				|

		52012PC0514

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY Založenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc Dobrovoľníci pomoci EÚ /* COM/2012/0514 final - 2012/0245 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Dôvody a ciele návrhu
V súlade s článkom 214 ods. 5 Zmluvy o
fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa týmto návrhom ustanovuje rámec pre Európsky
dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc, ktorý by mal umožniť spoločné príspevky
európskych dobrovoľníkov k operáciám humanitárnej pomoci. Jeho cieľom je
vyjadrovať humanitárne hodnoty Únie a solidaritu s ľuďmi v núdzi, a to
podporou účinného a viditeľného Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre
humanitárnu pomoc, ktorý prispieva k posilneniu schopnosti Únie reagovať na
humanitárne krízy a rozvíjať kapacity a odolnosť zraniteľných alebo
katastrofou ohrozených spoločenstiev v tretích krajinách.
Únia musí zabezpečiť adekvátnu humanitárnu
pomoc vzhľadom na zvýšený počet a rozsah humanitárnych kríz, či už ide o
katastrofy prírodné alebo spôsobené človekom. Dobre pripravení
dobrovoľníci môžu zvýšiť schopnosť Únie vyrovnať sa s týmito dodatočnými
humanitárnymi potrebami.
Zlepšenie mobilizácie dobrovoľníckych kapacít
európskych občanov môže takisto vytvoriť pozitívny obraz EÚ vo svete a podporiť
záujem o paneurópske projekty na podporu aktivít v oblasti humanitárnej
pomoci. Hoci dobrovoľníctvo je na vzostupe v mnohých oblastiach, stále existuje
významný potenciál na ďalší rozvoj solidarity medzi občanmi Únie s ľuďmi
v tretích krajinách, ktorí sú obeťami kríz spôsobených človekom alebo
prírodnými katastrofami. Občania Európy považujú humanitárnu pomoc za oblasť, v
ktorej má dobrovoľníctvo najväčší vplyv a založenie Európskeho dobrovoľníckeho
zboru pre humanitárnu pomoc má medzi nimi značnú podporu. Prevažná väčšina
európskych občanov vyjadrila aj úplnú podporu aktivitám Únie v poskytovaní
humanitárnej pomoci. Naďalej však existuje potreba podporovať komunikáciu s
občanmi Únie s cieľom zvýšiť úroveň informovanosti o humanitárnej pomoci
EÚ a jej viditeľnosť[1].
Návrh nadväzuje na oznámenie z roku 2010
„Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé
úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“[2]. Oznámenie predstavuje hlavné
zásady, existujúce medzery a nevyhnutné podmienky pozitívneho príspevku k
humanitárnej pomoci Únie. S cieľom otestovať niektoré z možných rysov schémy
bolo spustených viacero pilotných projektov, skúsenosti z ktorých sú zohľadnené
v tomto návrhu.
Rada[3]
a Európsky parlament[4]
vyjadrili pevnú podporu tejto iniciatíve, pričom opätovne vyzdvihli kľúčovú
úlohu, ktorú Únia zohráva pri podpore dobrovoľníckej práce a určili niektoré
kľúčové prvky zboru.
Návrh by prispel k cieľom vonkajšej politiky
Únie, najmä k jej cieľom v oblasti humanitárnej pomoci, ktorými sú: zachovanie
života, prevencia a zmiernenie ľudského utrpenia a zachovanie ľudskej
dôstojnosti. Rozšírili by sa ním výhody poskytované hostiteľským spoločenstvám
v tretích krajinách a prínos dobrovoľníckej činnosti pre samotných
dobrovoľníkov. Okrem toho odborná príprava a neformálne vzdelávacie skúsenosti,
ktoré dobrovoľníci získajú, predstavujú významnú investíciu do ľudského
kapitálu, ktorá by mohla zlepšiť ich zamestnateľnosť v rámci globálnej
ekonomiky a prispieť tak k cieľom stratégie Európa 2020 – k zabezpečeniu
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.
Súlad s ostatnými politikami
a cieľmi Únie
Osobitná pozornosť sa venovala zabezpečeniu
úzkej koordinácie medzi opatreniami dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc
s politikou Únie v oblasti humanitárnej pomoci a opatreniami, ktoré sa
uskutočňujú v rámci vonkajšej politiky Únie, predovšetkým v oblasti
rozvojovej spolupráce. Dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc popri tom, že sa
zameriava na ciele Únie v oblasti humanitárnej pomoci, by mal prispieť aj k
celému radu iných vnútorných politík Únie, akými sú napríklad vzdelávanie,
mládež a aktívne občianstvo.
Dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc
vyplní medzery, ktoré nie sú pokryté existujúcimi európskymi programami,
napríklad Európskou dobrovoľníckou službou. Činnosť Európskej dobrovoľníckej
služby sa prakticky odohráva predovšetkým v Európe, je zameraná na podporu
mladých ľudí vo veku do 30 rokov a jej cieľom je zvýšiť sociálnu súdržnosť
a vzájomné porozumenie v rámci Únie, pričom jej základom nie sú
humanitárne zásady. Ciele, rozsah pôsobnosti a činnosť dobrovoľníckeho zboru
pre humanitárnu pomoc zodpovedajú osobitným potrebám humanitárnej činnosti a
humanitárnych operácií.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Od predloženia prvého legislatívneho návrhu na
dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc v návrhu ústavnej zmluvy o EÚ boli
vykonané dva externé prieskumy v roku 2006 a 2010 a uskutočnila sa séria
konzultácií so širokým spektrom zainteresovaných strán s cieľom zhodnotiť
súčasnú situáciu v oblasti humanitárnej pomoci a dobrovoľníctva, poukázať na
existujúce medzery a výzvy a určiť ciele a prioritné oblasti, v ktorých je
potrebné konať.
So zainteresovanými stranami vrátane hlavných
humanitárnych organizácií (MVO, rodina Červeného kríža a Červeného polmesiaca,
agentúry OSN), hlavných dobrovoľníckych organizácií, individuálnych
dobrovoľníkov, zástupcov členských štátov a ďalších zainteresovaných subjektov
sa osobitne konzultovalo na dvoch špecializovaných konferenciách[5] a prostredníctvom verejnej
online konzultácie. O rôznych otázkach spojených s dobrovoľníckym zborom
pre humanitárnu pomoc okrem toho diskutovali aj členské štáty v rámci
pracovnej skupiny Rady pre humanitárnu a potravinovú pomoc[6]. Súčasťou konzultácií
bolo aj online verejné fórum o vhodnom názve zboru. Po dôkladnej analýze
sa zvolil názov „dobrovoľníci pomoci EÚ“ (EU Aid Volunteers), ako vhodný názov
tejto iniciatívy, ktorý sa má odteraz používať pri odkaze na iniciatívu, ako aj
na jednotlivcov‑dobrovoľníkov, ktorí budú nasadzovaní do humanitárnych
operácií.
Bola vypracovaná správa o posúdení vplyvu s
cieľom preskúmať možnosti politiky a ich potenciálne vplyvy. Na tento proces
dohliadala riadiaca skupina pre posudzovanie vplyvu, ktorá zapojila do tejto
činnosti aj príslušné útvary Komisie[7],
a využila pritom aj výsledok externej prípravnej štúdie. Zohľadnili
sa aj ponaučenia a závery z dvoch seminárov zorganizovaných
s koordinátormi pilotných projektov[8].
Všetky pripomienky zainteresovaných strán sa v
plnej miere zohľadnili a zapracovali do správy o posúdení vplyvu.
Posúdenie vplyvu
Hlavné zistené problémy:
(1)
chýbajúci štruktúrovaný prístup EÚ k dobrovoľníckej
práci;
(2)
slabá viditeľnosť humanitárnej činnosti EÚ a
solidarity s ľuďmi v núdzi;
(3)
nedostatok mechanizmov umožňujúcich jednotné
vyhľadávanie a výber v členských štátoch;
(4)
nedostatočná disponibilita kvalifikovaných
dobrovoľníkov humanitárnej pomoci;
(5)
nedostatky v núdzových kapacitách humanitárnej
pomoci;
(6)
nedostatočná kapacita hostiteľských organizácií.
V hodnotení vplyvu sa skúmali rôzne možnosti
politiky, ktoré vyplývajú z kombinácie rôznych modulov a spôsobov riadenia:
Možnosť 1,
zahŕňajúca aj: 1) vývoj noriem pre vyhľadávanie, výber a odbornú prípravu
dobrovoľníkov a 2) vypracúvanie certifikačného mechanizmu pre vysielajúce
organizácie.
Možnosť 2
zahŕňajúca aj moduly v rámci možnosti 1 plus 3) podporu odbornej prípravy
dobrovoľníkov EÚ v oblasti humanitárnej pomoci 4) vytvorenie registra
vyškolených dobrovoľníkov EÚ, 5) vypracovanie noriem a certifikačného
mechanizmu riadenia dobrovoľníkov v hostiteľských organizáciách.
Možnosť 3
zahŕňajúca všetky moduly podľa možnosti 2 a ďalej 6) podporu vysielania
dobrovoľníkov EÚ, 7) budovanie kapacít hostiteľských organizácií v tretích
krajinách, 8) zriadenie siete EÚ pre humanitárnych dobrovoľníkov. Táto
možnosť by sa realizovala v spolupráci s humanitárnymi organizáciami,
ktoré by mali vyhľadávať, vyberať a vysielať dobrovoľníkov.
Možnosť 4 zahŕňajúca
všetky moduly v rámci možnosti 3, ktorú by realizovala Európska komisia formou
priameho riadenia.
Na základe tohto posúdenia možných
hospodárskych sociálnych a environmentálnych vplyvov bola odporúčaná možnosť 3
ako najefektívnejšia a najúčinnejšia možnosť riešenia zistených problémov.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Tento návrh určuje postupy a pravidlá
fungovania dobrovoľníkov pomoci EÚ v zmysle článku 214 ods. 5 zmluvy. Sleduje
takzvaný umožňujúci prístup a obmedzuje sa na základné prvky potrebné na
vykonávanie nariadenia, ako aj jeho všeobecné a operatívne ciele, zásady a
opatrenia, ktoré ho tvoria, ustanovenia o finančnej pomoci a všeobecné
ustanovenia na jej vykonávanie.
Návrh sa riadi zásadami humanitárnej
pomoci (článok 4) a definíciou humanitárnej pomoci podľa Európskeho
konsenzu o humanitárnej pomoci[9].
Okrem reakcie na krízy pokrýva aj predchádzanie katastrofám, pripravenosť a
opatrenia na obnovu, ako aj aktivity humanitárnej pomoci, ktoré sú zamerané na
zvyšovanie príslušných kapacít spoločenstiev a zvýšenie ich odolnosti voči
krízam.
Hlavné body návrhu sa týkajú rôznych akcií
dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktoré môžu byť podporené prostredníctvom finančnej
pomoci a môžu ich realizovať rôzni príjemcovia na základe ročného pracovného
programu Komisie (článok 21). V súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003[10] má Komisia v úmysle poveriť
riadením programu výkonnú agentúru.
