				|

		52015PC0155

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa vykonáva mechanizmus proti obchádzaniu, ktorým sa stanovuje dočasné pozastavenie colných preferencií obsiahnutých v Dohode o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej /* COM/2015/0155 final - 2015/0080 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Dôvody a ciele návrhu
Tento návrh sa týka začlenenia mechanizmu
proti obchádzaniu, stanoveného v dohode o pridružení medzi EÚ a
Gruzínskom, do právnych predpisov Európskej únie.
Všeobecný kontext
Dohoda o pridružení s Gruzínskom
zahŕňa tzv. mechanizmus proti obchádzaniu, ktorým sa stanovuje
možnosť opätovne zaviesť colnú sadzbu podľa DNV, keď dovoz
určitých poľnohospodárskych výrobkov z Gruzínska prekročil danú
hranicu bez náležitého odôvodnenia ich presného pôvodu.
Do právnych predpisov EÚ je potrebné
zaviesť vykonávacie nariadenie Európskeho parlamentu a Rady ako nevyhnutný
nástroj umožňujúci uplatňovanie mechanizmov proti obchádzaniu.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Tento návrh vykonávacieho nariadenia je priamo
prevzatý z textu dohody uzatvorenej s Gruzínskom. Z tohto dôvodu nie sú
potrebné žiadne osobitné konzultácie so zainteresovanými stranami ani posúdenie
vplyvu.
3.           PRÁVNY ZÁKLAD NÁVRHU
Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Pripojený návrh nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady je právnym nástrojom vykonávania mechanizmu proti
obchádzaniu stanoveného v už uzavretej dohode s Gruzínskom.
Právny základ
Článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie.
2015/0080 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa vykonáva mechanizmus proti
obchádzaniu, ktorým sa stanovuje dočasné pozastavenie colných preferencií
obsiahnutých v Dohode o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej
strane a Gruzínskom na strane druhej
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom[1],

keďže:
(1)       Rada 10. mája 2010 poverila
Komisiu začatím rokovaní s Gruzínskom o uzavretí novej dohody medzi Úniou
a Gruzínskom.
(2)       Tieto rokovania sa
ukončili a 27. júna 2014 bola podpísaná Dohoda o pridružení medzi
Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich
členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na strane druhej[2] (ďalej len
„dohoda“), ktorá sa predbežne vykonáva od 1. septembra 2014.
(3)       Je potrebné, aby sa stanovili
postupy, ktorými sa zaručí účinné uplatňovanie mechanizmu proti
obchádzaniu na dočasné pozastavenie colných preferencií obsiahnutých v
dohode.
(4)       Mala by existovať
možnosť pozastaviť preferenčné clá na obdobie najviac šiestich
mesiacov, keď dovoz určitých poľnohospodárskych výrobkov a
spracovaných poľnohospodárskych výrobkov dosiahol stanovený ročný
objem dovozu.
(5)       Z dôvodu transparentnosti by
mala Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o
vykonávaní dohody a uplatňovaní mechanizmu proti obchádzaniu.
(6)       Vykonávanie mechanizmu proti
obchádzaniu na dočasné pozastavenie colných preferencií stanovených v
dohode si vyžaduje jednotné podmienky. V záujme zaistenia rovnakých podmienok
na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie
právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011[3].
(7)       Na účely prijatia
vykonávacích aktov by sa mal uplatniť konzultačný postup,
vzhľadom na to, že tieto akty musia byť vykonané rýchlo potom, ako
kategórie výrobkov uvedených v prílohe II-C k dohode dosiahnu príslušnú prahovú
hodnotu, keďže dané akty majú len veľmi obmedzené obdobie
uplatňovania.
(8)       S cieľom zabrániť
negatívnemu vplyvu na trh Únie v dôsledku zvýšenia dovozu by mala Komisia
prijať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty týkajúce sa
dočasného pozastavenia preferenčných sadzieb v rámci mechanizmu proti
obchádzaniu stanoveného v dohode, ak sa to vyžaduje z vážnych a naliehavých dôvodov
v riadne odôvodnených prípadoch,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1.           Toto nariadenie obsahuje
ustanovenia na vykonávanie mechanizmu proti obchádzaniu, ktorým sa stanovuje
dočasné pozastavenie colných preferencií obsiahnutých v Dohode o
pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú
energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Gruzínskom na
strane druhej.
2.           Toto nariadenie sa
vzťahuje na výrobky s pôvodom v Gruzínsku.
Článok 2
Mechanizmus proti obchádzaniu pre
oblasť určitých poľnohospodárskych výrobkov a spracovaných
poľnohospodárskych výrobkov
1.           Pre dovozy výrobkov uvedených
v prílohe II-C k dohode, na ktoré sa uplatní mechanizmus proti obchádzaniu
stanovený v článku 27 tejto dohody, je stanovený priemerný ročný
objem dovozu. Z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov týkajúcich sa
objemu dovozu jedného alebo viacerých kategórií výrobkov, ktorý od 1. januára
dosiahne v ktoromkoľvek roku objem uvedený v prílohe II-C k tejto
dohode, a pokiaľ Gruzínsko nedoručí riadne odôvodnenie, prijme
Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 4 ods. 2
tohto nariadenia okamžite uplatniteľný vykonávací akt. Komisia môže
buď rozhodnúť o dočasnom pozastavení preferenčného cla
uplatňovaného na príslušný výrobok, resp. príslušné výrobky, alebo
rozhodnúť, že takéto pozastavenie nie je vhodné.
2.           Dočasné pozastavenie
preferenčného cla sa uplatňuje počas obdobia najviac šiestich
mesiacov od dátumu uverejnenia rozhodnutia o pozastavení preferenčného
cla. Pred uplynutím tohto šesťmesačného obdobia a ak sa to vyžaduje z
vážnych a naliehavých dôvodov v riadne odôvodnených prípadoch týkajúcich sa
pozastavenia preferenčného cla, môže Komisia v súlade s postupom uvedeným
v článku 4 ods. 2 tohto nariadenia prijať okamžite
uplatniteľný vykonávací akt s cieľom zrušiť dočasné
pozastavenie preferenčného cla, ak je presvedčená, že objem
príslušnej kategórie výrobkov dovezený nad rámec objemu uvedeného v prílohe II-C
k dohode vyplýva zo zmeny úrovne výrobnej a vývoznej kapacity Gruzínska v
prípade príslušného výrobku, resp. príslušných výrobkov.
Článok 3
Správa
1.           Komisia predloží Európskemu
parlamentu a Rade výročnú správu o uplatňovaní, vykonávaní a plnení
záväzkov stanovených v hlave IV dohody a v tomto nariadení.
2.           V správe sa musí uviesť
zhrnutie štatistických údajov a informácie o vývoji obchodu s Gruzínskom.
3.           Európsky parlament môže do
jedného mesiaca od predloženia správy Komisie pozvať Komisiu na ad hoc
schôdzu svojho gestorského výboru, aby opísala a vysvetlila všetky
problémy týkajúce sa vykonávania tohto nariadenia.
4.           Komisia zverejní správu
najneskôr do troch mesiacov odo dňa predloženia správy Európskemu
parlamentu a Rade.
Článok 4
Postup výboru
1.           Komisii pomáha výbor pre
spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov zriadený
článkom 229 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a,
pokiaľ ide o spracované poľnohospodárske výrobky, pomáha jej výbor
pre horizontálne otázky týkajúce sa obchodu so spracovanými
poľnohospodárskymi výrobkami, ktoré nie sú uvedené v prílohe I,
zriadený článkom 44 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 510/2014[4]. Uvedené výbory sú
výbormi v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.           Keď sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ)
č. 182/2011 v spojení s jeho článkom 4.
Článok 5
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa na dovoz z Gruzínska od
dátumu uplatňovania dohody.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda

[1]
[2]               Rozhodnutie Rady 2014/494/EÚ zo 16. júna 2014
o podpise v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní
Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym
spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na
jednej strane a Gruzínskom na strane druhej
(Ú. v. EÚ L 261, 30.8.2014, s. 4).
[3]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady
mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).
[4]               Nariadenie (EÚ) č. 510/2014 Európskeho
parlamentu a Rady zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú obchodné
opatrenia uplatniteľné na určitý tovar vznikajúci spracovaním
poľnohospodárskych výrobkov, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES)
č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (Ú. v. EÚ L 150,
20.5.2014, s. 1).


title: Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území

text:
|

52010PC0375

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 13.7.2010KOM(2010) 375 v konečnom znení2010/0208 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území{KOM(2010) 380 v konečnom znení}DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Súvislosti návrhuEurópska únia (EÚ) prijala komplexný právny rámec na povoľovanie výrobkov pozostávajúcich alebo vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“). Postup povoľovania sa vzťahuje na GMO určené na použitie ako potraviny a krmivá, na ich priemyselné spracovanie a pestovanie a na výrobky z nich vyrobené určené na použitie ako potraviny a krmivá.Cieľom systému Európskej únie pre povoľovanie je zamedziť nepriaznivým účinkom GMO na zdravie ľudí a zvierat a na životné prostredie a zároveň vytvoriť vnútorný trh pre tieto výrobky. V dvoch právnych predpisoch, konkrétne v smernici 2001/18/ES o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia[1] a v nariadení (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách[2], sa stanovuje povoľovanie GMO pred ich uvedením na trh. V oboch právnych predpisy sú stanovené vedecky podložené normy na hodnotenie možného rizika pre zdravie ľudí a zvierat a pre životné prostredie ako aj požiadavky na označovanie. Nariadením (ES) č. 1830/2003[3] sa okrem toho stanovujú pravidlá týkajúce sa vysledovateľnosti a označovania GMO a vysledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z GMO.Rada vo svojich záveroch z decembra 2008 dospela k záveru, že existujúci právny rámec týkajúci sa GMO je komplexný, a zdôraznila potrebu lepšie vykonávať existujúce ustanovenia, najmä pokiaľ ide o pestovanie. Zároveň poukázala na nutnosť pokračovať vo vybavovaní žiadostí bez zbytočných odkladov. V marci 2009 Rada zamietla návrhy Komisie, v ktorých sa požadovalo, aby Rakúsko a Maďarsko zrušili svoje vnútroštátne ochranné opatrenia, keďže podľa Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) neboli podložené vedeckými dôkazmi, ktoré sú podľa právnych predpisov EÚ nevyhnutné. V nadväznosti na to požiadala skupina 13 členských štátov[4] Komisiu o to, aby vypracovala návrhy, ktorými by sa členským štátom poskytla sloboda rozhodovať o pestovaní GMO[5].V septembri 2009 sa v politických usmerneniach pre novú Komisiu, ktoré stanovil predseda Barroso, poukázalo na zásadu subsidiarity v oblasti GMO ako na príklad toho, že nie vždy existuje vyváženosť medzi právnym rámcom EÚ a potrebou zohľadňovať rozmanitosť EÚ pozostávajúcej z 27 členských štátov. Podľa týchto usmernení by malo byť možné skombinovať vedecky podložený systém Európskej únie pre povoľovanie GMO so slobodou členských štátov rozhodovať o tom, či chcú na svojom území pestovať geneticky modifikované plodiny alebo nie.Cieľom navrhovaného nariadenia je vykonávanie týchto usmernení tým, že sa do právneho rámca EÚ pre GMO začlení právny základ, ktorým