               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 4. 2022
            COM(2022) 176 final
            2022/0116(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore pre DHP zriadenom Dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo Výbore pre DHP zriadenom Dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov a kódexu správania.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jeho členskými štátmi na strane druhej

               Cieľom Dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „dohoda“) je:

               a)umožniť Ghane využívať rozšírený prístup na trh poskytnutý Úniou v rámci rokovaní DHP, a tak predísť narušeniu obchodu medzi Ghanou a Úniou po 31. decembri 2007 po uplynutí platnosti prechodného obchodného režimu na základe Dohody z Cotonou, kým sa čaká na uzatvorenie úplnej DHP;

               b)stanoviť základ pre rokovania o DHP, ktorá prispeje k zmierňovaniu chudoby, podporí regionálnu integráciu, hospodársku spoluprácu a dobrú správu vecí verejných v západnej Afrike a zlepší schopnosti západnej Afriky v oblasti obchodnej politiky a v záležitostiach týkajúcich sa obchodu;

               c)podporiť pokojnú a postupnú integráciu Ghany do svetového hospodárstva v súlade s jej politickými rozhodnutiami a prioritami rozvoja;

               d)posilniť existujúce prepojenia medzi zmluvnými stranami na základe solidarity a vzájomného záujmu;

               e)vypracovať dohodu, ktorá je v súlade s článkom XXIV dohody GATT z roku 1994.

               Dohoda medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej sa predbežne vykonáva od 15. decembra 2016.

               2.2.Výbor pre DHP

               V článku 73 dohody sa hovorí o zriadení Výboru pre DHP, ktorý je zodpovedný za správu vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahuje dohoda, a za splnenie všetkých úloh uvedených v dohode. V dohode sa tiež stanovuje, že výbor si určí pravidlá organizácie a fungovania. Výbor preto prijal svoj rokovací poriadok
                  1
               .

               V hlave V (Predchádzanie sporom a ich urovnávanie), článku 59 (Rokovací poriadok) sa stanovuje, že postupy urovnávania sporov uvedené v kapitole 3 tejto hlavy sa riadia rokovacím poriadkom, ktorý prijme Výbor pre DHP v priebehu troch mesiacov od svojho ustanovenia. V článku 64 ods. 2 sa stanovuje, že k rokovaciemu poriadku je pripojený kódex správania. Je vhodné, aby sa na rozhodcov vzťahoval kódex správania pre mediátorov.

               2.3.Pripravovaný akt Výboru pre DHP

               Výbor pre DHP má v druhom polroku 2022 prijať rozhodnutie týkajúce sa jeho rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov (ďalej len „pripravovaný akt“). Účelom pripravovaného aktu je stanoviť rokovací poriadok, ktorým sa riadi urovnávanie sporov, a súvisiaci kódex správania.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Týmto návrhom rozhodnutia Rady sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo Výbore pre DHP zriadenom na základe dohody v súvislosti s rokovacím poriadkom pre urovnávanie sporov a súvisiacim kódexom správania. Je vhodné, aby sa na rozhodcov vzťahoval kódex správania pre mediátorov.

               Zmluvné strany dohody rokovali o pripravovanom rokovacom poriadku pre urovnávanie sporov a dohodli sa, že v závislosti od rozhodovacích postupov Únie by mal Výbor pre DHP prijať tento rokovací poriadok pre urovnávanie sporov v druhom polroku 2022.

               Podstata pripravovaného rokovacieho poriadku a súvisiaceho kódexu správania je podobná podstate rokovacích poriadkov a súvisiacich kódexov správania iných obchodných dohôd Únie.

               Rokovací poriadok je nevyhnutný na dotvorenie inštitucionálneho rámca dohody, a teda na zabezpečenie jej bezproblémového vykonávania.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Výbor pre DHP je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a Ghanou.

               Akt, ktorý má Výbor pre DHP prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami, keďže sa ním stanovia záväzné právne pravidlá urovnávania sporov medzi zmluvnými stranami dohody.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Podľa článku 46 dohody sa mechanizmus na predchádzanie sporom a ich urovnávanie stanovený v hlave V dohody neuplatňuje na hlavu II dohody („Partnerstvo pre rozvoj“). Z toho vyplýva, že mechanizmus na predchádzanie sporom a ich urovnávanie podľa hlavy V sa uplatňuje na spory týkajúce sa obchodných záležitostí, ktoré z hľadiska Únie patria do spoločnej obchodnej politiky. Preto sa na spory týkajúce sa obchodných záležitostí bude vzťahovať aj rokovací poriadok a súvisiaci kódex správania, ktoré má prijať Výbor pre DHP podľa článku 59 a článku 64 ods. 2 hlavy V dohody.

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti je jasné, že obsah pripravovaného aktu sa týka spoločnej obchodnej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom Výboru pre DHP sa zavedie rokovací poriadok pre urovnávanie sporov podľa dohody, je vhodné ho po prijatí uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2022/0116 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore pre DHP zriadenom Dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európska únia a jej členské štáty podpísali 28. júla 2016 Dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej
                  3
                (ďalej len „dohoda“). Dohoda medzi EÚ a jej členskými štátmi na jednej strane a Ghanou na strane druhej sa predbežne vykonáva od 15. decembra 2016
                  4
               .

               (2)Podľa článku 73 ods. 3 dohody je Výbor pre DHP zodpovedný za správu vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahuje uvedená dohoda, a za splnenie všetkých úloh zmienených v uvedenej dohode.

               (3)Podľa článku 59 sa postupy urovnávania sporov riadia rokovacím poriadkom, ktorý Výbor pre DHP prijme v priebehu troch mesiacov od svojho ustanovenia.

               (4)Podľa článku 64 ods. 2 je k rokovaciemu poriadku pripojený kódex správania. Úlohou kódexu správania je stanoviť hlavné zásady, práva a povinnosti, ktoré musia dodržiavať rozhodcovia. Je vhodné, aby sa kódex správania pre rozhodcov vzťahoval mutatis mutandis na mediátorov.

               (5)Výbor pre DHP má prijať rozhodnutie týkajúce sa rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov v druhom polroku 2022.

               (6)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo Výbore pre DHP, keďže v pripravovanom rozhodnutí Výboru pre DHP sa stanovia právne záväzné pravidlá urovnávania sporov,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie, vychádza z prílohy k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Výboru pre DHP zriadeného podľa Dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej č. 1/2021 z 29. júla 2021 týkajúce sa prijatia rokovacieho poriadku Výboru pre DHP (Ú. v. EÚ L 459, 22.12.2021, s. 3).

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, vec C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Dočasná dohoda o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (Ú. v. EÚ L 287, 21.10.2016, s. 3).

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1850 z 21. novembra 2008 o podpise a predbežnom vykonávaní Dočasnej dohody o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 4. 2022
            COM(2022) 176 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore pre DHP zriadenom Dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov

               PRIPOJENÝ DOKUMENT

               ROZHODNUTIE VÝBORU PRE DHP č. …/2022

               zriadeného Dočasnou dohodou o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku pre urovnávanie sporov

               VÝBOR PRE DHP,

               so zreteľom na Dočasnú dohodu o hospodárskom partnerstve medzi Ghanou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej
                  1
                (ďalej len „dohoda“), podpísanú v Bruseli 28. júla 2016, a najmä na jej článok 59,

               Keďže v dohode sa stanovuje, že postupy urovnávania sporov sa riadia rokovacím poriadkom, ktorý prijme Výbor pre DHP. Prílohu k tomuto rokovaciemu poriadku tvorí kódex správania.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rokovací poriadok pre urovnávanie sporom sa ustanovuje v znení, ktoré sa uvádza v prílohe.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V ... dňa ...

               PRÍLOHA

               ROKOVACÍ PORIADOK PRE UROVNÁVANIE SPOROV

               a) Vymedzenie pojmov

               1.V kapitole 3 (Postupy urovnávania sporov) dohody a podľa tohto rokovacieho poriadku sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               a)„administratívni zamestnanci“ v súvislosti s členom rozhodcovského tribunálu sú iné fyzické osoby než asistenti, ktoré tento člen rozhodcovského tribunálu riadi a kontroluje;

               b)„poradca“ je fyzická osoba, ktorú si zmluvná strana vybrala, aby jej radila alebo pomáhala pri konaniach rozhodcovského tribunálu;

               c)„asistent“ je fyzická osoba, ktorá za podmienok vymenovania a pod vedením a kontrolou člena rozhodcovského tribunálu vyhľadáva informácie a podklady alebo pomáha tomuto členovi rozhodcovského tribunálu;

               d)„žalujúca zmluvná strana“ je ktorákoľvek zmluvná strana, ktorá žiada zriadenie rozhodcovského tribunálu podľa článku 49 (Začatie rozhodcovského konania) dohody;

               e)„deň“ je kalendárny deň;

               f)„rozhodcovský tribunál“ je rozhodcovský tribunál zriadený podľa článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) dohody;

               g)„člena rozhodcovského tribunálu“ alebo „rozhodca“ je člen rozhodcovského tribunálu;

               h)„žalovaná zmluvná strana“ je zmluvná strana, ktorá údajne porušuje ustanovenia upravené touto dohodou;

               i)„zástupca zmluvnej strany“ je zamestnanec alebo ľubovoľná fyzická osoba vymenovaná ústredným orgánom štátnej správy alebo vládnou agentúrou, alebo akýmkoľvek iným verejnoprávnym subjektom zmluvnej strany, ktorá túto zmluvnú stranu zastupuje v prípade sporu podľa dohody.

               b) Oznámenia

               2.Akákoľvek žiadosť, oznam, písomné podanie alebo iný dokument:

               a)rozhodcovského tribunálu sa zasielajú obom zmluvným stranám súčasne;

               b)jednej zmluvnej strany, ktoré sú určené rozhodcovskému tribunálu, sa skopírujú a zašlú druhej zmluvnej strane v rovnakom čase a

               c)jednej zmluvnej strany, ktoré sú určené druhej zmluvnej strane, sa prípadne skopírujú a zašlú rozhodcovskému tribunálu v rovnakom čase.

