novembra 2009.9.  Financovanie zo strany Únie musí byť také, aby podporovalo výskumné práce na opatreniach, ktorých cieľom je podporiť strategické ciele integrovanej námornej politiky, vrátane integrovaného riadenia námorných záležitostí na všetkých úrovniach, ďalšieho rozvoja a implementácie integrovaných stratégií pre morské panvy, ktoré sú prispôsobené konkrétnym potrebám jednotlivých európskych morských paniev, definície hraníc udržateľnosti ľudských aktivít v rámci rámcovej smernice o námornej stratégii, ktorá tvorí environmentálny pilier integrovanej námornej politiky, venovania náležitej pozornosti ich kumulatívnemu vplyvu na základe ekosystémového prístupu, ďalšieho angažovania zúčastnených strán na programoch integrovaného riadenia námorných záležitostí, ďalšieho rozvoja prierezových nástrojov integrovanej tvorby politiky, podpory medzinárodného rozmeru integrovanej námornej politiky a udržateľného ekonomického rastu, zamestnanosti, zavádzania inovácií a konkurencieschopnosti.10.  Niektoré priority a ciele integrovanej námornej politiky nie sú pokryté inými nástrojmi Únie, napríklad Kohéznym fondom, Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym fondom pre rybné hospodárstvo, Siedmym rámcovým programom pre výskum, technologický rozvoj a demonštračné činnosti, nástrojom pre predvstupovú pomoc (IPA) a európskym nástrojom pre susedstvo a partnerstvo, a preto je potrebné zriadiť program na podporu ďalšieho rozvoja integrovanej námornej politiky (ďalej len „program“).11.  Implementácia programu v tretích krajinách musí prispievať k podpore rozvojových cieľov prijímajúcej krajiny a byť v súlade s ostatnými kooperačnými nástrojmi EÚ, vrátane cieľov a priorít súvisiacich politík EÚ.12.  Program musí dopĺňať existujúce a budúce finančné nástroje poskytnuté členskými štátmi na vnútroštátnej a nižšej ako vnútroštátnej úrovni, aby sa podporovala ochrana a udržateľné využívanie oceánov, morí a pobreží.13.  Zároveň je potrebné stanoviť pravidlá, ktorými sa bude riadiť plánovanie opatrení, oprávnenosť výdavkov, úroveň finančnej pomoci Únie, hlavné podmienky, podľa ktorých bude poskytnutá, a celkový rozpočet na program.14.  Program sa musí implementovať v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (ďalej len „finančné nariadenie“[[12]]) a nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[[13]].15.  S cieľom pomôcť Komisii s monitorovaním implementácie tohto nariadenia, bude musieť byť možné financovať výdavky súvisiace s monitorovaním, kontrolami a hodnotením.16.  Ročné programy prác vypracované na účely implementácie programu sa musia prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[[14]].17.  Vo vzťahu k opatreniam financovaným podľa tohto nariadenia je potrebné zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie uplatnením nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev [[15]], nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[[16]] a nariadenia (ES) č. 1073/1999 Európskeho parlamentu a Rady z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[[17]].18.  Na zabezpečenie efektívnosti financovania Únie sa musia pravidelne hodnotiť opatrenia financované v rámci tohto nariadenia.19.  Keďže členské štáty nedokážu samy v dostatočnej miere naplniť ciele tohto nariadenia, je lepšie venovať sa tomu na úrovni Únie z dôvodu rozsahu a účinkov opatrení financovaných v rámci programu. Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku nariadenie nezasahuje nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov.PRIJALI TOTO NARIADENIE:Článok 1PredmetTýmto nariadením sa zriaďuje program na podporu opatrení určených na ďalšiu podporu rozvoja a implementácie integrovanej námornej politiky (ďalej len „program“).Článok 2Všeobecné cieleVšeobecnými cieľmi tohto programu sú:(a) podporovať rozvoj a implementáciu integrovaného riadenia námorných a pobrežných záležitostí a integrovaných stratégií súvisiacich s morskými panvami,(b) prispievať k rozvoju nástrojov, ktoré siahajú naprieč sektorovými politikami súvisiacimi s morom a pobrežím,(c) podporovať prepojené prijímanie rozhodnutí a presadzovať udržateľné využívanie morských a pobrežných zdrojov a udržateľný ekonomický rast, zavádzanie inovácií a zamestnanosť v námorných sektoroch a pobrežných oblastiach v súlade s prioritami a opatreniami sektorovej politiky,(d) ďalej definovať hranice udržateľnosti ľudských aktivít, ktoré majú vplyv na námorné prostredie, v rámci základnej smernice o námornej stratégii,(e) zlepšovať a rozširovať externú spoluprácu a koordináciu z hľadiska cieľov integrovanej námornej politiky.Článok 3Osobitné ciele1. V rámci cieľov stanovených v článku 2 písm. a) b) c) d) je cieľom programu:(a) podporovať členské štáty alebo regióny v tom, aby zaviedli integrované riadenie námorných záležitostí,(b) stimulovať a posilňovať dialóg a spoluprácu so zúčastnenými stranami a medzi nimi, pokiaľ ide o prierezové otázky súvisiace s integrovanou námornou politikou,(c) uľahčiť využívanie synergie, zdieľanie informácií a výmenu najlepších postupov v oblasti námornej politiky, vrátane jej riadenia a sektorových politík, ktoré majú vplyv na regionálne moria a pobrežné oblasti, alebo(d) podporovať vytváranie medzisektorových kooperačných platforiem a sietí, vrátane záujmov priemyslu, účastníkov výskumu, regiónov, úradov a mimovládnych organizácií,(e) uľahčiť rozvoj spoločných postupov a prístupov.2. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. b) je cieľom programu podporovať rozvoj:(a) spoločného prostredia na zdieľanie informácií v oblasti námorníctva EÚ, čím sa podporuje medzisektorový a cezhraničný dohľad a posilňuje bezpečné a chránené využívanie námorného priestoru, berúc do úvahy súvisiaci rozvoj sektorových politík z hľadiska dohľadu a prispievajúc prípadne k ich potrebnému rozvoju.