				|

		52011PC0840

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce /* KOM/2011/0840 v konečnom znení - 2011/0406 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Hlavným problémom v
rozvojových krajinách naďalej zostáva množstvo ľudí žijúcich
v chudobe. Napriek tomu, že sa dosiahol významný pokrok, väčšina
rozvojových krajín nedokáže plniť rozvojové ciele milénia a nastúpiť
cestu udržateľného rozvoja vo všetkých oblastiach, hospodárskej, sociálnej
aj environmentálnej, vrátane zmiernenia účinkov zmeny klímy a
prispôsobenia zmene klímy.
Situáciu ešte zhoršujú
veľké celosvetové problémy a práve rozvojové krajiny ťažko zasiahla
súčasná kríza, čo má okrem iného za následok spoločenskú a
hospodársku nestabilitu, rastúcu migráciu, potravinovú neistotu a väčšiu
zraniteľnosť voči externým otrasom. Environmentálne a prírodné
zdroje, ktoré sú životne dôležité pre udržateľný sociálno-hospodársky
rast, sú čoraz viac zmenou klímy a rýchlym rastom populácie ohrozené. To
môže spôsobiť zhoršenie už tak zlej situácie v mnohých rozvojových
krajinách a riziká, ktoré majú za následok ničenie dosiahnutých výsledkov.

EÚ je naďalej zaviazaná
pomáhať rozvojovým krajinám pri znižovaní a postupnom odstraňovaní
chudoby. Na dosiahnutie tohto cieľa sa zaviedlo nariadenie o nástroji
rozvojovej spolupráce na obdobie rokov 2007 až 2013, ktorého hlavným a
všeobecným cieľom je odstránenie chudoby v partnerských krajinách a
regiónoch. Obsahuje tri kategórie programov: i) dvojstranné a regionálne
geografické programy týkajúce sa spolupráce s Áziou, Latinskou Amerikou,
strednou Áziou, Stredným východom a Južnou Afrikou, ii) tematické programy
týkajúce sa týchto otázok: investícií do ľudských zdrojov, životného
prostredia a udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, a to aj v
súvislosti s energetikou, neštátnych subjektov a miestnych orgánov,
potravinovej bezpečnosti, migrácie a azylu a iii) sprievodných opatrení pre
krajiny produkujúce cukor.
Súčasný program
rozvojovej spolupráce sa ukončí 31. decembra 2013. Jeho celková pridaná
hodnota a význam pri dosahovaní rozvojových cieľov milénia sa preukázali v
niekoľkých preskúmaniach, pri ktorých však boli odhalené aj určité
nedostatky. Nové problémy a priority stanovené v stratégii Európa 2020, ako aj
najnovšia rozvojová politika EÚ, primäli Komisiu, aby vypracovala návrh na
preskúmanie a úpravu nariadenia o nástroji rozvojovej spolupráce v súlade
s oznámením Rozpočet stratégie Európa 2020 z 29. júna 2011 a s oznámením
Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmeny z 13. októbra 2011.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Verejná konzultácia
Komisia v období od 26. novembra 2010 do 31.
januára 2011 uskutočnila verejnú konzultáciu týkajúcu sa budúceho
financovania vonkajších opatrení EÚ. Tento proces sa realizoval na základe
internetového dotazníka a priloženého dokumentu s názvom Ako financovať
vonkajšie opatrenia EÚ po roku 2013? Vo všeobecnosti sa v odpovediach
neuvádzala potreba podstatných zmien súčasnej štruktúry existujúcich
nástrojov. Odhalilo sa však niekoľko problémov, ktoré sa zohľadnili
pri príprave nového nariadenia o nástroji rozvojovej spolupráce:
·
Väčšina respondentov (okolo 70 %) uviedla, že
finančný zásah EÚ predstavuje významnú pridanú hodnotu. Respondenti
uviedli, že EÚ má primerane využívať porovnateľnú výhodu, ktorá
vyplýva z jej postavenia v celosvetovom meradle, rozsiahlej odbornosti,
nadnárodnej podstaty a úlohy sprostredkovateľa koordinácie.
·
Takmer všetci respondenti (92 %) podporili
diferencovanejší prístup na základe konkrétnej situácie krajiny prijímajúcej
pomoc s cieľom zvýšiť účinok finančných nástrojov EÚ. V
súlade s tým sa posilnila diferenciácia krajín prijímajúcich pomoc.