               3.Akékoľvek oznámenie uvedené v bode 2 sa vykonáva e-mailom, prípadne akýmkoľvek iným telekomunikačným prostriedkom, ktorý poskytuje záznam o jeho odoslaní. Oznámenie sa pokladá za doručené v deň, keď bolo odoslané, ak sa nepreukáže niečo iné.

               4.Všetky oznámenia sa zasielajú Generálnemu riaditeľstvu Európskej komisie pre obchod na strane Únie a hlavnému riaditeľovi ghanského ministerstva obchodu a priemyslu na strane Ghany.

               5.Drobné chyby administratívnej povahy v žiadosti, ozname, písomnom podaní alebo inom dokumente týkajúcom sa konania rozhodcovského tribunálu možno opraviť doručením nového dokumentu, v ktorom sa zmeny jasne vyznačia.

               6.Ak posledný deň doručenia dokumentu pripadne na deň, ktorý je pre inštitúcie Európskej únie alebo vládu Ghany nepracovný, lehota doručenia dokumentu sa skončí v prvý nasledujúci pracovný deň.

               c) Vymenovanie členov rozhodcovského tribunálu

               7.Ak sa podľa článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) odseku 3 dohody vyberie člen rozhodcovského tribunálu žrebovaním, spolupredseda Výboru pre DHP za žalujúcu zmluvnú stranu bezodkladne informuje spolupredsedu za žalovanú zmluvnú stranu o dátume, čase a mieste žrebovania. Spolupredseda Výboru pre DHP za žalujúcu zmluvnú stranu alebo jeho zástupca sa vyzvú, aby uskutočnili žrebovanie, ako sa stanovuje v článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) odsekov 3 a 4. Spolupredseda Výboru pre DHP za žalujúcu zmluvnú stranu môže takýto výber člena rozhodcovského tribunálu žrebovaním delegovať.

               8.Spolupredseda Výboru pre DHP za žalujúcu zmluvnú stranu vyberá žrebovaním člena alebo predsedu rozhodcovského tribunálu do piatich dní od uplynutia lehoty uvedenej v článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) odseku 2, ak ktorýkoľvek z čiastkových zoznamov uvedených v článku 64 (Zoznam rozhodcov) odseku 1:

               a)nepozostáva z osôb, ktoré boli formálne navrhnuté jednou alebo oboma zmluvnými stranami na účely vypracovania tohto čiastkového zoznamu, alebo

               b)už neobsahuje aspoň päť osôb, ktoré v danom čiastkovom zozname zostali.

               Spolupredseda Výboru pre DHP za žalujúcu zmluvnú stranu môže takýto výber člena rozhodcovského tribunálu žrebovaním delegovať.

               9.Spolupredseda Výboru pre DHP za žalujúcu zmluvnú stranu písomne oznámi každej fyzickej osobe, ktorá bola vybratá za člena rozhodcovského tribunálu, jej vymenovanie do tejto funkcie. Každá osoba obom zmluvným stranám potvrdí svoju dostupnosť do piatich dní odo dňa, keď bola informovaná o svojom vymenovaní. Na účely určenia dátumu zriadenia rozhodcovského tribunálu podľa článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) odseku 5 dohody sa za deň, keď boli vybraní členovia rozhodcovského tribunálu, považuje deň, keď posledný z troch vybraných členov rozhodcovského tribunálu oznámil, že súhlasí s vymenovaním.

               d) Mandát

               10.Ak sa zmluvné strany do piatich dní odo dňa zriadenia rozhodcovského tribunálu nedohodnú inak, mandátom rozhodcovského tribunálu je:

               „preskúmať na základe príslušných ustanovení tejto dohody, ktoré zmluvné strany citujú, záležitosť uvedenú v žiadosti o zriadenie rozhodcovského tribunálu, dospieť k zisteniam o súlade predmetného opatrenia s ustanoveniami dohody uvedenými v článku 46 (Rozsah pôsobnosti) a predložiť správu v súlade s článkami 51 (Priebežná správa tribunálu) a 52 (Rozhodnutie rozhodcovského tribunálu).“

               11.Ak sa zmluvné strany dohodnú na inom mandáte, oznámia ho rozhodcovskému tribunálu v lehote stanovenej v bode 10.

               e) Funkcie rozhodcovského tribunálu

               12.Rozhodcovský tribunál:

               a)objektívne posudzuje predloženú záležitosť vrátane skutkových okolností prípadu a uplatniteľnosti zahrnutých ustanovení a súladu s nimi;

               b)uvádza vo svojich rozhodnutiach a správach skutkové zistenia, použiteľnosť zahrnutých ustanovení a základné odôvodnenie všetkých svojich zistení a záverov; a

               c)mal by uskutočňovať pravidelné konzultácie so zmluvnými stranami a vytvoriť náležité možnosti na dosiahnutie vzájomne dohodnutého riešenia.

               13.Rozhodcovský tribunál berie do úvahy aj príslušné výklady uvedené v správach porôt WTO a Odvolacieho orgánu WTO, ktoré prijal orgán WTO na urovnávanie sporov.

               f) Organizačné stretnutie

               14.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, zídu sa s rozhodcovským tribunálom do siedmich dní po jeho zriadení, aby rozhodli o otázkach, ktoré strany alebo rozhodcovský tribunál považujú za vhodné, vrátane:

               a)odmien a výdavkov, ktoré sa majú vyplatiť členom rozhodcovského tribunálu, pokiaľ sa to nedohodne skôr. Odmena je v súlade s normami WTO;

               b)odmien, ktoré sa majú vyplatiť asistentom, pokiaľ sa nedohodne skôr. Celková výška odmeny asistenta alebo asistentov každého člena rozhodcovského tribunálu neprekročí 50 % odmeny daného člena rozhodcovského tribunálu;

               c)časového rozvrhu konania a

               d)ad hoc postupov na ochranu dôverných informácií.

               15.Členovia rozhodcovského tribunálu a zástupcovia zmluvných strán sa môžu na tomto stretnutí zúčastniť aj cez telefón alebo videokonferenciu.

               g) Písomné podania

               16.Žalujúca zmluvná strana doručí svoje písomné podanie najneskôr 20 dní od dátumu zriadenia rozhodcovského tribunálu. Žalovaná zmluvná strana doručí svoje písomné podanie najneskôr do 20 dní od dátumu doručenia písomného podania žalujúcej zmluvnej strany.

               h) Fungovanie rozhodcovského tribunálu

               17.Predseda rozhodcovského tribunálu predsedá všetkým jeho zasadnutiam. Rozhodcovský tribunál môže na predsedu delegovať právomoc prijímať správne a procesné rozhodnutia.

               18.Ak nie je v kapitole 3 dohody (Postupy pre urovnávanie sporov) alebo v tomto rokovacom poriadku stanovené inak, môže rozhodcovský tribunál vykonávať svoje činnosti akýmikoľvek prostriedkami vrátane telefónu, faxového prenosu alebo počítačového spojenia.

               19.Na rokovaní rozhodcovského tribunálu sa môžu zúčastniť len členovia rozhodcovského tribunálu, ale rozhodcovský tribunál môže povoliť prítomnosť na týchto rokovaniach svojim asistentom.

               20.Za vypracovanie akéhokoľvek rozhodnutia alebo správy je zodpovedný výlučne rozhodcovský tribunál a táto zodpovednosť sa nesmie delegovať.

               21.Ak vznikne procesná otázka, ktorá nie je upravená kapitolou 3 (Postupy pre urovnávanie sporov) dohody, rozhodcovský tribunál môže po konzultácii so zmluvnými stranami prijať vhodný postup, ktorý je zlučiteľný s uvedenými ustanoveniami.

               22.Keď rozhodcovský tribunál usúdi, že je potrebné zmeniť niektoré iné lehoty týkajúce sa konania, než sú lehoty stanovené v kapitole 3 (Postupy pre urovnávanie sporov) dohody, alebo vykonať nejakú inú procesnú alebo administratívnu úpravu, najprv konzultuje so zmluvnými stranami a následne ich písomne informuje o dôvodoch tejto zmeny alebo úpravy a potrebnej lehote alebo úprave.

               i) Náhrada

               23.Keď sa zmluvná strana domnieva, že člen rozhodcovského tribunálu nespĺňa požiadavky stanovené v kódexe správania pre členov rozhodcovského tribunálu a mediátorov (príloha I k tomuto rokovaciemu poriadku) a že z tohto dôvodu by mal byť nahradený, táto zmluvná strana to oznámi druhej zmluvnej strane 15 dní od získania dostatočných dôkazov o údajnom neplnení požiadaviek kódexu správania zo strany príslušného člena rozhodcovského tribunálu.

               24.Zmluvné strany vykonajú konzultácie do 15 dní od oznámenia uvedeného v bode 23. Informujú člena rozhodcovského tribunálu o jeho údajnom nesplnení požiadaviek a môžu ho požiadať o prijatie krokov na zlepšenie. Takisto môžu, ak sa tak dohodnú, zbaviť člena rozhodcovského tribunálu funkcie a vybrať nového člena rozhodcovského tribunálu v súlade s článkom 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) dohody.

               25.Ak sa zmluvné strany nedokážu dohodnúť na potrebe nahradiť iného člena rozhodcovského tribunálu, než je predseda rozhodcovského tribunálu, ktorákoľvek zmluvná strana môže požiadať o predloženie tejto záležitosti predsedovi rozhodcovského tribunálu, ktorého rozhodnutie je konečné.

               Ak predseda rozhodcovského tribunálu usúdi, že člen rozhodcovského tribunálu nespĺňa požiadavky stanovené v kódexe správania pre členov rozhodcovského tribunálu a mediátorov, vyberie sa nový člen tribunálu v súlade s článkom 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) dohody.

               26.Ak sa zmluvné strany nedokážu dohodnúť na potrebe nahradiť predsedu, ktorákoľvek zmluvná strana môže požiadať, aby sa táto záležitosť predložila jednému zo zostávajúcich členov skupiny jednotlivcov z čiastkového zoznamu predsedov vypracovaného v súlade s článkom 64 (Zoznam rozhodcov) dohody. Meno tohto člena vyberie žrebovaním spolupredseda Výboru pre DHP zo žiadajúcej zmluvnej strany alebo osoba poverená predsedom. Rozhodnutie vybranej osoby o potrebe nahradenia predsedu je konečné.