členské štáty získajú oprávnenie obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO, ktoré boli povolené na úrovni EÚ, na celom ich území alebo jeho časti. Takéto zákazy alebo obmedzenia sa musia zakladať na iných dôvodoch než je hodnotenie rizík pre životné prostredie a zdravie vykonávané v rámci systému EÚ pre povoľovanie GMO.2. Uprednostňovaná možnosť a posúdenie jej vplyvu2.1. Dôvody pre zmenu právneho rámca EÚ v porovnaní s inými možnosťamiA. Súčasný právny rámec neponúka uspokojujúce riešenie v otázke potreby dať členským štátom viac slobody, pokiaľ ide o pestovanie GMO, pretože im neposkytuje dostatočnú flexibilitu, aby mohli rozhodovať o pestovaní GMO po tom, čo boli povolené na úrovni EÚ.Nahradenie odporúčania o koexistencii[6] odporúčaním o usmerneniach pre tvorbu vnútroštátnych opatrení na predchádzanie nezámernej prítomnosti GMO v konvenčných a ekologických plodinách je súčasťou krokov smerom k uznaniu potreby flexibility členských štátov, aby sa zohľadnili konkrétne poľnohospodárske podmienky na ich území. Toto nové odporúčanie, ktorým sa reflektuje na článok 26a smernice 2001/18/ES[7], sa však vzhľadom na svoj rozsah pôsobnosti môže vzťahovať len na opatrenia na predchádzanie nezámernej prítomnosti GMO v iných plodinách, a preto poskytuje členským štátom menší priestor na rozhodovanie než komplexná zmena právnej úpravy.Niektoré ďalšie prvky súvisiace s rámcom EÚ pre povoľovanie GMO by mohli poskytnúť priestor na zohľadnenie konkrétnych podmienok pestovania v členských štátoch. Mohlo by ísť o i) zváženie regionálnych aspektov v rámci hodnotenia rizika a podmienok udeľovania povolení alebo ii) zváženie iných oprávnených faktorov v zmysle nariadenia. Tieto možnosti by však mali dosah len na spôsob, akým sa prijímajú povolenia na úrovni EÚ. Okrem toho rámec, v ktorom by uvedené prvky mohli byť uplatnené, sa zdá byť príliš reštriktívny. Týmito možnosťami by sa preto nedosiahla základná myšlienka umožniť členským štátom rozhodovať o pestovaní GMO s prihliadnutím na ich osobitnú situáciu.Skutočnosť, že členské štáty nemajú v súčasnosti žiadny priestor na zváženie pestovania povolených GMO, viedla vo viacerých prípadoch niektoré členské štáty k tomu, aby hlasovali na základe iných než vedeckých dôvodov. Niektoré členské štáty tiež uplatnili dostupné ochranné doložky alebo využili osobitné oznamovacie postupy v rámci vnútorného trhu stanovené v zmluve s cieľom zakázať pestovanie GMO na vnútroštátnej úrovni.B. Zmenou súčasného právneho rámca EÚ by sa uľahčilo prijímanie rozhodnutí a umožnilo zohľadňovať všetky dôležité faktory. Očakáva sa, že by sa zároveň obmedzilo využívanie ochranných opatrení zo strany členských štátov, ktoré môžu byť podľa právnych predpisov založené len na nových alebo dodatočne zistených vedeckých poznatkoch týkajúcich sa bezpečnosti GMO pre zdravie a životné prostredie. Tým by sa znížilo inštitucionálne zaťaženie Komisie i EFSA. Okrem toho by členské štáty neuplatňovali postup podľa článku 114 ods. Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) s cieľom zakázať alebo obmedziť pestovanie GMO na ich území na základe iných hľadísk než ochrana zdravia a životného prostredia. Zároveň sa očakáva, že navrhovaná zmena a doplnenie poskytne štátom, ktoré chcú obmedziť alebo zakázať pestovanie GMO, právnu istotu. Taktiež sprostredkuje príslušným zainteresovaných stranám (napr. pestovateľom GMO, ekologickým poľnohospodárom, konvenčným poľnohospodárom, pestovateľom/vývozcom/dovozcom osiva, chovateľom dobytka, spracovateľom krmív, spotrebiteľom a biotechnologickým spoločnostiam) lepšie pochopenie problematiky pestovania GMO v EÚ a mohla by zvýšiť predvídateľnosť procesu rozhodovania.2.2. Hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy návrhuPestovanie GMO bolo dosiaľ v EÚ veľmi obmedzené. Preto je ťažké vopred presne kvantifikovať možné hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy v prípade, že členské štáty budú mať možnosť rozhodovať o zákaze/obmedzení pestovania.2.2.1. Hospodárske vplyvyTýmto návrhom nie je dotknutý postup EÚ pre povoľovanie GMO a Komisia bude aj naďalej vybavovať žiadosti o pestovanie v súlade so súčasnými pravidlami. Tento návrh preto nebude mať žiadne priame dôsledky pre žiadateľov. To sa týka 17 žiadostí, v prípade ktorých sa v súčasnosti rozhoduje o povolení alebo obnovení povolenia (ide najmä o kukuricu)[8].A. Pokračovanie súčasného vývoja – produkcia geneticky modifikovaných plodín a osiva v EÚNa základe súčasných obmedzených skúseností s pestovaním GMO v EÚ sa očakáva, že produkcia geneticky modifikovaného osiva a pestovanie GMO v EÚ sa budú realizovať najmä v tých členských štátoch, ktoré už majú s takýmto pestovaním na svojom území skúsenosti. Celkové tempo, akým by mohlo napredovať pestovanie GMO v EÚ, bolo už posúdené ako nejasné v rámci rôznych scenárov vytvorených na základe súčasného právneho rámca[9]. Ich prijatie zo strany poľnohospodárov bude výsledkom kompromisu medzi očakávaným zvýšením produktivity alebo rozšírením trhových príležitostí na jednej strane a možnými prekážkami, ako sú vyššie ceny za geneticky modifikované osivo, prirážky za geneticky nemodifikované výrobky, prípadné odmietnutie na trhu[10] a náklady na vnútroštátne opatrenia týkajúce sa koexistencie a zodpovednosti, na strane druhej. Riadiť segregáciu bude náročnejšie v regiónoch, kde sa prekrýva produkcia konvenčného osiva s vysokou mierou produkcie geneticky modifikovaného osiva a pestovania geneticky modifikovaných plodín.B. Uvádzanie geneticky modifikovaného osiva na trhTento návrh sa týka len slobody členských štátov rozhodnúť o zákaze alebo obmedzení pestovania geneticky modifikovaných odrôd, nie však voľného uvádzania povoleného geneticky modifikovaného osiva na trh v EÚ ani dovozu tohto osiva z tretích krajín, ak už bolo povolené na úrovni EÚ.C. Vplyv na iné typy produkcie a hospodárske subjekty a používateľov v nadväzujúcich odvetviachPokiaľ ide o iné typy produkcie, možnosť vylúčiť GMO z určitých oblastí a zlúčenie rôznych výrobných reťazcov môže byť prínosom pre hospodárske subjekty a spotrebiteľov ekologických alebo konvenčných plodín a môžu sa tak znížiť náklady na segregáciu. Je ťažké posúdiť vplyv na konečné spotrebiteľské ceny. Očakáva sa však, že výber spotrebiteľov a hospodárskych subjektov medzi tromi rôznymi typmi výrobkov, t. j. medzi ekologickými, konvenčnými a geneticky modifikovanými, by vzrástol.D. Vplyv na administratívne nákladyOčakáva sa, že pri tomto variante sa zníži počet vnútroštátnych ochranných opatrení, a tým aj administratívne zaťaženie pre členské štáty, EFSA alebo Komisiu, ako aj počet postupov s nimi súvisiacich. Na druhej strane by mohlo dôjsť k nárastu administratívnych nákladov pre členské štáty v súvislosti s ich úsilím o presadzovanie prípadných obmedzení alebo zákazov pestovania GMO. Za súčasnej situácie budú v členských štátoch, kde by sa realizovalo pestovanie, potrebné zdroje na vykonávanie inšpekcií, kontrol a monitorovania, najmä v teréne, aby sa zabezpečilo správne plnenie požiadaviek po uvedení na trh.2.2.2. Sociálne vplyvyKeďže sa neočakáva, že sa v súvislosti s týmto návrhom zmení celková pestovateľská plocha, tento návrh pravdepodobne nebude mať žiadny významný vplyv na pracovné miesta.Vzhľadom na to, že k pestovaniu GMO sa pristupuje skôr z vnútroštátneho alebo regionálneho hľadiska, očakáva sa tiež, že vzrastie miera zapojenia verejnosti do rozhodovania na celoštátnej a regionálnej úrovni a že členské štáty vyčlenia viac prostriedkov a času tomu, aby verejnosť zapojili do svojho rozhodovania. Možno očakávať, že sa budú prerokúvať sociálne, hospodárske a etické aspekty a že sa vytvorí platforma pre konkrétne rozhodnutia na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.2.2.3. Environmentálne vplyvyMožné riziká každého GMO na zdravie a životné prostredie bude aj naďalej hodnotiť EFSA na úrovni EÚ a na základe posúdenia jednotlivých prípadov. EFSA prijme príslušné stanoviská po tom, čo zohľadní vedecké príspevky príslušných vnútroštátnych orgánov, najmä z regionálneho hľadiska.Za súčasnej situácie je možno v oblastiach, kde sa budú pestovať GMO, potrebné zaviesť postupy riadenia rizika a monitorovania možných environmentálnych vplyvov na základe príslušných hodnotení rizika. To by si mohlo vyžadovať aktívne zapojenie celoštátnych, resp. regionálnych orgánov a iných sietí (napr. poľnohospodárov alebo vedcov), aby boli výsledky čo najúčinnejšie.2.3. ZáverKomisia sa domnieva, že zmena právnej úpravy je nevyhnutná na to, aby sa dosiahla správna rovnováha medzi zachovaním systému EÚ pre povoľovanie, ktorý je založený na vedeckom hodnotení rizika pre zdravie a životné prostredie, a potrebou poskytnúť členským štátom slobodu, aby mohli zohľadňovať konkrétne vnútroštátne alebo regionálne aspekty súvisiace s pestovaním GMO. Očakáva sa, že tento prístup, ktorý spočíva v zachovaní systému EÚ pre povoľovanie GMO, ako i vo voľnom obehu a dovoze geneticky modifikovaných potravín, krmív a osiva, bude riešením požiadaviek niektorých členských štátov a že si získa podporu verejnosti. Tiež sa predpokladá, že možný hospodársky a sociálny prínos tohto návrhu pravdepodobne vyváži jeho možné nevýhody.Členské štáty majú pravdepodobne lepšie predpoklady na to, aby vykonali svoje vlastné hodnotenia vplyvu, ktorými odôvodnia svoje rozhodnutia o pestovaní GMO na ich území na celoštátnej/regionálnej/miestnej úrovni.3. Právne prvky návrhu3.1. Obsah návrhuTýmto návrhom sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES tým, že sa zavádza nový článok, ktorý umožňuje členským štátom obmedziť alebo zakázať pestovanie povolených GMO na časti ich územia alebo na celom ich území na základe iných dôvodov, než sú dôvody vyplývajúce z hodnotenia rizika vykonávaného v rámci systému EÚ pre povoľovanie a dôvody súvisiace s predchádzaním nezámernej prítomnosti GMO v iných výrobkoch.Táto zmena a doplnenie sa bude vzťahovať na GMO povolené na pestovanie buď na základe smernice 2001/18/ES alebo nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktoré sa vzťahuje aj na žiadosti o pestovanie, pokiaľ sa týkajú GMO, ktoré sú určené ako východiskové materiály na ďalšiu produkciu potravín a krmív. Rovnako sa bude vzťahovať na pestovanie všetkých odrôd osiva a množiteľského materiálu rastlín, ktoré sa uvádzajú na trh v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ[11].Sloboda, ktorú členské štáty získajú, sa bude týkať len pestovania GMO, nie však uvádzania na trh a dovozu povoleného geneticky modifikovaného osiva, ktoré musí pokračovať bez narušenia v rámci vnútorného trhu a príslušných medzinárodných záväzkov Únie. Návrhom sa stanovujú dva súbory podmienok, za ktorých môžu členské štáty prijať opatrenia:1. Keďže sa hodnotenie bezpečnosti GMO pre zdravie ľudí a zvierat a životné prostredie vykonáva na úrovni EÚ, majú členské štáty podľa súčasného právneho rámca možnosť uplatniť osobitné postupy, konkrétne ochrannú doložku stanovenú v smernici 2001/18/ES (článok 23) alebo núdzové opatrenie stanovené v nariadení (ES) č. 1829/2003 (článok 34), ak majú závažné dôvody domnievať sa, že povolený výrobok môže predstavovať závažné riziko pre zdravie a životné prostredie. Preto sa v tomto návrhu stanovuje, že členské štáty nemôžu uvádzať ochranu zdravia a životného prostredia ako