·
Respondenti tiež do veľkej miery podporili
podmienenie poskytovania pomoci skúmaním, ako krajina prijímajúca pomoc
dodržiava ľudské práva, práva menšín, uplatňuje dobrú správu vecí
verejných a podporuje rozmanitosť kultúrnych prejavov (78 %), ako aj
skúmaním kvality jej politík a jej schopnosti a ochoty implementovať
náležité politiky (63 %). V navrhovanom nariadení sa uznáva dôležitosť
plánov vnútroštátneho rozvoja, ako aj spoločne pripravených stratégií EÚ,
na vytvorenie základu spolupráce. Tiež sa v ňom zdôrazňujú základné
hodnoty a zásady EÚ, a tým sa posilňuje podmienenosť a vzájomná
zodpovednosť.
·
Veľká väčšina respondentov podporuje
väčšiu pružnosť implementácie, a to najmä pri riešení
medziregionálnych problémov, ktoré spomaľujú „geografické obmedzenia“
jednotlivých nástrojov (ERF obmedzený na krajiny AKT, nástroj rozvojovej
spolupráce na Latinskú Ameriku, Áziu, strednú Áziu, Stredný východ a Južnú
Afriku, nástroj európskej susedskej politiky a partnerstva na susedné krajiny).
V navrhovanom nariadení sa umožňujú vykonávacie činnosti
medziregionálneho významu a s cieľom zlepšiť pružnosť
a zjednodušiť implementáciu sú tematické okruhy členené do
rôznych skupín.
·
Väčšina respondentov súhlasila s tým, že
spoločným vytváraním programov a ich spolufinancovaním s členskými
štátmi (a prípadne aj s krajinami prijímajúcimi pomoc) sa môže zvýšiť
účinok a súdržnosť vonkajších opatrení EÚ, zjednodušiť
poskytovanie pomoci a znížiť celkové transakčné náklady.
V navrhovanom nariadení sa to primerane zohľadňuje.
Získavanie a využívanie odbornosti
Komisia uskutočnila vnútorné preskúmanie
rôznych správ (hodnotenia, audity, štúdie, strednodobé preskúmania). Pri
preskúmaní sa sústredila na fungujúce a nefungujúce opatrenia a pri príprave
finančných nástrojov sa z nich poučila.
Z preskúmania vyplynulo, že súčasný
nástroj rozvojovej spolupráce prispieva k plneniu rozvojových cieľov
milénia v rozvojových krajinách. Spôsoby implementácie nástroja rozvojovej
spolupráce, akými sú rozpočtová podpora a celosektorový prístup, umožnili
hlbšiu spoluprácu s partnerskými krajinami a účinnejšie rozdelenie práce
pomocou spolufinancovania medzi darcami.
Pri preskúmaní sa však určilo
niekoľko nedostatkov.
·
Rôzne vnútorné politiky EÚ sa čoraz viac
stávajú súčasťou vonkajších opatrení EÚ. V súlade so Stratégiou
Európa 2020 a Lisabonskou zmluvou bolo potrebné vzájomné posilnenie vnútorných
a vonkajších opatrení. Existujúca architektúra však Komisii neumožňovala
účinne a dostatočne zasahovať. Táto situácia sa významne zlepší
zoskupením rôznych tematických okruhov do jednej kapitoly.
·
V niektorých prípadoch neboli tematické programy
dostatočne flexibilné na to, aby dokázali reagovať na celosvetové
krízy (napr. kríza cien potravín, vtáčia chrípka) alebo na medzinárodné
záväzky prijaté na najvyššej politickej úrovni (napr. biodiverzita a zmena
klímy). Pri využívaní tematických programov bola preto potrebná väčšia
pružnosť, ktorá sa dá dosiahnuť zoskupením rôznych tematických
programov. Tieto programy tiež umožňujú súdržnejšie a komplexnejšie
dlhodobé zapojenie do riešenia otázok v oblasti celosvetových verejných statkov
a problémov a reakcie na rôzne otrasy ovplyvňujúce najchudobnejšie vrstvy
obyvateľstva.