Návrh stanovuje tieto druhy akcií:
–
Normy pre záujemcov a dobrovoľníkov pomoci EÚ
(článok 9)
Komisia vypracuje normy, na základe ktorých sa
ustanoví politický rámec a minimálne požiadavky, aby sa zabezpečilo účinné,
efektívne a jednotné prijímanie a príprava záujemcov o dobrovoľnícku činnosť,
ako aj vysielanie a riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ, čo sú hlavné druhy
činností v rámci tejto iniciatívy. Týmito normami sa zabezpečí povinná
starostlivosť; budú zahŕňať najmä povinnosti vysielajúcich a hostiteľských
organizácií, minimálne požiadavky na hradenie diét, ubytovania a iných
príslušných výdavkov, poistenie a iné relevantné prvky.
–
Certifikácia (článok 10)
Vysielajúce organizácie, ktoré by chceli
vyberať, pripravovať a vysielať dobrovoľníkov pomoci EÚ, budú musieť byť
certifikované z hľadiska dodržiavania súladu s týmito normami. Mali by spĺňať
rôzne požiadavky oprávnenosti a postupovať podľa diferencovaného postupu
certifikácie (určí sa vo vykonávacích predpisoch), v závislosti od ich
charakteru a kapacít (napr. verejné orgány členských štátov, mimovládne
organizácie). Civilná ochrana a rozvojová spolupráca aktérov činných v
oblasti humanitárnej pomoci sa takisto považujú za oprávnené činnosti. Pre
oprávnené hostiteľské organizácie sa určí diferencovaný certifikačný
mechanizmus. Hoci súkromné spoločnosti nie sú oprávnené ako vysielajúce a
hostiteľské organizácie, mohli by byť súčasťou projektov a spolufinancovať časť
nákladov dobrovoľníka, aby podnietili dobrovoľníctvo zamestnancov podnikov, ako
sa uvádza v oznámení „Obnovená stratégia EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov
na obdobie rokov 2011 – 2014“[11].
–
Vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku
činnosť (článok 11)
Účasť v zbore dobrovoľníkov pomoci EÚ je
otvorená pre občanov EÚ, ako aj pre iných štátnych príslušníkov s legálnym
dlhodobým pobytom v EÚ. S výhradou uzatvorenia dohôd, ako sa uvádza v článku 23
ods. 1, sa občania kandidátskych, potenciálnych kandidátskych
a partnerských krajín Európskej susedskej politiky môžu takisto stať
dobrovoľníkmi pomoci EÚ.
Na základe ročného pracovného programu bude
Komisia uverejňovať výzvy na predkladanie návrhov od certifikovaných
vysielajúcich organizácií na vyhľadávanie a výber záujemcov
o dobrovoľnícku činnosť. Vysielajúce organizácie, ktorým boli zadané
zmluvy na základe týchto výziev, vyhľadajú a vyberú dobrovoľníkov na
odbornú prípravu po predchádzajúcom posúdení potrieb v tretích krajinách zo
strany vysielajúcich alebo hostiteľských organizácií alebo iných relevantných
subjektov.
–
Odborná príprava a príprava pred vyslaním
(článok 12)
Vybraní záujemcovia o dobrovoľnícku prácu
absolvujú odbornú prípravu prispôsobenú na konkrétne potreby so zreteľom na ich
predchádzajúce skúsenosti. Program odbornej prípravy zabezpečí Komisia a
realizovať ho budú organizácie s odbornými skúsenosťami v špecifickom
vzdelávaní. Okrem toho, ako súčasť ich odbornej prípravy a v závislosti od ich
vzdelávacích potrieb, budú záujemcovia o dobrovoľnícku prácu môcť získať
praktické skúsenosti formou praktikantských stáží alebo iných foriem
krátkodobej prípravy pred vyslaním, ktoré poskytnú certifikované vysielajúce
organizácie.
–
Register dobrovoľníkov pomoci EÚ (článok 13)
Záujemcovia o dobrovoľnícku prácu by sa mali
hodnotiť z hľadiska ich pripravenosti byť vyslaní do tretích krajín. V prípade
úspechu by mali byť zapísaní do registra dobrovoľníkov pomoci EÚ spôsobilých na
vyslanie, ktorý bude viesť Komisia. Register bude zahŕňať aj dobrovoľníkov,
ktorí už boli vyslaní, ak si želajú, aby sa s ich vyslaním počítalo v
budúcnosti.
–
Vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ do tretích
krajín (článok 14)
Na základe svojho ročného pracovného programu
bude Komisia uverejňovať výzvy na predkladanie návrhov od certifikovaných
vysielajúcich organizácií na vyslanie dobrovoľníkov pomoci EÚ. Vysielajúce
organizácie, ktorým boli zadané zmluvy na základe týchto výziev, budú môcť
vybrať dobrovoľníkov z registra a vyslať ich do hostiteľských organizácií.
Komisia môže takisto vyslať dobrovoľníkov z registra na humanitárnu pomoc,
ktorú poskytujú vysunuté pracoviská Európskej komisie, alebo v rámci operácií
reakcie v tretích krajinách prostredníctvom Centra pre núdzové reakcie[12], ktoré uľahčuje reakciu Únie
na katastrofy. Konkrétne podmienky vyslania budú stanovené v zmluve medzi
vysielajúcou organizáciou a dobrovoľníkom.
–
Budovanie kapacít hostiteľských organizácií
(článok 15)
Prostredníctvom tohto opatrenia môže Komisia
podporiť akcie zamerané na budovanie kapacít hostiteľských organizácií s cieľom
zabezpečiť účinné riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ a trvalý vplyv ich činnosti
vrátane podpory miestnej dobrovoľníckej činnosti.
–
Sieť dobrovoľníkov pomoci EÚ (článok 16)
Toto opatrenie predpokladá založenie siete
dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorú bude spravovať Komisia. Jej členmi budú
dobrovoľníci pomoci EÚ; sieť umožní vzájomnú súčinnosť medzi nimi a bude
takisto vykonávať niektoré špecifické činnosti, najmä prostredníctvom výmeny
poznatkov a šírením informácií. Bude podporovať aj činnosti ako semináre,
workshopy a aktivity absolventov.
–
Komunikácia, zvyšovanie informovanosti a
zviditeľňovanie (článok 17)
Toto opatrenie podporí verejné informačné,
komunikačné a osvetové akcie na zviditeľnenie dobrovoľníkov pomoci EÚ a na
rozvoj dobrovoľníctva v oblasti humanitárnej pomoci. Komisia vytvorí informačný
a komunikačný akčný plán, ktorý budú realizovať všetci príjemcovia, najmä
vysielajúce a hostiteľské organizácie.
Komisia je splnomocnená prijať postupy na
vykonávanie niektorých činností prostredníctvom delegovaných aktov
(podľa čl. 25) týkajúcich sa noriem a zmien ukazovateľov pre operatívne ciele
alebo prostredníctvom vykonávacích aktov (článok 24) vrátane
certifikačného mechanizmu a postupov na realizáciu programu odbornej prípravy).
Právny základ
Právnym základom tohto návrhu je článok 214
ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Zásada subsidiarity
Keďže na založenie zboru dobrovoľníkov pomoci
EÚ zo strany Únie je stanovený osobitný právny základ v Zmluve, zásada
subsidiarity sa neuplatňuje.
Zásada proporcionality
Návrh rieši zistené medzery v existujúcich
systémoch dobrovoľníctva a neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie daných
cieľov.
Administratívna záťaž Únie je obmedzená a
zabezpečuje potrebné podmienky na vysielanie dobrovoľníkov na operácie
humanitárnej pomoci vrátane vypracúvania noriem, certifikačného mechanizmu,
programu odbornej prípravy a registra vyškolených dobrovoľníkov.
Najdôležitejšie aktivity súvisiace s činnosťou dobrovoľníkov pomoci EÚ, pokiaľ
ide o vyhľadávanie, výber, prípravu a vysielanie dobrovoľníkov, budú
decentralizované a budú ich vykonávať vysielajúce a hostiteľské organizácie.
Komisia má okrem toho v úmysle poveriť riadením programu výkonnú agentúru.
Výber nástrojov
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Oznámenie Komisie „Rozpočet stratégie Európa
2020“[13]
predpokladá rozpočtové záväzky na založenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru
pre humanitárnu pomoc (dobrovoľníci pomoci EÚ) vo výške 239,1 mil. EUR v
bežných cenách.
2012/0245 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
Založenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru
pre humanitárnu pomoc
Dobrovoľníci pomoci EÚ
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 214 ods. 5,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po konzultácii s Európskym dozorným úradníkom
pre ochranu údajov,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Solidarita je základnou
hodnotou Únie a existuje potenciál pre ďalší rozvoj prostriedkov vyjadrovania
solidarity občanov Únie s ľuďmi v tretích krajinách, ktorí sú ohrození alebo
postihnutí krízami spôsobenými človekom alebo prírodnými katastrofami.
(2)       Dobrovoľníctvo je konkrétnym
a viditeľným prejavom solidarity, ktorý umožňuje ľuďom venovať svoje vedomosti,
odborné znalosti a čas na službu blížnym bez prvoradého záujmu o finančný zisk.
(3)       Vízia EÚ v oblasti
humanitárnej pomoci vrátane spoločného cieľa, spoločných zásad
a osvedčených postupov, ako aj spoločný rámec pre poskytovanie
humanitárnej pomoci EÚ, sa uvádzajú v dokumente „Európsky konsenzus o
humanitárnej pomoci“[14].
Európsky konsenzus zdôrazňuje pevný záväzok Únie zachovávať a presadzovať
základné humanitárne zásady humanity, neutrality, nestrannosti
a nezávislosti. Činnosť Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu
pomoc („EU Aid Volunteers“, ďalej len „dobrovoľníci pomoci EÚ“) by sa mala
riadiť podľa Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci.
(4)       Humanitárna pomoc EÚ sa
poskytuje v situáciách, v ktorých fungujú aj ďalšie nástroje týkajúce sa
rozvojovej spolupráce, krízového riadenia a civilnej ochrany. Práca
dobrovoľníkov pomoci EÚ by mala byť súdržná a navzájom sa dopĺňať s príslušnými
politikami a nástrojmi s cieľom čo najefektívnejšie využívať tieto nástroje a
zároveň systematicky presadzovať humanitárne zásady a dlhodobé rozvojové ciele.
Je potrebné vyvíjať úsilie o synergiu činnosti dobrovoľníkov pomoci EÚ s
mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany, Centrom pre núdzovú reakciu
ustanoveným rozhodnutím XX/XXXX[15],
ESVČ a delegáciami EÚ s cieľom koordinovať reakciu Únie na humanitárne
krízy v tretích krajinách.
