				|

		52013PC0028

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1370/2007, pokiaľ ide o otvorenie trhu so službami vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy /* COM/2013/028 final - 2013/0028 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Komisia vo svojej bielej knihe o dopravnej
politike z roku 2011[1],
ktorú prijala 28. marca 2011, predstavila svoju víziu jednotného európskeho
železničného priestoru s vnútorným trhom železničnej dopravy, na
ktorom európske železničné podniky môžu poskytovať služby bez
zbytočných technických a administratívnych prekážok.
V niekoľkých politických iniciatívach sa
uznal potenciál železničnej infraštruktúry ako základu vnútorného trhu a
hybnej sily udržateľného rastu. Európska rada vo svojich záveroch z
januára 2012 zdôraznila význam uvoľnenia rastového potenciálu úplne
integrovaného jednotného trhu vrátane opatrení v súvislosti so sieťovými
odvetviami. Komisia vo svojom oznámení o opatreniach v prospech stability,
rastu a zamestnanosti prijatom 30. mája 2012 zdôraznila význam ďalšieho
znižovania regulačnej záťaže a odstraňovania prekážok vstupu v
odvetví železničnej dopravy. Komisia podobne vo svojom oznámení o
posilnení správy jednotného trhu[2],
ktoré prijala 6. júna 2012, zdôraznila význam odvetvia dopravy.
V uplynulom desaťročí boli tri
legislatívne „železničné balíky“ zamerané na otvorenie vnútroštátnych
trhov a na zabezpečenie väčšej konkurencieschopnosti a
interoperability železníc na úrovni EÚ. V nariadení č. 1370/2007 o
službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktoré
bolo uverejnené v decembri 2007, sa stanovuje rámec pre zadávanie zmlúv
o službách vo verejnom záujme a úhradu záväzkov vyplývajúcich zo služieb
vo verejnom záujme, nestanovuje sa v ňom však spoločný prístup k
zadávaniu zmlúv na poskytovanie osobnej železničnej dopravy. Napriek novým
právnym predpisom EÚ celkový podiel železničnej dopravy v rámci
používaných druhov dopravy vnútri EÚ ostáva nízky.
1.2       Problémy, ktoré treba riešiť
Zainteresované strany sa domnievajú, že služby
osobnej železničnej dopravy v súčasnom právnom rámci dosahujú slabé
výsledky z hľadiska kvality služieb a efektívnosti prevádzky. V rámci
prieskumu Eurobarometra v roku 2012 nebolo so svojimi systémami celoštátnych a
regionálnych železníc spokojných 54 % respondentov. Z hodnotiacej tabuľky
pre spotrebiteľov za rok 2011[3]
vyplynulo, že celková spokojnosť cestujúcich vlakom dosahuje 6,7 bodu z
10, teda podstatne nižšiu hodnotu než v prípade väčšiny spotrebného tovaru
a služieb. Služby železničnej dopravy hodnotia spotrebitelia horšie než
všetky ostatné druhy dopravy (lepšie výsledky dosiahla najmä mestská doprava a
letecká doprava) a v rebríčku 30 trhov so službami skončili až na 27.
mieste. Z hľadiska efektívnosti prevádzky existujú značné rozdiely
medzi železničnými systémami s najvyššou a najnižšou výkonnosťou.
Tieto rozdiely odzrkadľujú značne odlišný prístup k používaniu aktív,
akými sú napríklad železničné koľajové vozidlá a infraštruktúra, ako
aj k produktivite práce. Výsledkom týchto rozdielov v efektívnosti prevádzky je
výrazná potreba financovania z verejných zdrojov v porovnaní s inými
hospodárskymi odvetviami (pričom sa nezohľadňuje financovanie
investícií), keďže mnoho železničných podnikov vykazuje stratu.
Zlepšeniu kvality služieb a efektívnosti
prevádzky železničných podnikov bráni viacero prekážok, ktoré sa týkajú v
prvom rade prístupu na trh so službami vnútroštátnej osobnej dopravy a absencie
konkurenčného tlaku. V mnohých členských štátoch je tento trh
uzatvorený pred hospodárskou súťažou, čím sa neobmedzuje len rast,
ale vznikajú aj rozdiely medzi tými členskými štátmi, ktoré svoje trhy
otvorili, a tými, ktoré tak neurobili. Rôzne vnútroštátne prístupy k otvoreniu
trhu so službami vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy bránia
vybudovaniu skutočného vnútorného trhu so službami osobnej
železničnej dopravy.
Prevažná väčšina služieb vnútroštátnej
osobnej dopravy sa však neposkytuje na komerčnom základe, a preto sa
zabezpečuje v rámci zmlúv o službách vo verejnom záujme.
Vzhľadom na to, že sa neuplatňujú žiadne spoločné pravidlá EÚ
týkajúce sa zadávania takýchto zmlúv, niektoré členské štáty zaviedli
zadávanie týchto zmlúv prostredníctvom verejnej súťaže, zatiaľ
čo iné ich zadávajú priamo. Táto spleť regulačných systémov v EÚ
sťažuje železničným podnikom možnosť využívať plný
potenciál pôsobenia na vnútornom trhu. Z tohto dôvodu sa tento balík
legislatívnych opatrení týka aj hospodárskej súťaže v súvislosti so
zmluvami o službách vo verejnom záujme, prekážok hospodárskej
súťaže, akou je napríklad dostupnosť vhodných železničných
koľajových vozidiel pre potenciálnych uchádzačov o takéto zmluvy, ako
aj nediskriminačného prístupu k informačným systémom a integrovaným
systémom predaja prepravných dokladov v prípade, že prinášajú prospech
cestujúcim.
1.3       Všeobecné ciele
Hlavným cieľom dopravnej politiky EÚ je
vybudovať vnútorný trh s dopravou, ktorý by prispieval k vysokej miere
konkurencieschopnosti a harmonickému, vyváženému a udržateľnému
rozvoju hospodárskych činností. V bielej knihe o dopravnej politike z roku
2011 sa uviedlo, že do roku 2050 by väčšinu objemu osobnej dopravy na
stredné vzdialenosti mala predstavovať železničná doprava. Tento
presun v rámci druhov dopravy by prispel k 20 % zníženiu emisií skleníkových
plynov, ktoré bolo stanovené v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu[4]. V bielej knihe sa dospelo k
záveru, že v doprave nedôjde k žiadnej významnej zmene bez podpory vhodnej
železničnej infraštruktúry a bez inteligentnejšieho prístupu k jej
používaniu.
Všeobecným cieľom tohto návrhu v rámci
štvrtého železničného balíka je zvýšiť kvalitu služieb osobnej
železničnej dopravy a posilniť efektívnosť ich prevádzky, a tým
zlepšiť konkurencieschopnosť a atraktívnosť železničnej
dopravy vo vzťahu k iným druhom dopravy a zabezpečiť ďalší
rozvoj jednotného európskeho železničného priestoru.
1.4       Konkrétne ciele
Tento návrh zahŕňa spoločné
pravidlá zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme na poskytovanie osobnej
železničnej dopravy v kombinácii so sprievodnými opatreniami na zvýšenie
úspešnosti postupov verejnej súťaže.