·
Súčasné nariadenie o nástroji rozvojovej
spolupráce sa týka množstva rozvojových krajín, od tých najmenej rozvinutých až
po krajiny s vyššími strednými príjmami. Čoraz intenzívnejšie hospodárske
a sociálne rozdiely medzi partnerskými krajinami a príprava nových cieľov
znamenajú, že je potrebná lepšia diferenciácia. V novom navrhovanom nariadení
sa poskytujú ďalšie usmernenia o diferenciácii, aby EÚ mohla zamerať
grantovú pomoc tam, kde je to najviac potrebné a kde bude mať
najväčší účinok. Na dokončenie prípravy kombinácie politík
Komisia navrhuje vytvorenie nového nástroja (nástroja partnerstva), ktorý sa
bude týkať cieľov presahujúcich čisto rozvojovú pomoc.
·
Vzhľadom na súčasnú architektúru
nástrojov vonkajšej pomoci sa podpora medziregionálnych iniciatív ukázala ako
zložitá. Týka sa to najmä implementácie spoločnej stratégie EÚ a Afriky. V
novom nariadení o nástroji rozvojovej spolupráce sa poskytuje lepší právny
základ na implementáciu tejto spoločnej stratégie EÚ a Afriky.
·
V súčasnom nariadení o nástroji rozvojovej
spolupráce sú ustanovenia o nestabilných štátoch a krajinách v pokrízovej
situácii nedostatočné: podceňuje sa v nich potreba podpory
politických procesov, ktorými sa posilní právny štát a riadenie. Riešenie
problémov prechodu vyžaduje reakcie na úrovni krajiny, ktorými sa riešia
konkrétne potreby a ktoré súvisia so spoločnou stratégiou (holistický
prístup). V novom nariadení sa tieto úlohy lepšie zohľadňujú a rieši
sa prísnosť rozhodovania pri prideľovaní finančných zdrojov,
príprave a implementácii programov.
·
Súčasný nástroj rozvojovej spolupráce obsahuje
orientačné objemy finančných prostriedkov na región bez nepridelených
prostriedkov. Tým sa obmedzuje rozsah uvoľňovania prostriedkov na
riešenie nepredvídaných potrieb (napr. nových politických priorít, prírodných
alebo človekom spôsobených katastrof atď.). V novom nariadení sa
navrhuje ponechanie určitého objemu nepridelených finančných
prostriedkov, ktoré sa použijú na nepredvídané udalosti.
·
Súčasný proces prípravy a implementácie
programov v rámci nástroja rozvojovej spolupráce sa posúdil ako príliš zložitý.
Neumožňuje sa v ňom zosúladenie programovacieho cyklu EÚ s cyklom
partnerov, neuľahčuje sa ním spoločná príprava programov s
členskými štátmi a neumožňuje sa v ňom rýchla úprava v prípade
potreby. Všetky tieto nedostatky sa v novom nariadení o nástroji rozvojovej spolupráce
priamo riešia.
Posúdenie vplyvu
Komisia uskutočnila posúdenie vplyvu, pri
ktorom sa zvažovali tri základné politické alternatívy: zachovanie nariadenia o
nástroji rozvojovej spolupráce bez zmien a doplnení (možnosť 1) a dve
alternatívy zmeny a doplnenia nástroja rozvojovej spolupráce pre každý problém
určený v súčasnom nástroji rozvojovej spolupráce (možnosti 2A a 2B).