(5)       Počet, rozsah a zložitosť
humanitárnych kríz na celom svete v priebehu uplynulých rokov významne
vzrástli, čo vedie k rastúcemu dopytu po humanitárnych aktéroch, ktorí by
zabezpečili účinnú, efektívnu a súdržnú reakciu a podporili tretie krajiny
a miestne komunity, aby boli menej zraniteľné a posilnili svoju odolnosť
voči katastrofám.
(6)       Dobrovoľníci môžu posilniť
operácie humanitárnej pomoci a prispieť k profesionalizácii humanitárnej
pomoci, ak sú vhodne vybraní, vyškolení a pripravení na vyslanie, aby sa
zabezpečilo, že budú mať potrebné odborné znalosti a schopnosti pomôcť ľuďom v
núdzi čo najúčinnejším spôsobom.
(7)       Programy dobrovoľníctva
zamerané na tretie krajiny existujú v Európe aj vo svete. Často sú to
vnútroštátne programy, ktoré sa sústreďujú hlavne alebo výlučne na rozvojové
projekty. Dobrovoľníci pomoci EÚ by sa preto mali vyhýbať duplicite činností a
mali by vytvárať pridanú hodnotu tým, že poskytnú príležitosť dobrovoľníkom
spoločne sa podieľať na operáciách humanitárnej pomoci a posilniť tak aktívne
občianstvo Európskej únie, ako aj tým, že budú podporovať nadnárodnú spoluprácu
implementačných organizácií zúčastnených na akciách zboru.
(8)       V súčasnej štruktúre
humanitárneho dobrovoľníctva existujú určité medzery, ktoré zbor dobrovoľníkov
pomoci EÚ môže zaplniť dobrovoľníkmi so správnymi profilmi vyslanými v pravý
čas na správne miesto. Mohlo by sa to dosiahnuť predovšetkým stanovením
európskych noriem na vyhľadávanie a výber humanitárnych dobrovoľníkov,
prostredníctvom spoločne dohodnutých referenčných kritérií pre odborné
vzdelávanie a prípravu humanitárnych dobrovoľníkov na vyslanie, zdokonalených
registrov potenciálnych dobrovoľníkov, ktorí sú určovaní na základe potrieb v
príslušnej oblasti, ako aj možností pre dobrovoľníkov, aby sa podieľali na
operáciách humanitárneho charakteru nielen formou vyslania, ale aj formou kancelárskej
podpory a online dobrovoľníckej činnosti[16].
(9)       Bezpečnosť a ochrana
dobrovoľníkov majú aj naďalej rozhodujúci význam.
(10)     Únia vykonáva svoje operácie
humanitárnej pomoci v partnerstve s implementačnými organizáciami. Tieto
organizácie by mali zohrávať významnú úlohu pri realizácii iniciatívy
„Dobrovoľníci pomoci EÚ“ zaistením zodpovednosti aktérov v teréne
a maximalizáciou ich možnej účasti na akciách dobrovoľníkov pomoci EÚ.
Únia by mala poveriť implementačné organizácie najmä vyhľadávaním, výberom,
prípravou a vysielaním dobrovoľníkov pomoci EÚ v súlade s normami
stanovenými Komisiou. Komisia by mala navyše možnosť v prípade potreby využiť
úspešne vyškolených dobrovoľníkov pripravených na vyslanie.
(11)     Súkromné spoločnosti môžu
zohrávať dôležitú úlohu a prispievať k humanitárnym operáciám Únie najmä
prostredníctvom dobrovoľníckej činnosti zamestnancov[17].
(12)     Dobrovoľníctvo v oblasti
humanitárnej pomoci by mohlo pomôcť udržať mladých ľudí aktívnych, prispieť k
ich osobnému rozvoju a medzikultúrnemu povedomiu a zlepšiť ich znalosti a
zamestnateľnosť v globálnom hospodárstve. Prispelo by tak k iniciatíve
„Príležitosti pre mladých“[18]
a k radu iných kľúčových cieľov Únie, ako je sociálne začlenenie, zamestnanosť,
aktívne občianstvo, vzdelávanie a rozvoj zručností[19].
(13)     Zo zásad EÚ týkajúcich sa
rovnakých príležitostí a nediskriminácie vyplýva, že občania Únie a osoby s
dlhodobým pobytom v Únii by mali mať vo všetkých sférach života
a v každom veku možnosť zapojiť sa do diania ako aktívni občania.
Vzhľadom na špecifické problémy spojené s humanitárnou oblasťou by
členovia zboru dobrovoľníkov pomoci EÚ mali byť starší než 18 rokov.
(14)     Jasné právne postavenie je
rozhodujúcim predpokladom pre dobrovoľníkov pri ich vysielaní do krajín mimo
Únie. Podmienky vysielania dobrovoľníkov by mali byť zmluvne stanovené vrátane
noriem ochrany a bezpečnosti dobrovoľníkov, úloh vysielajúcich a hostiteľských
organizácií, poistného krytia, hradenia diét, ubytovania a iných
príslušných výdavkov. Spôsobilosť dobrovoľníkov na vyslanie do tretích krajín
by sa mala posilniť primeranými opatreniami na ich ochranu a bezpečnosť.
(15)     Dobrovoľníci pomoci EÚ by mali
podporovať miestne organizácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách. Ich
činnosť by mala zvýšiť schopnosť hostiteľských organizácií riešiť humanitárne
krízy a profesionálne riadiť dobrovoľníkov pomoci EÚ, efektívne využívať svoje
odborné znalosti a právomoci, zabezpečiť, aby príspevky dobrovoľníkov mali
trvalý vplyv na miestne spoločenstvá a pomôcť tak ľuďom v núdzi, ktorých
postihli humanitárne krízy a ktorí sú konečnými príjemcami humanitárnej pomoci
Únie.
(16)     Finančné ustanovenia tohto
nariadenia by sa mali uplatňovať od 1. januára 2014, pretože sa týkajú
viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Prideľovanie finančnej pomoci
by sa malo realizovať v súlade s nariadením č. xxx/2012[20], ktoré sa vzťahuje na
všeobecný rozpočet Európskej únie (nariadenie o rozpočtových pravidlách). Z
dôvodu osobitného charakteru činností dobrovoľníkov pomoci EÚ je vhodné
ustanoviť, že finančná pomoc sa môže udeľovať fyzickým, verejným
a súkromnoprávnym právnickým osobám. Dôležité je taktiež zabezpečiť, aby
sa dodržiavali pravidlá nariadenia o rozpočtových pravidlách, najmä pokiaľ
ide o zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti v ňom ustanovené.
(17)     Finančné záujmy Únie by sa
mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane
predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania
stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných
prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií. S cieľom zabrániť
nezrovnalostiam a podvodom by sa mali prijať vhodné opatrenia a potrebné
kroky na vymáhanie stratených, chybne vyplatených alebo nesprávne použitých
finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom)
č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov
Európskych spoločenstiev[21],
nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996
o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom
ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou
a inými podvodmi[22]
a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom
pre boj proti podvodom (OLAF)[23].
(18)     Účasť tretích krajín, najmä
pristupujúcich a kandidátskych krajín, krajín EZVO a partnerských krajín
Európskej susedskej politiky, by sa mala umožniť na základe dohovorov o
spolupráci.
(19)     S cieľom umožniť nepretržitú
spätnú väzbu a zlepšenie, by na Komisiu mala byť prenesená právomoc prijímať
akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide
o ustanovenia týkajúce sa noriem pre riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ a zmeny
ukazovateľov výkonu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich
prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni.
Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zaistiť súbežné,
včasné a vhodne riešené predkladanie príslušných dokumentov Európskemu
parlamentu a Rade.
(20)     S cieľom zabezpečiť jednotné
podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť
vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára
2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe
ktorého členské štáty kontrolujú plnenie vykonávacích právomocí Komisie[24]. Postup preskúmania by sa mal
použiť pri prijímaní certifikačného mechanizmu, programu odbornej prípravy a
ročného pracovného programu zboru.
(21)     V tomto nariadení sa
rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady, ktoré sú uznané Chartou
základných práv Európskej únie.
(22)     Spracovanie osobných údajov
vykonávané v rámci toto nariadenia neprekračuje rámec toho, čo je potrebné a
primerané na účely zabezpečenia hladkého fungovania iniciatívy „Dobrovoľníci
pomoci EÚ“. Akékoľvek spracovanie osobných údajov Komisiou sa bude riadiť
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001
z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie
osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe
takýchto údajov[25].
Akékoľvek spracovanie osobných údajov zo strany implementačných organizácií
usadených v Únii v súlade so zákonom sa bude riadiť smernicou o ochrane údajov
95/46/ES[26],
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Ciele, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zakladá Európsky
dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc (ďalej len „dobrovoľníci pomoci EÚ“)
ako rámec pre spoločné príspevky európskych dobrovoľníkov k operáciám
humanitárnej pomoci Únie.
Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá a
postupy pre činnosť dobrovoľníkov pomoci EÚ a pravidlá poskytovania
finančnej pomoci.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa uplatňuje na:
1.           nasadzovanie dobrovoľníkov
pomoci EÚ do operácií humanitárnej pomoci v tretích krajinách;
2.           akcie v rámci Únie, ktoré
podporujú, propagujú a pripravujú nasadzovanie dobrovoľníkov pomoci EÚ do
operácií humanitárnej pomoci;
3.           akcie v rámci i mimo Únie,
ktorých cieľom je budovanie kapacít hostiteľských organizácií v tretích
krajinách na riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ.
Článok 3
Cieľ
Cieľom dobrovoľníkov pomoci EÚ je vyjadrenie
humanitárnych hodnôt Únie a solidarity s ľuďmi v núdzi, a to propagovaním
účinnej a viditeľnej iniciatívy „Dobrovoľníci pomoci EÚ“, ktorá prispieva k
posilňovaniu schopnosti Únie reagovať na humanitárne krízy
a k zvyšovaniu schopnosti a odolnosti zraniteľných alebo katastrofou
ohrozených spoločenstiev v tretích krajinách.
Článok
4
Všeobecné zásady
1.           Činnosť dobrovoľníkov pomoci
EÚ sa uskutočňuje v súlade so zásadami humanitárnej pomoci, ktorými sú
humanita, neutralita, nestrannosť a nezávislosť.
2.           Činnosť dobrovoľníkov pomoci
EÚ reaguje na potreby miestnych komunít a hostiteľských organizácií a mala
by prispievať k profesionalizácii poskytovania humanitárnej pomoci.
3.           Prioritou musí byť ochrana a
bezpečnosť dobrovoľníkov.
4.           V súlade s článkom 10 zbor
dobrovoľníkov pomoci EÚ propaguje spoločné aktivity a účasť dobrovoľníkov z
rôznych krajín a podporuje spoločné projekty a nadnárodné partnerstvá medzi
implementačnými organizáciami.