Povinné postupy verejnej súťaže v prípade
zmlúv o službách vo verejnom záujme majú za cieľ zintenzívniť
konkurenčný tlak na trhoch vnútroštátnej železničnej dopravy na
účely zvýšenia kvantity a zlepšenia kvality služieb osobnej dopravy.
Zavedením postupov verejnej súťaže v prípade zmlúv v železničnej
doprave možno takisto zabezpečiť lepší pomer medzi kvalitou a cenou
služieb vo verejnom záujme v doprave. Spoločné pravidlá postupu zadávania
prispievajú k vytvoreniu jednotnejších obchodných podmienok pre železničné
podniky. Tieto návrhy treba vnímať v spojení s navrhovanými zmenami a
doplneniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra
2012, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor
(prepracované znenie)[5],
ktorými sa zavádzajú práva otvoreného prístupu pre železničné podniky a
posilňujú ustanovenia o nediskriminačnom prístupe k železničnej
infraštruktúre.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Pomôcť Komisii v procese posudzovania
vplyvu mal externý konzultant, ktorého Komisia požiadala, aby vypracoval
podpornú štúdiu a uskutočnil cielenú konzultáciu. S realizáciou štúdie sa
začalo v decembri 2011 a konečná správa bola predložená v septembri
2012.
S cieľom získať názory
zainteresovaných strán sa namiesto otvorenej konzultácie uprednostnil rozsiahly
súbor cielených konzultačných metód. V období od 1. marca do 16. apríla
2012 boli osobitné dotazníky zaslané 427 zainteresovaným stranám, ktorých
činnosť súvisí so železničnou dopravou (železničné podniky,
manažéri infraštruktúry, ministerstvá pre verejnú dopravu, orgány pre
bezpečnosť, ministerstvá, zastupiteľské orgány, organizácie pracovníkov
atď.). Cestujúci vyjadrili svoje názory prostredníctvom prieskumu
Eurobarometra zahŕňajúceho 25 000 respondentov rovnomerne
rozložených medzi 25 členských štátov so železnicami. Kontakt s miestnymi
a regionálnymi orgánmi zabezpečila sieť Výboru regiónov.
Konzultácie doplnilo vypočutie
zainteresovaných strán z 29. mája 2012 (približne 85 účastníkov),
konferencia (420 účastníkov) z 24. septembra 2012 a rozhovory s
konkrétnymi zainteresovanými stranami počas roka 2012. Útvary Komisie sa stretli
so zástupcami Spoločenstva európskych železníc (zastupujúceho
železničné podniky), združenia Európski prevádzkovatelia osobnej dopravy,
Európskeho združenia pracovníkov v oblasti dopravy, Európskeho združenia
cestujúcich, Európskeho združenia manažérov železničnej infraštruktúry a
UITP – Medzinárodného združenia verejnej dopravy. Osobitné stretnutia so
zainteresovanými stranami sa zorganizovali aj vo Francúzsku, v Nemecku,
Holandsku, Poľsku, vo Švédsku a v Spojenom kráľovstve.
Väčšina respondentov (60 %) súhlasila s
tým, že nové práva otvoreného prístupu, povinné zavedenie verejnej súťaže
alebo kombinácia oboch možností by mohli stimulovať integráciu trhu.
Otvorený prístup v prípade vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy,
ktorý by bol predmetom testovania hospodárskej rovnováhy, v rámci ktorého sa
posudzujú jeho prípadné vplyvy na životaschopnosť zmlúv o službách vo
verejnom záujme, bol najžiadanejšou možnosťou (55 % respondentov).
Súčasná úprava bola vnímaná veľmi negatívne (podporuje ju len
20 % respondentov). Zástupcovia pracovníkov očakávajú, že otvorenie
trhu so službami vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy bude mať
za následok zhoršenie pracovných podmienok a viac štrajkov.
Pokiaľ ide o povinné zavedenie verejnej
súťaže, 45 % respondentov uprednostnilo flexibilné možnosti podobné
možnostiam rokovacieho konania pri verejnom obstarávaní a prechodné obdobia na
postupné zavedenie verejnej súťaže v prípade všetkých zmlúv
o službách vo verejnom záujme (80 % respondentov).
Väčšina respondentov (60 %) súhlasila s
tým, že vytvorenie spoločností na prenájom železničných
koľajových vozidiel by pomohlo zlepšiť prístup k železničným
koľajovým vozidlám, a veľká väčšina (75 %) vyžadovala úplný
prístup k technickým informáciám, ktoré by mal poskytovať manažér
infraštruktúry. V súvislosti s integrovaným systémom predaja prepravných
dokladov sa pred povinnými opatreniami na úrovni EÚ alebo členských štátov
uprednostnili nezáväzné ustanovenia alebo splnomocňujúce doložky v
dobrovoľných dohodách.
26. mája a 19. júna sa uskutočnili
konzultácie s Výborom pre sociálny dialóg v odvetví železničnej dopravy, a
to najmä v súvislosti s možnosťami a posúdením ich sociálneho vplyvu.
Komisia na základe uvedenej externej štúdie
a záverov vyplývajúcich z procesu konzultácie uskutočnila kvalitatívne
a kvantitatívne posúdenie vplyvov rôznych možností modernizácie existujúceho
regulačného rámca.
Z posúdenia vplyvu vyplynulo, že najlepšou
možnosťou z hľadiska hospodárskych, environmentálnych a sociálnych
vplyvov by bola kombinácia týchto opatrení, ktorá by v rokoch 2019 až 2035
priniesla čistú aktuálnu hodnotu vo výške 21 až 29 miliárd EUR:
–
široko definované práva otvoreného prístupu, ktoré
by boli predmetom testovania ich vplyvu na hospodársku rovnováhu zmlúv
o službách vo verejnom záujme,
–
zmluvy o službách vo verejnom záujme zadávané
prostredníctvom verejnej súťaže,
–
dobrovoľné vnútroštátne integrované systémy
predaja prepravných dokladov a
–
povinnosť členských štátov
zabezpečiť nediskriminačný prístup k vhodným železničným
koľajovým vozidlám pre železničné podniky, ktoré sa chcú
zúčastniť na postupe verejného obstarávania.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1       Vymedzenie príslušného miestneho
orgánu [článok 2 písm. c)]
Touto zmenou a doplnením sa zvyšuje právna
istota vďaka spresneniu, že „príslušný miestny orgán“ sa vzťahuje na
mestské aglomerácie alebo obce, a nie na veľké časti územia štátu.