(b) námorného priestorového plánovania a integrovanej správy pobrežných zón, z ktorých obe predstavujú základný nástroj na správu ekosystému a zachovanie udržateľného rozvoja námorných a pobrežných oblastí,(c) rozsiahlej a verejnosti prístupnej databázy námorných dát a vedomostí vysokej kvality, ktorá uľahčuje zdieľanie, opätovné používanie a šírenie týchto dát medzi rôznymi skupinami používateľov a umožňuje vizuálne zobraziť námorné informácie pomocou webových nástrojov.3. V rámci cieľa stanoveného v článku 2 písm. e) a ako doplnok sektorových politík bude cieľom programu zlepšovať a rozširovať spoluprácu na integrovaných medzisektorových opatreniach s:(a) tretími krajinami, vrátane krajín susediacich s európskou morskou panvou,(b) účastníkmi v tretích krajinách,(c) medzinárodnými partnermi a organizáciami, najmä z hľadiska medzinárodných záväzkov v oblasti obnovenia ekosystému a iných súvisiacich dohôd.4. Konkrétne ciele stanovené v odseku 3 sa budú napĺňať v súlade s osobitnými cieľmi stanovenými v odsekoch 1 a 2 a kooperačnými nástrojmi EÚ, berúc do úvahy ciele národných a regionálnych rozvojových stratégií.Článok 4Oprávnené činnostiProgram môže poskytovať finančnú pomoc pre opatrenia v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3, ako napríklad:(a) štúdie a kooperačné programy,(b) zdieľanie verejne prístupných informácií a najlepších postupov, zvyšovanie povedomia a súvisiaca komunikácia a šírenie, vrátane propagačných kampaní a udalostí a vytvorenie a správa internetových stránok,(c) konferencie, semináre, pracovné semináre a fórum zúčastnených strán,(d) zhromažďovanie, monitorovanie, vizuálne znázornenie a zabezpečenie verejného prístupu k významnému objemu dát, najlepších postupov a databáz s informáciami o regionálnych projektoch financovaných Úniou, a to aj prostredníctvom sekretariátu vytvoreného podľa okolností na jeden alebo niekoľko účelov,(e) opatrenia súvisiace s prierezovými nástrojmi, vrátane skúšobných projektov.Článok 5Druh finančnej pomoci1. Finančná pomoc Únie môže nadobúdať nasledujúce právne formy:(a) granty,(b) zmluvy o verejnom obstarávaní,(c) administratívne opatrenia so Spoločným výskumným centrom.2. V rámci programu je možné udeliť oba granty, t. j. na opatrenia ako aj operačné granty. Rovnako ako podľa nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 (ďalej len „finančné nariadenie“) musia byť príjemcovia grantov alebo podpisovatelia zmlúv o verejnom obstarávaní vybraní na základe výzvy na predkladanie návrhov alebo vyhlásenia verejnej súťaže.Článok 6Príjemcovia1. Finančná pomoc udelená v rámci programu sa môže udeliť fyzickej alebo právnickej osobe, či už spravovanej na základe súkromného alebo verejného práva, vrátane agentúr Únie.2. Program môžu využívať tretie krajiny, zúčastnené strany v tretích krajinách a medzinárodné organizácie alebo orgány, ktoré plnia jeden alebo niekoľko všeobecných alebo osobitných cieľov stanovených v článkoch 2 a 3.3. Podmienky oprávnenosti na účasť na postupe sú definované v súvisiacich výzvach na predkladanie ponúk alebo vyhlásení verejnej súťaže.Článok 7Implementačné opatrenia1. Komisia implementuje program v súlade s finančným nariadením.2. Na implementovanie programu musí Komisia v súlade s cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3 prijať ročné programy prác v súlade s postupom uvedeným v článku 13 ods. 2.3. Z hľadiska grantov musí ročný program prác podrobne uvádzať:(a) priority roka, ciele, ktoré treba splniť, a predpokladané výsledky spolu s rozpočtovými prostriedkami schválenými pre daný finančný rok,(b) názvy a predmet opatrení,(c) spôsoby implementácie,(d) základné kritériá výberu a kritériá udeľovania, ktoré sa majú použiť pri výbere návrhov,(e) v závislosti od okolností, ktoré odôvodňujú udelenie grantu bez zverejnenia výzvy na predkladanie návrhov na základe jednej z výnimiek stanovených v článku 168 nariadenia Komisie (ES, EURATOM) č. 2342/2002,(f) maximálny rozpočet a maximálny možný podiel spolufinancovania každého opatrenia, a ak uvažuje o použití rôznych podielov, potom aj kritériá použité pre každý podiel,(g) časový harmonogram zverejnenia výzvy na predkladanie návrhov.4. Z hľadiska zmlúv o verejnom obstarávaní musí ročný program podrobne uvádzať:(a) názvy a predmet opatrení,(b) maximálny rozpočet pre každé opatrenie,(c) účel opatrenia,(d) spôsoby implementácie,(e) predbežný časový rámec začiatku obstarávania.5. Opatrenia vyplývajúce z článku 9 nie sú súčasťou ročného programu prác.Článok 8Rozpočtové zdroje1. Finančný rámec implementácie programu je stanovený vo výške 50 000 000 EUR na obdobie od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013.2. Rozpočtové zdroje pridelené na program budú začlenené do ročných rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Európskej únie. Dostupné ročné rozpočtové prostriedky schváli rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca.Článok 9Technická pomoc1. Finančný rámec stanovený v článku 8 môže pokrývať aj nevyhnutné výdavky súvisiace s prípravným opatrením, monitorovaním, kontrolou, auditom a hodnotením, ktoré sú priamo potrebné na efektívnu a účinnú implementáciu nariadenia a dosiahnutie jeho cieľov.2. Medzi aktivity uvedené v odseku 1 môžu patriť najmä štúdie, odborné stretnutia, výdavky na informatické nástroje, systémy a siete a inú technickú, vedeckú a administratívnu pomoc a odborné posudky požadované Komisiou na účely implementácie tohto nariadenia.