Článok 5
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto
vymedzenie pojmov:
(a)
„dobrovoľník“ je osoba, ktorá sa zo slobodnej vôle,
z vlastných pohnútok a bez prvoradého záujmu o finančný zisk rozhodne
zapojiť do činností v prospech spoločenstva, seba samého a spoločnosti ako
celku;
(b)
„záujemca o dobrovoľnícku činnosť“ je osoba
oprávnená v zmysle článku 11 ods. 1, ktorá sa uchádza o účasť na aktivitách
dobrovoľníkov pomoci EÚ;
(c)
„dobrovoľník pomoci EÚ“ (EU Aid Volunteer) je
záujemca o dobrovoľnícku činnosť, ktorý bol vybraný, vyškolený, posúdený ako
spôsobilý a zaregistrovaný ako osoba k dispozícii na nasadenie do operácií
humanitárnej pomoci v tretích krajinách;
(d)
„humanitárna pomoc“ znamená činnosti a operácie
núdzovej pomoci určené na zabezpečenie potrieb a zamerané na zachovanie života,
prevenciu a zmiernenie utrpenia ľudí a zachovávanie ľudskej dôstojnosti v
podmienkach kríz spôsobených človekom alebo prírodnými katastrofami. Zahŕňa
pomoc, útočisko a ochranné operácie počas humanitárnych kríz alebo
bezprostredne po nich, podporné opatrenia na zabezpečenie prístupu k ľuďom v
núdzi a uľahčenie voľného toku pomoci, ďalej opatrenia zamerané na posilnenie
pripravenosti na katastrofy a na znižovanie rizika vzniku katastrof, ako aj
príspevok k zvyšovaniu odolnosti a schopnosti zvládať krízy a zotaviť sa z
nich;
(e)
„tretia krajina“ je krajina mimo Únie, v ktorej sa
uskutočňujú aktivity humanitárnej pomoci a operácie uvedené v písmene d).
Článok 6
Súdržnosť a komplementárnosť opatrení Únie
1.           Pri vykonávaní tohto
nariadenia sa zabezpečí súdržnosť s inými oblasťami vonkajšej činnosti Únie,
ako aj s ostatnými príslušnými politikami Únie. Osobitná pozornosť sa venuje
zabezpečeniu hladkého prechodu medzi pomocou, obnovou a rozvojom.
2.           Komisia a členské štáty
spolupracujú s cieľom zlepšiť konzistentnosť a súdržnosť medzi príslušnými
vnútroštátnymi systémami dobrovoľníctva a činnosťou dobrovoľníkov pomoci EÚ.
3.           Pri realizácii akcií
dobrovoľníkov pomoci EÚ Únia podporuje spoluprácu s príslušnými
medzinárodnými organizáciami, najmä s Organizáciou Spojených národov a
inými partnermi v oblasti humanitárnej pomoci.
Článok 7
Operatívne ciele
1.           Zbor dobrovoľníkov pomoci EÚ
sleduje dosiahnutie týchto operatívnych cieľov:
(a)
Zvýšenie a zlepšenie kapacít Únie na poskytovanie
humanitárnej pomoci.
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa
posudzuje na základe ukazovateľov ako:
–
počet dobrovoľníkov pomoci EÚ vyslaných alebo
pripravených na vyslanie,
–
počet ľudí, ku ktorým sa dostala humanitárna pomoc
Únie.
(b)
Rozšírenie odborných znalostí a spôsobilosti
dobrovoľníkov v oblasti humanitárnej pomoci a ich pracovných podmienok.
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa
posudzuje na základe ukazovateľov ako:
–
počet vyškolených dobrovoľníkov, kvalita odbornej
prípravy na základe preskúmania a úroveň spokojnosti,
–
počet certifikovaných vysielajúcich organizácií
uplatňujúcich normy pre vysielanie a riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ.
(c)
Budovanie kapacít hostiteľských organizácií a
podpora dobrovoľníckej práce v tretích krajinách.
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa
posudzuje na základe ukazovateľov ako:
–
počet a typ opatrení zameraných na budovanie
kapacít,
–
počet pracovníkov a dobrovoľníkov z tretích krajín,
ktorí sa zúčastňujú na akciách zameraných na budovanie kapacít.
(d)
Podpora viditeľnosti hodnôt humanitárnej pomoci
Únie.
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa
posudzuje na základe ukazovateľov ako:
–
úroveň vedomostí dobrovoľníkov pomoci EÚ o
humanitárnej pomoci EÚ,
–
úroveň informovanosti o dobrovoľníkoch pomoci EÚ
medzi cieľovou populáciou v Únii, zúčastnenými a prijímateľskými spoločenstvami
tretej krajiny a ostatnými humanitárnymi aktérmi.
(e)
Zvýšenie súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej
činnosti v členských štátoch s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov
Únie na aktivitách a operáciách humanitárnej pomoci.
Pokrok pri dosahovaní tohto operatívneho cieľa sa
posudzuje na základe ukazovateľov ako:
–
počet certifikovaných vysielajúcich organizácií,
–
šírenie a preberanie noriem týkajúcich sa riadenia
dobrovoľníkov pomoci EÚ zo strany iných systémov dobrovoľníctva.
2.           Ukazovatele uvedené v odseku
1 písm. a) až e) sa použijú na monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie
výkonnosti. Sú orientačné a môžu byť zmenené v súlade s postupom uvedeným
v článku 25 s cieľom zohľadniť skúsenosti z merania pokroku.
KAPITOLA II
ČINNOSŤ DOBROVOĽNÍKOV POMOCI EÚ
Článok 8
Činnosť dobrovoľníkov pomoci EÚ
Zbor dobrovoľníkov pomoci EÚ sleduje ciele
uvedené v článkoch 3 a 7 prostredníctvom týchto druhov činností:
–
vypracúvanie a uplatňovanie noriem týkajúcich sa
záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ,
–
vypracúvanie a uplatňovanie certifikačného
mechanizmu pre vysielajúce a hostiteľské organizácie,
–
vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku
činnosť,
–
vytvorenie školiaceho programu a podpora
vzdelávania a umiestňovania stážistov,
–
zriadenie, vedenie a aktualizácia registra
dobrovoľníkov pomoci EÚ,
–
nasadzovanie dobrovoľníkov pomoci EÚ na aktivity a
operácie humanitárnej pomoci v tretích krajinách,
–
budovanie kapacít hostiteľských organizácií,
–
zriadenie a správa siete dobrovoľníkov pomoci EÚ,
–
komunikácia, zvyšovanie informovanosti a
zviditeľňovanie,
–
vedľajšie činnosti, ktoré zvyšujú zodpovednosť,
transparentnosť a účinnosť práce dobrovoľníkov pomoci EÚ.
Článok 9
Normy pre záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkov pomoci EÚ
1.           Komisia prijíma delegované
akty v súlade s článkom 25 s cieľom stanoviť normy na:
(a)
vyhľadávanie, výber a prípravu záujemcov o
dobrovoľnícku činnosť na účely nasadenia do operácií humanitárnej pomoci;
(b)
riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ a ich vysielanie
do tretích krajín.
2.           Týmito normami sa zabezpečí
povinná starostlivosť; budú zahŕňať najmä povinnosti vysielajúcich a
hostiteľských organizácií, minimálne požiadavky na hradenie diét, ubytovania a
iných príslušných výdavkov, poistné krytie, bezpečnostné postupy a iné
relevantné prvky.
Článok 10
Certifikácia
1.           Komisia ustanoví certifikačný
mechanizmus, ktorým sa zaistí, že vysielajúce organizácie budú v súlade s
normami uvedenými v článku 9, ako aj diferencovaný certifikačný mechanizmus pre
hostiteľské organizácie.
2.           Vysielajúce organizácie sú
oprávnené na získanie osvedčenia v prípade, že pôsobia v oblasti
humanitárnej pomoci v zmysle článku 5 písm. d) a ak patria do ktorejkoľvek z
týchto kategórií:
(a)
mimovládne neziskové organizácie so sídlom v Únii,
založené v súlade s právnymi predpismi niektorého členského štátu;
(b)
Medzinárodný výbor Červeného kríža (MVČK) a
Medzinárodná federácia národných spoločností Červeného kríža a Červeného
polmesiaca;
(c)
verejnoprávne subjekty, ktoré sa riadia právom
niektorého členského štátu.
Mimovládne neziskové organizácie a verejnoprávne
subjekty so sídlom v krajinách uvedených v článku 23 sú takisto oprávnené na
certifikáciu podľa podmienok ustanovených v predmetnom článku a dohôd, ktoré sú
tam uvedené.
3.           Organizácie v tretích
krajinách, ktoré dodržiavajú normy uvedené v článku 9 ods. 1 písm. b), sú
oprávnené ako hostiteľské organizácie, ak pôsobia v oblasti humanitárnej pomoci
v zmysle článku 5 písm. d) a patria do ktorejkoľvek z týchto kategórií:
(a)
mimovládne neziskové organizácie, ktoré pôsobia
alebo sídlia v tretej krajine na základe zákonov platných v danej krajine;
(b)
verejnoprávne subjekty, ktoré sa riadia právnymi
predpismi tretej krajiny;
(c)
medzinárodné agentúry a organizácie.
4.           Bez toho, aby boli dotknuté
požiadavky uvedené v odsekoch 2 a 3, môžu vysielajúce a hostiteľské organizácie
realizovať akcie dobrovoľníkov pomoci EÚ v spojení so ziskovo orientovanými
súkromnými organizáciami.
5.           Spôsob fungovania a podmienky
certifikačných mechanizmov sa prijmú prostredníctvom vykonávacích aktov v
súlade s postupom uvedeným v článku 24 ods. 2.
Článok 11
Vyhľadávanie a výber záujemcov o dobrovoľnícku činnosť
1.           Občania Únie, štátni
príslušníci tretích krajín, ktorí majú dlhodobý pobyt v niektorom členskom
štáte Únie a občania z krajín a organizácií uvedených v článku 23 ods. 1 vo
veku 18 rokov a viac sú za podmienok určených v predmetnom článku oprávnení sa
prihlásiť ako záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť.
2.           Na základe predchádzajúceho
posúdenia potrieb v tretích krajinách prostredníctvom vysielajúcich alebo
hostiteľských organizácií alebo iných príslušných aktérov môžu certifikované vysielajúce
organizácie vyhľadať a vybrať záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na účely
odbornej prípravy.
3.           Vyhľadávanie a výber
dobrovoľníkov musia byť v súlade s normami uvedenými v článku 9 ods. 1
písm. a).
Článok 12
Odborná príprava záujemcov o dobrovoľnícku činnosť a praktikantské stáže
1.           Komisia vytvorí program
odbornej prípravy s cieľom pripraviť záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na
vykonávanie humanitárnych činností a na ich nasadenie do operácií humanitárnej
pomoci.
2.           Záujemcovia o dobrovoľnícku
činnosť, ktorí boli nájdení a vybraní v súlade s článkom 11, sú oprávnení
zúčastniť sa na programe odbornej prípravy. Rozsah a obsah odbornej
prípravy každého záujemcu o dobrovoľnícku činnosť sa určuje na základe jeho
potrieb a so zreteľom na jeho predchádzajúce skúsenosti.