3.2       Spresnenia spôsobu, akým príslušné
orgány vymedzujú záväzky vyplývajúce zo služieb vo verejnom záujme a
geografický rozsah pôsobnosti zmlúv o službách vo verejnom záujme [článok
2 písm. e) a nový článok 2a]
V tomto článku sa stanovuje flexibilný,
ale formalizovaný a transparentný postup na vymedzenie záväzkov vyplývajúcich
zo služieb vo verejnom záujme a geografického rozsahu pôsobnosti zmlúv o
službách vo verejnom záujme, ak sa vnútroštátne orgány domnievajú, že na
zabezpečenie politicky žiaducej úrovne mobility na území, ktoré patrí do
ich zodpovednosti, je potrebný verejný zásah. Vyžaduje sa v ňom, aby
príslušné orgány vypracovali plány verejnej dopravy vymedzujúce ciele politiky
v oblasti verejnej osobnej dopravy a modely poskytovania a výkonnosti verejnej
osobnej dopravy. Takisto sa v ňom vyžaduje, aby príslušné orgány
zdôvodnili druh a rozsah záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme,
ktoré zamýšľajú uložiť poskytovateľom týchto služieb, a rozsah
pôsobnosti zmluvy o službách vo verejnom záujme na účely dosiahnutia
cieľov vymedzených v plánoch verejnej dopravy. Musia uplatňovať
kritériá vychádzajúce zo všeobecných zásad zmluvy, akými sú napríklad primeranosť,
nevyhnutnosť a proporcionalita, ako aj hospodárske kritériá, akými sú
napríklad efektívnosť nákladov a finančná udržateľnosť. V
tomto článku sa vyžaduje aj to, aby príslušný orgán zabezpečil
primerané konzultácie so zainteresovanými stranami, napríklad s organizáciami
cestujúcich a zamestnancov a s poskytovateľmi dopravy. V prípade
železničnej dopravy sa v článku vyžaduje právne preskúmanie tohto
postupu. Okrem toho sa v tomto článku flexibilne stanovuje prahová hodnota
maximálneho objemu osobnej železničnej dopravy poskytovaného v rámci
každej zmluvy o službách vo verejnom záujme, aby sa zabezpečila
účinná hospodárska súťaž s prihliadnutím na rôznu veľkosť a
administratívnu štruktúru trhov osobnej železničnej dopravy v
členských štátoch.
3.3       Poskytovanie prevádzkových,
technických a finančných informácií o osobnej doprave, na ktorú sa
vzťahuje zmluva o službách vo verejnom záujme a na ktorú sa má
vyhlásiť verejná súťaž (článok 4 ods. 6 a nový článok 4
ods. 8)
Na základe tohto nového ustanovenia v
článku 4 ods. 8 sú príslušné orgány povinné poskytovať prevádzkové,
technické a finančné údaje potenciálnym uchádzačom o zmluvu
o službách vo verejnom záujme s cieľom umožniť im predložiť
dobre informovanú ponuku, a tým posilniť hospodársku súťaž. Zmenou a
doplnením článku 4 ods. 6 sa objasňuje, že príslušné orgány musia v
súťažných podkladoch jednoznačne uviesť, či od
poskytovateľov služieb vo verejnom záujme požadujú splnenie sociálnych
noriem alebo kritérií.
3.4       Horné limitné hodnoty pre priame
zadávanie zmlúv s malým objemom a priame zadávanie malým alebo stredným
podnikom (článok 5 ods. 4)
V tomto ustanovení sa zavádzajú špecifické
horné limitné hodnoty pre priame zadávanie zmlúv s malým objemom v
železničnej doprave. Existujúce limitné hodnoty sa uplatňujú v
autobusovej doprave a koľajovej doprave s výnimkou železničnej
dopravy. Navrhovaná limitná hodnota v prípade železničnej dopravy sa riadi
logikou povolenia priameho zadávania, ak náklady na organizáciu verejnej
súťaže prevažujú nad očakávanými prínosmi. Do zodpovedajúcej limitnej
hodnoty z hľadiska vlakokilometrov sa premietajú priemerné jednotkové
náklady na poskytovanie železničnej dopravy.
3.5       Povinné zadávanie zmlúv v
železničnej doprave prostredníctvom verejnej súťaže (článok 5
ods. 6 a článok 4)
Vypustením článku 5 ods. 6 sa príslušným
orgánom odopiera možnosť rozhodnúť sa, či zmluvu o službách
vo verejnom záujme v železničnej doprave zadajú priamo alebo na základe
verejnej súťaže. Všeobecné pravidlo týkajúce sa verejnej súťaže sa
bude uplatňovať aj na železničnú dopravu.
3.6       Obmedzenia zadávania (nový
článok 5 ods. 6)
V záujme posilnenia hospodárskej súťaže
po zavedení postupov verejnej súťaže v prípade zmlúv v železničnej
doprave toto ustanovenie umožňuje príslušným orgánom rozhodnúť, že zmluvy
na poskytovanie osobnej železničnej dopravy pokrývajúce časti tej
istej siete alebo balík trás sa zadajú rôznym železničným podnikom. Na
tieto účely sa príslušné orgány môžu rozhodnúť obmedziť
počet zmlúv, ktoré sa majú na základe postupov verejnej súťaže
zadať tomu istému železničnému podniku.
3.7       Prístup k železničným
koľajovým vozidlám (nový článok 5a a nový článok 9a)
Zavedením povinnosti pre členské štáty
zabezpečiť účinný a nediskriminačný prístup k vhodným
železničným koľajovým vozidlám pre poskytovateľov, ktorí chcú
poskytovať služby vo verejnom záujme v železničnej doprave, sa
odstraňuje hlavná prekážka účinnej hospodárskej súťaže v prípade
zmlúv o službách vo verejnom záujme. V členských štátoch, v ktorých
neexistujú riadne fungujúce trhy so službami prenájmu železničných
koľajových vozidiel, je na príslušných orgánoch, aby prijali opatrenia na
zaistenie prístupu k železničným koľajovým vozidlám v záujme
otvorenia trhu. Keďže sa však situácia a potreby môžu v jednotlivých
krajinách líšiť, nové ustanovenie ponecháva veľký priestor príslušným
orgánom, aby si zvolili najprimeranejšie spôsoby dosiahnutia cieľa,
pričom sa v ňom uvádzajú najčastejšie používané opatrenia.
Podrobnosti o postupe a opatreniach na zabezpečenie prístupu k
železničným koľajovým vozidlám sa vymedzia vo vykonávacích aktoch na
základe postupu preskúmania uvedeného v článku 9a tohto nariadenia.
3.8       Zverejňovanie určitých
informácií o zmluvách o službách vo verejnom záujme (článok 7 ods. 1
a 2)
Na základe tohto ustanovenia sú príslušné
orgány povinné zahrnúť informácie o dátume začatia uplatňovania
zmlúv o službách vo verejnom záujme a o ich trvaní do svojich výročných
správ o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, ako aj do
svojich predbežných oznámení o plánovanej verejnej súťaži. Vďaka
týmto dodatočným informáciám a povinnosti členských štátov
uľahčiť prístup k výročným správam zverejňovaným
príslušnými orgánmi sa zvýši transparentnosť v súvislosti so zadanými zmluvami
o službách vo verejnom záujme a s ďalšími pravdepodobnými zadanými
zmluvami, čo pomôže poskytovateľom dopravy pripraviť sa na
budúce verejné súťaže.
3.9       Prechodné obdobie uplatňované
na postupy verejnej súťaže (článok 8 ods.2)
V tomto ustanovení sa objasňuje, že
desaťročné prechodné obdobie do 2. decembra 2019 sa uplatňuje
len na článok 5 ods. 3 v súvislosti s povinnosťou príslušných orgánov
organizovať postup verejnej súťaže. Všetky ostatné ustanovenia
článku 5 (napríklad ustanovenie o možnosti priameho zadania internému
poskytovateľovi v prípade zmluvy s malým objemom alebo ako núdzového
opatrenia a ustanovenie o právnom preskúmaní rozhodnutia o zadaní zmluvy) majú
okamžitý účinok.