Článok 10Monitorovanie1. Príjemca finančnej pomoci predloží Komisii technické a finančné správy o priebehu prác financovaných programom. Záverečná správa sa predloží do troch mesiacov od skončenia každého projektu.2. Bez vplyvu na audity vykonané Dvorom audítorov v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi kontrolnými orgánmi alebo subjektmi podľa článku 287 zmluvy, alebo akúkoľvek kontrolu uskutočnenú podľa článku 322 ods. 1 písm. b zmluvy vykonávajú úradníci a iní zamestnanci Komisie kontroly priamo na mieste vrátane náhodných kontrol v súvislosti s projektmi a inými opatreniami financovanými v rámci programu, najmä s cieľom kontrolovať súlad s cieľmi programu a dodržanie kritérií oprávnenosti uvedených v článkoch 2, 3 a 4 tohto nariadenia.3. Zmluvy a dohody vyplývajúce z tohto nariadenia musia umožniť najmä dohľad a finančnú kontrolu Komisiou alebo akýmkoľvek zástupcom povereným Komisiou a audity vykonané Dvorom audítorov, ak to je potrebné priamo na mieste.4. Príjemca finančnej pomoci uchováva pre potreby Komisie všetky sprievodné doklady k výdavkom projektu päť rokov od poslednej platby súvisiacej s projektom.5. V prípade potreby Komisia na základe výsledkov správ a náhodných kontrol uvedených v odsekoch 1 a 2 prispôsobí rozsah alebo podmienky pridelenia pôvodne schválenej finančnej pomoci, ako aj harmonogram platieb.6. Komisia podnikne všetky ďalšie kroky potrebné na to, aby overila, či sa financované opatrenia implementujú riadne a v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia a nariadenia a finančného nariadenia.Článok 11Ochrana finančných záujmov Únie1. Komisia zabezpečí, aby pri implementácii opatrení financovaných v rámci tohto programu boli finančné záujmy Únie chránené:(a) uplatnením preventívnych opatrení pred podvodom, korupciou a inými nezákonnými aktivitami,(b) účinnými kontrolami,(c) vymožením súm, ktoré boli poskytnuté neoprávnene a(d) uplatnením účinných, proporcionálnych a odrádzajúcich pokút v súvislosti so zistenými nezrovnalosťami.2. Na účely odseku 1 bude Komisia konať v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (ES) č. 1073/1999.3. Komisia zníži, pozastaví alebo bude vymáhať finančný príspevok poskytnutý na opatrenie, ak zistí nezrovnalosti, vrátane nesúladu s ustanoveniami tohto nariadenia, individuálneho rozhodnutia, zmluvy alebo dohody, na základe ktorých bol poskytnutý predmetný finančný príspevok, alebo ak sa zistí, že bez predchádzajúceho súhlasu Komisie sa vyskytla zmena opatrenia, ktorá nie je zlučiteľná s jeho charakterom alebo podmienkam implementácie.4. Ak sa nedodržia lehoty, alebo ak je vzhľadom na dosiahnutý pokrok pri implementácii opatrenia oprávnená iba časť pridelených finančných prostriedkov, potom bude Komisia požadovať od príjemcu vysvetlenie v stanovenej lehote. V prípade, že príjemca neposkytne uspokojivú odpoveď, potom môže Komisia zastaviť poskytovanie zvyšnej finančnej pomoci a požadovať vrátenie vyplatených súm.5. Každá neoprávnená platba sa musí vrátiť Komisii. K sumám, ktoré sa nevrátia včas, sa pripočíta úrok podľa podmienok ustanovených vo finančnom nariadení.6. Na účely tohto článku sa za „nezrovnalosť“ považuje porušenie ustanovenia právnych predpisov Únie, alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúceho z konania alebo opomenutia hospodárskym subjektom, ktorý má, alebo by mohol mať, negatívny vplyv na všeobecný rozpočet Únie alebo rozpočty spravované Úniou v podobe neoprávnenej výdavkovej položky.Článok 12HodnotenieKomisia predloží Európskemu parlamentu a Rade dodatočnú hodnotiacu správu najneskôr do 31. decembra 2014.Článok 13Poradný výbor1. Pri vypracovávaní ročných programov prác predpokladaných článkom 7 ods. 2 bude Komisii asistovať poradný výbor.2. Keď nejaký text odkazuje na tento odsek, potom sa uplatnia články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.Článok 14Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli,Za Európsky parlament Za Radupredseda predsedaLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ1. NÁZOV NÁVRHU:Návrh Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky.2. RÁMEC ABM/ABBNámorná politika3. ROZPOČTOVÉ RIADKY3.1. 11 09 05 Program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky (INP).11 01 04 07 Program na podporu budúceho rozvoja integrovanej námornej politiky (INP) – výdavky na administratívne riadenie.3.2. Trvanie opatrenia a finančný vplyv:Od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013.3.3. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtový riadok | Druh výdavku | Nový | Príspevok EZVO | Príspevky zo žiadajúcich krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |11 09 05 | Súlad/nesúlad Neuvádza sa | Rozliš.[18] | ÁNO | NIE | NIE | Č. 2 |11 01 04 07 | Súlad/nesúlad Neuvádza sa | Nerozliš.[19] | ÁNO | NIE | NIE | Č. 2 |4. PREHĽAD ZDROJOV4.1. Finančné zdroje4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh výdavku | Oddiel č. | 2011 | 2012 | 2013 | Spolu |Prevádzkové výdavky[20] |Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 16,260 | 16,560 | 16,780 | 49,600 |Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 7,355 | 14,443 | 17,512 | 39,310 |Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[21] |Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA |Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 16,360 | 16,660 | 16,980 | 50,000 |Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 7,455 | 14,543 | 17,712 | 39,710 |Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | 1,000 | 1,000 | 1,000 | 3,000 |Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov | 8.2.6 | e | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Celkové orientačné finančné náklady na intervenciu |VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje SPOLU | a+c+d+e | 17,515 | 17,817 | 18,140 | 53,472 |PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje SPOLU | b+c+d+e | 8,610 | 15,700 | 18,872 | 43,182 |Celkové platobné rozpočtové prostriedky potrebné v rokoch 2014 a 2015, ktoré súvisia s viazanými rozpočtovými prostriedkami na prevádzkové výdavky v období rokov 2011 – 2013 sa predpokladajú na úrovni 10,290 EUR. |Informácie o spolufinancovaní |Subjekt podieľajúci sa na financovaní | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | spolu |f |VRP vrátane spolufinancovania SPOLU | a+c+d+e+f |4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovanímNávrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade.4.1.3. Finančný vplyv na príjmyNávrh nemá žiadny finančný vplyv na príjmy.4.2. Ľudské zdroje – pracovníci na plný pracovný úväzok (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobné informácie v bode 8.2.1.Ročné potreby | 2011 | 2012 | 2013 |Počet ľudských zdrojov spolu | 9,4 | 9,4 | 9,4 |5. CHARAKTERISTIKY A CIELE5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizontePokračovanie prác na skúmanie možností ďalšieho rozvoja a implementácie integrovanej námornej politiky.5.2. Pridaná hodnota zapojenia Spoločenstva a súdržnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaNavrhovaný rozpočet musí dopĺňať a posilňovať existujúce a budúce finančné nástroje. Úsilie spadajúce pod tento program musí podľa možností dopĺňať súvisiace politiky Únie týkajúce sa existujúcich medzinárodných a regionálnych dohovorov a/alebo dohôd s krajinami, ktoré nepatria do EÚ, a ktoré sú aktívne v jednotlivých regiónoch, a musí viesť k vytvoreniu významného prepojenia medzi týmito iniciatívami, čím sa maximalizujú ich celkové prínosy. Jednotlivé opatrenia budú navyše dopĺňať prebiehajúce práce na európskych makroregionálnych stratégiách.5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMPozri články 2 a 3 nariadenia.5.4. Spôsob implementácie (orientačný)Rozpočtové prostriedky na opatrenia financované v rámci tohto programu bude implementovať Komisia na centralizovanom základe v súlade s článkom 53 písm. a finančného nariadenia. Iné spôsoby implementácie však nie sú vylúčené.6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE6.1. Systém monitorovaniaKomisia bude monitorovať technickú a finančnú implementáciu opatrení financovaných programom na základe správ o pokroku predložených Komisii príjemcom pomoci a tiež pomocou monitorovacích kontrol na mieste. Záverečná správa sa predloží do troch mesiacov od skončenia každého projektu. Projekty a iné opatrenia financované programom budú tiež podliehať auditom, vrátane auditov zverených dodávateľom.6.2. Hodnotenie6.2.1. Predbežné hodnotenieDôvodová správa sprevádzajúca návrh prináša prehľad kľúčových záverov a výsledkov predbežného hodnotenia.6.2.2. Opatrenia urobené po strednodobom hodnotení/dodatočnom hodnotení (vedomosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností)Na vypracovanie návrhov v súvislosti s opatrením pre EÚ v tejto oblasti sa v období rokov 2008 – 2010 iniciovalo niekoľko pilotných projektov a prípravných opatrení.6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnoteníProgram ako celok bude podliehať vypracovaniu dodatočnej hodnotiacej správy, ktorá sa predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 31. decembra 2014.V súlade s článkom 27 ods. 4 finančného nariadenia a článku 21 ods. 3 súvisiacich implementačných pravidiel sa hodnotenie integrovaného námorného monitorovania a námorného priestorového plánovania uskutoční v roku 2012 a projekt vedomostí o mori sa zhodnotí v roku 2013.7. OPATRENIA PROTI PODVODOMČlánok 10 navrhovaného nariadenia odkazuje na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[22], nariadenia Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[23] a nariadenia (ES) č. 1073/1999 Európskeho parlamentu a Rady z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[24].8. PODROBNÉ INFORMÁCIE O ZDROJOV8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovViazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)(Uveďte názvy cieľov, opatrení a výstupov) | Druh výstupu | Priem. náklady | 2011 | 2012 | 2013 |Výstup č. 1: trvalá koordinačná platforma pre medziregionálnu spoluprácu vo vzťahu k hodnoteniu, stanoveniu cieľov a monitorovaniu morských vôd – OSPAR, Barcelonský dohovor, HELCOM a Bukureštský dohovor | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Výstup č. 2: pravidelné pracovné semináre o napredovaní smerom k dobrému environmentálnemu stavu morských vôd severovýchodného Atlantiku, Stredozemia, Baltického mora a Čierneho mora | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 1 | 0,100 | 0,300 |Opatrenie č. 2: Podpora rozvoja metodických štandardov vo vzťahu k dobrému environmentálnemu stavu morí v rámci rámcovej smernice o SMP | 1 | 0,700 | 1 | 0,300 | 1 | 0,500 | 1,500 |Opatrenie č. 3: Štúdia pôvodu, rozsahu a možných opatrení vo vzťahu k morskému odpadu, vrátane problémov s tzv. vynárajúcou sa plastovou polievkou, ako doplnok medzisektorovej problematiky v rámci ekosystémového prístupu (odkaz na deskriptor 10 v Prílohe I rámcovej smernice o SMP) | 1 | 0,400 | 1 | 0,500 | 1 | 0,600 | 1,500 |Opatrenie č. 4: Projekt na stanovenie spôsobu podpory zo strany Európskej komisie, v súlade s článkom 5 ods. 3 rámcovej smernice o SMP, pre regióny označené ako pilotný projekt, v rámci ktorého je stav mora natoľko kritický, že si vyžaduje okamžité opatrenie | 1 | 0,200 | 1 | 0,200 | 1 | 0,300 | 0,700 |Opatrenie č. 5: Projekt týkajúci sa environmentálnych záležitostí v Arktíde v rámci spolupráce na ochrane severovýchodného Atlantiku | 1 | 0,400 | 0,400 |2011 | 2012 | 2013 |Úradníci alebo dočasný personál[26] (11 01 01) | A*/AD | 