3.           Ako súčasť svojej prípravy,
najmä však prípravy na vyslanie môžu záujemcovia o dobrovoľnícku činnosť
absolvovať praktikantské stáže v certifikovaných vysielajúcich organizáciách,
pokiaľ možno v krajine, ktorá nie je krajinou ich pôvodu.
4.           Bez toho, aby bol dotknutý
odsek 3, možno záujemcom o dobrovoľnícku činnosť, ktorí neabsolvovali stáž,
poskytnúť v prípade potreby ďalšiu prípravu pred vyslaním v certifikovaných
vysielajúcich organizáciách. Táto príprava a stáž musia spĺňať normy na prípravu
uvedené v článku 9 ods. 1 písm. a).
5.           Program odbornej prípravy
musí zahŕňať hodnotenie pripravenosti záujemcov o dobrovoľnícku činnosť na
nasadenie do operácií humanitárnej pomoci.
6.           Podrobnosti programu odbornej
prípravy a postup hodnotenia pripravenosti záujemcov o dobrovoľnícku činnosť,
ktorí majú byť vyslaní, sa prijmú prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s
postupom uvedeným v článku 24 ods. 2.
Článok 13
Register dobrovoľníkov pomoci EÚ
1.           Záujemcovia o dobrovoľnícku
činnosť, ktorí úspešne prešli hodnotením uvedeným v článku 12 ods. 5, sa
považujú za dobrovoľníkov pomoci EÚ. Môžu byť ako takí zapísaní do registra
dobrovoľníkov pomoci EÚ (ďalej len „register“) a sú spôsobilí na vyslanie.
2.           Komisia zriadi, vedie a
aktualizuje register a upraví prístup k nemu a jeho používanie.
Článok 14
Vysielanie dobrovoľníkov pomoci EÚ do tretích krajín
1.           Dobrovoľníkov pomoci EÚ
zapísaných v registri môžu vysielať na činnosti a operácie humanitárnej
pomoci v zmysle článku 5 písm. d):
(a)
certifikované vysielajúce organizácie vyslaním do
hostiteľských organizácií v tretích krajinách alebo
(b)
Komisia vyslaním na vysunuté pracoviská Komisie pre
humanitárnu pomoc alebo nasadením do operácií reakcie v tretích krajinách.
2.           Pri vysielaní podľa odseku 1
písm. a) certifikované vysielajúce organizácie zabezpečia súlad s normami
uvedenými v článku 9.
3.           Konkrétne podmienky vyslania
dobrovoľníkov sa stanovia v zmluve medzi vysielajúcimi organizáciami a
dobrovoľníkom vrátane trvania a miesta vyslania a úloh dobrovoľníka.
4.           Pri vyslaní podľa odseku 1
písm. b) Komisia podpíše s dobrovoľníkmi „zmluvu o vyslaní dobrovoľníka“,
v ktorej sa určia konkrétne podmienky vyslania. Zmluvami o vyslaní
dobrovoľníkov sa na dobrovoľníka neprenášajú práva a povinnosti vyplývajúce zo
Služobného poriadku úradníkov Európskej Únie a Podmienok zamestnávania
ostatných zamestnancov Európskej Únie.
Článok 15
Budovanie kapacít hostiteľských organizácií
Komisia podporuje akcie zamerané na posilnenie
kapacít hostiteľských organizácií s cieľom zabezpečiť účinnosť pôsobenia
dobrovoľníkov pomoci EÚ a trvalý vplyv ich činnosti; k týmto akciám
patria:
(a)
odborná príprava v oblasti riadenia dobrovoľníkov,
tútorstvo, pripravenosť a reakcia na katastrofy a iné dôležité oblasti
poznatkov pre pracovníkov a dobrovoľníkov z hostiteľských organizácií;
(b)
výmena osvedčených postupov, technická pomoc,
twinningové programy a výmena pracovníkov a dobrovoľníkov, vytváranie
sietí a iné príslušné činnosti zamerané na zlepšenie riadenia dobrovoľníkov
pomoci EÚ v tretích krajinách a na stimuláciu a podporu kvality dobrovoľníckej
činnosti v tretích krajinách.
Článok 16
Sieť dobrovoľníkov pomoci EÚ
1.           Komisia zriadi a bude
spravovať sieť dobrovoľníkov pomoci EÚ (ďalej len „sieť“).
2.           Sieť bude uľahčovať súčinnosť
medzi záujemcami o dobrovoľnícku činnosť a dobrovoľníkmi pomoci EÚ, ktorí
sa zúčastňujú alebo zúčastňovali na tejto iniciatíve, ďalej medzi týmito
dobrovoľníkmi a inými príjemcami pomoci zo strany dobrovoľníkov pomoci EÚ,
najmä tými, ktorí sú uvedení v článku 15, ako aj medzi ostatnými príslušnými
aktérmi. Poskytne príležitosti pre skutočnú súčinnosť, najmä výmenou znalostí a
šírením informácií o iniciatíve „Dobrovoľníci pomoci EÚ“ a bude
podporovať ďalšie vhodné činnosti, napríklad semináre a workshopy.
3.           Sieť bude tiež poskytovať a
podporovať možnosti na online dobrovoľnícku činnosť s cieľom dopĺňať a
posilňovať činnosť dobrovoľníkov pomoci EÚ.
Článok 17
Komunikácia, zvyšovanie informovanosti a zviditeľňovanie
1.           Komisia podporuje verejné
informačné a komunikačné činnosti a aktivity zamerané na zvyšovanie
informovanosti s cieľom propagovať činnosť dobrovoľníkov pomoci EÚ a podnietiť
dobrovoľníctvo v oblasti humanitárnej pomoci v rámci Únie a v tretích
krajinách, ktoré čerpajú výhody z ich činnosti.
2.           Komisia vytvorí informačný a
komunikačný akčný plán týkajúci sa cieľov, činnosti a výsledkov
dobrovoľníkov pomoci EÚ, v ktorom sa určia činnosti zamerané na komunikáciu a
šírenie informácií smerom k verejnosti, najmä k európskym občanom a
potenciálnym budúcim záujemcom o dobrovoľnícku činnosť, ako aj k tým, ktorí
čerpajú výhody z akcií dobrovoľníkov pomoci EÚ. Tento akčný plán budú
realizovať všetky subjekty čerpajúce výhody z činnosti dobrovoľníkov pomoci EÚ,
najmä vysielajúce a hostiteľské organizácie.
3.           Dobrovoľníci pomoci EÚ sa
zúčastňujú, v prípade potreby aj s pomocou a usmernením vysielajúcich
a hostiteľských organizácií, na príslušných informačných a komunikačných
činnostiach a aktivitách zameraných na zvyšovanie informovanosti pred ich
vyslaním, počas neho a po jeho skončení s cieľom propagovať zbor dobrovoľníkov
pomoci EÚ a svoju angažovanosť v ňom. Komisia určí na tento účel činnosti,
ktoré dobrovoľníkom nebudú ukladať neprimerané povinnosti.
KAPITOLA III
Finančné ustanovenia
Článok 18
Oprávnené činnosti
1.           Na finančnú pomoc sú
oprávnené činnosti uvedené v článku 8 vrátane opatrení potrebných na ich
vykonávanie, ako aj opatrení zameraných na posilnenie koordinácie medzi
iniciatívou „Dobrovoľníci pomoci EÚ“ a inými relevantnými schémami na úrovni
jednotlivých štátov a na medzinárodnej úrovni.
2.           Finančné prostriedky uvedené
v odseku 1 môžu kryť aj náklady súvisiace s prípravnými, monitorovacími,
kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú potrebné na
riadenie iniciatívy „Dobrovoľníci pomoci EÚ“ a na dosiahnutie jeho cieľov.
3.           Takéto náklady sa môžu
vzťahovať najmä na štúdie, stretnutia odborníkov, informačné a komunikačné
akcie vrátane spoločného informovania o politických prioritách Únie,
pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia, výdavky spojené s IT sieťami
zameranými na spracovanie a výmenu informácií (vrátane ich prepojenia s
existujúcimi alebo budúcimi systémami určenými na podporu výmeny údajov medzi
sektormi a súvisiace vybavenie) spolu so všetkými ostatnými výdavkami na
technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii.
Článok 19
Príjemcovia finančnej pomoci
Finančná pomoc v rámci tohto nariadenia sa
môže poskytnúť fyzickým a právnickým osobám, či už sa riadia verejným alebo
súkromným právom, ktoré sa považujú za príjemcov finančnej pomoci v zmysle nariadenia
o rozpočtových pravidlách č. xx/2012.
Článok 20
Rozpočtové zdroje
Referenčná finančná suma na vykonávanie tohto
nariadenia na obdobie 2014 až 2020 je 239 100 000 EUR v bežných
cenách. V prípade potreby by sa rozpočtové prostriedky mohli zahrnúť do
rozpočtu po roku 2020 s cieľom pokryť podobné výdavky a umožniť riadenie akcií,
ktoré sa neukončili k 31. decembru 2020.
Článok 21
Druhy finančných intervencií a vykonávacie postupy
1.           Finančnú pomoc Únie poskytuje
Komisia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách č. xx/2012, ktoré sa
vzťahuje na rozpočet Únie.
2.           Finančná pomoc podľa tohto
nariadenia môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení o
rozpočtových pravidlách.
3.           Na vykonávanie tohto
nariadenia Komisia prijme ročný pracovný program pre iniciatívu „Dobrovoľníci
pomoci EÚ“ v súlade s postupom uvedeným v článku 24 ods. 2. V tomto
programe sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob
vykonávania a ich celková suma. Program bude obsahovať aj opis akcií, ktoré sa
majú financovať, sumu pridelenú na jednotlivé akcie a orientačný časový plán
realizácie. Pri grantoch sa uvedú priority, základné kritériá hodnotenia
a maximálna miera spolufinancovania.
4.           Komisia môže zvážiť pridanú
hodnotu a manažérske výhody zriadenia zvereneckého fondu EÚ.
Článok 22
Ochrana finančných záujmov Únie
1.           Komisia prijme príslušné
opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na
základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním
preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym
činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri
odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a
odrádzajúcich sankcií.
2.           Komisia alebo jej zástupcovia
a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste
audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým
boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto nariadenia.
3.           Európsky úrad pre boj proti
podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u
hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo
týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na
účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo
zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo
akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4.           Bez toho, aby bol dotknutý
prvý a druhý pododsek platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a
medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a
zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, musia Komisii, Dvoru
audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto
auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.