               Ak sa táto osoba domnieva, že predseda nespĺňa požiadavky stanovené v kódexe správania pre členov rozhodcovského tribunálu a mediátorov, vyberie sa nový predseda v súlade s článkom 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) dohody.

               27.Lehota na doručenie správy alebo rozhodnutia sa predĺži o čas potrebný na vymenovanie nového člena rozhodcovského tribunálu.

               j) Pozastavenie a ukončenie činnosti

               28.Na základe spoločného návrhu zmluvných strán rozhodcovský tribunál kedykoľvek pozastaví svoju prácu na čas, na ktorom sa strany dohodli a ktorý nepresiahne 12 po sebe nasledujúcich mesiacov. Rozhodcovský tribunál obnoví svoju prácu pred skončením obdobia pozastavenia na základe spoločného písomného návrhu zmluvných strán alebo na konci obdobia pozastavenia na základe písomného návrhu ktorejkoľvek zo zmluvných strán. Žiadajúca zmluvná strana doručí druhej zmluvnej strane príslušné oznámenie. Ak zmluvná strana nepožiada o obnovenie činnosti rozhodcovského tribunálu pri uplynutí obdobia, počas ktorého bolo konanie pozastavené, právomoc rozhodcovského tribunálu zanikne a postup urovnania sporu sa ukončí. V prípade pozastavenia práce rozhodcovského tribunálu sa príslušné lehoty podľa tohto oddielu predĺžia o obdobie, počas ktorého bola pozastavená práca rozhodcovského tribunálu.

               k) Vypočutia

               29.Predseda rozhodcovského tribunálu na základe časového rozvrhu určeného v súlade s bodom 14 a po konzultácii so zmluvnými stranami a s ostatnými členmi rozhodcovského tribunálu oznámi zmluvným stranám dátum, čas a miesto vypočutia. Tieto informácie zverejní zmluvná strana, na ktorej území sa vypočutie uskutoční, okrem prípadu, keď je vypočutie neverejné.

               30.Ak sa zmluvné strany nedohodnú inak, vypočutie sa koná v Bruseli, ak je žalujúcou zmluvnou stranou Ghana, a v Akkre, ak je žalujúcou zmluvnou stranou Európska únia. Náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s logistickým zabezpečením vypočutia, znáša žalovaná zmluvná strana.

               31.Ak sa tak zmluvné strany dohodnú, môže rozhodcovský tribunál zvolať aj ďalšie vypočutia.

               32.Všetci členovia rozhodcovského tribunálu sa zúčastňujú na celom priebehu vypočutia.

               33.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, na vypočutí sa bez ohľadu na to, či je verejné, môžu zúčastniť tieto osoby:

               a)zástupcovia zmluvnej strany;

               b)poradcovia;

               c)asistenti a administratívni zamestnanci;

               d)tlmočníci, prekladatelia a súdni zapisovatelia rozhodcovského tribunálu a

               e)odborníci podľa rozhodnutia rozhodcovského tribunálu podľa článku 60 (Informácie a technické poradenstvo) dohody.

               34.Najneskôr päť dní pred dátumom vypočutia každá zmluvná strana doručí rozhodcovskému tribunálu a druhej zmluvnej strane zoznam mien osôb, ktoré v mene tejto zmluvnej strany prednesú na vypočutí ústne argumentácie alebo prezentácie, ako aj zoznam mien ostatných zástupcov a poradcov, ktorí sa na vypočutí zúčastnia.

               35.Rozhodcovský tribunál vedie vypočutie nasledujúcim spôsobom, pričom zabezpečí, aby žalujúca zmluvná strana a žalovaná zmluvná strana, mali k dispozícii rovnaký čas na argumentáciu a protiargumentáciu:

               Argumentácia

               a)argumentácia žalujúcej zmluvnej strany;

               b)argumentácia žalovanej zmluvnej strany.

               Protiargumentácia

               a)replika žalujúcej zmluvnej strany;

               b)duplika žalovanej zmluvnej strany.

               36.Rozhodcovský tribunál môže klásť otázky ktorejkoľvek zo zmluvných strán kedykoľvek počas vypočutia.

               37.Rozhodcovský tribunál zabezpečí vyhotovenie prepisu vypočutia a jeho doručenie zmluvným stranám čo najskôr po skončení vypočutia. Zmluvné strany môžu k prepisu predložiť pripomienky a rozhodcovský tribunál môže tieto pripomienky zvážiť.

               38.Každá zmluvná strana môže do 10 dní od dátumu vypočutia doručiť doplňujúce písomné podanie týkajúce sa akejkoľvek záležitosti, ktorá sa vyskytne počas vypočutia.

               l) Písomné otázky

               39.Rozhodcovský tribunál sa môže kedykoľvek v priebehu konania písomne obrátiť s otázkami na jednu alebo obe zmluvné strany. Otázky položené jednej zmluvnej strane sa zašlú v kópii druhej zmluvnej strane.

               40.Každá zmluvná strana takisto poskytne druhej zmluvnej strane kópiu svojej odpovede na otázky položené rozhodcovským tribunálom. Každá zmluvná strana má možnosť predložiť písomné pripomienky k odpovediam druhej zmluvnej strany do piatich dní od doručenia takejto kópie.

               41.Na žiadosť zmluvnej strany alebo z vlastného podnetu môže rozhodcovský tribunál získavať od zmluvných strán relevantné informácie, ktoré považuje za potrebné a vhodné. Zmluvné strany musia bezodkladne a v plnej miere odpovedať na akúkoľvek žiadosť rozhodcovského tribunálu o informácie.

               m) Dôvernosť

               42.Každá zmluvná strana a rozhodcovský tribunál zaobchádzajú so všetkými informáciami, ktoré druhá zmluvná strana predložila rozhodcovskému tribunálu a označila za dôverné, ako s dôvernými informáciami. Ak jedna zo zmluvných strán predloží rozhodcovskému tribunálu písomné podanie, ktoré obsahuje dôverné informácie, do 15 dní poskytne aj podanie bez dôverných informácií, ktoré sa sprístupní verejnosti.

               43.Žiadne z ustanovení tohto rokovacieho poriadku nebráni tomu, aby zmluvná strana zverejnila vyhlásenia k svojim vlastným stanoviskám, pokiaľ pri uvádzaní odkazu na informácie predložené druhou zmluvnou stranou nezverejní žiadne informácie, ktoré táto druhá zmluvná strana označila za dôverné.

               44.Príslušné časti vypočutia pred rozhodcovským tribunálom sa uskutočňujú na neverejnom zasadnutí v prípadoch, keď podanie a argumentácie zmluvnej strany obsahujú dôverné informácie. Zmluvné strany zachovajú dôvernosť vypočutí rozhodcovského tribunálu, ak sú vypočutia neverejné.

               n) Jednostranné kontakty

               45.Rozhodcovský tribunál sa nesmie stretávať ani komunikovať so žiadnou zmluvnou stranou v neprítomnosti druhej zmluvnej strany.

               46.Člen rozhodcovského tribunálu nerokuje o žiadnych aspektoch predmetu konania s jednou zmluvnou stranou alebo s oboma zmluvnými stranami v neprítomnosti ostatných členov rozhodcovského tribunálu.

               o) Podania amicus curiae

               47.Pokiaľ sa zmluvné strany do piatich dní od zriadenia rozhodcovského tribunálu nedohodnú inak, rozhodcovský tribunál môže prijímať nevyžiadané písomné podania od fyzických osôb ktorejkoľvek zmluvnej strany alebo právnických osôb usadených na území ktorejkoľvek zmluvnej strany, ktoré sú nezávislé od orgánov štátnej správy zmluvných strán, za predpokladu, že:

               a)rozhodcovskému tribunálu sa doručia do 10 dní od dátumu zriadenia tribunálu;

               b)sú stručné a nepresahujú 15 strán vrátane akýchkoľvek príloh, pri dvojitom riadkovaní;

               c)priamo sa týkajú skutkovej alebo právnej otázky, ktorú posudzuje rozhodcovský tribunál;

               d)obsahujú opis osoby, ktorá predkladá podanie, v prípade fyzickej osoby aj jej štátnu príslušnosť a v prípade právnickej osoby jej miesto sídla, charakter jej činností, jej právne postavenie, všeobecné ciele a zdroj jej financovania;

               e)špecifikuje sa v nich charakter záujmu danej osoby na konaní rozhodcovského tribunálu a

               f)vypracujú sa v jazykoch, ktoré si zmluvné strany vybrali v súlade s bodmi 54 a 55 tohto rokovacieho poriadku.

               48.Podania sa doručia zmluvným stranám na vyjadrenie pripomienok. Zmluvné strany môžu do 10 dní od doručenia podania predložiť svoje pripomienky rozhodcovskému tribunálu.

               49.Rozhodcovský tribunál uvedie vo svojej správe všetky podania, ktoré mu boli doručené podľa bodu 47. Rozhodcovský tribunál nie je povinný zaoberať sa vo svojej správe argumentáciou uvedenou v týchto podaniach, ale ak tak urobí, zohľadní takisto všetky pripomienky predložené zmluvnými stranami podľa bodu 48.

               p) Naliehavé prípady

               50.V naliehavých prípadoch uvedených v článku 52 (Rozhodnutie rozhodcovského tribunálu) odseku 2 dohody rozhodcovský tribunál po konzultácii so zmluvnými stranami podľa potreby upraví lehoty uvedené v tomto rokovacom poriadku s výnimkou lehôt uvedených v bode 10 (Mandát). Rozhodcovský tribunál tieto úpravy oznámi zmluvným stranám.

               51.Ak o to niektorá zmluvná strana požiada, rozhodcovský tribunál do 10 dní od svojho zriadenia rozhodne, či sa prípad týka naliehavých záležitostí.

               q) Náklady

               52.Každá zmluvná strana sama znáša náklady, ktoré jej vznikajú v súvislosti s účasťou na konaní rozhodcovského tribunálu.