Možnosť 1 sa neprijala, pretože tým by sa
určené problémy nevyriešili. Možnosti 2A a 2B riešia určené problémy
v rôznom rozsahu, pričom každá z nich predstavuje vlastné politické a
ďalšie dôsledky. Pri posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že lepšou je
možnosť 2B, keďže:
·
zosúlaďuje ciele nástroja rozvojovej
spolupráce s najnovšími trendmi rozvojovej politiky EÚ,
·
využíva jednoznačnú diferenciáciu medzi
partnerskými krajinami,
·
s pomocou EÚ presadzuje dobré riadenie vecí
verejných, demokraciu, ľudské práva a právny štát,
·
uľahčuje implementáciu spoločnej
stratégie EÚ a Afriky,
·
presadzuje tematické programy s cieľom
dosiahnuť potrebnú pružnosť,
·
zabezpečuje pružné mechanizmy umožňujúce
účinnejšie reakcie EÚ na rýchlo sa vyvíjajúcu situáciu v krízových,
pokrízových a nestabilných štátoch,
·
umožňuje pružné prideľovanie
finančných prostriedkov,
·
zlepšuje účinnosť pomoci EÚ
zjednodušovaním a spružňovaním postupov prípravy a implementácie
programov, čím sa umožňuje spoločná príprava programov a
zosúlaďovanie pomoci EÚ s programovacími cyklami partnerských krajín.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Piata časť hlavy III kapitoly I Zmluvy
o fungovaní Európskej únie predstavuje právny rámec spolupráce
s partnerskými krajinami a regiónmi. Navrhované nariadenie o nástroji
rozvojovej spolupráce vychádza najmä z článku 209 ods. 1 Zmluvy a Komisia
ho predstavuje v súlade s postupom stanoveným v článku 294. Spoločné
vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady,
Európskeho parlamentu a Komisie týkajúce sa rozvojovej politiky Európskej únie:
s názvom Európsky konsenzus z 20. decembra 2005, oznámenie z 13. októbra 2011 s
názvom Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ – program zmeny, ako aj všetky
budúce oznámenia, v ktorých sa stanovujú základné orientácie a zásady
rozvojovej politiky Únie, a všetky následné závery alebo úpravy týchto
dokumentov poskytujú všeobecný rámec, orientácie a zameranie na implementáciu
tohto nariadenia.
EÚ zastáva pri poskytovaní časti vonkajšej
pomoci EÚ v mene členských štátov jedinečnú nestrannú pozíciu,
čím sa zvyšuje jej dôveryhodnosť v krajinách, v ktorých pôsobí. Mnohé
členské štáty nemajú kapacity na vyvíjanie globálnych vonkajších nástrojov
alebo nie sú ochotné to robiť. Zásah na úrovni EÚ preto predstavuje
najlepší spôsob presadzovania všeobecných záujmov a hodnôt EÚ na celom svete a
zabezpečenia jej celosvetovej prítomnosti. 27 členských štátov
konajúcich v súlade so spoločnými politikami a stratégiami predstavuje
kritickú masu, ktorá EÚ umožňuje reagovať na celosvetové problémy,
najmä v súvislosti s dosahovaním rozvojových cieľov milénia.
Keďže ciele navrhovaného opatrenia nemôžu uspokojivo dosiahnuť
členské štáty samotné a môžu sa preto z dôvodu rozsahu a účinkov
lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ, EÚ môže prijať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy.
V navrhovanom novom nariadení sa tiež
posilňujú kapacity koordinácie a uľahčuje spoločná
príprava programov s členskými štátmi, čím sa zabezpečuje
účinné rozdelenie práce a efektívne poskytovanie pomoci. Rozvojová
politika EÚ a politiky členských štátov v tejto oblasti sa musia
vzájomne dopĺňať a posilňovať. S týmto
cieľom by sa mala pomoc EÚ sústreďovať na oblasti, v ktorých
môže vzhľadom na svoju schopnosť konať na celosvetovej úrovni
a reagovať na celosvetové problémy, dosiahnuť najväčší
vplyv. V súlade so zásadou proporcionality uvedenou v článku 5 Zmluvy
neprekračuje nové navrhované nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie
svojich cieľov.
Navrhované nové nariadenie bude
zohľadňovať vonkajšiu dimenziu sektorových politických priorít
EÚ, zaistí koordináciu a posilnenie synergií v súlade
s cieľmi stanovenými v tomto nariadení a v súlade s uvedeným
právnym a politickým rámcom.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Komisia navrhuje prideliť na obdobie
rokov 2014 až 2020 na vonkajšie nástroje sumu 96 miliárd EUR[1]. Pre nástroj rozvojovej
spolupráce sa navrhujú prostriedky vo výške 23 294,7 milióna EUR.