KAPITOLA IV
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 23
Spolupráca s inými krajinami a medzinárodnými organizáciami
1.           Zbor dobrovoľníkov pomoci EÚ
je otvorený pre účasť:
(a)
občanov a vysielajúcich organizácií z pristupujúcich
krajín, kandidátskych krajín, potenciálnych kandidátskych krajín a partnerských
krajín Európskej susedskej politiky, a to v súlade so všeobecnými zásadami a
všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie zriadených
v príslušných rámcových zmluvách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie
alebo v podobných dojednaniach;
(b)
občanov a vysielajúcich organizácií z krajín
Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho
hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode
o EHP;
(c)
občanov a vysielajúcich organizácií z iných
európskych krajín s výhradou uzatvorenia dvojstranných dohôd s týmito
krajinami;
(d)
zamestnancov medzinárodných organizácií, ktorí
spĺňajú kritériá oprávnenosti uvedené v článku 11 ods. 1.
(7)
Táto spolupráca bude založená podľa potreby na
dodatočných finančných prostriedkoch z partnerských krajín, ktoré sa poskytnú v
súlade s postupmi dohodnutými s týmito krajinami.
Článok 24
Postup výboru
1.           Komisii bude pomáhať výbor
zriadený na základe článku 17 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 o
humanitárnej pomoci. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011.
2.           Ak sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 25
Výkon právomocí delegovaných Komisii
1.           Komisii sa udeľuje právomoc
prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto
článku.
2.           Právomoc prijímať delegované
akty uvedené v článku 7 ods. 2 a článku 9 sa Komisii udeľuje na obdobie
siedmich rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
3.           Delegovanie právomocí môže
Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o zrušení sa
ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie
alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá
platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.           Prijatý delegovaný akt
nadobudne účinnosť len v prípade, ak Európsky parlament ani Rada voči nemu
nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov od jeho oznámenia Európskemu
parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada
informovali Komisiu o tom, že nemajú v úmysle vzniesť námietku. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 26
Monitorovanie a hodnotenie
1.           Akcie, na ktoré sa poskytuje
finančná pomoc, sa budú pravidelne monitorovať s cieľom sledovať ich
realizáciu, a pravidelne vyhodnocovať prostredníctvom nezávislého externého
hodnotenia s cieľom posúdiť účinnosť, efektívnosť a ich vplyv v porovnaní s
cieľmi dobrovoľníkov pomoci EÚ. Toto monitorovanie a hodnotenie bude zahŕňať
správy uvedené v odseku 5 a ďalšie činnosti týkajúce sa špecifických aspektov
tohto nariadenia, ktoré sa môžu začať kedykoľvek v priebehu jeho
vykonávania.
2.           Vo fáze hodnotenia Komisia
zabezpečuje pravidelné konzultácie so všetkými príslušnými zainteresovanými
stranami vrátane dobrovoľníkov, vysielajúcich a hostiteľských organizácií,
miestneho obyvateľstva, ktorej sa pomoc poskytuje, humanitárnych organizácií a
pracovníkov v teréne. Výsledky hodnotenia sa spätne premietnu do návrhu
programu a do rozdelenia zdrojov.
3.           Vysielajúce organizácie,
ktoré nasadzujú dobrovoľníkov do operácií mimo Únie, zodpovedajú za
monitorovanie ich činnosti a predkladajú Komisii monitorovacie správy v
pravidelných intervaloch.
4.           Komisia pravidelne informuje
ESVČ a delegácie EÚ o činnostiach dobrovoľníkov pomoci EÚ v súlade s
príslušnými pracovnými zmluvami.
5.           Komisia predloží Európskemu
parlamentu a Rade:
(a)
priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých
výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania tohto
nariadenia počas prvých troch rokov vykonávania programu najneskôr do 31.
decembra 2017;
(b)
oznámenie o ďalšom priebehu vykonávania tohto
nariadenia najneskôr do 31. decembra 2018;
(c)
následnú hodnotiacu správu najneskôr do 31.
decembra 2021.
K záverom správ sa v prípade potreby pripoja
návrhy na zmeny a doplnenia tohto nariadenia.
KAPITOLA V
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 27
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie
nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
[ku
každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré sa predkladajú legislatívnemu orgánu
(článok
28 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 22 vykonávacích predpisov)]
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov
návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné oblasti
politiky v štruktúre ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný spôsob
hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia týkajúce
sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy riadenia a
kontroly
              2.3.    Opatrenia na
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na
výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv
na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv
na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť tretích
strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na
príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
Založenie
Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
štruktúre ABM/ABB[27]
Príslušná
oblasť politiky a súvisiace činnosti:
Oblasť
politiky 23 Humanitárna pomoc
23 02 04 –
Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
X Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[28]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické ciele
Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Hlava 4 –
Globálna Európa
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Operatívny
cieľ č. 1
Zvýšenie a
zlepšenie kapacít Únie na poskytovanie humanitárnej pomoci.
Operatívny
cieľ č. 2
Rozšírenie
odborných znalostí a spôsobilosti dobrovoľníkov v oblasti
humanitárnej pomoci a ich pracovných podmienok.
Operatívny
cieľ č. 3
Budovanie
kapacít hostiteľských organizácií a podpora dobrovoľníckej práce v tretích
krajinách.
Operatívny
cieľ č. 4
Podpora
viditeľnosti hodnôt humanitárnej pomoci Únie.
Operatívny
cieľ č. 5
Zvýšenie
súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch
s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov Únie na aktivitách
a operáciách humanitárnej pomoci.
Príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
23 02 04 –
Dobrovoľníci pomoci EÚ (Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc).
1.4.3.     Očakávané výsledky a vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Návrh:
– je základom
pre založenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc
(dobrovoľníci pomoci EÚ), ako rámca pre spoločné príspevky európskych
dobrovoľníkov k operáciám humanitárnej pomoci,
– má za cieľ posilnenie
kapacity EÚ na riešenie humanitárnych kríz, rozvoj vedomostí a skúseností
a zviditeľňovanie humanitárnych hodnôt a solidarity Únie s obeťami
prírodných katastrof a kríz spôsobených človekom v tretích krajinách,
– zodpovedá
potrebám ohrozených alebo postihnutých spoločenstiev a prispeje k budovaniu
kapacít v tretích krajinách a k zvýšeniu ich odolnosti voči katastrofám,
– rešpektuje
zásady humanity, nediskriminácie, neutrality, nestrannosti a nezávislosti
humanitárnej pomoci a jeho cieľom je prispieť k profesionalizácii poskytovania
humanitárnej pomoci,
– zabezpečí,
aby ochrana a bezpečnosť dobrovoľníkov pomoci EÚ boli prioritou,
– umožní
vyslanie európskych dobrovoľníkov do tretích krajín, pričom nedôjde k zníženiu
miestnej zamestnanosti a obmedzeniu miestnej dobrovoľníckej práce.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať realizáciu návrhu/iniciatívy.
–          počet
dobrovoľníkov pomoci EÚ vyslaných alebo pripravených na vyslanie,
–          počet
ľudí, ku ktorým sa dostala humanitárna pomoc Únie,
–          počet
vyškolených dobrovoľníkov, kvalita odbornej prípravy na základe partnerského
preskúmania a úroveň spokojnosti,
–          počet
certifikovaných vysielajúcich organizácií uplatňujúcich normy pre vysielanie a
riadenie dobrovoľníkov pomoci EÚ,
–          počet
a druhy opatrení zameraných na budovanie kapacít,
–          počet
pracovníkov a dobrovoľníkov z tretích krajín, ktorí sa zúčastňujú na
opatreniach zameraných na budovanie kapacít,
–          úroveň
vedomostí dobrovoľníkov pomoci EÚ o humanitárnej pomoci EÚ,
–          úroveň
informovanosti o dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc medzi cieľovou
populáciou v Únii, v zúčastnených a profitujúcich spoločenstvách tretích
krajín a medzi ostatnými humanitárnymi aktérmi,
–          šírenie
a preberanie noriem týkajúcich sa riadenia dobrovoľníkov pomoci EÚ zo strany
iných systémov dobrovoľníctva.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
V článku 214
ods. 5 Lisabonskej zmluvy sa uvádza zámer:
„S cieľom
vytvoriť rámec pre spoločné príspevky mladých Európanov na humanitárne činnosti
Únie sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc. Európsky
parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom prostredníctvom
nariadení ustanovia jeho štatút a spôsob jeho fungovania.“
Oznámenie
„Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé
úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“,
KOM(2010) 683.
Závery Rady
prijaté v máji 2011
Písomné
vyhlásenie EP v novembri 2011
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Pridaná
hodnota EÚ má tieto formy:
a) európsky a
nadnárodný charakter zboru dobrovoľníkov pomoci EÚ, ktorý spája občanov Únie
z rôznych členských štátov v záujme spoločného príspevku k operáciám
humanitárnej pomoci;
b) podpora
nadnárodnej spolupráce organizácií humanitárnej pomoci a zainteresovaných strán
pri realizácii akcií zboru;
c) umožnenie
úspor z rozsahu a účinkov prostredníctvom komplementárnosti a súčinnosti s
inými príslušnými vnútroštátnymi a medzinárodnými programami a programami a
politikami Únie;
d) je
hmatateľným vyjadrením hodnôt EÚ vo všeobecnosti a konkrétne vo forme
solidarity Únie a jej občanov s ľuďmi, ktorí sú najzraniteľnejší a v núdzi;
e) prispieva k
posilňovaniu aktívneho európskeho občianstva Únie tým, že umožňuje občanom Únie
v rôznom veku a s rôznymi sociálnymi, vzdelanostnými a profesionálnymi
predpokladmi, aby sa zapojili do činností v oblasti poskytovania humanitárnej
pomoci.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Tieto návrhy
vychádzajú:
– zo
skúseností získaných z pilotných projektov financovaných v rámci výziev,
uverejnených v rokoch 2011 a 2012: „Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu
pomoc – Výzva na predloženie návrhov na pilotné projekty“,
– z prieskumu
týkajúceho sa založenia Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc,
– z oznámenia
Komisie „Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce:
prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“ –
KOM(2010) 683.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi
Súlad s inými
pravidlami a predpismi:
– s článkom
215 ods. 4 zmluvy,
– s nariadením
Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci,
– na
opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc podľa tohto nariadenia, sa
neposkytuje pomoc z iných finančných nástrojov Únie.
Komisia
zabezpečí, aby žiadatelia o finančnú pomoc podľa tohto nariadenia a príjemcovia
takejto pomoci jej poskytovali informácie o finančnej pomoci prijímanej z iných
zdrojov vrátane všeobecného rozpočtu Únie a o podaných žiadostiach, na základe
ktorých majú dostať takúto pomoc.
– vyvinie sa
úsilie o synergiu a komplementárnosť s ostatnými finančnými nástrojmi Únie.
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
¨      Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR.
X Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
Finančné ustanovenia s obmedzeným trvaním:
Rozpočtové prostriedky pokrývajú obdobie od 1. 1.
2014 do 31. 12. 2020
Finančný vplyv trvá od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
(platby do 31. 12. 2023)
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[29]
X Priame centralizované hospodárenie na
úrovni Komisie
X Nepriame centralizované hospodárenie
s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
X  výkonné agentúry
–
¨  orgány zriadené Spoločenstvami[30]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku
49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami.