dôvod, ktorý oprávňuje vnútroštátny zákaz pestovania GMO, mimo rámca týchto osobitných postupov. Zmyslom tejto podmienky je zachovanie systému povoľovania, ktorý je vedecky podložený, tak ako je stanovený v právnych predpisoch EÚ.2. Členské štáty môžu teda použiť iné dôvody (než dôvody, ktoré vyplývajú z hodnotenia rizika pre životné prostredie vykonávaného v rámci systému EÚ pre povoľovanie), aby obmedzili alebo zakázali pestovanie GMO na svojom území. Opatrenia prijaté členskými štátmi musia byť v súlade so Zmluvou o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“) a Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), najmä pokiaľ ide o zásadu nediskriminácie medzi domácimi a zahraničnými výrobkami a ustanovenia o množstvových obmedzeniach obchodu medzi členskými štátmi (články 34 a 36 ZFEÚ). Okrem toho by mali byť v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ, najmä so záväzkami v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO).3.2. Výber nástrojaTento návrh sa predkladá vo forme nariadenia napriek tomu, že sa ním mení a dopĺňa smernica.Dôvodom tejto voľby je, že tento návrh má všeobecné použitie, je záväzný v celom rozsahu a priamo použiteľný vo všetkých členských štátoch. Okrem toho neobsahuje v podstate žiadne ustanovenie, ktoré by si vyžadovalo transpozíciu, keďže poskytuje členským štátom len právny základ na prijatie opatrení.3.3. Zásada subsidiarity a proporcionality3.3.1. Súlad návrhu so zásadou subsidiarityPodľa článku 5 ods. 3 ZEÚ koná Únia v súlade so zásadou subsidiarity v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej právomoci, len v takom rozsahu a vtedy, ak ciele zamýšľané touto činnosťou nemôžu členské štáty uspokojivo dosiahnuť na ústrednej úrovni alebo na regionálnej a miestnej úrovni, ale z dôvodov rozsahu účinkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie.V článku 2 ods. 2 ZFEÚ sa stanovuje, že ak zmluvy prenesú na Úniu v určitej oblasti právomoc, ktorú vykonáva spoločne s členskými štátmi, Únia a členské štáty môžu v tejto oblasti vykonávať legislatívnu činnosť a prijímať právne záväzné akty. V súlade s poslednou vetou tohto ustanovenia členské štáty opätovne vykonávajú svoju právomoc v rozsahu, v akom sa Únia rozhodla svoju právomoc prestať vykonávať.Súčasný právny rámec EÚ plne harmonizuje pestovanie GMO. Členské štáty sú teda oprávnené prijímať odôvodnené opatrenia na obmedzenie alebo zákaz pestovania GMO len na základe podmienok stanovených v uvedenom právnom rámci (v zásade ide o ochranné doložky a núdzové opatrenia, ak sa zistí závažné riziko pre zdravie a životné prostredie, a článok 26a smernice 2001/18/ES na predchádzanie prítomnosti povolených GMO v iných výrobkoch).Skúsenosti však ukazujú, že pestovanie GMO je otázka, ktorou sa dôkladnejšie zaoberajú členské štáty na ústrednej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Úzko súvisí s využitím pôdy a požiadavkami miestnych poľnohospodárskych štruktúr, oddelenými výrobnými reťazcami a dopytom zo strany spotrebiteľov. Na rozdiel od hodnotenia bezpečnosti GMO, ktorého zásady sú jednotné pre celú EÚ, a na rozdiel od otázok súvisiacich s dovozom GMO a ich uvádzaním na trh, ktoré by mali byť aj naďalej regulované na úrovni EÚ, pestovanie GMO sa považuje za záležitosť, ktorá má zásadný miestny, resp. regionálny význam. Preto sa prijímanie rozhodnutí na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni pokladá za najvhodnejší rámec pre riešenie špecifických aspektov pestovania GMO.V súlade so zásadou subsidiarity a pri uplatnení poslednej vety článku 5 ods. 3 ZEÚ by preto členské štáty mali mať nárok ponechať si možnosť prijímať pravidlá týkajúce sa pestovania GMO na ich území po tom, čo boli tieto GMO zákonne uvedené na trh EÚ, pokiaľ nebude týmito opatreniami dotknuté ich uvádzanie na trh a dovoz a pokiaľ sú tieto opatrenia v súlade so zmluvami a s medzinárodnými záväzkami EÚ, najmä záväzkami v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO).3.3.2. Súlad návrhu so zásadou proporcionalityPodľa článku 5 ods. 4 ZEÚ v súlade so zásadou proporcionality neprekračuje obsah a forma činnosti Únie rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv.Náplň činnosti Únie sa podľa tohto návrhu obmedzuje tak, aby sa členským štátom umožnilo prijímať odôvodnené opatrenia týkajúce sa pestovania GMO. V medziach, ktoré tento návrh predpokladá (t. j. že vnútroštátne opatrenia prijaté členskými štátmi sa nesmú zakladať na dôvodoch, ktoré vyplývajú z hodnotenia rizika pre životné prostredie v rámci systému EÚ pre povoľovanie, a že musia byť v súlade so zmluvami a príslušnými medzinárodnými záväzkami), by tento návrh nemal brániť EÚ v dosahovaní cieľov zmlúv. Opatrenia prijaté členskými štátmi sa môžu týkať len pestovania GMO, a nie voľného obehu a dovozu geneticky modifikovaného osiva a množiteľského materiálu rastlín ako výrobkov alebo ako súčasti výrobkov ani produktov ich úrody.Okrem toho sa predpokladá, že tento návrh nebude predstavovať pre zainteresované strany (napríklad biotechnologické spoločnosti a poľnohospodárov) ani pre spotrebiteľov v porovnaní so súčasnou informáciou žiadne dodatočné náklady. Niektoré členské štáty možno budú musieť prípadne prideliť o niečo viac administratívnych zdrojov na inšpekcie a kontroly, ktoré možno budú potrebnejšie. Neočakáva sa však, že by tieto náklady boli príliš vysoké alebo neodôvodnené. Ďalšie uvedené hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy naznačujú, že hospodárskym subjektom, spotrebiteľom ani žiadnej inej strane to v porovnaní so súčasnou situáciou neprinesie žiadne neprimerané zaťaženie, náklady či nevýhody.4. Vplyv na rozpočetTento návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady nemá žiadne finančné dôsledky na rozpočet Únie.Tento návrh nebude mať v porovnaní so súčasnou situáciou žiadny iný vplyv na malé alebo stredné podniky.2010/0208 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov na ich území(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 […],so zreteľom na návrh Európskej komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[12],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[13],po postúpení návrhu národným parlamentom,Konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[14],keďže:(1) Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS[15] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách[16] sa stanovuje komplexný právny rámec pre povoľovanie geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“), ktorý sa v plnej miere vzťahuje na GMO určené na účely pestovania v celej EÚ ako osivo alebo iný množiteľský materiál rastlín (ďalej len „GMO určené na pestovanie“).(2) Podľa uvedených právnych predpisov sa vyžaduje, aby sa GMO určené na pestovanie podrobili individuálnemu hodnoteniu rizika predtým, než sa povolí ich uvedenie na trh Únie. Cieľom tohto postupu povoľovania je zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov a zároveň zabezpečiť účinné fungovanie vnútorného trhu.(3) Okrem povolenia na uvedenia na trh musia geneticky modifikované odrody spĺňať aj požiadavky právnych predpisov EÚ týkajúcich sa uvádzania osiva a množiteľského materiálu rastlín na trh, ktoré sú stanovené najmä v smernici Rady 66/401/EHS zo 14. júna 1966 o uvádzaní osiva krmovín na trh[17], smernici Rady 66/402/EHS zo 14. júna 1966 týkajúca sa obchodovania s osivom obilnín, smernici Rady 2002/53/ES z 13. júna 2002 o spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov[18], smernici Rady 2002/54/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom repy[19], smernici Rady 2002/55/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom zelenín[20], smernici Rady 2002/56/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní so sadivom zemiakov[21], smernici Rady 2002/57/ES z 13. júna 2002 o obchodovaní s osivom olejnín a priadnych rastlín[22], smernici Rady 68/193/EHS z 9. apríla 1968 o obchodovaní s materiálom na vegetatívne rozmnožovanie viniča[23], smernici Rady 98/56/ES z 20. júla 1998 o obchodovaní s množiteľským materiálom okrasných rastlín[24], smernice Rady 99/105/ES z 22. decembra 1999 o uvádzaní množiteľského materiálu lesných kultúr na trh[25] a smernice Rady 2008/90/ES z 29. septembra 2008 o uvádzaní množiteľského materiálu ovocných drevín a ovocných drevín určených na výrobu ovocia do obehu[26]. Pokiaľ ide o uvedené právne predpisy, smernica 2002/53/ES a smernica 2002/55/ES obsahujú ustanovenia, ktoré členským štátom umožňujú za určitých presne vymedzených podmienok zakázať používanie odrody na celom ich území alebo na jeho časti alebo stanoviť primerané podmienky pre pestovanie odrody.(4) Keď je GMO v súlade s právnym rámcom EÚ povolený na účely pestovania a spĺňa, pokiaľ ide o odrodu, ktorá má byť uvedená na trh, požiadavky právnych predpisov EÚ týkajúce sa uvádzania osiva a množiteľského materiálu rastlín na trh, nesmú členské štáty zakázať alebo obmedziť jeho voľný pohyb na svojom území ani mu brániť s výnimkou podmienok stanovených v právnych predpisoch EÚ.(5) Skúsenosti ukazujú, že pestovanie GMO je otázka, ktorou sa dôkladnejšie zaoberajú členské štáty na ústrednej alebo na regionálnej a miestnej úrovni. Na rozdiel od otázok týkajúcich sa uvádzania GMO na trh a ich dovozu, ktoré by aj naďalej mali byť regulované na úrovni EÚ, aby zostal zachovaný vnútorný trh, pestovanie sa uznalo za záležitosť, ktorá má zásadný miestny, resp. regionálny význam. V súlade s článkom 2 ods. 2 ZFEÚ by teda členské štáty mali mať nárok na možnosť prijímať pravidlá týkajúce sa účinného pestovania GMO na ich území po tom, čo boli tieto GMO legálne uvedené na trh EÚ.(6) V tejto súvislosti sa zdá byť vhodné poskytnúť členským štátom v súlade so zásadou subsidiarity väčšiu voľnosť pri rozhodovaní o tom, či chcú na svojom území pestovať geneticky modifikované plodiny bez toho, aby došlo k zmene systému EÚ pre povoľovanie GMO, a nezávisle od opatrení, ktoré sú členské štáty oprávnené prijímať na základe uplatnenia článku 26a smernice 2001/18/ES s cieľom predísť nezámernej prítomnosti GMO v iných výrobkoch.(7) Členským štátom by preto malo byť povolené prijímať opatrenia na obmedzenie alebo zákaz pestovania všetkých alebo niektorých GMO na celom svojom území alebo na jeho časti a meniť uvedené opatrenia podľa vlastného uváženia vo všetkých fázach postupu povoľovania, obnovy povolení alebo stiahnutia príslušných GMO z trhu. To by sa malo vzťahovať aj na geneticky modifikované odrody osiva a množiteľského materiálu rastlín, ktoré sú uvádzané na trh v súlade s príslušnými právnymi predpismi týkajúcimi sa uvádzania osiva a množiteľského materiálu rastlín na trh, najmä v súlade so smernicami 2002/53/ES a 2002/55/ES. Opatrenia by sa mali týkať len pestovania GMO, a nie voľného obehu a dovozu geneticky modifikovaného osiva a množiteľského materiálu rastlín ako výrobkov alebo ako súčasti výrobkov ani produktov ich úrody. Podobne by nimi nemalo byť dotknuté pestovanie geneticky nemodifikovaných odrôd osiva a množiteľského materiálu rastlín, v ktorých sa nachádzajú náhodné alebo technicky nevyhnutné stopy GMO povolených v EÚ.