               53.Bez toho, aby bol dotknutý bod 30, zmluvné strany spoločne a rovnocenne znášajú výdavky vyplývajúce z organizačných záležitostí vrátane odmien a výdavkov členov rozhodcovského tribunálu a ich asistentov.

               r) Preklad a tlmočenie

               54.Počas konzultácií uvedených v článku 47 dohody alebo mediácie uvedenej v článku 48 dohody a najneskôr na stretnutí uvedenom v bode 14 tohto rokovacieho poriadku sa zmluvné strany usilujú dohodnúť sa na spoločnom pracovnom jazyku konania pred rozhodcovským tribunálom.

               55.Ak zmluvné strany nie sú schopné dohodnúť sa na spoločnom pracovnom jazyku, každá z nich uskutoční písomné podania v svojom vybranom jazyku. Každá zmluvná strana zároveň poskytne preklad do jazyka vybraného druhou stranou, okrem prípadu, keď sú jej podania napísané v jednom z pracovných jazykov WTO. Žalovaná zmluvná strana zabezpečí tlmočenie ústnych podaní do jazykov, ktoré si strany zvolili.

               56.Správy a rozhodnutia rozhodcovského tribunálu sa vydávajú v jazyku alebo jazykoch, ktoré si zmluvné strany vybrali. Ak sa zmluvné strany nedohodli na spoločnom pracovnom jazyku, priebežná a záverečná správa rozhodcovského tribunálu sa vydá v jednom z pracovných jazykov WTO.

               57.Ktorákoľvek zmluvná strana môže predložiť pripomienky k presnosti prekladu ktoréhokoľvek preloženého znenia dokumentu, ktorý bol vyhotovený v súlade s týmto rokovacím poriadkom.

               58.Každá zmluvná strana znáša náklady za preklad svojich písomných podaní. Akékoľvek náklady, ktoré vzniknú v súvislosti s prekladom nálezu, hradia obe zmluvné strany rovnakým dielom.

               s) Ďalšie postupy

               59.Lehoty stanovené v tomto rokovacom poriadku sa upravia v súlade s osobitnými lehotami, ktoré má rozhodcovský tribunál na prijatie správy alebo rozhodnutia v konaní podľa článku 54 (Primeraná lehota na splnenie rozhodnutia), článku 55 (Preskúmanie opatrenia prijatého na splnenie rozhodnutia rozhodcovského tribunálu), článku 56 (Dočasné nápravné prostriedky v prípade nesplnenia rozhodnutia) a článku 57 (Preskúmanie opatrenia prijatého na splnenie rozhodnutia po prijatí primeraných opatrení) dohody.

               PRÍLOHA

               KÓDEX SPRÁVANIA

               I.
                     Vymedzenie pojmov

               1.V tomto kódexe správania:

               a)„administratívni zamestnanci“ v súvislosti s členom panelu sú iné fyzické osoby než asistenti, ktorých tento člen rozhodcovského tribunálu riadi a kontroluje;

               b)„asistent“ je osoba, ktorá za podmienok vymenovania člena rozhodcovského tribunálu vyhľadáva informácie a podklady alebo pomáha tomuto členovi rozhodcovského tribunálu;

               c)„kandidát“ je osoba, ktorej meno je na zozname členov rozhodcovského tribunálu podľa článku 64 (Zoznam rozhodcov) dohody a o ktorej sa uvažuje v súvislosti s výberom za člena rozhodcovského tribunálu podľa článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) dohody;

               d)„mediátor“ je fyzická osoba, ktorá bola vybraná za mediátora v súlade s článkom 48 (Mediácia) dohody;

               e)„člen rozhodcovského tribunálu“ alebo „rozhodca“ je člen rozhodcovského tribunálu.

               II.
                     Hlavné zásady

               2.S cieľom zachovať integritu a nestrannosť mechanizmu urovnávania sporov každý kandidát a člen rozhodcovského tribunálu:

               a)sa oboznámi s týmto kódexom správania;

               b)je nezávislý a nestranný;

               c)vyhýba sa akémukoľvek priamemu alebo nepriamemu konfliktu záujmov;

               d)zdržuje sa nevhodného správania a správania, ktoré by vzbudzovalo zdanie nevhodného správania alebo zaujatosti;

               e)dodržiava vysoké štandardy správania a

               f)nie je ovplyvnený vlastným záujmom, vonkajším tlakom, politickými vplyvmi, verejnou mienkou, lojálnosťou zmluvnej strane ani obavou z kritiky.

               3.Člen rozhodcovského tribunálu sa priamo ani nepriamo nijako nezaväzuje ani neprijíma žiadnu výhodu, ktorá by akýmkoľvek spôsobom zasahovala do riadneho výkonu jeho povinností alebo by vzbudzovala dojem takéhoto zásahu.

               4.Člen rozhodcovského tribunálu nesmie využívať svoje postavenie v rozhodcovskom tribunáli na presadzovanie akýchkoľvek osobných alebo súkromných záujmov. člen rozhodcovského tribunálu sa zdržiava činov, ktoré by mohli vzbudzovať dojem, že iné osoby sú v osobitnom postavení, ktoré im umožňuje ovplyvňovať ho.

               5.Člen rozhodcovského tribunálu nedopustí, aby jeho konanie alebo rozhodovanie ovplyvnili minulé alebo súčasné vzťahy alebo postavenie finančného, obchodného, profesijného, osobného alebo spoločenského charakteru.

               6.Člen rozhodcovského tribunálu nesmie vstupovať do žiadneho vzťahu ani nadobúdať akékoľvek finančné záujmy, ktoré by mohli ovplyvniť jeho nestrannosť alebo ktoré by mohli odôvodnene vzbudzovať zdanie nevhodného správania alebo zaujatosti.

               III.
                     Povinnosti týkajúce sa zverejnenia

               7.Skôr ako kandidát, ktorý bol požiadaný, aby zaujal funkciu člena rozhodcovského tribunálu, prijme svoje menovanie za člena rozhodcovského tribunálu podľa článku 50 (Zriadenie rozhodcovského tribunálu) dohody, zverejní akýkoľvek záujem, vzťah alebo záležitosť, ktoré by mohli ovplyvňovať jeho nezávislosť alebo nestrannosť alebo ktoré by odôvodnene mohli vzbudzovať zdanie nevhodného správania alebo zaujatosti v konaní. Kandidát na tento účel vynaloží všetko primerané úsilie, aby zistil všetky takéto záujmy, vzťahy a záležitosti vrátane finančných záujmov, profesionálnych záujmov alebo zamestnaneckých či rodinných záujmov.

               8.Povinnosť zverejnenia podľa odseku 7 je trvalou povinnosťou, ktorou sa od člena rozhodcovského tribunálu vyžaduje, aby zverejnil všetky také záujmy, vzťahy alebo záležitosti, ktoré môžu vzniknúť v priebehu ktorejkoľvek fázy konania.

               9.Kandidát alebo člen rozhodcovského tribunálu oznámi Výboru pre DHP akékoľvek záležitosti týkajúce sa skutočného alebo možného porušenia tohto kódexu správania čo najskôr po tom, čo sa o nich dozvie, aby ich zmluvné strany mohli posúdiť.

               IV.
                     Povinnosti členov rozhodcovského tribunálu

               10.Člen rozhodcovského tribunálu musí byť po prijatí svojho menovania pripravený vykonávať a musí vykonávať svoje povinnosti počas celého konania dôkladne, rýchlo, spravodlivo a usilovne.

               11.Člen rozhodcovského tribunálu posudzuje iba tie záležitosti, ktoré boli vznesené počas konania a sú potrebné na to, aby vydal rozhodnutie, a nedeleguje túto povinnosť na žiadnu inú osobu.

               12.Člen rozhodcovského tribunálu podnikne všetky náležité kroky s cieľom zabezpečiť, aby jeho asistenti a administratívni zamestnanci poznali a dodržiavali povinnosti, ktoré majú členovia rozhodcovského tribunálu podľa častí II, III, IV a VI tohto kódexu správania.

               V.
                     Povinnosti bývalých členov rozhodcovského tribunálu

               13.Každý bývalý člen rozhodcovského tribunálu sa zdrží konania, ktoré by mohlo vzbudzovať zdanie, že pri výkone svojich povinností bol zaujatý, alebo že mal výhody z rozhodnutia rozhodcovského tribunálu.

               14.Každý bývalý člen rozhodcovského tribunálu dodržiava povinnosti uvedené v časti VI tohto kódexu správania.

               VI.
                     Dôvernosť

               15.Člen rozhodcovského tribunálu nesmie nikdy zverejniť žiadne neverejné informácie týkajúce sa konania alebo získané počas konania, pre ktoré bol vymenovaný. Člen rozhodcovského tribunálu v žiadnom prípade nezverejní ani nepoužije takéto informácie na získanie osobnej výhody alebo výhody pre iné osoby, ani na poškodenie záujmu iných osôb.

               16.Člen rozhodcovského tribunálu nesmie zverejniť rozhodnutie rozhodcovského tribunálu ani jeho časti pred jeho uverejnením v súlade s kapitolou 3 (Postupy urovnávania sporov) dohody.

               17.Člen rozhodcovského tribunálu nesmie nikdy zverejniť obsah rokovaní rozhodcovského tribunálu ani názor ktoréhokoľvek člena rozhodcovského tribunálu, ani vydať žiadne vyjadrenia týkajúce sa konania, pre ktoré bol vymenovaný, či sporných otázok v konaní.

               VII.
                     Výdavky

               18.Každý člen rozhodcovského tribunálu eviduje čas venovaný konaniu a predloží konečný odpočet tohto času a svojich výdavkov, ako aj času a nákladov svojich asistentov a administratívnych zamestnancov.

               VIII.
                     Mediátori

               19.Tento kódex správania sa mutatis mutandis uplatňuje na mediátorov.

               ****

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 287, 21.10.2016, s. 3.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 4. 2022
            COM(2022) 186 final
            2022/0129(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Rade Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijatím navrhovanej zmeny rokovacieho poriadku Výboru pre harmonizovaný systém

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.
                     Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Rade Svetovej colnej organizácie v súvislosti s plánovaným schválením navrhovanej zmeny rokovacieho poriadku Výboru pre harmonizovaný systém (ďalej len „HS“).