Orientačné rozpočtové záväzky pre nástroj rozvojovej spolupráce sa
uvádzajú v tabuľke nižšie. Orientačné rozdelenie finančných
prostriedkov pre jednotlivé programy nástroja rozvojovej spolupráce sa uvádza v
prílohe VII nariadenia. Podľa plánu sa minimálne 50 % prostriedkov
programu celosvetových verejných statkov a problémov vynaloží na ciele
súvisiace so zmenou klímy a životným prostredím[2]
a minimálne 20 % na ciele súvisiace so sociálnym začlenením a
ľudským rozvojom. Vo všeobecnosti sa v súlade s oznámením
Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmeny predpokladá ďalšie
poskytovanie podpory v oblasti sociálneho začleňovania a
ľudského rozvoja, a to vo výške minimálne 20 % rozvojovej pomoci
Únie. Toto nariadenie sa nakoniec zameriava na vyčlenenie minimálne
20 % rozpočtu Únie na vytváranie nízkouhlíkových spoločností
odolných voči klíme, ako sa uvádza v oznámení Rozpočet stratégie
Európa 2020.
S cieľom zabezpečiť
predvídateľnosť sa finančné prostriedky na činnosti
vyššieho vzdelávania v tretích krajinách v rámci programu „Erasmus pre
všetkých“ v súlade s cieľmi EÚ pre vonkajšiu činnosť
poskytujú v dvoch viacročných pridelených objemoch, ktoré budú
použité len na prvé štyri roky a prípadne na ďalšie 3 roky. Tieto
prostriedky budú zohľadnené pri viacročnom orientačnom plánovaní
nástroja rozvojovej spolupráce v súlade s uvedenými potrebami
a prioritami príslušných krajín, Tieto prostriedky môžu byť
prehodnotené v prípade zásadných nepredvídaných okolností alebo významných
politických zmien v súlade s cieľmi EÚ pre vonkajšiu
činnosť. Ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
„Erasmus pre všetkých“ č. [--][3] sa budú vzťahovať na
využitie týchto prostriedkov.
 Nástroj rozvojovej spolupráce* || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2014 – 2020
 2 716,7 || 2 903,1 || 3 100,3 || 3 308,7 || 3 525,3 || 3 751,7 || 3 989 || 23 294,7
* V súčasných
cenách v mil. EUR.
5.           HLAVNÉ PRVKY
Zjednodušenie
Prioritou Komisie v tomto novom nariadení, ako
aj v ďalších programoch v kontexte viacročného
finančného rámca, je zjednodušenie regulačného prostredia
a uľahčenie prístupu partnerských krajín a regiónov, organizácií
občianskej spoločnosti, MSP atď. k pomoci Únie v rozsahu,
v ktorom sa prispieva k plneniu cieľov nariadenia.
Vonkajšie nástroje sa zjednodušia jasnejším
vymedzením a odstránením prekrývania, aby sa dali jednotlivo určiť s
jasne definovanými politickými cieľmi.
Zjednodušenie a zníženie transakčných
nákladov partnerských krajín a regiónov bude dosiahnuté aj prostredníctvom
pružných programovacích postupov umožňujúcich uplatňovanie zásad
účinnosti pomoci. Únia môže napríklad zosúladiť vnútroštátne plány
rozvoja partnerských krajín, čím prestane byť potrebné, aby
partnerské krajiny rokovali o tom, či Komisia prijme strategickú
dokumentáciu týkajúcu sa EÚ, a umožní sa podrobnejšia analýza, ktorá sa
môže začleniť do dokumentácie k viacročnému programu.
Podobne sa môže prostredníctvom spoločnej prípravy programov s
členskými štátmi posilniť koordinácia darcov a rozdelenie práce.
Vykonávacie pravidlá sa nachádzajú
v nariadení (EÚ) Európskeho parlamentu a Rady č. [--]
z [--], ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy
implementácie nástrojov vonkajších opatrení Únie.
Diferenciácia
Diferencovaný prístup stanovený v oznámení
„ Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program zmien“ má za účel
posilniť vplyv rozvojovej spolupráce EÚ prostredníctvom zamerania zdrojov
na oblasti, v ktorých sú potrebné najviac s cieľom znížiť
chudobu a kde môžu mať najväčší vplyv. To by malo byť
uskutočnené najskôr v súvislosti s oprávnenosťou na
bilaterálne programy rozvojovej spolupráce, ako aj v súvislosti
s alokáciou pomoci.