4,00 | 4,00 | 4,00 |B*, C*/AST | 2,40 | 2,40 | 2,40 |Personál financovaný[27] podľa čl. 11 01 02 | 3,00 | 3,00 | 3,00 |Iný personál[28] financovaný podľa čl. 11 01 04/05 |SPOLU | 9,40 | 9,40 | 9,40 |8.2.2. Opis úloh odvodených od operácieVypracovanie zadania pre štúdie, príprava výziev na predkladanie návrhov na získanie grantu a vyhlásení verejnej súťaže, rokovanie o grantoch; overovanie ex ante, kontrola ex post, organizácia zasadnutí, hodnotenie návrhov a ponúk, monitorovanie výstupov, spracovanie platieb.8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny)( Pracovné pozície a externý personál momentálne poverený riadením programu, ktorý má byť nahradený alebo predĺžený.Potreba ľudských zdrojov sa pokryje prostriedkami už pridelenými na riadenie tohto opatrenia a/alebo prevedenými v rámci GR.8.2.4. Ďalšie administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume ( XX 01 04/05 – výdavky na administratívne riadenie )v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rozpočtový riadok (číslo a názov) | 2011 | 2012 | 2013 | spolu |1 Technická a administratívna pomoc (vrátane súvisiacich nákladov na zamestnancov) |Výkonné agentúry [29] |Ďalšia technická a administratívna pomoc. |- intra muros |- extra muros | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |Celková technická a administratívna pomoc | 0,100 | 0,100 | 0,200 | 0,400 |8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady ne zahrnuté v referenčnej sume.v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | 2011 | 2012 | 2013 |Úradníci a dočasný personál (11 01 02 01) | 0,781 | 0,781 | 0,781 |Personál financovaný podľa článku 11 01 02 01 (END (vyslaný národný expert), zmluvný personál atď.) | 0,219 | 0,219 | 0,219 |Celkové náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (NEzahrnuté v referenčnej sume) | 1,000 | 1,000 | 1,000 |Výpočet – úradníci, dočasní pracovníci a personál financovaný v rámci článku 11 01 02 01 |Finančné náklady na ľudské zdroje sú odhadnuté na základe priemerných nákladov, ktoré poskytla Komisia na odhadnutie ľudských zdrojov. Úradník a dočasný zamestnanec: 122 000 eur/rok Vyslaný národný expert: 73 000 eur/rok Zmluvný pracovník 64 000: eur/rok |8. 2. 6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sumev mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)2011 | 2012 | 2013 | SPOLU |11 01 02 11 01 – Misie | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,060 |11 01 02 11 02 – Stretnutia odbornej skupiny | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,300 |11 01 02 11 03 – Poradný výbor pomáhajúci Komisii pri zostavovaní ročných programov prác uvedených v článku 7 ods. 2 nariadenia, ktorým sa zriaďuje program na podporu ďalšieho rozvoja integrovanej námornej politiky, v súlade s článkom 3 a článkom 7 rozhodnutia 1999/468/ES. (dve stretnutia za rok) | 0,035 | 0,037 | 0,040 | 0,112 |11 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie |11 01 02 11 05 – Informačný systém |2 Ostatné výdavky na riadenie spolu (XX 01 02 11) |3 Ostatné výdavky administratívneho charakteru (uveďte vrátane odkazu na rozpočtový riadok) |Administratívne výdavky spolu, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (NEzahrnuté v referenčnej sume) | 0,155 | 0,157 | 0,160 | 0,472 |Potreby rozpočtových prostriedkov administratívnej povahy sa kryjú z prostriedkov, ktoré už boli pridelené na riadenie tohto opatrenia a/alebo prevedené v rámci GR, prípadne doplnené akýmikoľvek dodatočnými prostriedkami, ktoré môžu byť priznané riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov so zreteľom na rozpočtové obmedzenia.Výpočet – ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume Námorná odborná skupina pre pozorovanie a zhromažďovanie dát bude dohliadať na projekty súvisiace s vedomosťami o mori a stretne sa štyrikrát za rok. Už monitorujú prípravné opatrenia a odhad vychádzal zo skúseností s týmto druhom prác. Výdavky spojené so stretnutiami poradného výboru boli odhadnuté na základe pravidiel Komisie o financovaní odborníkov. |[1] Závery predsedníctva Európskej rady zo 14. decembra 2007 – dok. 16616/1/07 REV 1.[2] KOM(2009) 540 z 15. októbra 2009.[3] Súčasťou správy o pokroku bol dokument pracovníkov Komisie, SEK (2009) 1343, ktorý podrobne predstavil doposiaľ dosiahnutý pokrok z hľadiska bodov akčného plánu prijatého v októbri 2007.[4] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1995/2006 z 13. decembra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 390/2006 z 30. decembra 2006), ďalej len „finančné nariadenie“ a nariadenie Komisie (ES, Euratom) č. 478/2007 z 23. apríla 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23.12.2002 ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev.[5] Správa Komisie o pokroku v oblasti integrovanej námornej politiky EÚ -, KOM(2009) 540 v konečnom znení z 15.10.2009, s. 11 – 12, a akčný plán Komisie sprevádzajúci oznámenie o integrovanej námornej politike Európskej únie, - SEK(2007) 1278 z 10. októbra 2007.[6] Oznámenie Komisie s názvom „Usmernenia pre integrovaný prístup k námornej politike: smerom k uplatňovaniu najlepšej praxe v integrovanom riadení námorných záležitostí a konzultáciách so zainteresovanými stranami“ – KOM(2008) 395 z 29.6.2008, s. 4.[7] Napríklad v prípade integrovaného námorného monitorovania by EÚ zodpovedala len za dosiahnutie funkčnej spolupráce jednotlivých informačných vrstiev existujúcich systémov a ich využívanie na účely zabezpečovania vopred identifikovaných potrieb všetkých spoločenstiev, ktoré by ich používali na úrovni EÚ, pri súčasnom maximálnom možnom rešpektovaní zásady proporcionality. Budovanie spoločného prostredia na zdieľanie informácií nesmie žiadnym spôsobom brzdiť rozvoj existujúcich a plánovaných sektorových informačných systémov, vrátane ich rozvoja, pokiaľ sa berie do úvahy potreba vzájomnej súčinnosti umožňujúcej výmenu informácií s ostatnými súvisiacimi systémami..