               2.
                     Kontext návrhu

               2.1.
                     Medzinárodný dohovor o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru

               Cieľom Medzinárodného dohovoru o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „dohoda“)
                  1
                je uľahčovať medzinárodný obchod a zber, porovnávanie a analýzu štatistických údajov, a to najmä o medzinárodnom obchode. Súčasťou dohovoru je vo forme prílohy nomenklatúra HS, ktorá je medzinárodným harmonizovaným systémom umožňujúcim zúčastneným krajinám na spoločnom základe zatriediť na colné účely tovar, s ktorým sa obchoduje. Nomenklatúra HS obsahuje predovšetkým opis tovaru, ktorý sa radí do položiek a podpoložiek, a súvisiace číselné kódy založené na šesťcifernom systéme označovania. Nomenklatúra HS sa reviduje každých päť rokov
                  2
               . Používa ju viac ako 200 krajín a hospodárstiev na celom svete; takže sa podľa nej zatrieďuje viac ako 98 % všetkého tovaru, s ktorým sa na svete obchoduje.

               Dohoda nadobudla platnosť 1. januára 1988.

               Európska únia a všetky jej členské štáty sú zmluvnými stranami dohody.

               2.2.
                     Svetová colná organizácia (WCO)

               Svetová colná organizácia (WCO), zriadená v roku 1952 ako Rada pre colnú spoluprácu, je nezávislý medzivládny orgán, ktorého poslaním je zvyšovať efektívnosť a účinnosť colných správ. WCO ponúka svojim členom rad dohovorov a iných medzinárodných nástrojov, ako aj služby technickej pomoci a odbornej prípravy. V súčasnosti zastupuje 184 colných správ z celého sveta.

               Riadiacim orgánom WCO je Rada, ktorá sa pri plnení svojho poslania opiera o kompetencie a spôsobilosti sekretariátu a viacerých technických a poradných výborov.

               Technickým výborom WCO, ktorý zodpovedá za prípravné práce súvisiace s dohodou, je Výbor pre harmonizovaný systém (ďalej len „Výbor pre HS“). Hlavné úlohy Výboru pre HS sú:

               ·zabezpečovať jednotný výklad a uplatňovanie právnych textov HS, a to aj urovnávaním sporov medzi zmluvnými stranami v súvislosti so zatriedením, a tým uľahčovať obchod,

               ·navrhovať zmeny a aktualizácie HS s cieľom zohľadniť vývoj v oblasti technológií a zmeny v štruktúrach obchodu, ako aj iné potreby používateľov,

               ·podporovať plošné uplatňovanie HS a skúmať súvisiace otázky všeobecného charakteru a politické záležitosti.

               Podľa článku 6 ods. 6 dohovoru o HS Výbor pre HS „vyhotoví svoj rokovací poriadok a prijme ho dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov. Tento poriadok sa predloží na schválenie Rade.“

               Podľa článku 26 rokovacieho poriadku Výboru pre HS „tieto pravidlá sa môžu úplne alebo čiastočne revidovať v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 6 dohovoru.“

               Pozície, ktoré sa majú zaujať v mene Únie vo WCO v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa HS, sa koordinujú s členskými štátmi. Únia a jej členské štáty majú vo Výbore WCO pre HS spoločne len jeden hlas. V Rade WCO hlasuje EÚ o záležitostiach, ktoré patria do jej právomoci, ako sú otázky týkajúce sa HS, v mene členských štátov prítomných na zasadnutí.

               2.3.
                     Pripravovaný akt Rady WCO

               Počas svojho 139./140. zasadnutia (23. – 25. júna 2022) Rada WCO schváli zmeny článkov 19 a 20 rokovacieho poriadku Výboru pre HS („pripravovaný akt“).

               Na svojom 64. zasadnutí (v septembri 2019) sa Výbor pre HS na základe konsenzu dohodol na návrhu na zmenu článku 20 rokovacieho poriadku s cieľom objasniť postup pri výhradách. Z dôvodu pandémie táto otázka ešte nebola predložená Rade WCO na schválenie.

               Na svojom 68. zasadnutí (v septembri 2021) sa Výbor pre HS dohodol na návrhu na zmenu článku 19 rokovacieho poriadku s cieľom objasniť postup pri hlasovaní.

               Návrhy na zmenu článkov 19 a 20 rokovaciemu poriadku sú vysvetlené ďalej v texte.

               Zmeny článku 19 rokovacieho poriadku

               –Navrhovanou zmenou článku 19, konkrétne zmenou jeho tretieho a štvrtého odseku, sa objasňuje, ako sa určuje väčšina potrebná na to, aby Výbor pre HS mohol prijímať rozhodnutia týkajúce sa zmien dohovoru o HS (dvojtretinová väčšina hlasov odovzdaných členmi výboru), napr. pri zmenách nomenklatúry HS, ako aj pri iných rozhodnutiach, ktoré si vyžadujú jednoduchú väčšinu (viac ako 50 percent hlasov odovzdaných členmi výboru), napr. v prípade rozhodnutí o zatriedení, vysvetliviek, stanovísk k zatriedeniu atď.

               –Hlavným cieľom je zabezpečiť, aby sa v prípade viacerých možností, o ktorých sa bude rokovať, dodržiaval hladký a transparentný postup tak, aby rozhodnutie výboru viedlo k tomu, že väčšina členov výboru podporí možnosť, ktorá zostane po postupnom vyradení možnosti (možností) s nižšou podporou.

               –Navrhovaná zmena je uvedená v nasledujúcej tabuľke (a zmeny sú podčiarknuté):

                        Súčasné znenie

                        Nové znenie

                        Tretí odsek

                        Rozhodnutia o zmenách dohovoru sa prijímajú dvojtretinovou väčšinou hlasov odovzdaných členmi výboru.

                        Rozhodnutia o zmenách dohovoru sa prijímajú dvojtretinovou väčšinou hlasov odovzdaných členmi výboru.  Ak však existujú dve alebo viaceré možnosti zmeny, výbor najprv pristúpi k postupnému hlasovaniu, ktoré sa uvádza ďalej v texte v rámci hlasovania jednoduchou väčšinou, s cieľom zúžiť možnosti na jednu. Keď zostane jediná možnosť zmeny, záverečné hlasovanie o tom, či sa zmena prijme alebo zamietne, sa uskutoční podľa pravidla dvojtretinovej väčšiny.

                        Štvrtý odsek

                        Ostatné rozhodnutia sa prijímajú jednoduchou väčšinou hlasov odovzdaných členmi výboru.

                        Ostatné rozhodnutia sa prijímajú jednoduchou väčšinou (viac ako 50 percent) hlasov odovzdaných členmi výboru. Ak existujú viac ako dve možnosti a žiadna z nich nedosiahla viac ako 50 percent hlasov odovzdaných členmi výboru, pristúpi sa v rámci hlasovania jednoduchou väčšinou k postupnému hlasovaniu, ktorým sa zúži počet možností tým, že sa vylučujú možnosti s najnižším počtom hlasov, až kým možnosť s najvyšším počtom hlasov nedosiahne viac ako 50 percent hlasov odovzdaných členmi výboru.

               Zmeny článku 20 rokovacieho poriadku

               –Navrhovanou zmenou, konkrétne zmenou článku 20 odseku 1, ktorý sa stáva odsekom 2, ako aj článku 20 odseku 4, ktorý sa stáva odsekom 1, sa objasňuje, že oznámenia adresované generálnemu tajomníkovi WCO vyžadujúce, aby sa akákoľvek záležitosť, ktorú preskúmal Výbor pre HS, postúpila Rade alebo späť Výboru pre HS na opätovné preskúmanie, by sa mali generálnemu tajomníkovi doručiť do 24.00 hod. (bruselského času) posledného dňa lehoty.

               –Táto zmena je obzvlášť dôležitá pre správne orgány, ktoré sa nachádzajú v inom časovom pásme ako ústredie WCO a ktorých oznámenia môžu byť generálnemu tajomníkovi WCO doručené po uplynutí lehoty na podanie takýchto žiadostí o opätovné preskúmanie vzhľadom na časové pásmo, v ktorom sa nachádza sekretariát WCO.

               –Navrhovaná zmena je uvedená v nasledujúcej tabuľke (a zmeny sú podčiarknuté):

                        Súčasné znenie

                        Nové znenie

                        Podľa rozhodnutia Rady č. 298 môže generálny tajomník na žiadosť zmluvnej strany postúpiť záležitosti vyplývajúce z článku 8 ods. 2 dohovoru priamo späť výboru za predpokladu, že žiadosť je podaná písomne najneskôr do konca druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, počas ktorého bolo zasadnutie výboru ukončené. Generálny tajomník potom zaradí príslušnú záležitosť do programu nasledujúceho zasadnutia výboru na opätovné preskúmanie.

                        Ak rôzne zmluvné strany doručia žiadosti o postúpenie týkajúce sa tej istej záležitosti Rade aj výboru, alebo ak zmluvná strana nešpecifikuje, či má byť záležitosť postúpená Rade alebo priamo výboru, záležitosť sa postúpi Rade. Generálny tajomník informuje všetky zmluvné strany o doručení žiadosti o postúpenie záležitosti Rade alebo výboru.

                        Zmluvná strana, ktorá podáva žiadosť o postúpenie záležitosti Rade alebo výboru, môže svoju žiadosť stiahnuť kedykoľvek pred tým, než rada záležitosť preskúma alebo než výbor záležitosť opätovne preskúma. Výbor však záležitosť preskúma, ak ju postúpi Rada. V prípade, že zmluvná strana svoju žiadosť stiahne a zároveň neprebieha vybavovanie žiadosti inej zmluvnej strany týkajúcej sa tej istej záležitosti, pôvodné rozhodnutie výboru sa považuje za schválené. Generálny tajomník oznamuje zmluvným stranám každé stiahnutie žiadosti.