(8) Na základe právneho rámca pre povoľovanie GMO nemôže členský štát zmeniť úroveň ochrany zdravia ľudí alebo zvierat a životného prostredia, ktorá bola stanovená pre celú EÚ, a táto situácia musí zostať nezmenená. Členské štáty však môžu prijať opatrenia, ktorými obmedzia alebo zakážu pestovanie všetkých alebo niektorých GMO na celom svojom území alebo na jeho časti na základe iných dôvodov týkajúcich sa verejného záujmu, než sú dôvody, na ktoré sa už vzťahuje harmonizovaný súbor pravidiel EÚ, v rámci ktorého sú už stanovené postupy zohľadňovania rizík, ktoré môžu GMO určené na pestovanie predstavovať pre zdravie a životné prostredie. Uvedené opatrenia by okrem toho mali byť v súlade so zmluvami, najmä pokiaľ ide o zásadu nediskriminácie medzi domácimi a zahraničnými výrobkami, a s článkami 34 a 36 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj s príslušnými medzinárodnými záväzkami Únie, najmä v rámci Svetovej obchodnej organizácie.(9) Vzhľadom na zásadu subsidiarity nie je účelom tohto nariadenia harmonizovať podmienky pestovania v členských štátoch, ale poskytnúť členským štátom slobodu, aby mohli pestovanie GMO na svojom území zakázať z iných dôvodov, ako je vedecké hodnotenie rizík pre zdravie a životné prostredie a dôvody koexistencie. Okrem toho, jeden z cieľom smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov[27], ktorým je umožniť Komisii zvážiť prijatie záväzných právnych predpisov na úrovni EÚ, by nebol splnený systematickým oznamovaním opatrení členských štátov podľa uvedenej smernice. Okrem toho keďže predmetom opatrení, ktoré môžu členské štáty v súlade s týmto nariadením prijať, nesmie byť uvádzanie GMO na trh, a teda nemenia sa podmienky uvádzania GMO povolených podľa súčasných právnych predpisov na trh, postup oznamovania stanovený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES sa nezdá byť pre Komisiu najvhodnejším informačným kanálom. Preto by sa odchylne od uvedeného nemala uplatňovať smernica 98/34/ES. Jednoduchší systém oznamovania vnútroštátnych opatrení pred ich prijatím sa zdá byť vhodnejším nástrojom na zabezpečenie toho, aby bola Komisia o týchto opatreniach informovaná. Opatrenia, ktoré členské štáty zamýšľajú prijať, by preto mali byť spolu s ich odôvodnením oznámené Komisii a ostatným členským štátom na informačné účely jeden mesiac pred ich prijatím.(10) V článku 7 ods. 8 a v článku 19 ods. 8 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sa stanovuje, že odkazy v častiach A a D smernice 2001/18/ES na GMO povolené podľa časti C uvedenej smernice sa vzťahujú aj na GMO povolené podľa uvedeného nariadenia. Preto by sa opatrenia prijaté členskými štátmi podľa tohto nariadenia mali vzťahovať tiež na GMO povolené podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003.(11) Smernica 2001/18/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,PRIJALI TOTO NARIADENIE:Článok 1 Zmena smernice 2001/18/ESDo smernice 2001/18/ES sa odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia vkladá tento článok:„Článok 26b PestovanieČlenské štáty môžu prijať opatrenia na obmedzenie alebo zákaz pestovania všetkých alebo niektorých GMO povolených v súlade s časťou C tejto smernice alebo s nariadením (ES) č. 1829/2003, ktoré pozostávajú z geneticky modifikovaných odrôd uvedených na trh v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ týkajúcimi sa uvádzania osiva a množiteľského materiálu rastlín na trh, na celom svojom území alebo na jeho časti za predpokladu, že:a) sú uvedené opatrenia založené na iných dôvodoch, než sú dôvody, ktoré súvisia s posúdením nepriaznivých účinkov na zdravie a životné prostredie, ktoré by mohli nastať v dôsledku zámerného uvoľnenia GMO alebo ich uvedenia na trhab) sú v súlade so zmluvami.Odchylne od smernice 98/34/ES členské štáty, ktoré majú v úmysle prijať odôvodnené opatrenia podľa tohto článku, oznámia tieto opatrenia na informačné účely ostatným členským štátom a Komisii jeden mesiac pred ich prijatím.“Článok 2 Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť […] dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.V BruseliZa Európsky parlament Za Radupredseda predseda [1] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1.[2] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24.[4] AT, BG, IE, EL, CY, LV, LT, HU, LU, MT, NL, PL a SI.[5] Príslušné diskusie sa konali na zasadaniach Rady 2. marca, 23. marca a 25. júna 2009.[6] Odporúčanie Komisie z 23. júla 2003 o usmerneniach pri vypracúvaní národných stratégií a najlepších postupov na zabezpečenie koexistencie geneticky modifikovaných plodín s konvenčným a ekologickým poľnohospodárstvom.[7] Podľa článku 26a ods. 1 smernice 2001/18/ES „členské štáty môžu stanoviť primerané opatrenia na predchádzanie neúmyselnej prítomnosti GMO v ostatných výrobkoch“.[8] Kukurice sa týka 14 žiadostí, jedna žiadosť sa týka sójových bôbov, jedna cukrovej repy a jedna zemiakov.[9] „The economics of adventitious presence thresholds in the EU seed market“ , Kalaitzandonakes, Magnier; pracovný dokument, jún 2007.[10] Podľa správy Komisie o vykonávaní nariadenia (ES) č. 1829/2003 sa podiel potravín a krmív, ktoré sú označené ako geneticky modifikované, na trhu EÚ podľa všetkého veľmi odlišuje. Krmivá označené ako geneticky modifikované sa na trh uvádzajú v omnoho vyššej miere ako geneticky modifikované potraviny. Túto situáciu spôsobujú najmä faktory, ktoré nesúvisia s právnym rámcom ako takým, ale ide skôr o iné prvky ako napr. dopyt zo strany spotrebiteľov, relatívna dostupnosť a ceny rôznych komodít na svetovom trhu a tiež o politiku výrobcov potravín a maloobchodníkov.[11] Smernice 2002/53/ES a 2002/55/ES.[12] Ú. v. EÚ C, s.[13] Ú. v. EÚ C, s.[14] Ú. v. EÚ C, s.[15] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1.[16] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.[17] Ú. v. ES L 125, 11.7.1966, s. 2298.[18] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.[19] Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 12.[20] Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 33.[21] Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 60.[22] Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 74.[23] Ú. v. ES L 93, 17.4.1968, s. 15.[24] Ú. v. ES L 226, 13.8.1998, s. 16.[25] Ú. v. ES L 11, 15.1.2000, s. 17.[26] Ú. v. EÚ L 267, 8.1.2008, s. 8.[27] Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37.


				|

		52014PC0614

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej v Baltskom mori a pre rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 /* COM/2014/0614 final - 2014/0285 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           Kontext návrhu
·
Dôvody a ciele návrhu
Treska škvrnitá, sleď atlantický a šprota
severná patria k dôležitým loveným druhom v Baltskom mori. Z vedeckých
odporúčaní Medzinárodnej rady pre výskum mora (ďalej len „ICES“[1]) vyplýva, že
súčasná miera využívania niektorých druhov týchto populácií nie je v
súlade s cieľom dosahovania maximálneho udržateľného výnosu. Aj
keď sa od roku 2007 realizuje plán riadenia populácií tresky škvrnitej
(ďalej len „treska“) v Baltskom mori[2],
na populácie sleďa atlantického (ďalej len „sleď“) a šproty
severnej (ďalej len „šprota“) sa zatiaľ nevzťahuje žiaden plán
riadenia. Táto skutočnosť je prekážkou udržateľného riadenia
týchto druhov rybolovu a rybári pôsobiaci v tejto oblasti nemajú
stabilné rybolovné možnosti.
Okrem toho, že treska, sleď a šprota
poskytujú základ rybolovu, tieto druhy zároveň predstavujú významné prvky
baltského ekosystému, medzi ktorými existujú silné biologické interakcie.
Treska je predátorom šproty a sleďa, čo znamená, že veľkosť
populácie tresky ovplyvňuje veľkosť populácií sleďa a
šproty a naopak. Z niektorých vedeckých analýz vyplýva, že vzhľadom na
biologické interakcie v rámci jedného druhu alebo medzi jednotlivými druhmi v
Baltskom mori je možné, že je udržateľná aj vyššia intenzita rybolovu, ako
sa v súčasnosti odporúča. Vedecký, technický a hospodársky výbor
pre rybárstvo (Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries,
STECF)[3] však uviedol[4], že na pochopenie rizík
rybolovu v takomto vyššom objeme je potrebný ďalší vedecký výskum.
Produktivitu populácií rýb v Baltskom mori
(predovšetkým tresky a šproty) môžu silne ovplyvňovať
environmentálne podmienky v baltskej oblasti. Neresenie tresky vo východnej
časti Baltského mora je obmedzené na hlbokomorské oblasti, kde je salinita
hlbších vôd dostatočne vysoká na to, aby mohlo dôjsť k oplodneniu
ikier a po oplodnení k ich vznášaniu. V dôsledku obmedzeného prítoku oceánskych
vôd zo Severného mora dochádza od polovice osemdesiatych rokov k úbytku kyslíka
v týchto hlbokých slaných vodách, pričom sa rozmnožovaniu tresky darí len
v južných neresiskách. Významnejšie prúdenie severomorských vôd do východnej
časti Baltského mora by mohlo viesť k oveľa lepšiemu
dopĺňaniu jedincov do populácií tresky, k akému dochádza v uplynulých
rokoch. V prípade šproty existuje prepojenie medzi zvyšovaním jej stavov a
teplotou. V tejto súvislosti bol zaznamenaný nárast populácií šproty o mladé
ryby v teplejších podmienkach. Na základe tohto prepojenia sa dá napríklad
vyvodiť predpoklad, že výskyt dvoch po sebe nasledujúcich krutých zím by
mohol veľmi vážne ovplyvniť populáciu šproty.
Vzhľadom na silný dosah biologických
interakcií a environmentálnych účinkov na populácie tresky, sleďa a
šproty v Baltskom mori je v prípade uvedených populácií žiaduce prispôsobiť
miery a techniky ich využívania novým vedeckým poznatkom o biologických
interakciách a zmenách environmentálnych podmienok. Takýto prístup by bol
zároveň v súlade s ekosystémovým prístupom k riadeniu rybárstva. Prvým
krokom k takémuto flexibilnému riadeniu by bolo zaradenie všetkých príslušných
populácií do jednotného plánu riadenia, súčasťou ktorého by bola
cieľová rybolovná úmrtnosť vyjadrená ako rozpätie každej populácie,
ktoré by predstavovalo základ pre určenie ročného celkového
povoleného výlovu (TAC) týkajúceho sa jednotlivých uvedených populácií. K
predmetnému prispôsobeniu by teda došlo na základe aktualizácie rybolovnej
úmrtnosti a referenčných veľkostí populácií pre každú populáciu rýb,
v prípade ktorej z vedeckých odporúčaní vyplynula vhodnosť takéhoto
postupu.
Cieľom návrhu je zriadiť plán
riadenia populácií tresky, sleďa a šproty v Baltskom mori. Týmto plánom sa
zabezpečí udržateľné využívanie týchto populácií a poskytne stabilita
rybolovných možností, pričom sa zaistí, aby riadenie vychádzalo z
najaktuálnejších vedeckých informácií o interakciách v rámci populácií a medzi
nimi, ako aj z ďalších aspektov ekosystému a životného prostredia.
Špecifickým cieľom tejto iniciatívy je zaistenie toho, aby sa populácie
tresky, sleďa a šproty v Baltskom mori využívali udržateľným spôsobom
v súlade so zásadami maximálneho udržateľného výnosu a ekosystémového
prístupu k riadeniu rybárstva. Na tieto účely by sa tieto populácie mali
loviť na úrovniach, ktoré dokážu zabezpečiť maximálny
udržateľný výnos.
Pri rybolove tresky a pelagických druhov
dochádza k vedľajším úlovkom platesotvarých rýb, konkrétne platesy
veľkej, platesy bradavičnatej, kalkana veľkého a kalkana
hladkého. Využívanie tresky a pelagických populácií by nemalo ohroziť
udržateľnosť platesotvarých rýb v Baltickom mori.
Plán sa bude uplatňovať na všetky
rybárske plavidlá Únie v Baltskom mori, bez ohľadu na ich celkovú
dĺžku, keďže je to v súlade s pravidlami spoločnej rybárskej
politiky (ďalej len „SRP“) a v súlade s účinkom plavidiel na dotknuté
populácie rýb.