[8] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[9] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[10] Závery rady GAERC o integrovanej námornej politike – dok. 15175/1/09, s. 6.[11] Uznesenie Európskeho parlamentu z 20. Mája 2008 o integrovanej námornej politike Európskej únie – P6_TA(2008)0213.[12] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.[13] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1[14] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[15] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.[16] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.[17] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.[18] Rozlišované rozpočtové prostriedky[19] Nerozlišované rozpočtové prostriedky ďalej označované len ako NRP[20] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu 11 01 príslušnej hlavy 11.[21] Výdavky v rámci článku 11 01 04 hlavy 11[22] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.[23] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.[24] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.[25] Podľa informácií uvedených v časti 5.3.[26] Náklady, ktoré NIE SÚ zahrnuté v referenčnej sume.[27] Náklady, ktoré NIE SÚ zahrnuté v referenčnej sume.[28] Náklady, ktoré SÚ zahrnuté v referenčnej sume.[29] Je potrebné uviesť odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz príslušných výkonných agentúr.


				|

		52012PC0466

			Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa prideľujú rybolovné možnosti podľa Protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Kiribatskou republikou na strane druhej /* COM/2012/0466 final - 2012/0227 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Komisia na základe príslušného mandátu od Rady[1] a v mene Európskej únie
rokovala s Kiribatskou republikou s cieľom obnoviť protokol k
Dohode o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Kiribatskou
republikou. Na základe týchto rokovaní bol 3. júna 2012 parafovaný nový
protokol, ktorý sa vzťahuje na obdobie troch rokov začínajúce 16.
septembra 2012.
Tento postup týkajúci sa pridelenia
rybolovných možností podľa tohto protokolu sa začína súbežne
s postupmi týkajúcimi sa rozhodnutia Rady, so súhlasom Európskeho
parlamentu, o uzatvorení nového protokolu a rozhodnutia Rady o podpísaní
daného protokolu v mene EÚ a jeho predbežnom uplatňovaní.
Nový protokol je v súlade
s cieľmi dohody o partnerstve v sektore rybolovu, ktoré sú zamerané
na posilnenie spolupráce medzi Európskou úniou a Kiribatskou republikou
a podporu rámca partnerstva umožňujúceho rozvoj udržateľnej
politiky rybného hospodárstva a zodpovedného využívania rybolovných zdrojov vo
VHZ Kiribati v záujme obidvoch zmluvných strán.
Obidve zmluvné strany sa dohodli na spolupráci
s cieľom vykonávať sektorovú politiku Kiribati v oblasti
rybolovu a z uvedeného dôvodu budú pokračovať v politickom
dialógu o príslušnom plánovaní.
Novým protokolom sa na celé obdobie ustanovuje
celkový finančný príspevok vo výške 1 325 000 EUR
ročne. Táto suma zodpovedá: a) 975 000 EUR ročne za prístup do
VHZ Kiribati a b) 350 000 EUR ročne zodpovedajúcim dodatočnému
balíku, ktorý EÚ platí na podporu politiky Kiribati v oblasti rybolovu.
Na základe uvedeného Komisia navrhuje, aby
Rada prijala toto nariadenie.
2012/0227 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY
ktorým sa prideľujú rybolovné možnosti
podľa Protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný
príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi
Európskym spoločenstvom na jednej strane a Kiribatskou republikou na
strane druhej
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 43 odsek 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Rada 23. júla 2007 prijala
nariadenie (ES) č. 893/2007[2]
o uzavretí Dohody o partnerstve v oblasti rybolovu medzi Európskym
spoločenstvom na jednej strane a Kiribatskou republikou na strane
druhej.
(2)       Vzhľadom na to, že
platnosť súčasného Protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti
a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v oblasti
rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Kiribatskou
republikou na strane druhej (ďalej len „protokol“), končí 15.
septembra 2012, bol 3. júna 2012 parafovaný nový protokol. Novým protokolom sa
rybárskym plavidlám EÚ poskytujú rybolovné možnosti vo vodách Kiribati.
(3)       Rada ... prijala
rozhodnutie …/2012[3]
o podpísaní a predbežnom uplatňovaní nového protokolu.
(4)       Spôsob prideľovania
rybolovných možností medzi členské štáty by sa mal určiť na
obdobie uplatňovania nového protokolu v súlade s článkom 20
nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane
a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci
spoločnej politiky v oblasti rybolovu[4].
(5)       Ak sa preukáže, že počet
oprávnení na rybolov alebo množstvo rybolovných možností pridelených Únii
podľa uvedeného protokolu sa úplne nevyužíva, Komisia v súlade s
článkom 10 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1006/2008 z 29.
septembra 2008 o oprávneniach na rybolovné činnosti rybárskych plavidiel
Spoločenstva mimo vôd Spoločenstva a o prístupe plavidiel tretích
krajín do vôd Spoločenstva[5]
informuje dotknuté členské štáty. Ak dotknutý členský štát neodpovie
v lehote, ktorú Rada stanoví, považuje sa to za potvrdenie toho, že plavidlá
dotknutého členského štátu nevyužívajú svoje rybolovné možnosti v danom
období v plnej miere. Uvedená lehota by sa mala stanoviť.