3.10     Prechodné obdobie v prípade
existujúcich priamo zadaných zmlúv v železničnej doprave (nový článok
8 ods. 2a)
V tomto ustanovení sa zavádza dodatočné
prechodné obdobie v prípade zmlúv o službách vo verejnom záujme v
železničnej doprave, ktoré boli zadané priamo v období od 1. januára 2013
do 2. decembra 2019. Tieto zmluvy sa môžu vykonávať až do dátumu
skončenia svojej platnosti, ale najneskôr do 31. decembra 2022.
Železničným podnikom, ktorým bola priamo zadaná zmluva o službách vo
verejnom záujme, sa tak poskytuje dostatok času na prispôsobenie a na
prípravu na postupy verejnej súťaže.
3.11     Prispôsobenie ustanovení nariadenia
č. 1370/2007 v súvislosti s oslobodením od notifikácie štátnej pomoci a s
podmienkami zlučiteľnosti štátnej pomoci vzhľadom na požiadavky
zmluvy
Komisia vo svojom návrhu zmien a doplnení
nariadenia (ES) č. 994/98 (splnomocňujúce nariadenie)[6] navrhuje aj zmenu a doplnenie
nariadenia (ES) č. 1370/2007, na základe čoho sa v súlade s
postupmi uvedenými v článku 108 ods. 4 a článku 109
zmluvy do rozsahu pôsobnosti splnomocňujúceho nariadenia zahrnie pomoc, ktorá
slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí náhrady za plnenie niektorých záväzkov
súvisiacich s verejnoprospešnou službou podľa článku 93 zmluvy.
Komisia v súčasnosti očakáva, že následné, budúce nariadenie o
skupinových výnimkách preberie podstatu súčasnej výnimky, okrem prípadu,
ak sa nariadenie č. 1370/2007 zmení a doplní týmto legislatívnym návrhom v
súvislosti s odvetvím železničnej dopravy.
2013/0028 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie
(ES) č. 1370/2007, pokiaľ ide o otvorenie trhu so službami
vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 91,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho
a sociálneho výboru[7],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[8],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Počas uplynulého
desaťročia osobná železničná doprava nedosiahla taký rast, aby
dokázala zvýšiť svoj podiel na využívaní rôznych druhov dopravy v
porovnaní s cestnou a leteckou dopravou. 6 % podiel osobnej
železničnej dopravy na využívaní rôznych druhov dopravy v Európskej únii
ostal pomerne stabilný. Služby osobnej železničnej dopravy nedokázali
uspokojiť rozvíjajúce sa potreby z hľadiska dostupnosti a kvality.
(2)                   Trh Únie so
službami medzinárodnej osobnej železničnej dopravy bol od roku 2010
otvorený hospodárskej súťaži. Členské štáty okrem toho otvorili hospodárskej
súťaži svoje služby vnútroštátnej osobnej dopravy, a to buď zavedením
práv otvoreného prístupu, alebo zavedením verejnej súťaže v prípade zmlúv
o službách vo verejnom záujme, alebo obidvoma spôsobmi.
(3)                   Komisia vo svojej
bielej knihe o dopravnej politike z 28. marca 2011[9] oznámila svoj zámer
dobudovať vnútorný trh železničnej dopravy, ktorý by železničným
podnikom v Únii umožnil poskytovať všetky typy služieb železničnej
dopravy bez zbytočných technických a administratívnych prekážok.
(4)       Keď príslušné orgány
organizujú svoje služby vo verejnom záujme v osobnej doprave, musia
zabezpečiť, aby záväzky vyplývajúce zo služby vo verejnom záujme a
geografický rozsah pôsobnosti zmlúv o službách vo verejnom záujme boli
primerané, nevyhnutné a proporcionálne na dosiahnutie cieľov politiky v
oblasti verejnej osobnej dopravy na ich území. Táto politika by sa mala
vymedziť v plánoch verejnej dopravy, pričom by sa mal ponechať
priestor na trhové riešenia v oblasti dopravy. Proces vymedzovania plánov
verejnej dopravy a záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme by mal
byť transparentný pre príslušné zainteresované strany vrátane
potenciálnych trhových účastníkov.
(5)       V záujme zaistenia zdravého
financovania na účely splnenia cieľov plánov verejnej dopravy
príslušné orgány musia navrhnúť záväzky vyplývajúce zo služby vo verejnom
záujme na dosiahnutie cieľov verejnej dopravy nákladovo efektívnym
spôsobom s prihliadnutím na úhrady čistého finančného vplyvu týchto
záväzkov a musia zabezpečiť dlhodobú finančnú
udržateľnosť verejnej dopravy poskytovanej v rámci zmlúv o službách
vo verejnom záujme.
(6)       Ak sa má zabezpečiť
hladké fungovanie trhu verejnej osobnej železničnej dopravy, je
obzvlášť dôležité, aby príslušné orgány dodržiavali tieto kritériá v prípade
záväzkov vyplývajúcich zo služby vo verejnom záujme a rozsahu pôsobnosti zmlúv
o službách vo verejnom záujme, pretože je potrebné riadne koordinovať
prepravné činnosti poskytované na základe otvoreného prístupu s
prepravnými činnosťami poskytovanými v rámci zmluvy o službách vo
verejnom záujme. Z tohto dôvodu by mal správne uplatňovanie a
transparentnosť tohto procesu zabezpečovať nezávislý
regulačný orgán pre odvetvie železničnej dopravy.
(7)       Je potrebné stanoviť
maximálny ročný objem zmluvy o službách vo verejnom záujme v osobnej
železničnej doprave v záujme uľahčenia hospodárskej súťaže
medzi takýmito zmluvami, pričom sa príslušným orgánom umožní určitá
flexibilita, aby optimalizovali objem na základe hospodárskych a prevádzkových
aspektov.
(8)       S cieľom
uľahčiť prípravu súťaží, a tým posilniť hospodársku
súťaž musia príslušné orgány zabezpečiť, aby všetci
poskytovatelia služieb vo verejnom záujme, ktorí majú záujem predložiť
takúto ponuku, dostali určité informácie o dopravných službách a
infraštruktúrach zahrnutých do rozsahu zmluvy o službách vo verejnom záujme.
(9)       Určité horné limitné
hodnoty na priame zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme sa musia v
prípade železničnej dopravy prispôsobiť špecifickým hospodárskym
podmienkam, za ktorých sa v tomto odvetví uskutočňujú verejné
súťaže.
(10)     Vybudovanie vnútorného trhu
služieb osobnej železničnej dopravy si vyžaduje spoločné pravidlá
zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme prostredníctvom verejnej
súťaže v tomto odvetví, ktoré sa majú uplatňovať harmonizovaným
spôsobom vo všetkých členských štátoch.