·
Všeobecný kontext
1.           Populácie tresky vo východnej
a západnej časti Baltského mora sa považujú za dve samostatné populácie. V
Baltskom mori sa nachádza viacero rôznych populácií sleďa, pričom
hlavná populácia sa nachádza vo východnej oblasti. Menšie populácie žijú v
Botnickom mori, Botnickom zálive, Rižskom zálive a západnej oblasti Baltského
mora. Populácia západnej oblasti Baltského mora sa neresí v západnej oblasti
Baltského mora, a potom migruje za potravou do prielivu Skagerrak a do východnej
oblasti Severného mora. V týchto oblastiach sa mieša so severomorským
sleďom, a loví sa teda v rámci zmiešaného rybolovu. V Baltskom mori
sa vyskytuje jedna populácia šproty.
2.           Obe baltské populácie tresky
sú v súčasnosti predmetom plánu riadenia2. Medzi riadiace
opatrenia v rámci lovu týchto populácií patrí vymedzenie ročného
celkového povoleného výlovu (TAC) pre jednotlivé populácie, stanovenie
obmedzení rybolovného úsilia a definovanie technických opatrení vrátane
minimálnych veľkostí ôk rybárskeho výstroja, ako aj stanovenie pravidiel
týkajúcich sa zloženia úlovku, minimálnej veľkosti rýb pri vyloďovaní
a zákazu rybolovu v určitých oblastiach alebo období hájenia. V rámci
aktuálneho riadenia rybolovu sleďa a šproty sa uplatňuje ročný
TAC a technické opatrenia, ku ktorým patrí predpísaná veľkosť ôk a
predpísané zloženie úlovku.
3.           Medzinárodná rada pre výskum
mora považuje údaje o malej populácii sleďa v Botnickom zálive za
nedostatočné. Preto momentálne nie je možné úplne vyhodnotiť stav
tejto populácie na účely odporúčania týkajúceho sa jej výlovu. Z
tohto dôvodu sa v pláne neuvádzajú pravidlá lovu tejto populácie. Vzhľadom
na malú veľkosť danej populácie a malý objem súvisiaceho rybolovu nie
je primerané stanoviť pre uvedenú populáciu samostatný celkový povolený
výlov. Namiesto toho sa stanovuje, že výlov tejto populácie sa má
považovať za súčasť celkového povoleného výlovu sleďa v
rámci spoločnej oblasti Botnického mora/Botnického zálivu.
4.           Od 1. januára 2014 sa
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11.
decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike vymedzujú pravidlá SRP
vrátane ustanovení týkajúcich sa viacročných plánov a zavedenia povinnosti
vyloďovania úlovkov populácií, na ktoré sa vzťahuje TAC. V
článkoch 9 a 10 sa uvádzajú zásady, ciele a obsah
viacročných plánov. Podľa článku 15 bude povinnosť
vyloďovania úlovkov v Baltskom mori platiť od roku 2015 pre pelagický
rybolov a rybolov lososov a druhov, ktoré sú pre tento rybolov typické, a od 1.
januára 2017 pre všetky ostatné druhy.
5.           Ciele zodpovedajúce
maximálnemu udržateľnému výnosu sa vyjadrujú ako rozsah hodnôt, ktoré
odporučila ICES. Tieto rozsahy umožňujú riadenie dotknutých populácií
na základe maximálneho udržateľného výnosu a umožňujú úpravy v
prípade zmien vo vedeckých odporúčaniach, a zároveň zachovávajú
vysokú úroveň predvídateľnosti. Tieto ciele sú doplnené o ochranné
ustanovenia spojené s mechanizmom kritických ochranných referenčných
bodov. V prípade dotknutých populácií sa tieto referenčné body vyjadrujú ako
biomasa neresiacej sa populácie, ktorá sa získava z posledného
referenčného porovnávania vykonávaného ICES. V prípade, že v súvislosti s
úrovňou neresiacej sa biomasy neexistuje odporúčanie, ochranné
opatrenia sa začnú uplatňovať vtedy, keď z vedeckých odporúčaní
vyplynie, že populácia je ohrozená.
6.           V súlade s
článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa v pláne uvádza
povinnosť vyloďovania všetkých úlovkov tresky, sleďa, šproty a
platesy veľkej v rámci rybolovu tresky, sleďa a šproty v Baltskom
mori s cieľom prispieť k uplatňovaniu zákazu odhadzovania
úlovkov, s výnimkou prípadov, keď existujú dôkazy o vysokej miere
prežitia. V súlade s článkom 16 ods. 7 nariadenia (EÚ)
č. 1380/2013 sa od členských štátov vyžaduje, aby plavidlám
plaviacim sa pod ich vlajkou určili celkový povolený výlov jednotlivých
populácií so zohľadnením pravdepodobného zloženia úlovku a povinnosti
vyloďovania všetkých úlovkov. Na dosiahnutie tohto cieľa môžu
členské štáty prijímať vnútroštátne opatrenia, ako zachovanie istej
rezervy v rámci dostupného vnútroštátneho celkového povoleného výlovu alebo
výmena kvóty s inými členskými štátmi.
7.           V súlade s vedeckým
odporúčaním výboru STECF4 v pláne nie sú zahrnuté ročné
hraničné úrovne rybolovného úsilia.
8.           V súlade s
článkom 18 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 členské štáty
s priamym hospodárskym záujmom môžu predkladať spoločné
odporúčania, ktoré sa okrem iného týkajú niektorých opatrení, ktoré sa
majú prijať v prípade, že sa Komisii udelí právomoc prijímať
vykonávacie alebo delegované akty na dosiahnutie cieľov viacročného
plánu. Na tieto účely sa v pláne stanovuje regionálna spolupráca v
súvislosti s prijatím technických opatrení, ustanovení týkajúcich sa povinnosti
vyloďovania úlovkov a špecifických ochranných opatrení pre vedľajšie
úlovky v rámci lovu dotknutých populácií.
9.           V súlade s celkovým
cieľom SRP týkajúcim sa ochrany rybolovných zdrojov
a s osobitným zreteľom na články 9 a 10 nariadenia
(EÚ) č. 1380/2013, v ktorých sa požaduje vypracovanie
viacročných plánov, medzi hlavné prvky plánu patria:
–
ciele a cieľové hodnoty (dosiahnutie
takých úrovní rybolovnej úmrtnosti, ktorá zodpovedá zásade maximálneho
udržateľného výnosu);
–
ochranné referenčné body vyjadrené
úrovňami neresiacej sa biomasy a špecifické ochranné opatrenia;
–
ustanovenia týkajúce sa povinnosti vyloďovania
úlovkov;
–
rámec technických opatrení;
–
pravidelné vyhodnocovanie plánu na základe
vedeckých odporúčaní.
·
Existujúce ustanovenia Únie v oblasti návrhu
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike,
ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009
a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a
rozhodnutie Rady 2004/585/ES[5],
sa stanovuje všeobecný rámec SRP a identifikujú situácie, v ktorých Rada
prijíma viacročné plány.
Nariadením Rady (ES) č. 1098/2007 z 18.
septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v
Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES)
č. 779/97, sa stanovujú pravidlá udržateľného využívania populácií
tresky v Baltskom mori.
Nariadením Rady (ES) č. 2187/2005 z 21.
decembra 2005 na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a
Øresundu prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie (ES) č. 1434/98 a zrušuje nariadenie (ES)
č. 88/98, sa uvádzajú technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu v
Baltskom mori, t. j. pravidlá týkajúce sa zloženia úlovkov, minimálnej veľkosti
ôk, minimálnej veľkosti pri vykládke, zákazu lovu lososa v určitých
oblastiach a období hájenia lososa. Ustanovuje sa v ňom aj zákaz lovu
unášanými sieťami v Baltskom mori.
Každoročnými nariadeniami Rady, ktorými
sa stanovujú rybolovné možnosti a príslušné podmienky týkajúce sa
určitých populácií rýb a skupín populácií rýb uplatniteľné
v Baltskom mori, sa stanovujú úrovne TAC dotknutých populácií (tresky,
sleďa a šproty) a platesy veľkej [napríklad na rok 2014 nariadením
Rady (EÚ) č. 1180/2013 z 19. novembra 2013, ktorým sa na rok 2014
stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií
rýb uplatniteľné v Baltskom mori].
Nariadením Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým
sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie
dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a
ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES)
č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č.
2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č.
509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č.
1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č.
2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006, sa stanovujú
všeobecné požiadavky týkajúce sa kontroly rybolovu, ale aj špecifické
požiadavky v súvislosti s kontrolou viacročných plánov.
·
Súlad s ostatnými politikami
a cieľmi Únie
Návrh a jeho ciele sú v súlade s politikami
Únie, najmä s environmentálnou, sociálnou, trhovou a obchodnou politikou.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
·
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Metódy konzultácie, hlavné cieľové
odvetvia a všeobecný profil respondentov
Keďže v popredí záujmu o populácie
tresky, sleďa, šproty a platesotvarých rýb v Baltskom mori je
komerčný rybolov, do konzultácií bola zapojená najmä Regionálna poradná
rada pre Baltské more (Baltic Sea Advisory Council, BSAC) a orgány
pobaltských členských štátov zaoberajúce sa správou rybolovu. BSAC tvoria
zástupcovia odvetvia rybárstva a ďalších záujmových skupín, ktorých sa dotýka
spoločná rybárska politika. V odvetví rybárstva pôsobia rybárske
združenia, organizácie výrobcov, spracovatelia a organizácie zaoberajúce sa
odbytom. Medzi ďalšie záujmové skupiny patria environmentálne mimovládne
organizácie, spotrebitelia, organizácie žien, ako aj rekreační, športoví a
profesionálni rybári.
Proces konzultácií a vývoja vo veci tejto
iniciatívy vychádzal z postupu, ktorý zaviedlo GR MARE na účely prípravy a
hodnotenia dlhodobých plánov riadenia. Ide o dvojfázový postup. V prvej fáze sa
uskutočňuje retrospektívne hodnotenie, v rámci ktorého sa spätne
analyzujú v minulosti dosiahnuté výsledky existujúceho plánu riadenia. V
prípade potreby nasleduje po tejto fáze perspektívne hodnotenie s náhľadmi
na možné náhradné viacročné plány a ich potenciálne vplyvy. V rámci každej
fázy sa uskutoční niekoľko zasadnutí expertných skupín Vedeckého,
technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (STECF). Cieľom týchto
zasadnutí je zaoberať sa referenčným rámcom stanoveným GR MARE.
Všetky tieto zasadnutia sú otvorené účasti zástupcov poradných rád a
členských štátov, ktorí majú možnosť poskytovať informácie a
nastoľovať témy, ktoré považujú za dôležité. V predmetnej záležitosti
sa po ukončení hodnotiaceho procesu zo strany STECF uskutočnili
ďalšie konzultácie s účasťou BSAC a členských štátov, ktoré
boli venované osobitným prvkom plánu.
Príslušné vedecké/odborné oblasti
Počas celého procesu hodnotenia
poskytovali experti STECF rôzne informácie, medzi ktoré patrili poznatky
získané od vedcov v oblasti rybárstva, ale aj od expertov z iných vedných
disciplín vrátane ekonómie a spoločenských vied. Vedecké odporúčanie
poskytla aj ICES.
Zhrnutie odpovedí a spôsobu, akým sa
zohľadnili
Po fáze perspektívneho hodnotenia plánu
riadenia pelagických druhov[6],
a to retrospektívneho[7]
aj perspektívneho hodnotenia[8]
existujúceho plánu riadenia tresky v Baltskom mori, bolo v júni 2011 prijaté
rozhodnutie prejsť v prípade baltských populácií tresky, sleďa a
šproty na viacdruhový rybolovný plán. Toto rozhodnutie bolo prijaté po konzultácii
s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na zasadnutí regionálneho
fóra s názvom BALTFISH. Následne bolo toto rozhodnutie formálne stanovené na
zasadnutí Rady pre rybárstvo v októbri 2011[9].
Toto rozhodnutie vyplynulo z požiadavky reformovanej SRP, podľa ktorej sa
plány riadenia majú pokiaľ možno vzťahovať na viacero populácií.
Z rozhodnutia pokračovať s
viacdruhovým plánom riadenia lovu populácií v Baltskom mori vyplynula
nevyhnutnosť začať nové kolo zasadnutí STECF. S cieľom
poskytnúť základ pre perspektívne hodnotenie zorganizovalo GR MARE mnoho
stretnutí expertov, ktoré sa väčšinou konali spoločne s STECF a ICES.