                        Oznámenia adresované generálnemu tajomníkovi vyžadujúce, aby sa akákoľvek záležitosť postúpila Rade alebo výboru na opätovné preskúmanie podľa článku 8 ods. 2 dohovoru a rozhodnutia Rady č. 298, sa nemôžu predložiť skôr ako v deň nasledujúci po skončení zasadnutia výboru, ale musia sa predložiť do konca druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, počas ktorého bolo zasadnutie výboru ukončené.

                        Ak sa v súlade s ustanoveniami článku 8 ods. 3 dohovoru a rozhodnutia Rady č. 298 akákoľvek záležitosť postúpi úplne alebo čiastočne výboru na opätovné preskúmanie, zmluvná strana, ktorá požiadala o opätovné preskúmanie záležitosti, predloží generálnemu tajomníkovi najneskôr 60 dní pred dňom začatia nasledujúceho zasadnutia výboru poznámku, v ktorej uvedie dôvody žiadosti o opätovné preskúmanie, spolu so svojimi návrhmi na vyriešenie danej záležitosti. Generálny tajomník rozpošle túto poznámku ostatným zmluvným stranám.

                        Oznámenia adresované generálnemu tajomníkovi vyžadujúce, aby sa akákoľvek záležitosť postúpila Rade alebo výboru na opätovné preskúmanie podľa článku 8 ods. 2 dohovoru a rozhodnutia Rady č. 298, sa nemôžu podať skôr ako v deň nasledujúci po skončení zasadnutia výboru, ale musia sa podať do konca druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, počas ktorého bolo zasadnutie výboru ukončené.  Oznámenie sa považuje za podané v lehote, ak bolo doručené generálnemu tajomníkovi do 24.00 hod. (bruselského času) posledného dňa lehoty.

                        Podľa rozhodnutia Rady č. 298 môže generálny tajomník na žiadosť zmluvnej strany postúpiť záležitosti vyplývajúce z článku 8 ods. 2 dohovoru priamo späť výboru za predpokladu, že žiadosť bola podaná v lehote uvedenej v predchádzajúcom odseku.  Generálny tajomník potom zaradí príslušnú záležitosť do programu nasledujúceho zasadnutia výboru na opätovné preskúmanie.

                        Ak rôzne zmluvné strany doručia žiadosti o postúpenie týkajúce sa tej istej záležitosti Rade aj výboru, alebo ak zmluvná strana nešpecifikuje, či má byť záležitosť postúpená Rade alebo priamo výboru, záležitosť sa postúpi Rade.  Generálny tajomník informuje všetky zmluvné strany o doručení žiadosti o postúpenie záležitosti Rade alebo výboru.

                        Zmluvná strana, ktorá podáva žiadosť o postúpenie záležitosti Rade alebo výboru, môže svoju žiadosť stiahnuť kedykoľvek pred tým, než rada záležitosť preskúma alebo než výbor záležitosť opätovne preskúma.  Výbor však záležitosť preskúma, ak ju postúpi Rada.  V prípade, že zmluvná strana svoju žiadosť stiahne a zároveň neprebieha vybavovanie žiadosti inej zmluvnej strany týkajúcej sa tej istej záležitosti, pôvodné rozhodnutie výboru sa považuje za schválené.  Generálny tajomník oznamuje zmluvným stranám každé stiahnutie žiadosti.

                        Ak sa v súlade s ustanoveniami článku 8 ods. 3 dohovoru a rozhodnutia Rady č. 298 akákoľvek záležitosť postúpi úplne alebo čiastočne výboru na opätovné preskúmanie, zmluvná strana, ktorá požiadala o opätovné preskúmanie záležitosti, predloží generálnemu tajomníkovi najneskôr 60 dní pred dňom začatia nasledujúceho zasadnutia výboru poznámku, v ktorej uvedie dôvody žiadosti o opätovné preskúmanie, spolu so svojimi návrhmi na vyriešenie danej záležitosti.  Generálny tajomník rozpošle túto poznámku ostatným zmluvným stranám.

               3.
                     Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Cieľom navrhovanej pozície je vyjadriť podporu pre navrhovanú zmenu rokovacieho poriadku Výboru pre HS.

               Pre EÚ je dôležité, aby sa takáto zmena prijala, pretože jej účelom je objasniť rozhodovací proces Výboru pre HS a zabezpečiť, aby rozhodnutia prijímala nesporná väčšina členov uvedeného výboru.

               Konzultácie prebiehali s členskými štátmi v rámci skupiny colných expertov – koordinácia HS/WCO, ako aj v rámci Rady.

               Navrhuje sa preto táto pozícia:

               –pokiaľ ide o zmenu rokovacieho poriadku, Únia by mala podporiť prijatie zmeny.

               –Únia by mala v prípade potreby podporiť aj ďalšie redakčné zmeny, ktoré môže navrhnúť sekretariát WCO.

               Navrhovaná pozícia EÚ je v súlade so zavedenou colnou politikou a praxou Výboru pre HS.

               Navrhovaná pozícia je potrebná na to, aby EÚ mohla zaujať stanovisko na nasledujúcom zasadnutí Rady WCO.

               4.
                     Právny základ

               4.1.
                     Procesnoprávny základ

               4.1.1.
                     Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  3
               .

               Procesnoprávnym základom pre navrhované rozhodnutie, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie a v súvislosti s pripravovaným aktom, je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.1.2.
                     Uplatnenie na tento prípad

               Rada WCO je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohovorom, ktorým sa zriaďuje Rada pre colnú spoluprácu, z 15. decembra 1950. Podľa Medzinárodného dohovoru o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru je orgánom zodpovedným za vydávanie odporúčaní zmluvným stranám týkajúcich sa zmien tohto dohovoru a za schvaľovanie rokovacieho poriadku Výboru pre HS.

               Očakáva sa, že Rada WCO na svojom júnovom zasadnutí schváli v súlade s článkom 6 dohovoru o HS zmenu rokovacieho poriadku Výboru pre HS. Po schválení bude mať zmena právny účinok na právne predpisy EÚ, konkrétne: na prílohu 1 k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku. Je to z toho dôvodu, že v článku 2 písm. a) uvedeného nariadenia sa uvádza: „2  Kombinovaná nomenklatúra musí obsahovať: a) nomenklatúru harmonizovaného systému;“ a že táto zmena bude mať vplyv na to, ako sa vo Výbore pre HS vedie rozhodovací proces týkajúci sa výkladu a zmeny nomenklatúry harmonizovaného systému, a v dôsledku toho aj na to, ako sa vykladá kombinovaná nomenklatúra.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.
                     Hmotnoprávny základ

               4.2.1.
                     Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.
                     Uplatnenie na tento prípad

               Keďže sa hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu týka rozhodovacieho procesu pri výklade  súvisiacom s clami a uplatňovania medzinárodnej dohody v rámci spoločnej obchodnej politiky, ako aj vykonávania nomenklatúry HS a kombinovanej nomenklatúry EÚ, hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je článok 31, článok 43 ods. 2 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ.

               4.3.
                     Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 31, článok 43 ods. 2 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.
                     Vplyv na rozpočet

               Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Európskej únie.

               2022/0129 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Rade Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijatím navrhovanej zmeny rokovacieho poriadku Výboru pre harmonizovaný systém (HS)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 31, článok 43 ods. 2 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)
                     Medzinárodný dohovor o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „dohoda“), ktorý bol uzavretý Úniou rozhodnutím Rady 87/369,
                  41 nadobudol platnosť 1. januára 1988.

               (2)
                     Podľa článku 6 ods. 6 dohody má Výbor pre harmonizovaný systém (HS) vyhotoviť svoj rokovací poriadok a prijať ho dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov. Tento poriadok sa má predložiť na schválenie Rade.

               (3)
                     Očakáva sa, že Rada WCO schváli navrhovanú zmenu rokovacieho poriadku Výboru pre HS na svojich júnových zasadnutiach. Táto zmena sa schváli na základe návrhu, ktorý vyhotovil Výbor pre HS a ktorý sa sfinalizoval na jeho 64. (18. – 27. september 2019) a 68. zasadnutí (6. – 28. september 2021). Zmena nadobudne platnosť po jej prijatí.

               (4)
                     Je mimoriadne dôležité, aby Výbor pre HS prijímal rozhodnutia transparentným a účinným spôsobom a aby takéto rozhodnutia mali maximálnu podporu členov tohto výboru.

               (5)
                     Keďže Rada WCO má schváliť navrhovanú zmenu rokovacieho poriadku Výboru pre HS, je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie, keďže tento zmenený rokovací poriadok bude po schválení pre Úniu záväzným a môže ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne prílohu I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87
                  52.

               (6)
                     Je preto vhodné, aby pozíciou Únie bolo podporenie navrhovanej zmeny rokovacieho poriadku Výboru pre HS, ako aj akýkoľvek menších redakčných alebo jazykových úprav, ktoré môžu byť považované za potrebné,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutiach Rady WCO v júni 2022, je podporiť navrhovanú zmenu rokovacieho poriadku Výboru pre HS, ako sa uvádza v prílohe.

               Zástupcovia Únie sa po konzultácii s členskými štátmi alebo počas koordinačných stretnutí na mieste môžu bez ďalšieho rozhodnutia Rady dohodnúť na menších redakčných alebo jazykových úpravách v závislosti od vývoja na nadchádzajúcich zasadnutiach Rady WCO.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda/predsedníčka

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 87/369 zo 7. apríla 1987, ktoré sa týka uzavretia Medzinárodného dohovoru o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru a protokolu o jeho zmene a doplnkoch (Ú. v. ES L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (2)

                        Od svojho zavedenia v roku 1988 bola nomenklatúra HS revidovaná šesťkrát. Tieto revízie nadobudli účinnosť v rokoch 1996, 2002, 2007, 2012, 2017 a 2022.

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, vec C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)
                  1
                        Rozhodnutie Rady 87/369/EHS zo 7. apríla 1987, ktoré sa týka uzavretia Medzinárodného dohovoru o harmonizovanom systéme opisu a číselného označovania tovaru a protokolu o jeho zmene a doplnkoch (Ú. v. ES L 198, 20.7.1987, s. 1).