(11)     V záujme vytvorenia rámcových
podmienok na to, aby spoločnosť mohla v plnej miere využívať
prínosy účinného otvorenia trhu so službami vnútroštátnej osobnej
železničnej dopravy, je dôležité, aby členské štáty zabezpečili
primeranú úroveň sociálnej ochrany zamestnancov poskytovateľov
služieb vo verejnom záujme.
(12)     Príslušné orgány musia
prostredníctvom primeraných a účinných opatrení uľahčiť
prístup poskytovateľov služieb vo verejnom záujme k železničným
koľajovým vozidlám v prípade, keď to nezabezpečuje trh za
vhodných hospodárskych a nediskriminačných podmienok.
(13)     V záujme zaistenia lepšie
organizovanej odozvy trhu je potrebné zabezpečiť úplnú
transparentnosť určitých kľúčových prvkov pripravovaných
verejných súťaží v prípade zmlúv o službách vo verejnom záujme.
(14)     V súlade s internými dôvodmi
nariadenia (ES) č. 1370/2007 by sa malo objasniť, že prechodné
obdobie do 2. decembra 2019 sa vzťahuje len na povinnosť
organizovať verejné súťaže v prípade zmlúv o službách vo verejnom
záujme.
(15)     Príprava železničných
podnikov na povinné zavedenie verejnej súťaže v prípade zmlúv o službách
vo verejnom záujme si vyžaduje viac času na účinnú a udržateľnú
internú reštrukturalizáciu spoločností, ktorým boli takéto zmluvy zadané v
minulosti priamo. Prechodné opatrenia sú preto potrebné v prípade zmlúv
zadaných priamo v období od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
do 3.decembra 2019.
(16)     Po otvorení trhu so službami
vnútroštátnej osobnej železničnej dopravy by sa vzhľadom na to, že
príslušné orgány možno budú musieť prijať opatrenia na zaistenie
vysokej úrovne hospodárskej súťaže obmedzením počtu zmlúv, ktoré
zadajú jednému železničnému podniku, mali zaviesť primerané
ustanovenia.
(17)     V záujme zaistenia jednotných
podmienok vykonávania článku 5a tohto nariadenia by sa Komisii mali
udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v
súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16.
februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na
základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích
právomocí Komisie[10].
(18)     Komisia v kontexte zmien a
doplnení nariadenia (ES) č. 994/98 (splnomocňujúce nariadenie)[11] navrhuje aj zmenu a doplnenie
nariadenia (ES) č. 1370/2007 [COM(2012) 730/3]. S cieľom
harmonizovať prístup k predpisom o skupinových výnimkách v oblasti štátnej
pomoci a v súlade s postupmi uvedenými v článku 108 ods. 4 a
článku 109 zmluvy by sa do rozsahu pôsobnosti splnomocňujúceho
nariadenia mala zahrnúť pomoc, ktorá slúži na koordináciu dopravy alebo
tvorí náhrady za plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou
službou podľa článku 93 zmluvy.
(19)     Nariadenie (ES) č.
1370/2007 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa mení a
dopĺňa takto:
1.           a) V článku 2 sa
písmeno c) nahrádza takto:
„c) ,príslušný miestny orgán‘ je každý príslušný
orgán, ktorého právomoci nie sú celoštátneho rozsahu a ktorý pokrýva potreby v
oblasti dopravy v mestskej aglomerácii alebo obci;“
b) V článku 2 sa písmeno e)
dopĺňa takto:
„Z rozsahu záväzkov vyplývajúcich zo služby vo
verejnom záujme sa vylučujú všetky služby vo verejnom záujme v doprave,
ktoré prekračujú rámec nevyhnutný na dosiahnutie sieťových
účinkov na miestnej, regionálnej alebo nižšej ako celoštátnej úrovni.“
2.           Vkladá sa tento článok
2a:
„Článok 2a
Plány verejnej dopravy a záväzky vyplývajúce zo
služby vo verejnom záujme
1.      Príslušné orgány vypracujú a pravidelne
aktualizujú plány verejnej osobnej dopravy, ktoré sa vzťahujú na všetky
relevantné druhy dopravy na území v ich zodpovednosti. V týchto plánoch
verejnej dopravy sa vymedzujú ciele politiky v oblasti verejnej dopravy a prostriedky
ich plnenia, pričom sa vzťahujú na všetky príslušné druhy dopravy na
území, za ktoré sú príslušné orgány zodpovedné. Zahŕňajú aspoň:
a)       štruktúru siete alebo trás;
b)      základné požiadavky, ktoré má
spĺňať ponuka verejnej dopravy, napríklad dostupnosť, územná
prepojiteľnosť, bezpečnosť, modálne a intermodálne
prepojenia v hlavných spájajúcich uzloch, charakteristiky ponuky ako časy
prevádzky, frekvencia služieb a minimálny stupeň využívania kapacity;
c)       normy kvality týkajúce sa položiek,
akými sú napríklad vybavenie zastávok a železničných koľajových
vozidiel, presnosť a spoľahlivosť, čistota, služby a
informácie zákazníkom, vybavovanie sťažností a nápravné prostriedky,
monitorovanie kvality služieb;
d)      zásady tarifnej politiky;
e)       prevádzkové požiadavky, akými sú
napríklad preprava bicyklov, riadenie premávky, plán pre prípad nepredvídaných
udalostí v prípade prerušenia prevádzky.
Pri vypracovávaní plánov verejnej dopravy
príslušné orgány zohľadňujú najmä uplatniteľné pravidlá týkajúce
sa práv cestujúcich, sociálnej ochrany a ochrany zamestnancov a životného
prostredia.
Príslušné orgány prijímajú a uverejňujú plány
verejnej dopravy po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami. Na
účely tohto nariadenia sú príslušnými zainteresovanými stranami, ktoré sa
majú zohľadňovať, aspoň poskytovatelia dopravy, v prípade
potreby manažéri infraštruktúry a organizácie zastupujúce cestujúcich a
zamestnancov.
2.      Stanovenie záväzkov vyplývajúcich zo
služby vo verejnom záujme a zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme musí
byť v súlade s príslušnými plánmi verejnej dopravy.
3.      Špecifikácie záväzkov vyplývajúcich zo
služby vo verejnom záujme vo verejnej osobnej doprave a rozsah ich
uplatňovania sa stanovujú takto:
a)       vymedzujú sa v súlade s článkom 2
písm. e);
b)      musia byť primerané na dosiahnutie
cieľov plánu verejnej dopravy;
c)       nepresahujú rámec toho, čo je
nevyhnuté a proporcionálne na dosiahnutie cieľov plánu verejnej dopravy.
Pri posudzovaní primeranosti podľa písmena b)
sa zohľadňuje to, či sú verejné zásahy pri poskytovaní osobnej
dopravy vhodným prostriedkom na dosiahnutie cieľov plánov verejnej
dopravy.
V prípade verejnej osobnej železničnej
dopravy sa pri posudzovaní nevyhnutnosti a proporcionality podľa písmena
c) zohľadňujú dopravné služby poskytované podľa článku 10
ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra
2012, ktorou sa zriaďuje jednotný európsky železničný priestor
(prepracované znenie)[12],
ako aj všetky informácie poskytované manažérom infraštruktúry a regulačným
orgánom podľa článku 38 ods. 4 prvej vety uvedenej smernice.