(6)       Vzhľadom na to, že
platnosť súčasného protokolu uplynie 15. septembra 2012 a že sa nový
protokol má predbežne uplatňovať od 16. septembra 2012, by sa toto
nariadenie malo uplatňovať od 16. septembra 2012,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1.           Rybolovné možnosti ustanovené v
protokole sa prideľujú členským štátom takto:
              a) plavidlá na lov vakovou
sieťou:
Španielsko – 3 plavidlá
Francúzsko – 1 plavidlo
              b)       plavidlá s lovnými
šnúrami:
Španielsko – 3 plavidlá
Portugalsko – 3 plavidlá
2.           Nariadenie (ES) č. 1006/2008 sa
uplatňuje bez toho, aby bola dotknutá Dohoda o partnerstve v oblasti
rybolovu medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Kiribatskou
republikou na strane druhej.
3.           Pokiaľ sa žiadosti o oprávnenie
na rybolov predložené členskými štátmi podľa odseku 1 nevzťahujú
spolu na všetky rybolovné možnosti stanovené v protokole, Komisia v súlade
s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1006/2008 zváži žiadosti o oprávnenie
na rybolov predložené inými členskými štátmi.
4.           Lehota uvedená v článku 10 ods.
1 nariadenia (ES) č. 1006/2008 sa stanovuje na 10 pracovných dní.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 16. septembra 2012.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a
priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Prijatý na 3 155. zasadnutí Rady
(poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo) v utorok 20. marca 2012, ako body
„A“ uvedené v 7707/12.
[2]               Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 1.
[3]               Ú. v. EÚ L, ..., s. …
                Ú. v.: Vložte dátum,
číslo a odkaz na Ú. v. uvedeného rozhodnutia.
[4]               Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.
[5]               Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 33.


				|

		52013PC0337

			Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 974/98, pokiaľ ide o zavedenie eura v Lotyšsku /* COM/2013/0337 final - 2013/0176 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Dňa 5. júna 2013 Komisia prijala návrh
rozhodnutia Rady v súlade s článkom 140 ods. 2 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“), v ktorom sa uvádza,
že Lotyšsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura a že
výnimka pre Lotyšsko sa ruší s účinnosťou od 1. januára
2014.
V prípade kladného rozhodnutia bude
musieť Rada následne prijať aj ostatné opatrenia nevyhnutné na
zavedenie eura v Lotyšsku.
Nariadením Rady (ES) č. 974/98 o
zavedení eura[1]
sa upravuje počiatočné zavedenie eura v členských štátoch
eurozóny prvej vlny a Grécku[2].
Toto nariadenie bolo zmenené:
–
nariadením (ES) č. 2169/2005 s cieľom
pripraviť ďalšie rozšírenia eurozóny,
–
nariadením (ES) č. 1647/2006
s cieľom zahrnúť Slovinsko (ktoré prijalo euro 1. januára
2007),
–
nariadením (ES) č. 835/2007 s cieľom
zahrnúť Cyprus (ktorý prijal euro 1. januára 2008),
–
nariadením (ES) č. 836/2007 s cieľom
zahrnúť Maltu (ktorá prijala euro 1. januára 2008),
–
nariadením (ES) č. 693/2008
s cieľom zahrnúť Slovensko (ktoré prijalo euro 1. januára
2009),
–
nariadením (EÚ) č. 670/2010
s cieľom zahrnúť Estónsko (ktoré prijalo euro 1. januára
2011).
Aby sa však nariadenie (ES) 947/98 vzťahovalo
aj na Lotyšsko, je potrebné do uvedeného nariadenia doplniť odkaz na tento
členský štát. Tento návrh obsahuje potrebné zmeny tohto nariadenia.
Vo vnútroštátnom pláne prechodu Lotyšska na euro
sa uvádza, že by sa mal použiť scenár „veľkého tresku“, t. j. že
prijatie eura ako lotyšskej meny a zavedenie eurobankoviek
a euromincí by v tomto členskom štáte mali prebehnúť
súčasne.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ
SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Formálny postup v nadväznosti na návrh
Komisie na rozhodnutie Rady zahŕňa konzultáciu s ECB. Rokovania
s členskými štátmi o problémoch hospodárskej politiky
v členských štátoch sa z rôznych hľadísk pravidelne
uskutočňujú na pôde Hospodárskeho a finančného výboru a
ECOFIN/euroskupiny. Zahŕňajú neformálne diskusie
o záležitostiach, ktoré majú osobitný význam pre prípravu prípadného
vstupu do eurozóny (vrátane devízovej politiky). Dialóg s členmi
akademickej obce a inými záujmovými skupinami sa uskutočňuje
v rámci konferencií a seminárov a na príležitostne
uskutočňovaných stretnutiach.
Ekonomický vývoj v eurozóne a
v členských štátoch sa vyhodnocuje v rámci rôznych postupov
koordinácie hospodárskej politiky a dohľadu (najmä podľa
článku 121 zmluvy), ako aj v kontexte pravidelného monitorovania
a analýzy vývoja jednotlivých členských štátov, aj v rámci celej
zóny, ktoré uskutočňuje Komisia (vrátane predpovedí, pravidelných
sérií publikácií, príspevkov pre Hospodársky a finančný výbor a
ECOFIN/euroskupinu). V súlade so zásadou proporcionality a
s predchádzajúcimi skúsenosťami Komisia navrhuje nevypracovávať
formálne posúdenie vplyvu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.        Právny základ
Právnym základom tohto návrhu je článok
140 ods. 3 zmluvy, ktorým sa umožňuje prijatie ostatných
opatrení nevyhnutných na zavedenie eura v členskom štáte, pre
ktorý bola podľa článku 140 ods. 2 zmluvy zrušená výnimka.