Všetky tieto stretnutia boli otvorené pre zainteresované strany a členovia
BSAC sa zúčastnil na všetkých z nich. Stretnutia boli zorganizované takto:
zasadnutie pracovnej skupiny expertov STECF
pre viacročné plány riadenia, na ktorom sa určil rozsah prác a ktoré
sa uskutočnilo v Edinburghu (Veľká Británia) 28. novembra až 2.
decembra 2011[10].
Seminár ICES o integrovanom/viacdruhovom
odporúčaní pre rybolov v Baltskom mori, ktorý sa konal 6. až 8. marca 2012, Charlottenlund, Dánsko[11].
zasadnutie pracovnej skupiny expertov STECF
pre viacročné plány riadenia, ktoré sa uskutočnilo v Rostoku, Nemecko
26. až 30. marca 2012[12].
Po sérii uvedených schôdzí STECF
odporučil, aby plán riadenia vychádzajúci zo súčasných cieľov
MSY zameraných na jeden druh spĺňal kritériá na poskytovanie
dlhodobých vysokých výnosov s minimálnym rizikom pre dotknutú populáciu.
Stručne povedané, takýto plán by bol v súlade so zásadami maximálneho
udržateľného výnosu (MSY). Takisto uviedol, že väčšie zameranie sa na
viacdruhový prístup by mohol umožniť vyššiu cieľová rybolovná
úmrtnosť v prípade niektorých populácií, ale že na vyhodnotenie rizík
spojených s takýmto prístupom by bol potrebný ďalší vedecký výskum. Na
základe tohto odporúčania bol vypracovaný dokument na rokovanie, v ktorom
boli predstavené tieto dve možnosti a ich dôsledky. O tomto dokumente sa
diskutovalo s členskými štátmi na zasadnutí BATFISH a s BSAC. Obe
stretnutia sa uskutočnili v polovici júna 2012.
Po prijatí nariadenia o reforme spoločnej
rybárskej politiky v roku 2013 a uverejnení záverečnej správy pracovnej
skupiny pre viacročné plány zriadenej Európskym parlamentom a Radou v
apríli 2014[13],
sa uskutočnili ďalšie konzultácie so zainteresovanými stranami v BSAC
a so štátnymi správami členských štátov v skupine BALTFISH. Stalo sa tak v
priebehu marca až júna 2014.
Prostriedky použité na zverejnenie
odporúčaní expertov
Správy zo všetkých relevantných zasadnutí
expertov STECF možno nájsť na webovej stránke tohto výboru: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/.
Okrem toho počas celého
konzultačného procesu sa zúčastnené strany aktívne zapájali vo
všetkých fázach následného vývoja uvedenej iniciatívy.
·
Posúdenie vplyvu
·
Pred navrhnutím viacročného plánu sa vykonalo
rozsiahle hodnotenie vplyvu. Počas posudzovania sa analyzovali tri
možnosti, pričom sa zohľadňovali biologické, environmentálne a
ekonomicko-sociálne aspekty. Možnosť s najprínosnejším vplyvom sa následne
prepracovala do súčasného viacročného plánu. Zabezpečenie
udržateľného rybolovu jednotlivých dotknutých populácií na úrovni
maximálneho udržateľného výnosu do roku 2015 má za cieľ
dosiahnuť biologický a environmentálny prínos. Pravdepodobné zníženie
celkovej intenzity rybolovu by takisto znamenalo zníženie emisií z motorov
plavidiel.
·
Pokiaľ ide ekonomicko-sociálny vplyv,
zaradením populácie sleďa a šproty do plánu riadenia by sa poskytol
systematický základ pre stanovenie každoročného TAC jednotlivých populácií
spôsobom, ktorý by odvetviu pelagického rybolovu poskytol predvídateľnosť
úlovkov, čo by následne pomohlo podporiť podnikové plánovanie a
stabilitu dodávok. Okrem toho by vznikla pridaná hodnota, keďže plány
riadenia sú zvyčajne nevyhnutnou podmienkou na to, aby rybolov získal
certifikát napr. od Rady pre správu morí (Marine Stewardship Council,
ďalej len „MSC“). Ryby ulovené v rámci takto certifikovaného rybolovu môžu
potom dosiahnuť vyššiu cenu na trhu.
·
Zníženie rybolovných možností by mohlo
priniesť mierne zníženie zisku pre rybárov a spracovateľský
priemysel, čo by mohlo mať v krátkodobom horizonte negatívny vplyv na
spotrebiteľov, ale obnovou stavu populácií sa zabezpečia dlhodobé
výhody z hľadiska zisku a udržateľného rybolovu. Okrem toho
dočasné zníženie kvót má zvyčajne za následok zvýšenie ceny v prípade
dotknutej populácie.
·
Zrušením systému rybolovného úsilia a požiadavky
rybolovu v jednej oblasti sa zjednoduší právny rámec a zníži
administratívne zaťaženie členských štátov a odvetvia.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·
Právny základ
Článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie
·
Zásada subsidiarity
Ustanovenia návrhu sa týkajú ochrany morských
biologických zdrojov, t. j. opatrení, ktoré patria do výlučnej
právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
·
Zásada proporcionality
Navrhované opatrenia sú v súlade so zásadou
proporcionality, keďže sú vhodné, potrebné a na dosiahnutie želaných
politických cieľov nie sú dostupné žiadne menej reštriktívne opatrenia.
·
Výber nástrojov
Navrhovaný nástroj: nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet.
2014/0285 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre
populácie tresky škvrnitej, sleďa atlantického a šproty severnej
v Baltskom mori a pre rybolov využívajúci tieto populácie
a ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 a zrušuje
nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[14],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[15],
po predložení návrhu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       V Dohovore Organizácie
Spojených národov z 10. decembra 1982 o morskom práve[16], ktorého zmluvnou
stranou je aj Únia, sa stanovujú povinnosti týkajúce sa ochrany morských
zdrojov vrátane uchovávania alebo obnovy populácií druhov rýb, ktoré sú
predmetom rybolovu, a to na úrovni reálneho dosahovania maximálneho
udržateľného výnosu.
(2)       Na Svetovom samite o
udržateľnom rozvoji, ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a
jej členské štáty zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili
neustálemu zmenšovaniu sa mnohých populácií rýb. Preto je potrebné
prispôsobiť mieru využívania populácií tresky škvrnitej (ďalej len
„treska“), sleďa atlantického (ďalej len „sleď“) a šproty
severnej (ďalej len „šprota“) v Baltskom mori, aby sa zabezpečilo, že
využívanie uvedených populácií povedie k ich obnove a zachovaniu nad
úrovňami reálneho dosahovania maximálneho udržateľného výnosu.
(3)       Spoločná rybárska
politika by mala prispievať k ochrane morského prostredia, k
udržateľnému riadeniu všetkých komerčne využívaných druhov, a najmä k
dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu do roku 2020, ako sa stanovuje v
článku 1 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES[17].
(4)       V nariadení Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 sa stanovujú pravidlá
spoločnej rybárskej politiky (ďalej len „SRP“) v súlade s
medzinárodnými záväzkami Únie. K cieľom SRP patrí okrem iného
zabezpečiť, aby rybolov a akvakultúra boli dlhodobo environmentálne
udržateľné a aby sa v súvislosti s riadením rybárstva uplatňoval
prístup predbežnej opatrnosti a ekosystémový prístup.
(5)       Z najnovších vedeckých
odporúčaní Medzinárodnej rady pre výskum mora (ďalej len „ICES“) a
Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybárstvo (ďalej len
„STECF“) vyplýva, že v dôsledku využívania populácií tresky, šproty a
niektorých populácií sleďa došlo k prekročeniu prípustnej miery
maximálneho udržateľného výnosu.
(6)       Aj keď sa od roku 2007
uplatňuje plán riadenia populácií tresky[18],
pre populácie sleďa a šproty zatiaľ podobné plány neexistujú. Z
dôvodu silných biologických interakcií medzi treskou a pelagickými populáciami
môže mať veľkosť populácie tresky vplyv na veľkosť
populácií sleďa a šproty a naopak. Okrem toho vyjadrili členské štáty
a zainteresované strany podporu vypracovaniu a vykonávaniu plánov riadenia
kľúčových populácií v Baltskom mori.
(7)       Viacročný plán stanovený
v tomto nariadení by mal v súlade s článkami 9 a 10 nariadenia (EÚ)
č. 1380/2013 vychádzať z vedeckých, technických a hospodárskych
odporúčaní a obsahovať ciele, kvantifikovateľné ciele s jasnými
časovými rámcami, ochranné referenčné body a záruky.
(8)       Je vhodné stanoviť
viacdruhový rybolovný plán, v ktorom sa zohľadní dynamika medzi populáciami
tresky, sleďa a šproty a zvážia sa aj druhy lovené ako vedľajší
úlovok pri love týchto populácií, najmä populácie platesy veľkej, kalkana
hladkého, platesy bradavičnatej a kalkana veľkého v Baltskom
mori. Cieľom tohto plánu by malo byť zameranie sa na dosiahnutie
a udržanie maximálneho udržateľného výnosu príslušných populácií.
(9)       Využívanie tresky a
pelagických populácií by nemalo ohroziť udržateľnosť populácií
lovených ako vedľajší úlovok pri týchto druhoch rybolovu, konkrétne
platesy veľkej, kalkana hladkého, platesy bradavičnatej a kalkana veľkého
v Baltskom mori. Preto by sa plán mal zamerať aj na zabezpečenie
zachovania týchto populácií lovených ako vedľajší úlovok nad úrovňami
biomasy, ktorá zodpovedá prístupu predbežnej opatrnosti.
(10)     Vzhľadom na to, že sa v
článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 zaviedla
povinnosť vylodiť úlovky vrátane všetkých druhov, na ktoré sa
vzťahuje TAC, plán by sa mal okrem uvedeného takisto zamerať na
implementáciu povinného vyloďovania tresky, sleďa, šproty a platesy
veľkej.
(11)     Podľa článku 16
ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa vyžaduje, aby sa
rybolovné možnosti určili v súlade s cieľmi stanovenými vo
viacročných plánoch.
(12)     Tieto ciele by sa preto mali
stanoviť na základe vedeckých odporúčaní[19] a vyjadriť ako miery
rybolovnej úmrtnosti.
(13)     Je nevyhnutné stanoviť
ochranné referenčné body s cieľom umožniť ďalšie zvýšenie
predbežnej opatrnosti v prípade zníženia veľkosti populácie na určitú
kritickú úroveň predstavujúcu vážne ohrozenie. Takéto ochranné
referenčné body by sa mali určiť na minimálnych úrovniach
neresiacej sa biomasy zodpovedajúcej úplnej reprodukčnej schopnosti.
Nápravné opatrenia by sa mali prijať v prípade, ak veľkosť
populácie klesne pod minimálnu úroveň neresiacej sa biomasy.
(14)     V prípade populácií ulovených
ako vedľajší úlovok by sa mali v prípade, že vedecké odporúčanie pre
takéto minimálne úrovne neresiacej sa biomasy nie je k dispozícii, alebo že sa
vo vedeckých odporúčaniach uvádza, že populácia je ohrozená, prijať
špecifické ochranné opatrenia.
(15)     Ryby ulovené pascovými
sieťami, košmi a košíkmi majú veľkú schopnosť prežitia v
dôsledku vlastností uvedeného výstroja, ktorý nespôsobuje rybám ujmu, ako sa
potvrdilo na základe experimentálnych rybárskych výjazdov. Preto je okrem
prípadov uvedených v článku 15 ods. 4 písm. a) až c) nariadenia
(EÚ) č. 1380/2013 pri týchto druhoch rybolovu vhodné vyňať
tresku, sleďa, platesu veľkú a šprotu z povinnosti vyloďovania
úlovkov.
(16)     S cieľom splniť
povinnosť vyloďovania úlovkov stanovenú v článku 15
ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 by sa v tomto pláne mali
stanovovať ďalšie opatrenia, ako sa uvádza v článku 15
ods. 4 písm. a) až c) uvedeného nariadenia. Takéto opatrenia by sa mali
stanoviť prostredníctvom delegovaných aktov.