4.      Vďaka špecifikáciám záväzkov služby
vo verejnom záujme a súvisiacim úhradám čistého finančného vplyvu
týchto záväzkov sa:
a)       dosahujú ciele plánu verejnej dopravy
nákladovo najefektívnejším spôsobom;
b)      zabezpečuje finančná
udržateľnosť poskytovania verejnej osobnej dopravy v súlade s
požiadavkami stanovenými v pláne verejnej dopravy z dlhodobého hľadiska.
5.      Príslušný orgán pri vypracúvaní
špecifikácií stanovuje návrhy špecifikácií záväzkov vyplývajúcich zo služby vo
verejnom záujme a ich rozsah, základné kroky pri posudzovaní ich súladu s
požiadavkami stanovenými v odsekoch 2, 3 a 4 a výsledky posúdenia.
Príslušný orgán uskutočňuje v súvislosti
s týmito špecifikáciami primerané konzultácie s príslušnými zainteresovanými
stranami, akými sú aspoň poskytovatelia dopravy, v prípade potreby
manažéri infraštruktúry a organizácie zastupujúce cestujúcich a zamestnancov, a
zohľadňuje ich stanoviská.
6.      V prípade verejnej osobnej
železničnej dopravy:
a)       súlad posudzovania a postupu stanoveného
v tomto článku zabezpečuje regulačný orgán uvedený v článku
55 smernice 2012/34/EÚ, a to aj z vlastnej iniciatívy;
b)      maximálny ročný objem zmluvy
o službách vo verejnom záujme z hľadiska vlakokilometrov musí
byť vyššia hodnota z týchto hodnôt: buď 10 miliónov vlakokilometrov,
alebo jedna tretina celkového objemu vnútroštátnej verejnej osobnej
železničnej dopravy poskytovanej v rámci zmluvy o službách vo
verejnom záujme.“
3.           Článok 4 sa mení a
dopĺňa takto:
a)      V odseku 1 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a) jasne vymedzia záväzky vyplývajúce zo služieb
vo verejnom záujme stanovené v článku 2 písm. e) a článku 2a, ktoré
má poskytovateľ služieb vo verejnom záujme splniť, a dotknuté
geografické územia;“
b)      V odseku 1 sa posledná veta písmena b)
nahrádza takto:
„V prípade zmlúv o službách vo verejnom záujme
nezadaných v súlade s článkom 5 ods. 3 sa tieto parametre určia tak,
aby žiadna platba úhrady neprekročila sumu potrebnú na pokrytie
čistého finančného vplyvu na vynaložené náklady a dosiahnuté výnosy
na výkon záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, pričom sa
berú do úvahy príslušné výnosy, ktoré si ponechá poskytovateľ služieb vo
verejnom záujme, a primeraný zisk;“
c)      Odsek 6 sa nahrádza takto:
„Keď príslušné orgány v súlade s
vnútroštátnym právom vyžadujú od poskytovateľov služieb vo verejnom záujme
splnenie určitých noriem kvality a sociálnych noriem alebo stanovenie
sociálnych a kvalitatívnych kritérií, tieto normy a kritériá sa zahrnú do súťažných
podkladov a do zmlúv o službách vo verejnom záujme.“
d)      Dopĺňa sa tento odsek 8:
„8. Príslušné orgány sprístupňujú všetkým
zainteresovaným stranám relevantné informácie na vypracovanie ponuky v rámci
verejnej súťaže. Zahŕňajú informácie o dopyte cestujúcich, cestovnom,
nákladoch a príjmoch súvisiacich s verejnou osobnou dopravou zahrnutou do
verejnej súťaže a podrobné informácie o špecifikáciách infraštruktúry
týkajúcich sa prevádzky požadovaných vozidiel alebo železničných
koľajových vozidiel s cieľom umožniť im vypracovať dobre
informované podnikateľské plány. Manažéri železničnej infraštruktúry
pomáhajú príslušným orgánom pri poskytovaní všetkých príslušných špecifikácií
infraštruktúry. Nedodržanie uvedených ustanovení bude predmetom právneho preskúmania
podľa článku 5 ods. 7.“
4.           Článok 5 sa mení a
dopĺňa takto:
a)      Odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Pokiaľ to vnútroštátne právo nezakazuje,
môžu príslušné orgány rozhodnúť o priamom zadávaní zmlúv o službách vo
verejnom záujme:
a)       ak sa ich priemerná ročná hodnota
odhaduje na: menej ako 1 000 000 EUR alebo menej ako 5 000 000 EUR v prípade
zmluvy o službách vo verejnom záujme vrátane verejnej železničnej dopravy
alebo
b)      ak sa týkajú poskytovania služieb vo
verejnom záujme v osobnej doprave v rozsahu menšom ako 300 000 kilometrov
ročne alebo menej ako 150 000 kilometrov ročne v prípade
zmluvy o službách vo verejnom záujme vrátane verejnej železničnej dopravy.
V prípade zmluvy o službách vo verejnom
záujme zadanej priamo malému alebo strednému podniku, ktorý neprevádzkuje viac
ako 23 cestných vozidiel, tieto prahové hodnoty možno zvýšiť buď na
priemernú ročnú hodnotu odhadovanú na menej ako
2 000 000 EUR, alebo na ročný poskytovaný objem služieb vo
verejnom záujme v osobnej doprave menší ako 600 000 kilometrov.“
b)      Odsek 6 sa nahrádza takto:
„Príslušné orgány sa môžu rozhodnúť, že v
záujme zvýšenia hospodárskej súťaže medzi železničnými podnikmi sa
zmluvy na poskytovanie verejnej osobnej železničnej dopravy pokrývajúce
časti tej istej siete alebo balík trás zadajú rôznym železničným
podnikom. Na tieto účely sa príslušné orgány môžu pred vyhlásením verejnej
súťaže rozhodnúť obmedziť počet zmlúv, ktoré sa majú
zadať tomu istému železničnému podniku.“
5.           Vkladá sa tento článok
5a:
„Článok 5a
Železničné koľajové vozidlá
1.      Členské štáty v súlade s pravidlami
štátnej pomoci prijímajú opatrenia potrebné na zabezpečenie účinného
a nediskriminačného prístupu k vhodným železničným koľajovým
vozidlám na verejnú osobnú železničnú dopravu pre poskytovateľov,
ktorí chcú poskytovať služby vo verejnom záujme v osobnej železničnej
doprave v rámci zmluvy o službách vo verejnom záujme.
2.      Ak na relevantnom trhu neexistujú
spoločnosti na prenájom železničných koľajových vozidiel, ktoré
zabezpečujú prenájom železničných koľajových vozidiel uvedených
v odseku 1 za nediskriminačných a komerčne životaschopných podmienok
pre všetkých dotknutých poskytovateľov verejnej osobnej železničnej
dopravy, členské štáty zabezpečujú, aby riziko spojené so zvyškovou
hodnotou železničných koľajových vozidiel znášal v súlade s
pravidlami štátnej pomoci príslušný orgán, ak o to poskytovatelia
zamýšľajúci a schopní zúčastniť sa na postupoch verejnej
súťaže v prípade zmlúv o službách vo verejnom záujme žiadajú z dôvodu, aby
sa mohli zúčastniť na verejnej súťaži.