Po konzultácii s ECB sa Rada uznesie
o návrhu Komisie jednomyseľným hlasovaním členských štátov,
ktorých menou je euro, a dotknutého členského štátu.
3.2.        Subsidiarita a
proporcionalita
Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie.
Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
Táto iniciatíva nepresahuje rámec nevyhnutný
na dosiahnutie jej cieľa, a preto je v súlade so zásadou
proporcionality.
3.3.        Výber právneho nástroja
Jediným vhodným právnym nástrojom na zmenu
nariadenia Rady (ES) č. 974/98 o zavedení eura je nariadenie.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá vplyv na rozpočet Únie.
5.           KoMENTÁR K jednotlivýM článkoM
5.1.        Článok 1
V súlade s článkom 1
písm. a) a článkom 1a nariadenia (ES) č. 974/98 sa
v tabuľke v prílohe k uvedenému nariadeniu uvádzajú
účastnícke členské štáty a určuje sa dátum prijatia eura,
dátum prechodu na hotovostné euro a prípadne „dobiehacie obdobie“ pre
všetky tieto členské štáty. Podľa článku 1 písm. i)
nariadenia (ES) č. 974/98 sa môže „dobiehacie obdobie“
uplatňovať len na tie členské štáty, v ktorých dátum
prijatia eura a dátum prechodu na hotovostné euro pripadá na ten istý
deň. Netýkalo sa to jedenástich členských štátov, ktoré prijali euro
1. januára 1999, ani Grécka, ktoré prijalo euro 1. januára 2001. Dátum
prijatia eura v Slovinsku, na Cypre, na Malte, na Slovensku
a v Estónsku bol totožný s dátumom prechodu na hotovostné euro
(v Slovinsku 1. januára 2007, na Cypre a na Malte
1. januára 2008, na Slovensku 1. januára 2009 a v Estónsku 1.
januára 2011), ale tieto krajiny sa rozhodli, že nebudú mať „dobiehacie
obdobie“. Aj vo vnútroštátnom pláne prechodu Lotyšska na euro sa stanovuje
rovnaký dátum prijatia eura a prechodu na hotovostné euro (1. január
2014), pričom tento členský štát sa rozhodol, že nebude mať
„dobiehacie obdobie“.
Týmto článkom sa Lotyšsko a nasledujúce
príslušné údaje týkajúce sa tohto členského štátu doplňujú do
tabuľky v prílohe k nariadeniu (ES) č. 974/98 v poradí podľa
protokolu.
 Členský štát || Dátum prijatia eura || Dátum prechodu na hotovostné euro || Členský štát s dobiehacím obdobím
 „Lotyšsko || 1. január 2014 || 1. január 2014 || nie“
5.2.        Článok 2
V tomto článku sa stanovuje dátum
nadobudnutia účinnosti daného nariadenia na 1. januára 2014,
čím sa zabezpečí, že jeho uplatňovanie bude v súlade
s lehotami ostatných právnych aktov Rady týkajúcich sa prijatia eura
v Lotyšsku, t. j. s dátumom zrušenia výnimky a s dátumom
nadobudnutia účinnosti prevodného kurzu lotyšského latu.
2013/0176 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY
ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č.
974/98, pokiaľ ide o zavedenie eura v Lotyšsku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 140 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[3],
so zreteľom na stanovisko Európskej
centrálnej banky[4],
keďže:
(1)       Nariadením Rady (ES)
č. 974/98 z 3. mája 1998 o zavedení eura[5] sa stanovuje výmena mien za euro
v členských štátoch, ktoré splnili potrebné podmienky
na prijatie eura v čase, keď Spoločenstvo vstúpilo
do tretej etapy hospodárskej a menovej únie.
(2)       Podľa článku 4
Aktu o pristúpení z roku 2003 je Lotyšsko členským štátom, pre
ktorý platí výnimka, ako sa vymedzuje v článku 139 ods. 1 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluvy“).
(3)       Podľa rozhodnutia Rady
2013/.../EÚ z ... ... 2013 o prijatí eura Lotyšskom 1. januára 2014[6] Lotyšsko spĺňa
potrebné podmienky na prijatie eura a výnimka v prospech
Lotyšska sa má zrušiť s účinnosťou od 1. januára
2014.
(4)       Na zavedenie eura
v Lotyšsku je nutné rozšíriť platnosť existujúcich ustanovení
o zavedení eura uvedených v nariadení (ES) č. 974/98
na Lotyšsko.
(5)       Vo vnútroštátnom pláne
prechodu Lotyšska na euro sa uvádza, že eurobankovky a euromince by sa
v tomto členskom štáte mali stať zákonným platidlom dňom
prijatia eura ako jeho meny. Z toho vyplýva, že dátumom prijatia eura a
prechodu na hotovostné euro je 1 január 2014. „Dobiehacie obdobie“ by sa
nemalo uplatňovať.
(6)       Nariadenie
(ES) č. 974/98 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Príloha k
nariadeniu (ES) č. 974/98 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1.
januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Do prílohy k nariadeniu (ES) č.
947/98 sa medzi údaje pre Cyprus a Luxembursko vkladá tento riadok:
 Členský štát || Dátum prijatia eura || Dátum prechodu na hotovostné euro || Členský štát s dobiehacím obdobím
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -
 „Lotyšsko || 1. január 2014 || 1. január 2014 || nie“
[1]               Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené nariadením Rady (ES)
č. 1647/2006 zo 7. novembra 2006 (Ú. v. EÚ L 309, 9.11.2006, s.
2).
[2]               Porov. nariadenie Rady (ES) č. 2596/2000 z 27. novembra
2000, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES)
č. 974/98 o zavedení eura (Ú. v. ES L 300, 29.11.2000, s. 2).
[3]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[4]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[5]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[6]               Ú. v. EÚ L […], […], s. […].