(17)     V pláne by sa mali takisto
stanoviť určité sprievodné technické opatrenia, ktoré sa majú
prijať prostredníctvom delegovaných aktov, s cieľom prispieť k
dosiahnutiu cieľov plánu, najmä pokiaľ ide o ochranu juvenilných rýb
alebo neresiacich sa rýb. Až kým nedôjde k revízii nariadenia Rady (ES)
č. 2187/2005[20]
by sa takisto malo stanoviť, že takéto opatrenia sa v prípadoch, keď
je to nevyhnutné na dosiahnutie cieľov plánu, môžu odchýliť od
určitých nepodstatných prvkov uvedeného nariadenia.
(18)     S cieľom včas a
primeraným spôsobom sa prispôsobiť technickému a vedeckému pokroku, ako aj
zabezpečiť flexibilitu a umožniť vývoj určitých opatrení by
sa právomoc prijímať v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie akty na doplnenie tohto nariadenia, pokiaľ ide o nápravné
opatrenia týkajúce sa platesy veľkej, platesy bradavičnatej, kalkana
veľkého a kalkana hladkého, vykonávanie povinnosti vyloďovania
úlovkov a technické opatrenia, mala delegovať na Komisiu. Je osobitne
dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné
konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných
aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty
súčasne, vo vhodnom čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu
parlamentu a Rade.
(19)     V súlade s
článkom 18 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 platí, že ak
bola Komisii udelená právomoc prijímať delegované akty v súvislosti s
určitými opatreniami na ochranu zdrojov stanovenými v pláne,
členské štáty s priamym záujmom v oblasti riadenia rybolovu v
Baltskom mori by mali mať možnosť predkladať spoločné
odporúčania na prijatie takýchto opatrení, aby boli tieto opatrenia
koncipované tak, aby zodpovedali osobitostiam Baltského mora a rybolovu v
ňom. Na základe požiadaviek podľa článku 18 ods. 1
uvedeného nariadenia by sa mala stanoviť lehota na predkladanie týchto
odporúčaní.
(20)     S cieľom zabezpečiť
dodržiavanie opatrení uvedených v tomto nariadení by sa mali prijať
špecifické kontrolné opatrenia, ktoré by dopĺňali opatrenia stanovené
v nariadení Rady (ES) č. 1224/2009[21].
(21)     Vzhľadom na to, že
Baltské more je pomerne malou rybolovnou oblasťou, v ktorej sa
uskutočňujú hlavne krátke rybárske výjazdy malých plavidiel, by sa
povinnosť používať predbežné oznámenie v zmysle požiadaviek
článku 17 nariadenia (ES) č. 1224/2009 mala rozšíriť na všetky
plavidlá s celkovou dĺžkou osem metrov alebo viac a uvedené
predbežné oznámenia by sa mali predkladať aspoň jednu hodinu pred
odhadovaným príchodom do prístavu. Vzhľadom na účinok rybárskych
výjazdov, ktoré sa týkajú veľmi malých množstiev rýb dotknutých populácií,
a vzhľadom na administratívne zaťaženie vyplývajúce z predbežných
oznámení súvisiacich s týmito množstvami je však vhodné stanoviť
prahovú hodnotu pre takéto predbežné oznámenia, a to aspoň 300 kg
tresky alebo dve tony rýb pelagických populácií ponechaných na palube takýchto
plavidiel.
(22)     Prahové hodnoty by sa mali
zaviesť pre populácií tresky, sleďa a šproty, v prípade ktorých je
rybárske plavidlo povinné vylodiť úlovky v určenom prístave alebo na
mieste v blízkosti pobrežia v súlade s článkom 43 nariadenia (ES) č.
1224/2009. Okrem toho pri určovaní týchto prístavov alebo miest blízko
pobrežia by členské štáty mali uplatňovať kritériá uvedené v
článku 43 ods. 5 uvedeného nariadenia takým spôsobom, aby
zabezpečili účinnú kontrolu populácií, na ktoré sa vzťahuje toto
nariadenie.
(23)     V súlade s článkom 10
ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 by sa mali prijať
ustanovenia, na základe ktorých by Komisia pravidelne posudzovala
primeranosť a účinnosť uplatňovania tohto nariadenia.
Toto posúdenie by malo vychádzať z referenčného porovnávania
vyhodnotenia stavu dotknutých populácií, ktoré vykonal ICES.
(24)     V súlade s článkom 9
ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa pred navrhnutím plánu
riadne posúdil jeho pravdepodobný hospodársky a sociálny vplyv[22].
(25)     Pokiaľ ide o časový
rámec, očakáva sa, že v prípade dotknutých populácií by sa maximálny
udržateľný výnos mal dosiahnuť do roku 2015. Následne by sa mal
zachovávať.
(26)     V prípade režimu rybolovného
úsilia je potrebné vypustiť špecifické pravidlá týkajúce sa osobitného
povolenia na rybolov a výmeny plavidiel alebo motorov uplatniteľné v
Rižskom zálive. Nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 by sa preto malo
zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(27)     Nariadenie Rady (ES)
č. 1098/2007[23]
by sa malo zrušiť.
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Predmet
úpravy a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa stanovuje
viacročný plán (ďalej len „plán“) uplatniteľný vo vodách Únie v
Baltskom mori na tieto populácie rýb (ďalej len „dotknuté populácie“) a
rybolov využívajúci tieto populácie:
a) treska škvrnitá (Gadus morhua) v
poddivíziách ICES 22 až 24 (treska škvrnitá v západnej oblasti Baltského mora),
b) treska škvrnitá (Gadus morhua) v
poddivíziách ICES 25 až 32 (treska škvrnitá vo východnej oblasti Baltského
mora),
c) sleď atlantický (Clupea harengus)
v poddivíziách ICES 25, 26, 27, 28.2, 29 a 32 (sleď atlantický v centrálnej
oblasti Baltského mora),
d) sleď atlantický (Clupea harengus)
v poddivízii ICES 28.1 (sleď atlantický v Rižskom zálive),
e) sleď atlantický (Clupea harengus)
v poddivízii ICES 30 (sleď atlantický v Botnickom mori),
f) sleď atlantický (Clupea harengus)
v poddivízii ICES 31 (sleď atlantický v Botnickom zálive),
g) sleď atlantický (Clupea harengus)
v divízii ICES IIIa a poddivíziách ICES 22 až 24 (sleď atlantický v
západnej oblasti Baltského mora),
h) šprota severná (Sprattus sprattus) v
poddivíziách ICES 22 až 32.
2. Plán sa uplatňuje aj na platesu
veľkú, platesu bradavičnatú, kalkana veľkého a kalkana hladkého
v poddivíziách ICES 22 až 32 ulovených pri love dotknutých populácií.
Článok 2
Vymedzenie
pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
okrem vymedzení pojmov uvedených v článku 4 nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013, článku 4 nariadenia Rady (ES)
č. 1224/2009 a článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 2187/2005 uplatňuje
toto vymedzenie pojmov:
a) „pelagické populácie“ sú populácie rýb
uvedené v článku 1 písm. c) až h) tohto nariadenia a ich akákoľvek
kombinácia;
b) „pascové siete“ sú veľké
siete, ktoré sú ukotvené, osadené na pilotách alebo občas voľne
plávajúce, otvorené na povrchu a vybavené rôznymi druhmi mechanizmov slúžiacimi
na zhlukovanie a zadržiavanie rýb a ktoré sú vo všeobecnosti rozdelené na
dielce, ktoré sú na dne uzavreté sieťovinou;
c) „koše a košíky“ sú malé pasce, ktoré
slúžia na lov kôrovcov alebo rýb, ktoré majú podobu klietok alebo košov z
rôznych materiálov a ktoré sa kladú na morské dno buď jednotlivo, alebo v
radoch; sú lanami (bójové laná) spojené s bójami, ktoré ukazujú ich polohu, na
hladine a majú jeden alebo viacero otvorov alebo vchodov;
d) „dotknuté členské štáty“ sú Dánsko,
Estónsko, Fínsko, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Poľsko a Švédsko.
KAPITOLA II
CIELE A CIEĽOVÉ HODNOTY
Článok 3
Ciele
1. Cieľom plánu je prispieť k
plneniu cieľov spoločnej rybárskej politiky uvedeným v
článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, a najmä:
a)           dosiahnutie a udržanie
maximálneho udržateľného výnosu dotknutých populácií a
b)           zaistenie ochrany populácií platesy
veľkej, kalkana hladkého, platesy bradavičnatej a kalkana
veľkého v súlade s prístupom predbežnej opatrnosti.
2. Cieľom plánu je prispieť k
plneniu povinnosti vyloďovania úlovkov zavedenej v článku 15
ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 v prípade dotknutých populácií a
platesy veľkej.
Článok 4
Cieľové
hodnoty
1. Cieľová hodnota rybolovnej úmrtnosti v
prípade dotknutých populácií sa dosiahne do roku 2015 a následne sa bude
zachovávať v rámci týchto pásiem:
 Populácia || Cieľová miera rybolovnej úmrtnosti
 treska škvrnitá v západnej oblasti Baltského mora || 0,23 – 0,29
 treska škvrnitá vo východnej oblasti Baltského mora || 0,41 – 0,51
 sleď atlantický v centrálnej oblasti Baltského mora || 0,23 – 0,29
 sleď atlantický v Rižskom zálive || 0,32 – 0,39
 sleď atlantický v Botnickom mori || 0,13 – 0,17
 sleď atlantický v Botnickom zálive || neurčená
 sleď atlantický v západnej oblasti Baltského mora || 0,25 – 0,31
 šprota severná v Baltskom mori || 0,26 – 0,32
2. V súlade s článkom 16 ods. 4 nariadenia (EÚ)
č. 1380/2013 musia byť rybolovné možnosti v súlade s
cieľovými hodnotami stanovenými v odseku 1.
KAPITOLA III
OCHRANNÉ REFERENČNÉ BODY
Článok 5
Minimálna
úroveň neresiacej sa biomasy
1. Ochranné referenčné body vyjadrené ako
minimálna úroveň neresiacej sa biomasy zodpovedajúca úplnej
reprodukčnej schopnosti sa v prípade dotknutých populácií stanovujú takto:

               Populácia || Minimálna úroveň neresiacej sa biomasy (v tonách)
               treska škvrnitá v západnej oblasti Baltského mora ||               36 400
               treska škvrnitá vo východnej oblasti Baltského mora ||               88 200
               sleď atlantický v centrálnej oblasti Baltského mora ||               600 000
               sleď atlantický v Rižskom zálive ||               neurčená
               sleď atlantický v Botnickom mori ||               neurčená
               sleď atlantický v Botnickom zálive ||               neurčená
               sleď atlantický v západnej oblasti Baltského mora ||               110 000
               šprota severná v Baltskom mori ||               570 000
2. Ak je
neresiaca sa biomasa ktorejkoľvek z dotknutých populácií na určitý
rok pod minimálnymi úrovňami neresiacej sa biomasy stanovenými v odseku 1,
na zabezpečenie rýchleho návratu dotknutých populácií na úrovne predbežnej
opatrnosti sa prijmú primerané nápravné opatrenia. Predovšetkým platí, že
odchylne od článku 4 ods. 2 tohto nariadenia a v súlade s
článkom 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa
rybolovné možnosti stanovia na nižších úrovniach ako sú úrovne, ktorých
výsledkom sú cieľové miery rybolovnej úmrtnosti stanovené v
článku 4 ods. 1. Tieto nápravné opatrenia môžu
zahŕňať, ak je to vhodné, aj predkladanie návrhov právnych
predpisov zo strany Komisie a mimoriadnych opatrení prijatých Komisiou
podľa článku 12 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.
KAPITOLA IV
Špecifické opatrenia na ochranu platesy
veľkej, platesy bradavičnatej, kalkana veľkého a kalkana
hladkého
Článok 6
Opatrenia
v prípade ohrozenia platesy veľkej, platesy bradavičnatej, kalkana
veľkého a kalkana hladkého
1. Ak sa vo vedeckom odporúčaní uvádza,
že ktorákoľvek z populácií platesy veľkej, platesy
bradavičnatej, kalkana veľkého alebo kalkana hladkého v Baltskom
mori je ohrozená, Komisia je splnomocnená prijať v súlade s
článkom 15 delegované akty týkajúce sa špecifických opatrení na
ochranu ohrozenej populácie a týkajúce sa:
a)           prispôsobenia rybolovnej kapacity a
rybolovného úsilia;
b)           technických opatrení vrátane
(1)
vlastností rybárskeho výstroja, najmä veľkosti
ôk a hrúbky povrazu, veľkosti výstroja;
(2)
používania rybárskeho výstroja, najmä času
ponorenia, hĺbky rozmiestnenia výstroja;
(3)
zákazu alebo obmedzenia rybolovu v určitých
oblastiach;
(4)
zákazu alebo obmedzenia rybolovu počas
určitých období;
(5)
minimálnej ochrannej referenčnej
veľkosti.