Príslušný orgán môže splniť požiadavku
stanovenú v prvom pododseku jedným z týchto spôsobov:
a)       tým, že sám nadobudne železničné
koľajové vozidlá používané na plnenie zmluvy o službách vo verejnom
záujme, aby ich mohol sprístupniť vybranému poskytovateľovi služieb
vo verejnom záujme za trhovú cenu alebo ako súčasť zmluvy o službách
vo verejnom záujme podľa článku 4 ods. 1 písm. b), článku 6 a
prípadne podľa prílohy;
b)      tým, že poskytne záruku na financovanie
železničných koľajových vozidiel používaných na plnenie zmluvy o
službách vo verejnom záujme za trhovú cenu alebo ako súčasť zmluvy o
službách vo verejnom záujme podľa článku 4 ods. 1 písm. b),
článku 6 a prípadne podľa prílohy. Takáto záruka môže pokrývať
riziko spojené so zvyškovou hodnotou, pričom sa prípadne rešpektujú
príslušné pravidlá štátnej pomoci;
c)       tým, že sa v zmluve o službách vo
verejnom záujme zaviaže prevziať železničné koľajové vozidlá za
trhovú cenu na konci platnosti zmluvy.
V prípadoch uvedených v písmenách b) a c) má
príslušný orgán právo požadovať od poskytovateľova služieb vo
verejnom záujme, aby po skončení platnosti zmluvy o službách vo
verejnom záujme odovzdal železničné koľajové vozidlá novému
poskytovateľovi, ktorému sa zadá zmluva. Príslušný orgán môže
novému poskytovateľovi služieb vo verejnom záujme uložiť
povinnosť, aby železničné koľajové vozidlá prevzal. Odovzdanie a
prevzatie sa uskutočňuje pri trhových sadzbách.
3.      Ak sa železničné koľajové
vozidlá odovzdávajú novému poskytovateľovi služieb vo verejnom záujme,
príslušný orgán v súťažných podkladoch sprístupní podrobné informácie o
nákladoch na údržbu železničných koľajových vozidiel a o ich fyzickom
stave.
4.      Komisia do [18 mesiacov od dátumu
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] prijme opatrenia, v ktorých
stanoví podrobnosti postupu, ktorý sa má použiť na uplatňovanie
odsekov 2 a 3 tohto článku. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s
postupom preskúmania uvedeným v článku 9a ods. 2.“
6.           V článku 6 sa odsek 1
nahrádza takto:
„1. Každá úhrada súvisiaca so všeobecným pravidlom
alebo zmluvou o službách vo verejnom záujme musí byť v súlade
s článkom 4 bez ohľadu na spôsob zadania zmluvy. Každá
úhrada akejkoľvek povahy súvisiaca so zmluvou o službách vo verejnom
záujme nezadanou podľa článku 5 ods. 3 alebo súvisiaca so všeobecným
pravidlom musí byť okrem toho v súlade s ustanoveniami uvedenými
v prílohe. “
7.           Článok 7 sa mení a
dopĺňa takto:
a)      Odsek 1 sa nahrádza takto:
„1. Každý príslušný orgán raz za rok zverejní
súhrnnú správu o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, za
ktoré zodpovedá, o dátume začatia uplatňovania zmlúv o službách
vo verejnom záujme a ich trvaní, o vybraných poskytovateľoch služieb vo
verejnom záujme a o platbách úhrady a výlučných právach, ktoré boli týmto
poskytovateľom služieb vo verejnom záujme poskytnuté vo forme úhrady.
Správa rozlišuje medzi autobusovou dopravou a železničnou dopravou,
umožňuje monitorovanie a hodnotenie výkonu, kvality
a financovania siete verejnej dopravy a prípadne poskytuje informácie
o druhu a rozsahu poskytnutých výlučných práv. Členské
štáty uľahčujú centrálny prístup k týmto správam, napríklad
prostredníctvom spoločného webového portálu.“
b)      V odseku 2 sa dopĺňa toto
písmeno:
„d) plánovaný dátum začatia uplatňovania
zmluvy o službách vo verejnom záujme a jej trvanie.“
8.           Článok 8 sa mení a
dopĺňa takto:
a)      V odseku 2 sa prvý pododsek nahrádza
takto:
„2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, zadávanie
zmlúv vo verejnom záujme v železničnej doprave s výnimkou ďalších
druhov koľajovej dopravy ako metro alebo električky musí byť v
súlade s článkom 5 ods. 3 od 3. decembra 2019. Všetky zmluvy vo verejnom
záujme v ďalších druhoch koľajovej dopravy a v cestnej doprave musia
byť zadané v súlade s článkom 5 ods. 3 najneskôr do 3. decembra 2019.
Počas prechodného obdobia trvajúceho do 3. decembra 2019 prijmú
členské štáty opatrenia na postupné zosúladenie
s článkom 5 ods. 3 s cieľom zabrániť vážnym
štrukturálnym problémom súvisiacim najmä s dopravnou kapacitou.“
b)      Vkladá sa tento odsek 2a:
„2a. Zmluvy o službách vo verejnom záujme na
poskytovanie verejnej osobnej železničnej dopravy zadané priamo v období
od 1. januára 2013 do 2. decembra 2019 sa môžu uplatňovať až do
dátumu skončenia ich platnosti. V žiadnom prípade sa však nesmú
uplatňovať po 31. decembri 2022.“
c)      V odseku 3 sa posledná veta druhého
pododseku nahrádza takto:
„Zmluvy uvedené v písmene d) sa môžu
uplatňovať až do skončenia ich platnosti pod podmienkou, že doba
ich platnosti je obmedzená a podobná dobám platnosti uvedeným
v článku 4.“
9.           Vkladá sa tento článok
9a:
„Článok 9a
Postup výboru
1.      Komisii pomáha Výbor pre jednotný
európsky železničný priestor zriadený článkom 62 smernice Európskeho
parlamentu a Rady 2012/34/EÚ z 21. novembra 2012, ktorou sa zriaďuje
jednotný európsky železničný priestor (prepracované znenie)[13]. Tento výbor je výborom v
zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.      Ak sa odkazuje na tento odsek,
uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Biela kniha: Plán jednotného európskeho dopravného
priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne
využívajúceho zdroje, KOM(2011) 144.
[2]               Lepšia správa pre jednotný trh, COM(2012) 259.
[3]               http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/cms_en.htm;

[4]               Oznámenie Komisie: Európa 2020 - Stratégia na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu,
KOM(2010) 2020.
[5]               Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.
[6]               Návrh NARIADENIA RADY, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní
článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na
určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci a nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo
verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, COM(2012) 730
final, 5.12.2012.
[7]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[8]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[9]               Biela kniha: Plán jednotného európskeho dopravného
priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne
využívajúceho zdroje, KOM(2011) 144.
[10]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[11]             Návrh NARIADENIA RADY, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní
článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na
určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci a nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo
verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, COM(2012) 730
final, 5.12.2012.