                     (5)
                  2
                        Nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 4. 2022
            COM(2022) 186 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Rade Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijatím navrhovanej zmeny rokovacieho poriadku Výboru pre harmonizovaný systém

               PRÍLOHA

               Zmeny článku 19 rokovacieho poriadku

                        Tretí odsek

                        Rozhodnutia o zmenách dohovoru sa prijímajú dvojtretinovou väčšinou hlasov odovzdaných členmi výboru.  Ak však existujú dve alebo viaceré možnosti zmeny, výbor najprv pristúpi k postupnému hlasovaniu, ktoré sa uvádza ďalej v texte v rámci hlasovania jednoduchou väčšinou, s cieľom zúžiť možnosti na jednu. Keď zostane jediná možnosť zmeny, záverečné hlasovanie o tom, či sa zmena prijme alebo zamietne, sa uskutoční podľa pravidla dvojtretinovej väčšiny.

                        Štvrtý odsek

                        Ostatné rozhodnutia sa prijímajú jednoduchou väčšinou (viac ako 50 percent) hlasov odovzdaných členmi výboru. Ak existujú viac ako dve možnosti a žiadna z nich nedosiahla viac ako 50 percent hlasov odovzdaných členmi výboru, pristúpi sa v rámci hlasovania jednoduchou väčšinou k postupnému hlasovaniu, ktorým sa zúži počet možností tým, že sa vylučujú možnosti s najnižším počtom hlasov, až kým možnosť s najvyšším počtom hlasov nedosiahne viac ako 50 percent hlasov odovzdaných členmi výboru.

               Zmeny článku 20 rokovacieho poriadku

                        Oznámenia adresované generálnemu tajomníkovi vyžadujúce, aby sa akákoľvek záležitosť postúpila Rade alebo výboru na opätovné preskúmanie podľa článku 8 ods. 2 dohovoru a rozhodnutia Rady č. 298, sa nemôžu podať skôr ako v deň nasledujúci po skončení zasadnutia výboru, ale musia sa podať do konca druhého mesiaca nasledujúceho po mesiaci, počas ktorého bolo zasadnutie výboru ukončené.  Oznámenie sa považuje za podané v lehote, ak bolo doručené generálnemu tajomníkovi do 24.00 hod. (bruselského času) posledného dňa lehoty.

                        Podľa rozhodnutia Rady č. 298 môže generálny tajomník na žiadosť zmluvnej strany postúpiť záležitosti vyplývajúce z článku 8 ods. 2 dohovoru priamo späť výboru za predpokladu, že žiadosť bola podaná v lehote uvedenej v predchádzajúcom odseku.  Generálny tajomník potom zaradí príslušnú záležitosť do programu nasledujúceho zasadnutia výboru na opätovné preskúmanie.

                        Ak rôzne zmluvné strany doručia žiadosti o postúpenie týkajúce sa tej istej záležitosti Rade aj výboru, alebo ak zmluvná strana nešpecifikuje, či má byť záležitosť postúpená Rade alebo priamo výboru, záležitosť sa postúpi Rade.  Generálny tajomník informuje všetky zmluvné strany o doručení žiadosti o postúpenie záležitosti Rade alebo výboru.

                        Zmluvná strana, ktorá podáva žiadosť o postúpenie záležitosti Rade alebo výboru, môže svoju žiadosť stiahnuť kedykoľvek pred tým, než rada záležitosť preskúma alebo než výbor záležitosť opätovne preskúma.  Výbor však záležitosť preskúma, ak ju postúpi Rada.  V prípade, že zmluvná strana svoju žiadosť stiahne a zároveň neprebieha vybavovanie žiadosti inej zmluvnej strany týkajúcej sa tej istej záležitosti, pôvodné rozhodnutie výboru sa považuje za schválené.  Generálny tajomník oznamuje zmluvným stranám každé stiahnutie žiadosti.

                        Ak sa v súlade s ustanoveniami článku 8 ods. 3 dohovoru a rozhodnutia Rady č. 298 akákoľvek záležitosť postúpi úplne alebo čiastočne výboru na opätovné preskúmanie, zmluvná strana, ktorá požiadala o opätovné preskúmanie záležitosti, predloží generálnemu tajomníkovi najneskôr 60 dní pred dňom začatia nasledujúceho zasadnutia výboru poznámku, v ktorej uvedie dôvody žiadosti o opätovné preskúmanie, spolu so svojimi návrhmi na vyriešenie danej záležitosti.  Generálny tajomník rozpošle túto poznámku ostatným zmluvným stranám.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli29. 4. 2022
            COM(2022) 202 final
            2022/0144(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole, pokiaľ ide o členstvo Ruskej federácie v organizácii

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Kontext návrhu

               Režim EÚ pre štátnu prístavnú kontrolu (ďalej len „PSC“) sa stanovuje v smernici 2009/16/ES (v znení zmien). PSC v Únii vychádza zo štruktúr vyplývajúcich z Parížskeho memoranda o porozumení (Parížske MoP) o štátnej prístavnej kontrole, ktoré existuje od roku 1982. Smernica 2009/16/ES (v zmenenom znení) zahŕňa postupy a nástroje Parížskeho MoP. Účastníkmi memoranda o porozumení sú všetky námorné členské štáty EÚ, ako aj Kanada, Island, Nórsko, Ruská federácia a Spojené kráľovstvo. Európska únia nie je členom Parížskeho MoP.

               Na to, aby štátna prístavná kontrola v Únii fungovala, musí sa v rámci Parížskeho MoP každoročne prijať celý rad rozhodnutí. Tieto rozhodnutia sa prijímajú po vzájomnej dohode na výročných zasadnutiach výboru pre štátnu prístavnú kontrolu (ďalej len „PSCC“), ktoré sa konajú každoročne v máji. Na základe smernice 2009/16/ES sú rozhodnutia, ktoré prijíma zodpovedný orgán Parížskeho MoP, záväzné pre členské štáty EÚ.

               Podľa článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musí pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na pôde medzinárodných organizácií, akou je Parížske MoP, keď prijímajú akty s právnymi účinkami, prijať prostredníctvom rozhodnutia Rady na základe návrhu Komisie.

               V dôsledku invázie Ruskej federácie na Ukrajinu dostal sekretariát Parížskeho MoP 14. marca 2022 list od ukrajinského ministra infraštruktúry pána Oleksandra Kubrakova. V liste sa od Parížskeho MoP žiada, aby i) neoprávnene nezadržiavalo lode plaviace sa pod vlajkou Ukrajiny na základe inšpekcií štátnej prístavnej kontroly, ii) vylúčilo Ruskú federáciu z Parížskeho MoP a iii) neuznávalo osvedčenia vydané v mene námorného úradu Ruskej federácie.

               V súvislosti s prvou žiadosťou o to, aby sa ukrajinské plavidlá neoprávnene nezadržiavali, vydalo Parížske MoP 2. marca 2022 obežník PSC č. 101 (Usmernenie k repatriácii námorníkov vzhľadom na situáciu na Ukrajine), v ktorom sa touto otázkou zaoberá. V obežníku PSC č. 101 informuje členské orgány, že za súčasných okolností je potrebné uplatňovať flexibilitu, a to aj pokiaľ ide o repatriáciu námorníkov, Dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, osvedčenia vydané podľa Medzinárodného dohovoru o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov z roku 1978 a osvedčenia o zdravotnej spôsobilosti. Ak si to vyžiada vývoj, Parížske MoP môže zvážiť ďalšie úpravy obežníka PSC č. 101.

               V súvislosti so žiadosťou týkajúcou sa členstva Ruskej federácie v Parížskom MoP je potrebné poznamenať, že Ruská federácia bola vylúčená z prístupu k nástroju zacielenia THETIS PSC a inšpekčnej databáze stanovenej v článku 24 smernice 2009/16/ES a z ich používania. Účasť Ruskej federácie na práci Parížskeho MoP sa tým už výrazne obmedzila a bez prístupu k tejto databáze Ruská federácia nemôže účinne plniť svoje záväzky vyplývajúce z Parížskeho MoP ani prispievať k práci MoP.

               Hoci sa členské štáty EÚ zhodujú v tom, že by sa mali prijať opatrenia proti Ruskej federácii, ani memorandum, ani žiadne politické usmernenia neobsahujú žiadny postup ani mechanizmus na odvolanie členov z Parížskeho MoP. Členovia, ktorí vyjadrili svoj názor, uviedli, že skôr než vylúčenie uprednostňujú pozastavenie členstva až do odvolania. Hoci okamžitý právny účinok by bol podobný vylúčeniu, mal by menej trvalý charakter. Pozastavenie by umožnilo ďalšie zváženie potreby úplného vylúčenia z Parížskeho MoP a, ak sa zmenia okolnosti, mohlo by sa odvolať. V memorande sa však nestanovuje ani pozastavenie členstva.

               Predseda Parížskeho MoP navrhol písomný postup Parížskeho MoP s cieľom rozhodnúť o pozastavení členstva Ruskej federácie pred výročným zasadnutím výboru pre štátnu prístavnú kontrolu (PSCC55), ktoré je naplánované na 16. – 20. mája 2022. Účelom je, aby táto citlivá otázka nezatienila zasadnutie PSCC55.

               2.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Vzhľadom na závažnosť situácie je vhodné: i) súhlasiť s prístupom uvedeným v odseku 5 dokumentu PSCC55/11.1, aby sa neoprávnene nezadržiavali lode plaviace sa pod vlajkou Ukrajiny na základe inšpekcií štátnej prístavnej kontroly, ii) pozastaviť členstvo Ruskej federácie v Parížskom MoP v reakcii na nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu Ruska na Ukrajinu v súlade s článkom 62 ods. 3 Viedenského dohovoru o zmluvnom práve, iii) súhlasiť s prístupom uvedeným v odseku 7 dokumentu PSCC55/11.1, pokiaľ ide o zrušenie uznania štatutárnych osvedčení vydaných Ruskou federáciou.

               Pripojené znenie je návrhom pozície Únie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ, ktorú potom musí prijať Rada. Cieľom je súhlasiť s postupom uvedeným v dokumente Parížskeho MoP PSCC55/11.1. Osobitosti pozície EÚ sú pripojené k návrhu rozhodnutia Rady ako príloha 1.