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Program by
realizovala Komisia (GR ECHO) buď priamo formou priameho centralizovaného
hospodárenia, alebo prostredníctvom výkonnej agentúry (nepriame hospodárenie).
Tieto dve možnosti zostávajú zatiaľ otvorené; príslušné rozhodnutie sa prijme
včas.
Zbor
dobrovoľníkov pomoci EÚ je otvorený pre účasť:
a)         občanov
a vysielajúce organizácie z pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín,
potenciálnych kandidátskych krajín a partnerských krajín Európskej susedskej
politiky, a to v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami
účasti týchto krajín na programoch Únie zriadených v príslušných rámcových
zmluvách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných dojednaniach;
b)         občanov
a vysielajúce organizácie z krajín Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO),
ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to v súlade s
podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;
c)         občanov
a vysielajúce organizácie z iných európskych krajín s výhradou uzatvorenia
dvojstranných dohôd s týmito krajinami;
d)         zamestnancov
medzinárodných organizácií, ktorí spĺňajú kritériá oprávnenosti uvedené
v článku 11 ods. 1.
2.         Táto
spolupráca bude založená podľa potreby na dodatočných finančných prostriedkoch
z partnerských krajín, ktoré sa poskytnú v súlade s postupmi dohodnutými s
týmito krajinami.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte časový
interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Akcie, na
ktoré sa poskytne finančná pomoc, sa budú pravidelne monitorovať s cieľom
sledovať ich realizáciu, a budú sa pravidelne vyhodnocovať formou nezávislého
externého hodnotenia s cieľom posúdiť ich účinnosť, efektívnosť a vplyv v
porovnaní s cieľmi zboru dobrovoľníkov pomoci EÚ, ako aj prínos zboru na úrovni
EÚ. Toto monitorovanie bude zahŕňať aj správy uvedené v článku 25 ods. 5
a ďalšie úkony týkajúce sa špecifických aspektov tohto nariadenia, pričom
predmetné úkony možno začať kedykoľvek v priebehu jeho vykonávania.
Vo fáze
hodnotenia Komisia zabezpečuje pravidelné konzultácie so všetkými príslušnými
zainteresovanými stranami vrátane dobrovoľníkov, vysielajúcich
a hostiteľských organizácií, humanitárnych organizácií a pracovníkov v
teréne. Výsledky hodnotenia sa spätne premietnu do návrhu programu a do
rozdelenia zdrojov.
Vysielajúce
organizácie, ktoré nasadzujú dobrovoľníkov do operácií mimo Únie, zodpovedajú
za monitorovanie ich činnosti a predkladajú Komisii monitorovacie správy v
pravidelných intervaloch.
Komisia
predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a) priebežnú
hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych
a kvantitatívnych aspektoch vykonávania tohto nariadenia počas prvých
troch rokov vykonávania programu, najneskôr do 31. decembra 2017;
b) oznámenie o
ďalšom priebehu vykonávania tohto nariadenia najneskôr do 31. decembra
2018;
c) následnú
hodnotiacu správu najneskôr do 31. decembra 2021.
K záverom
správ sa v prípade potreby pripoja návrhy na zmeny a doplnenia tohto
nariadenia.
Komisia
takisto pravidelne informuje ESVČ a delegácie EÚ o činnosti dobrovoľníkov
pomoci EÚ.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Program by
mohlo realizovať GR ECHO buď priamo (priame centralizované hospodárenie), alebo
prostredníctvom výkonnej agentúry (nepriame centralizované hospodárenie),
pričom jeho súčasťou bude aj prideľovanie grantov a zákaziek na služby.
V obidvoch
scenároch existujú tieto riziká:
a) riziko
týkajúce sa schopnosti partnerských organizácií (najmä málopočetných
mimovládnych organizácií) interne prispôsobiť svoju organizačnú štruktúru tak,
aby zodpovedala zmluvným finančným a výkonnostným záväzkom;
b)
bezpečnostné a prístupové obmedzenia vyplývajúce z vykonávania činností v
ozbrojených a/alebo ťažko prístupných regiónoch, v ktorých môže dôjsť k
fyzickému ohrozeniu realizátorov (dobrovoľníkov), čím sa môže ovplyvniť
realizovateľnosť operatívnych cieľov;
c) riziko
poškodenia dobrého mena Komisie spojené s inherentným rizikom podvodného zneužitia
finančných prostriedkov.
Ak sa napokon
zvolí alternatíva výkonnej agentúry, ďalším rizikom môže byť:
d) zlyhanie
koordinácie s výkonnou agentúrou, ktoré vyplýva z nejasnej definície hraníc
zodpovednosti za riadenie a kontrolu úloh delegovaných na výkonnú agentúru.
Predpokladá
sa, že väčšina rizík bude obmedzená, a v každom prípade sa budú riziká sústavne
a dôkladne monitorovať. Napríklad opatrenia na zjednodušenie sa budú
uplatňovať v súlade s revidovaným nariadením o rozpočtových pravidlách
(napr. rozšírené využívanie jednorazových platieb a paušálnych sadzieb).
Na základe
zistených mier chýb v posledných troch rokoch bude potenciálna celková
chybovosť v prípade priameho centralizovaného hospodárenia zo strany GR
ECHO pravdepodobne pod 2 %.
Pokiaľ ide o
realizáciu prostredníctvom výkonnej agentúry, vychádzajúc z predpokladanej
celkovej chybovosti agentúr (výkonná agentúra EACEA napríklad vo svojej
výročnej správe za rok 2011 uvádza mieru chybovosti 0,81 %) sa miera
nedodržiavania pravidiel predpokladá pod 2 %.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
V prípade
priameho centralizovaného hospodárenia sa využijú všeobecné kontrolné štruktúry
GR ECHO. Kontrola sa preto zameria na súlad a účinnosť zavedených
administratívnych, prevádzkových a finančných postupov a na súlad s
platnými právnymi predpismi. Tieto budú aj v pôsobnosti vnútorného auditu (IAC)
v rámci GR ECHO.
Okrem toho
budú granty a zákazky, ktoré boli zadané v rámci nástroja, predmetom následného
auditu zo strany útvaru externého auditu GR ECHO a takisto predmetom hodnotenia
externými partnermi. Ako zvyčajne, jednotlivé akcie môžu podliehať auditom a
vyšetrovaniam zo strany útvaru pre vnútorný audit (IAS), Dvora audítorov a
OLAF-u. Predpokladané náklady na kontroly GR ECHO, vychádzajúce z údajov roku
2011, sa pohybujú od 2,7 % do 3,1 %.
V prípade
realizácie prostredníctvom výkonnej agentúry bude Komisia uplatňovať kontrolné
opatrenia požadované pri výkonných agentúrach v súlade s článkom 59 nariadenia
o rozpočtových pravidlách a v súlade s nariadením Rady (ES) č.
58/2003 o výkonných agentúrach. Komisia bude okrem toho monitorovať
a kontrolovať, či výkonná agentúra sleduje primerané ciele kontroly pri
akciách, ktoré bude poverená riadiť. Tento dohľad bude súčasťou spolupráce
medzi materským GR a výkonnou agentúrou a tiež súčasťou polročne
predkladaných správ agentúry.
Hlavnými rysmi
systému vnútornej kontroly výkonnej agentúry (podľa EACEA) sú tieto:
a) finančné
toky a povinnosť oddelenosti;
b) kontrola
oprávnenosti nákladov formou predbežných kontrol (kontrola dokumentácie,
monitorovacie služobné cesty);
c) vykonávanie
dohľadu;
d) opatrenia
na zjednodušenie a harmonizáciu realizované v rámci toho istého programu a
medzi rozličnými programami (výmena osvedčených postupov);
e) jednorazové
platby a paušálne sadzby pre niektoré oblasti/akcie;
f) podávanie
správ vedenia (mesačné, štvrťročné a ročné – ako výročné správy o činnosti);
g)
centralizované predbežné kontroly pri verejnom obstarávaní, výzvach na
predloženie návrhov a dohodách o grante;
h) schopnosť
vykonávať vnútorný audit.
Činnosť
výkonných agentúr podlieha auditu a vyšetrovaniam, ktoré vykonáva útvar pre
vnútorný audit (IAS), Dvor audítorov a OLAF.
Pokiaľ ide o
náklady na kontroly, ich odhad vychádza z predchádzajúcich skúseností výkonnej
agentúry EACEA. Táto agentúra odhadla náklady na kontrolu dvoch programov,
ktoré sa majú realizovať v období 2014 – 2020: podľa údajov, ktoré
Komisia predložila vo výročnej správe o činnosti za rok 2011, predstavujú
odhadované náklady na kontroly 2,8 %, resp. 2,9 % celkových rozpočtov
týchto dvoch programov. Pri uplatnení rovnakých pomerov by sa odhadované
náklady na kontrolu založenia zboru dobrovoľníkov pomoci EÚ pohybovali v období
rokov 2014 – 2020 v rozmedzí od 6,7 mil. EUR do 6,9 mil. EUR.
Pokiaľ ide o
GR ECHO, odhaduje sa, že náklady na kontrolu spojené s jeho úlohou jedného
z materských GR by dosiahli približne 210 tis. EUR, čo predstavuje
0,1 % celkového rozpočtu. Vykonávanie takýchto kontrol spolu s
pravdepodobným účinkom nových zjednodušení v nariadení o rozpočtových
pravidlách by umožnili vyhnúť sa závažným chybám (> 2 %).
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované preventívne a ochranné opatrenia.
GR ECHO ďalej
rozpracuje svoju stratégiu boja proti podvodom v súlade s novou stratégiou
Komisie zameranou na boj proti podvodom (CAFS) prijatou 24. júna 2011 s cieľom
zabezpečiť okrem iného, aby:
vnútorné
kontroly GR ECHO súvisiace s bojom proti podvodom boli v úplnom súlade s CAFS,
prístup GR
ECHO k riadeniu rizika podvodov umožňoval zistenie rizikových oblastí podvodov
a primerané reakcie,
Európsky úrad
pre boj proti podvodom (OLAF) mohol vykonávať kontroly na mieste a inšpekcie.
S cieľom
obmedziť potenciálne podvody a nezrovnalosti sa plánujú tieto opatrenia:
– prevencia potenciálnych
podvodov a nezrovnalostí sa berie do úvahy už pri príprave programu,
prostredníctvom zjednodušenia pravidiel a širšieho využívania paušálnych
sadzieb a jednorazových súm,
– bude sa
vykonávať systematická kontrola potenciálneho dvojitého financovania
a zisťovanie príjemcov viacerých grantov,
– v prípade
vážneho podozrenia na výskyt nezrovnalostí a/alebo podvodu sa budú vykonávať ad
hoc audity.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce výdavkové rozpočtové položky
V poradí, v akom
za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Globálna Európa || DRP/NRP ([31])   || krajín EZVO[32]   || kandidátskych krajín[33]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 4 || 23 02 04 (Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc) Dobrovoľníci pomoci EÚ || DRP || ÁNO || ÁNO || NIE || ÁNO/NIE
Účasť v zbore
dobrovoľníkov pomoci EÚ bude otvorená pre ostatné európske krajiny podľa
podmienok uvedených v článku 23.