[12]             Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 32.
[13]             Ú. v. EÚ L 343/32, 14.12.2012.


title: Návrh nariadenie rady ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0719

Návrh nariadenie Rady ktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999  /* KOM/2006/0719 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 24.11.2006KOM(2006) 719 v konečnom zneníNávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999(predložený Komisiou)ODÔVODNENIE1. KONTEXT NÁVRHUDôvody a ciele návrhuV súvislosti s očakávaným pristúpením Bulharska a Rumunska k Európskej únii 1. januára 2007 by sa mali právne predpisy EÚ, pokiaľ ide o kohéznu politiku a najmä nariadenie (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999[1], upraviť tak, aby sa zabezpečilo ich rozšírenie na Bulharskú republiku a Rumunsko od dátumu ich pristúpenia k Európskej únii.Bol vypracovaný návrh nariadenia, ktorým sa nahradila príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006 o stropoch uplatniteľných na miery spolufinancovania. V zmenenej a doplnenej prílohe III sú Rumunsko a Bulharsko zahrnuté medzi krajiny uvedené v prvom riadku tabuľky tejto prílohy s nárokom na najvyššiu mieru spolufinancovania v rámci Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu.Všeobecný kontextV súlade s článkom 4 ods. 3 zmluvy, pokiaľ ide o pristúpenie Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, môžu inštitúcie Únie pred pristúpením prijať úpravy tých aktov inštitúcií, ktoré si vyžadujú takúto úpravu z dôvodu pristúpenia.Existujúce ustanovenia v oblasti návrhuTýmto návrhom sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999.Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚnieV návrhu sú predložené technické úpravy súčasných právnych predpisov Spoločenstva v súlade so záväzkom Bulharska a Rumunska vyplývajúceho z členstva v EÚ.2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvuKonzultácie so zainteresovanými stranamiKonzultácie so zainteresovanými stranami sa nepovažovali za potrebné.Získavanie a využívanie expertízyExterná expertíza nebola potrebná.Hodnotenie vplyvuNeuskutočnilo sa žiadne hodnotenie vplyvu.3. Právne prvky návrhuZhrnutie navrhovaného opatreniaNavrhovaným nariadením by sa nahradila príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006, pokiaľ ide o stropy uplatniteľné na miery spolufinancovania s cieľom zahrnúť Rumunsko a Bulharsko medzi krajiny oprávnené na spolufinancovanie v rámci Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu.Právny základPoužitý právny základ je Zmluva o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska[2] a najmä jej článok 4 ods. 3. Ďalším právnym základom je Akt o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska[3] a najmä jeho článok 56.Zásada subsidiarityUstanovenia týkajúce sa uplatňovania zásady subsidiarity už boli zohľadnené v nariadení (ES) č. 1083/2006, ako bolo pôvodne prijaté. Tento návrh nebude mať ďalšie dôsledky na uplatňovanie zásady subsidiarity.Zásada proporcionalityUstanovenia týkajúce sa uplatňovania zásady proporcionality už boli zohľadnené v nariadení (ES) č. 1083/2006, ako bolo pôvodne prijaté. Tento návrh nebude mať ďalšie dôsledky na uplatňovanie zásady proporcionality.Výber nástrojovNavrhované nástroje: Návrhom sa mení a dopĺňa súčasné nariadenie, a preto by malo mať tiež formu nariadenia.4. VPLYV NA ROZPOčETTento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet, keďže v ročnom rozdelení viazaných rozpočtových prostriedkov stanovenom v prílohe I k nariadeniu (ES) 1083/2006 sú v súlade s finančnými výhľadmi už zahrnuté rozpočtové prostriedky pre Rumunsko a Bulharsko.NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska[4], a najmä na jej článok 4 ods. 3,so zreteľom na Akt o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska[5], a najmä na jeho článok 56,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) Podľa článku 56 aktu o pristúpení, podľa ktorého akty, ktoré zostávajú platné aj po 1. januári 2007, a potrebujú úpravu z dôvodu pristúpenia, a potrebné úpravy neboli ustanovené v akte o pristúpení ani v jeho prílohách, potrebné akty prijíma Rada, pokiaľ Komisia neprijala pôvodný akt.(2) Nariadením Rady (ES) č. 1083/2006[6] sa definujú všeobecné pravidlá upravujúce pomoc Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu a ich cieľov. Podľa článku 53 sa prílohou III k uvedenému nariadeniu a na základe objektívnych kritérií stanovujú stropy uplatniteľné na miery spolufinancovania v operačných programoch podľa členského štátu a podľa cieľa. Je potrebné prijať prílohu III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006 s cieľom zohľadniť pristúpenie Bulharska a Rumunska k Európskej únii.(3) Je potrebné zabezpečiť, aby sa všetky technické úpravy právnych predpisov štrukturálneho a Kohézneho fondu prijali čo najskôr, aby mohli Bulharsko a Rumunsko predložiť programové dokumenty od dátumu ich pristúpenia k Európskej únii.(4) Nariadenie (ES) č. 1083/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,.PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Príloha III k nariadeniu (ES) č. 1083/2006 sa nahrádza znením v prílohe k tomuto nariadeniu.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť iba za podmienky a dňom nadobudnutia platnosti Zmluvy o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHA„PRÍLOHA IIIStropy uplatniteľné na miery spolufinancovania(uvedené v článku 53)Kritériá | Členské štáty Bulharsko a Rumunsko | EFRR a ESF Percento oprávnených výdavkov | Kohézny fond Percento oprávnených výdavkov |1) Členské štáty, ktorých HDP na obyvateľa za obdobie rokov 2001 až 2003 bol menej ako 85 % priemeru členských štátov EÚ 25 počas rovnakého obdobia. | Bulharsko, Česká republika, Estónsko, Grécko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko | 85 % na ciele „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosťa zamestnanosť“ | 85 % |2) Členské štáty okrem tých, ktoré sú v bode 1) oprávnené na prechodný režim Kohézneho fondu dňa 1. januára 2007. | Španielsko | 80 % na konvergenciu a začleňujúce sa regióny v rámci cieľov regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti 50 % na ciele regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti okrem začleňujúcich sa regiónov | 85 % |3) Členské štáty okrem tých, ktoré sú uvedené v bodoch 1 a 2. | Belgicko, Dánsko, Spolková republika Nemecko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo | 75 % na cieľ konvergencie | - |4) Členské štáty okrem tých, ktoré sú uvedené v bodoch 1 a 2. | Belgicko, Dánsko, Spolková republika Nemecko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo | 50 % na cieľ regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti | - |5) Najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 299 ods. 2 zmluvy, ktoré majú výhody z dodatočného pridelenia finančných prostriedkov pre tieto regióny, ako sa uvádza v bode 20 prílohy II. | Španielsko, Francúzsko a Portugalsko | 50 % | - |6) Najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 299 ods. 2 zmluvy. | Španielsko, Francúzsko a Portugalsko | 85 % v rámci cieľov konvergencie a regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti | - |"[pic][pic][pic][1] Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.[2] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 11.[3] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 203.[4] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 11.[5] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 203.[6] Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.