               Smernicou 2009/16/ES sa do rozsahu pôsobnosti práva Únie účinne začleňujú postupy, nástroje a činnosti Parížskeho MoP. Parížske MoP preto patrí do výlučnej vonkajšej právomoci Únie na základe poslednej časti článku 3 ods. 2 ZFEÚ.

               3.Právny základ

               Toto rozhodnutie vychádza zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a najmä z jej článku 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9, v ktorom sa stanovuje, že Rada prijme na návrh Komisie rozhodnutie, ktorým sa určujú pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami. Toto sa vzťahuje na pozíciu, ktorú majú prijať členské štáty konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Parížskeho MoP.

               Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES z 23. apríla 2009 o štátnej prístavnej kontrole (v znení zmien) je právnym základom, ktorým sa stanovujú zásady, ktoré majú členské štáty dodržiavať v rámci PSCC Parížskeho MoP.

               Akty, ktoré sa majú prijať v rámci Parížskeho MoP, predstavujú akty s právnymi účinkami. Pripravované akty majú právne účinky, keďže môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, konkrétne smernice 2009/16/ES. Smernicou 2009/16/ES sa do rozsahu pôsobnosti práva Únie totiž účinne začleňujú postupy, nástroje a činnosti Parížskeho MoP. Okrem toho pozastavenie členstva Ruskej federácie v Parížskom MoP je aktom organizačnej povahy, ktorý ovplyvňuje spôsob, akým sa prijímajú rozhodnutia v rámci Parížskeho MoP.

               Pripravované akty nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohody. Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2022/0144 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole, pokiaľ ide o členstvo Ruskej federácie v organizácii

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Memorandum o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (ďalej len „Parížske MoP“) bolo podpísané v Paríži 26. januára 1982 a nadobudlo účinnosť 1. júla 1982. Členmi Parížskeho MoP je 27 námorných úradov (Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Chorvátsko, Island, Írsko, Kanada, Litva, Lotyšsko, Malta, Nemecko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Ruská federácia, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko a Taliansko). Európska únia nie je členom Parížskeho MoP.

               (2)V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES
                  1
                sa stanovuje právny režim Únie týkajúci sa štátnej prístavnej kontroly, pričom sa nanovo formulujú a posilňujú predchádzajúce právne predpisy Únie v tejto oblasti zavedené od roku 1995. Právny režim Únie vychádza z Parížskeho MoP.

               (3)Pokiaľ ide o členské štáty Únie, smernicou 2009/16/ES sa postupy, nástroje a činnosti Parížskeho MoP účinne začleňujú do rozsahu pôsobnosti práva Únie. Na základe uvedenej smernice sa určité rozhodnutia, ktoré prijíma zodpovedný orgán Parížskeho MoP, stávajú pre členské štáty Únie záväznými.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Parížskom MoP, keďže pripravované akty môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne smernice 2009/16/ES. Podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami, sa musí prijímať rozhodnutím Rady, a to na návrh Komisie.

               (5)Európska rada vo svojich záveroch z 24. februára 2022 čo najdôraznejšie odsúdila nevyprovokovanú a neopodstatnenú vojenskú agresiu Ruskej federácie voči Ukrajine. Európska rada na svojom zasadnutí 24. – 25. marca 2022 uviedla, že vojenská agresia Ruska voči Ukrajine hrubo porušuje medzinárodné právo, a opätovne zdôraznila požiadavku, aby Rusko okamžite zastavilo túto vojenskú agresiu na území Ukrajiny.

               (6)V dôsledku invázie Ruskej federácie na Ukrajinu dostal sekretariát Parížskeho MoP 14. marca 2022 list od ukrajinského ministra infraštruktúry. V liste sa od Parížskeho MoP žiada, aby neoprávnene nezadržiavalo plavidlá plaviace sa pod vlajkou Ukrajiny na základe inšpekcií štátnej prístavnej kontroly, aby vylúčilo Ruskú federáciu z Parížskeho MoP a neuznávalo osvedčenia vydané v mene námorného úradu Ruskej federácie.

               (7)V súvislosti s prvou žiadosťou o to, aby sa ukrajinské plavidlá neoprávnene nezadržiavali, vydalo Parížske MoP 2. marca 2022 obežník PSC č. 101 (Usmernenie k repatriácii námorníkov vzhľadom na situáciu na Ukrajine), v ktorom sa touto otázkou zaoberá. V obežníku PSC č. 101 informuje členské orgány, že za súčasných okolností je potrebné uplatňovať flexibilitu, a to aj pokiaľ ide o repatriáciu námorníkov, Dohovor o pracovných normách v námornej doprave z roku 2006, osvedčenia vydané podľa Medzinárodného dohovoru o normách výcviku, kvalifikácie a strážnej služby námorníkov z roku 1978 a osvedčenia o zdravotnej spôsobilosti. Ak si to vyžiada vývoj, Parížske MoP môže zvážiť ďalšie úpravy obežníka PSC č. 101. Táto pozícia by sa mala oznámiť ukrajinským orgánom.

               (8)V súvislosti so žiadosťou týkajúcou sa členstva Ruskej federácie treba poznamenať, že Ruská federácia bola vylúčená z prístupu k nástroju zacielenia THETIS PSC a inšpekčnej databáze stanovenej v článku 24 smernice 2009/16/ES a z ich používania. Účasť Ruskej federácie na práci Parížskeho MoP sa tým už výrazne obmedzila a bez prístupu k tejto databáze Ruská federácia nemôže účinne plniť svoje záväzky vyplývajúce z Parížskeho MoP.

               (9)Memorandum ani žiadne politické usmernenia neobsahujú žiadny postup ani mechanizmus na odvolanie členov z Parížskeho MoP. Alternatívou k vylúčeniu z Parížskeho MoP je pozastavenie členstva až do odvolania. Hoci okamžitý účinok by bol podobný vylúčeniu, mal by menej trvalý charakter. V memorande však nebolo zahrnuté ani žiadne ustanovenie o pozastavení členstva. Pozastavenie umožní ďalšie zváženie potreby úplného vylúčenia z Parížskeho MoP a, ak sa zmenia okolnosti, mohlo by sa odvolať.

               (10)Európska únia je ako globálny aktér v centre úsilia OSN
                  2
                a iných multilaterálnych fór a procesov s cieľom vyvodiť zodpovednosť voči Ruskej federácii za jej nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu na Ukrajinu, zvrátiť inváziu a zabezpečiť návrat k úplnému rešpektovaniu zvrchovanosti, nezávislosti a územnej celistvosti Ukrajiny v rámci jej medzinárodne uznaných hraníc. Nevyprovokovaný a neodôvodnený akt agresie Ruska voči Ukrajine je vážnym porušením článku 2 ods. 4 Charty OSN, ktorým sa zakazuje hrozba alebo použitie sily proti územnej celistvosti alebo politickej nezávislosti ktoréhokoľvek štátu.

               (11)Vzhľadom na uvedené skutočnosti a na závážnosť situácie a dovtedy, kým Ruská federácia nebude dodržiavať zásady Charty OSN a svoje medzinárodné záväzky, je vhodné pozastaviť členstvo Ruskej federácie v Parížskom MoP v súlade s článkom 62 ods. 3 Viedenského dohovoru o zmluvnom práve v reakcii na nevyprovokovanú a neodôvodnenú inváziu Ruska na Ukrajinu.

               (12)Pokiaľ ide o tretiu žiadosť o neuznanie osvedčení vydaných námorným úradom Ruskej federácie, tieto osvedčenia sa vydávajú v súlade s medzinárodnými dohovormi a Ruská federácia je naďalej členom Medzinárodnej námornej organizácie, Parížske MoP teda nemá právomoc zrušiť uznávanie takýchto osvedčení. Táto pozícia by sa mala oznámiť ukrajinským orgánom.

               (13)Únia nie je zmluvnou stranou Parížskeho MoP. Pozíciu Únie teda majú vyjadriť členské štáty Únie, ktoré sú členmi Parížskeho MoP, konajúc spoločne.

               (14)Preto je potrebné splnomocniť členské štáty, aby konali v súlade s pozíciou, ktorá sa má prijať v mene Únie.

               (15)Na dosiahnutie rozhodnutia o pozastavení členstva Ruskej federácie v Parížskom MoP je nevyhnutná spolupráca s ostatnými tretími krajinami, ktoré sú členmi Parížskeho MoP (Island, Kanada, Nórsko a Spojené kráľovstvo) v rámci PSCC,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v rámci Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (ďalej len „Parížske MoP“), pokiaľ ide o členstvo Ruskej federácie v Parížskom MoP, je stanovená v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Parížskeho MoP, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES z 23. apríla 2009 o štátnej prístavnej kontrole (Ú. v. EÚ L 131, 28.5.2009, s. 57).

                     (2)

                        Pozri rezolúciu Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov ES-11/1 s názvom „Agresia proti Ukrajine“ na 11. naliehavom mimoriadnom zasadnutí Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov 2. marca 2022 a rezolúciu Rady OSN pre ľudské práva č. 49/1 z marca 2022.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli29. 4. 2022
            COM(2022) 202 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole, pokiaľ ide o členstvo Ruskej federácie v organizácii

               PRÍLOHA

               V súvislosti s dokumentom PSCC55/11.1

               je pozícia Únie takáto:

               1.súhlasiť s prístupom uvedeným v odseku 5 dokumentu PSCC55/11.1, pokiaľ ide o zadržiavanie plavidiel plaviacich sa pod vlajkou Ukrajiny v prístavoch Parížskeho MoP;

               2.aktívne podporiť pozastavenie členstva Ruskej federácie v Parížskom MoP po jej nevyprovokovanej a neopodstatnenej vojenskej agresii voči Ukrajine;

               3.usilovať sa o dosiahnutie konsenzu medzi členmi Parížskeho MoP inými ako Ruská federácia o pozastavení členstva Ruskej federácie v Parížskom MoP až do odvolania;

               4.súhlasiť s prístupom uvedeným v odseku 7 dokumentu PSCC55/11.1, pokiaľ ide o zrušenie uznania štatutárnych osvedčení vydaných Ruskou federáciou.