2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa zameriavajú
na dosiahnutie cieľa stanoveného v článku 3 ods. 1
písm. b) a vychádzajú z vedeckých odporúčaní.
3. Príslušné
členské štáty môžu predložiť spoločné odporúčania v súlade
s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013,
pokiaľ ide o špecifické ochranné opatrenia, ako sa uvádza v odseku 1.
KAPITOLA V
POVINNOSŤ VYLOĎOVANIA ÚLOVKOV
Článok 7
Výnimka
pre pascové siete, koše a košíky
Odchylne od článku 15 ods. 1 nariadenia
(EÚ) č. 1380/2013 sa povinnosť vyloďovania úlovkov
neuplatňuje na dotknuté populácie a platesu veľkú pri love pascovými
sieťami, košmi a košíkmi.
Článok 8
Vykonávanie povinnosti vyloďovania úlovkov
1.         Komisia je v súlade
s článkom 15 splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa
stanovujú tieto opatrenia:
a) zoznam druhov, v prípade ktorých je
zakázaný rybolov na účely oslobodenia od povinnosti vyloďovania
úlovkov ustanovenej v článku 15 ods. 4 písm. a) nariadenia
(EÚ) č. 1380/2013;
b) oslobodenie od povinnosti vyloďovania
úlovkov stanovenej v článku 15 ods. 4 písm. b) nariadenia
(EÚ) č. 1380/2013 pre druhy, v prípade ktorých vedecké dôkazy
preukazujú vysokú mieru prežitia, pričom sa zohľadňujú
vlastnosti výstroja, rybolovných postupov a ekosystému, a
c) výnimky de minimis uvedené v
článku 15 ods. 4 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.
2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa zameriavajú
na dosiahnutie cieľa stanoveného v článku 3 ods. 2 a
prípadne vychádzajú z vedeckých odporúčaní. Výnimky de minimis sú
v súlade s článkom 15 ods. 5 písm. c) nariadenia (EÚ)
č. 1380/2013.
3. K opatreniam
uvedeným v odseku 1 môžu príslušné členské štáty predložiť v súlade s
článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013
spoločné odporúčania.
KAPITOLA VI
TECHNICKÉ OPATRENIA
Článok 9
Rámec technických opatrení
1. Komisia
je v súlade s článkom 15 splnomocnená prijímať delegované
akty, ktorými sa stanovujú tieto technické opatrenia:
a) špecifikácia vlastností
rybárskeho výstroja a pravidlá jeho používania;
b) špecifikácie úprav
alebo zariadení na doplnenie rybárskeho výstroja;
c) obmedzenia alebo zákazy
používania určitého rybárskeho výstroja a rybolovných činností v
určitých oblastiach alebo obdobiach;
d) minimálne ochranné
referenčné veľkosti jedincov všetkých populácií, na ktoré sa
vzťahuje toto nariadenie.
2. Opatrenia
uvedené v odseku 1 sa zameriavajú na dosiahnutie cieľa stanoveného v
článku 3, a najmä pokiaľ ide o ochranu
mladých jedincov alebo neresiacich sa rýb.
3. Ak je to v záujme
dosiahnutia cieľov uvedených v odseku 2 potrebné, delegované akty uvedené
v odseku 1 sa môžu odchyľovať od týchto ustanovení nariadenia (ES)
č. 2187/2005:
a) špecifikácie
cieľových druhov a veľkostí ôk stanovené v prílohách II a III, na
ktoré sa odkazuje v článkoch 3 a 4 nariadenia (ES) č. 2187/2005;
b) štruktúra, vlastnosti a
pravidlá, ktorými sa riadi používanie aktívneho výstroja, stanovené v
článku 5 ods. 2, 3 a 4 a článku 6 uvedeného
nariadenia;
c) štruktúra, vlastnosti a
pravidlá, ktorými sa riadi používanie pasívneho výstroja, stanovené v
článku 8;
d) súradnice zakázaných
oblastí a obdobia uplatňovania stanovené v článku 16 uvedeného
nariadenia;
e) druhy, geografické
oblasti a obdobia uplatňovania obmedzení rybolovu určitých populácií
stanovené v článku 18a ods. 1 uvedeného nariadenia a technické
podmienky výnimky stanovenej v článku 18a ods. 2 uvedeného
nariadenia;
f) sa zákaz rybolovu
vlečnými sieťami v Rižskom zálive stanovený v článku 22
uvedeného nariadenia.
4. K opatreniam uvedeným v odseku 1 môžu príslušné členské štáty
predložiť v súlade s článkom 18 ods. 1 nariadenia (EÚ)
č. 1380/2013 spoločné odporúčania.
KAPITOLA VII
REGIONALIZÁCIA
Článok 10
Regionálna
spolupráca
1. Článok 18 ods. 1 až 6
nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa uplatňuje na opatrenia
podľa tejto kapitoly.
2. Príslušné členské štáty môžu
predložiť spoločné odporúčania v súlade s článkom 18
ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, a to v rámci týchto lehôt:
a) v prípade opatrení stanovených v článku 6 ods. 1
týkajúcich sa dotknutého kalendárneho roku najneskôr 1. septembra
predchádzajúceho roku;
b) v prípade
opatrení stanovených v článku 8 ods. 1 a článku 9 ods. 1 po prvýkrát
najneskôr šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a
potom šesť mesiacov po každom predložení hodnotenia plánu v súlade s
článkom 14.
KAPITOLA VIII
KONTROLA A PRESADZOVANIE
Článok 11
Vzťah
k nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009
Okrem kontrolných opatrení stanovených v
nariadení Rady (ES) č 1224/2009 sa uplatňujú aj kontrolné opatrenia
stanovené v tejto kapitole, pokiaľ sa v tejto kapitole nestanovuje inak.
Článok 12
Predchádzajúce
oznámenia
1. Odchylne od článku 17 ods. 1
nariadenia (ES) č. 1224/2009 sa povinnosť predchádzajúceho oznamovania
stanovená v uvedenom článku vzťahuje na kapitánov rybárskych
plavidiel Únie s celkovou dĺžkou osem metrov alebo viac ponechávajúcich na
palube aspoň 300 kg tresky alebo dve tony rýb pelagických populácií.
2. Odchylne od článku 17 ods. 1
nariadenie (ES) č. 1224/2009 je časová lehota na predchádzajúce
oznámenie stanovená v uvedenom článku aspoň jedna hodina pred
odhadovaným časom príchodu do prístavu.
Článok 13
Určené prístavy
Prahové hodnoty, ktoré sa uplatňujú na
živú hmotnosť druhov s viacročným plánom, a pri prekročení
ktorých sa od rybárskeho plavidla vyžaduje vylodenie úlovkov v určenom
prístave alebo na mieste v blízkosti pobrežia v zmysle článku 43
nariadenia (ES) č. 1224/2009 sú tieto:
a) 750 kilogramov tresky,
b) 5 ton
pelagických populácií.
KAPITOLA IX
NÁSLEDNÉ OPATRENIA
Článok 14
Hodnotenie
plánu
Komisia
zabezpečí hodnotenie vplyvu tohto plánu na populácie, na ktoré sa
vzťahuje toto nariadenie, a na rybolov využívajúci tieto populácie, a
najmä na zohľadnenie zmien vo vedeckých odporúčaniach, a to šesť
rokov od nadobudnutia účinnosti plánu a potom každých šesť
rokov. Komisia predloží výsledky týchto hodnotení Európskemu parlamentu
a Rade.
KAPITOLA X
PROCEDURÁLNE USTANOVENIA
Článok 15
Vykonávanie
delegovania právomocí
1. Komisii sa udeľuje právomoc
prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článkoch 6, 8 a 9 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú
odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
3. Delegovanie právomoci uvedené v
článkoch 6, 8 a 9 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek
odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci,
ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom
nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo
k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá
platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď
po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5. Delegovaný
akt prijatý podľa článkov 6, 8 a 9 nadobudne účinnosť, len
ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote
dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a
Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada
informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na
podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.
KAPITOLA XI
ZMENY
Článok 16
Zmeny
nariadenia Rady (ES) č. 2187/2005
Články 20 a
21 nariadenia (ES) č. 2187/2005 sa vypúšťajú.
KAPITOLA XII
ZRUŠENIE
Článok 17
Zrušenie
nariadenia Rady (ES) č. 1098/2007
Nariadenie (ES)
č. 1098/2007 sa zrušuje. Odkazy na
zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.
KAPITOLA XIII
Záverečné ustanovenia
Článok 18
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2015.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               http://www.ices.dk/aboutus/aboutus.asp.
[2]               Nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18. septembra 2007,
ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v Baltskom mori a
rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie
(EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES) č. 779/97 (Ú. v. EÚ L 248,
22.9.2007).
[3]               Rozhodnutie
Komisie z 26. augusta 2005, ktorým sa zriaďuje Vedecký, technický a
hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (2005/629/ES).
[4]               Správa zasadnutia skupiny expertov STECF na tému:
Viacdruhové plány riadenia pre Baltské more (STECF-12-06).
[5]               Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.
[6]               MRAG, september 2009: Economic and social impacts of
the proposed scenarios for a multi-annual management plan for Baltic pelagic fisheries
(Hospodárske a sociálne vplyvy navrhovaných scenárov pre viacročný plán
riadenia lovu pelagických druhov v Baltskom mori), FISH/2006/09
— Lot 4.
[7]               Správa podskupiny výboru STECF pre ciele a stratégie
riadenia (STECF SGMOS 10-06). Časť e) hodnotenie viacročného
plánu riadenia lovu tresky v Baltskom mori.
[8]               Správa zo zasadnutia skupiny expertov STECF na tému:
Hodnotenie vplyvu viacročných plánov lovu tresky v Baltskom mori (STECF 11-05).
[9]               Rada Európskej únie, dokument 16684/11 ADD 1,
http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/11/st16/st16684-ad01.en11.pdf.
[10]             Správa zo zasadnutia skupiny expertov STECF na tému:
Určovanie rozsahu posudzovania vplyvu viacročných plánov riadenia
rybolovu viacerých druhov v Baltskom mori a tresky v Kattegate, Severnom mori,
oblasti západne od Škótska a v Írskom mori. (STECF-12-05).
[11]             Správa zo seminára o integrovanom/viacdruhovom
odporúčaní pre rybolov v Baltskom mori (WKMULTBAL) 6. až 8. marca 2012,
Charlottenlund, Dánsko. ICES CM 2012/ACOM:43.
[12]             Správa zo zasadnutia skupiny expertov STECF na tému:
Viacdruhové plány riadenia rybolovu v Baltskom mori (STECF-12-06).
[13]             http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/pech/dv/taskfor/taskforce.pdf.
[14]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[15]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[16]             Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 3.
[17]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia
nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú
nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie
Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).
[18]             Nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18.
septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v
Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES)
č. 779/97 (Ú. v. EÚ L 248, 22.9.2007, s. 1).
[19]             Technické služby ICES, september 2014
ttp://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/Special%20Requests/EU_Fmsy_range_for_Baltic_cod_and_pelagic_stocks.pdf.
[20]             Nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 z 21. decembra 2005
na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu
prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie (ES) č. 1434/98 a zrušuje nariadenie (ES) č. 88/98 (Ú. v.
EÚ L 349, 31.12.2005, s. 1).
[21]             Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009,
ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie
dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva
(Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).
[22]             Posúdenie vplyvu bolo uverejnené... [doplní sa].
[23]             Nariadenie Rady (ES) č. 1098/2007 z 18.
septembra 2007, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre populácie tresky v
Baltskom mori a rybolov využívajúci tieto populácie a ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES)
č. 779/97 (Ú. v. EÚ L 248, 22.9.2007, s. 1).