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || 4. GLOBÁLNA EURÓPA
 GR: ECHO ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Nasledujúce roky || Spolu 2014 – 2020
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 02 04 || Záväzky || (1) ||   21,200 ||   23,800 ||   27,600 ||   32,700 ||   37,900 ||   44,500 ||   51,400 ||   ||   239,100
 Platby || (2) ||   13,780 ||   18,650 ||   23,630 ||   29,895 ||   34,680 ||   40,640 ||   47,145 ||   30,680 ||   239,100
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[34]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   0
 Rozpočtové prostriedky pre GR ECHO SPOLU || Záväzky || =1+3 ||   21,200 ||   23,800 ||   27,600 ||   32,700 ||   37,900 ||   44,500 ||   51,400 ||   ||   239,100
 Platby || =2+3 ||   13,780 ||   18,650 ||   23,630 ||   29,895 ||   34,680 ||   40,640 ||   47,145 ||   30,680 ||   239,100
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 ||   || 239,100
 Platby || (5) || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   0
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 4 viacročného finančného rámca || Záväzky || =4+ 6 ||   21,200 ||   23,800 ||   27,600 ||   32,700 ||   37,900 ||   44,500 ||   51,400 ||   ||   239,100
 Platby || =5+ 6 ||   13,780 ||   18,650 ||   23,630 ||   29,895 ||   34,680 ||   40,640 ||   47,145 ||   30,680 ||   239,100
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU 2014 – 2020
 GR: ECHO ||
  Ľudské zdroje || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725
  Ostatné administratívne výdavky || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564
 GR ECHO SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Nasledujúce roky || SPOLU 2014 – 2020
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 22,409 || 25,009 || 28,889 || 33,909 || 39,239 || 45,896 || 53,083 ||   || 248,434
 Platby || 14,989 || 19,859 || 24,919 || 31,104 || 36,019 || 42,036 || 48,828 || 30,680 || 248,434
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov.
–
X  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy ò || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU 2014 – 2020
 VÝSTUPY
   || Druh[35]   || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Celkový počet výstupov || Náklady spolu
 OPERATÍVNY CIEĽ č. 1 Zvýšenie a zlepšenie kapacít Únie na poskytovanie humanitárnej pomoci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup || Register, počet stáží, počet vyslaných dobrovoľníkov || 0,014 || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137,136
 Operatívny cieľ č. 1 medzisúčet || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137,136
 Uveďte ciele a výstupy ò || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU 2014 – 2020
 VÝSTUPY
   || Druh[36]   || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Celkový počet výstupov || Náklady spolu
 OPERATÍVNY CIEĽ č. 2 Rozšírenie odborných znalostí a spôsobilosti dobrovoľníkov v oblasti humanitárnej pomoci a ich pracovných podmienok ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup || Odborná príprava dobrovoľníkov, vypracúvanie noriem || 0,0075 || 938 || 7,034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57,576
 Operatívny cieľ č. 2 medzisúčet || 938 || 7,034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57,576
 OPERATÍVNY CIEĽ č. 3 Budovanie kapacít hostiteľských organizácií a podpora dobrovoľníckej práce v tretích krajinách ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup || Počet dobrovoľníckych vedúcich / miestnych dobrovoľníkov / školenie školiteľov / počet účastníkov seminárov ||   0,00471 ||   1418 ||   6,681 ||   785 ||   3,700 ||   857 ||   4,038 ||   901 ||   4,244 ||   1037 ||   4,886 ||   849 ||   3,999 ||   1263 ||   6,000 ||   7110 ||   33,549
 Operatívny cieľ č. 3 medzisúčet || 1418 || 6,681 || 785 || 3,700 || 857 || 4,038 || 901 || 4,244 || 1037 || 4,886 || 849 || 3,999 || 1263 || 6,000 || 7110 || 33,549
 Uveďte ciele a výstupy ò || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU 2014 – 2020 ||
 VÝSTUPY ||
   || Druh[37]   || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Celkový počet výstupov || Náklady spolu ||
 || OPERATÍVNY CIEĽ č. 4 Podpora viditeľnosti hodnôt humanitárnej pomoci Únie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – Výstup || Rozvoj siete dobrovoľníkov pomoci EÚ; konferencie, komunikácia, zviditeľňovanie, počet určených online dobrovoľníkov || 0,00081 || 300 || 1,737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7,488
 || Operatívny cieľ č. 4 medzisúčet || 300 || 1,737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7,488
 || OPERATÍVNY CIEĽ č. 5 Zvýšenie súdržnosti a zladenosti dobrovoľníckej činnosti v členských štátoch s cieľom rozšíriť možnosti účasti občanov Únie na aktivitách a operáciách humanitárnej pomoci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – Výstup || Vypracúvanie noriem, revízia, certifikačný mechanizmus ||   ||   || 0,477 ||   || 0,464 ||   || 0,538 ||   || 0,364 ||   || 0,433 ||   || 0,575 ||   || 0,500 ||   || 3,351
 || Operatívny cieľ č. 5 medzisúčet ||   || 0,477 ||   || 0,464 ||   || 0,538 ||   || 0,364 ||   || 0,433 ||   || 0,575 ||   || 0,500 ||   || 3,351
 || NÁKLADY SPOLU || 3032 || 21,200 || 3137 || 23,800 || 4124 || 27,600 || 4820 || 32,700 || 5790 || 37,900 || 6334 || 44,500 || 7154 || 51,400 || 34391 || 239,100
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
X  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725
 Ostatné administratívne výdavky || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 Mimo OKRUHU 5[38] viacročného finančného rámca   || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa || neuvádza sa
 SPOLU || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
Tieto údaje sa upravia v súlade s výsledkami
plánovaného postupu externého zabezpečovania.
3.2.3.2.  Odhadované potreby ľudských
zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
X  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských
zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo
najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 7
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času – FTE)[39]
 XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 6 || 6 || 6 || 6 || 8 || 8 || 11
 XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[40]   || – ústredie[41]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegácie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 12 || 12 || 12 || 12 || 14 || 14 || 18
23 predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Tieto údaje sa
upravia v súlade s výsledkami plánovaného postupu externého zabezpečovania.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Vypracúvanie politík a koncepcií. Vykonávacie predpisy a opatrenia.
 Externí zamestnanci || Spravovanie dohôd o grantoch a zákaziek; vykonávanie a sledovanie práce pri realizácii politík; administratívna podpora.
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
X  Návrh/iniciatíva je v súlade s návrhom Komisie
na nový viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 podľa oznámenia Rozpočet
stratégie Európa 2020 [KOM(2011) 500 v konečnom znení]
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[42].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
[…]
3.2.5.     Účasť tretích strán na
financovaní
–
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.
–
Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami, podľa odhadu uvedeného v tejto tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3
desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

Návrh zahŕňa účasť tretích strán
na financovaní, a to z krajín EZVO, ktoré sú členmi EHP,
pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych
krajín využívajúcich výhody predprístupovej stratégie, ako aj z partnerských
krajín Európskej susedskej politiky.
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Uveďte spôsob výpočtu
vplyvu na príjmy.
[…]
[1]               Štandardný Eurobarometer 73/2010, osobitný prieskum Eurobarometra
č. 343/2010 a špeciálny Eurobarometer 384/2012.
[2]               KOM(2010) 683.
[3]               Závery Rady o Európskom dobrovoľníckom zbore pre
humanitárnu pomoc z 25. mája 2011.
[4]               Písomné vyhlásenie Európskeho parlamentu č. 25/2011 z 9.
mája 2011.
[5]               V roku 2010 v Bruseli a v roku 2011 v Budapešti – kde sa
aktívne zúčastnilo viac než 150 zainteresovaných organizácií.
[6]               COHAFA.
[7]               SG, SJ, GR BUDG, GR DEVCO, FPIS, EEAS, GR EAC, EACEA, GR
EMPL, GR ELARG.
[8]               Dva kapitalizačné semináre boli zorganizované v decembri
2011 a v júni 2012 v Bruseli s viac než 70 účastníkmi.
[9]               Ú. v. EÚ C 25, 2008, s. 1.
[10]             Ú. v. ES L 11, 2003, s. 1.
[11]             KOM(2011) 681 v konečnom znení.
[12]             Zriadené rozhodnutím X/XX o
mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany.
[13]             KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[14]             Ú. v. EÚ C 25, 2008, s. 1.
[15]             Zatiaľ neuverejnené.
[16]             Oznámenie Komisie KOM(2010) 683
„Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé
úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc“ (Ú. v. EÚ C 121,
2011, s. 59).
[17]             Oznámenie Komisie „Obnovená stratégia
EÚ pre sociálnu zodpovednosť podnikov na obdobie rokov 2011 – 2014“ KOM(2011)
681 v konečnom znení (Ú. v. EÚ C 37, 2012, s. 24).
[18]             Oznámenie Komisie KOM(2011) 933 (Ú. v. EÚ C 102, 2012, s.
35).
[19]             Oznámenie Komisie KOM(2011) 568
„Oznámenie o politikách EÚ a dobrovoľníctve: uznávanie a podpora cezhraničných dobrovoľných aktivít v EÚ“ (Ú.
v. EÚ C 335, 2011, s. 19).
[20]             Zatiaľ neuverejnené.
[21]             Ú. v. ES L 312, 1995, s. 1.
[22]             Ú. v. ES L 292, 1996, s. 2.
[23]             Ú. v. ES L 136, 1999, s. 1.
[24]             Ú. v. EÚ L 55, 2011, s. 13.
[25]             Ú. v. ES L 8, 2001, s. 1.
[26]             Ú. v. ES L 281, 1995, s. 31.
[27]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[28]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo
b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[29]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a
odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[30]             Podľa článku 185 nariadenia o
rozpočtových pravidlách.
[31]             DRP = diferencované rozpočtové
prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky
[32]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[33]             Kandidátske krajiny a prípadne
potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.
[34]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií
Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy
výskum.
[35]             Výstupy znamenajú dodané produkty a
služby (napr.: počet financovaných
výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[36]             Výstupy znamenajú dodané produkty a
služby (napr.: počet financovaných
výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[37]             Výstupy znamenajú dodané produkty a
služby (napr.: počet financovaných
výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[38]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií
Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy
výskum.
[39]             ZZ = zmluvný zamestnanec; DAZ =
dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[40]             Pod stropom pre externých
zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky
„BA“).
[41]             Najmä pre štrukturálne fondy,
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond
pre rybné hospodárstvo (EFRH).
[42]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[43]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy
po odčítaní 25 % nákladov na výber.