Vo všeobecnosti by krajiny s vysokým,
stredne vysokým a stredným príjmom, ktoré sú schopné udržateľného
rozvoja, resp. majú prístup k značným domácim alebo zahraničným
zdrojom financovania, boli postupne vylúčené z bilaterálnych
programov pomoci. Dokument „ The world is developing: the OECD/DAC list of ODA
recipients“ (revidovaný v roku 2011) poukazuje, že viac ako 20 krajín
prešlo z kategórie s nízkym príjmom do kategórie so stredným príjmom
alebo z kategórie s nižším stredným príjmom do kategórie
s vyšším stredným príjmom, na základe HDP per capita. To je len
jeden z indikátorov a uplatňovanie princípu diferenciácie musí
zohľadniť ľudský rozvoj, závislosť na pomoci a iné
aspekty vrátane dynamiky rozvojového procesu.
Predovšetkým mnohé krajiny so stredným príjmom
zohrávajú novú a rastúcu úlohu na regionálnej a/alebo globálnej úrovni. EÚ
by preto mala prispôsobiť naše vzťahy s týmito krajinami,
vrátane priorít spolupráce a nástrojov. To by nemalo viesť
k oslabeniu vzájomných vzťahov, ale k modernejšiemu súboru
nástrojov. EÚ by mala uzatvoriť nové partnerstvá s krajinami, ktoré
postupne ukončia bilaterálne rozvojové programy, predovšetkým na základe
regionálnych a tematických programov v rámci nového nástroja
rozvojovej spolupráce, tematických finančných nástrojov pre vonkajšiu
činnosť EÚ a nového nástroja pre partnerstvo.
Delegované akty
Navrhuje sa, aby sa pružnosť posilnila
pomocou delegovaných aktov v súlade s článkom 290 Zmluvy, čím sa
umožní zmena a doplnenie určitých menej významných prvkov nariadenia,
ktoré majú vplyv na následnú prípravu programov (napr. prílohy týkajúce sa
oprávnených krajín, oblastí spolupráce a orientačných finančných
prostriedkov na program na obdobie rokov 2014 až 2020).
Podrobné vysvetlenie
V tejto časti sa poskytuje podrobný
komentár vysvetľujúci hlavné myšlienky nového nariadenia o nástroji
rozvojovej spolupráce v rámci každého navrhovaného článku.
(0)          Predmet a rozsah
pôsobnosti (článok 1, hlava I)
Jedinou navrhovanou zmenu v článku 1 je
začlenenie celoafrického programu do rozsahu nariadenia.
Nariadenie sa tak týka všetkých rozvojových
krajín, území a regiónov okrem: krajín, ktoré sú oprávnené využívať
predvstupový nástroj.
(1)          Ciele a všeobecné zásady
(hlava II) – články 2 a 3
V článku 2 (Ciele a kritériá
oprávnenosti) sa stanovujú základné a všeobecné ciele
nariadenia a charakteristiky geografickej a tematickej rozvojovej spolupráce
Únie. Ciele sú v súlade s článkom 208 Zmluvy, vyššie uvedeným
oznámením Komisie Rozpočet stratégie Európa 2020
a s oznámením Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky EÚ: program
zmeny.
V článku sa umožňuje podpora
všetkých foriem spolupráce s rozvojovými krajinami. Vyžaduje sa v ňom
splnenie kritérií oficiálnej rozvojovej pomoci stanovených OECD/DAC
a uvádzajú možné výnimky pre tematické a celoafrické programy. Pre
tieto programy sa predpokladá flexibilita na úrovni 10 % pre aktivity mimo
ODA na pokrytie výdavkov, ktoré, aj keď nie sú úplne v súlade
s ODA, môžu byť vyžadované na patričné vykonanie opatrení
v rámci týchto programov.
V článku 3 (Všeobecné zásady) sa stanovujú hlavné zásady na riadenie implementácie nariadenia,
ktorými sú demokracia, dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd a
právny štát, diferencovaný prístup k partnerským krajinám pri zohľadnení
ich potrieb, kapacít, záväzkov a výkonnosti, ako aj potenciálneho vplyvu EÚ,
zoznam kľúčových prierezových otázok(ako napríklad rovnosť
pohlaví alebo posilnenie postavenia žien), posilnená súdržnosť vonkajších
opatrení EÚ, zlepšená koordinácia s členskými štátmi a iným dvojstrannými
alebo viacstrannými darcami a rozvojový proces partnerskej krajiny alebo
regiónu so vzájomnou zodpovednosťou prostredníctvom inkluzívneho
a participatívneho prístupu k rozvoju smerujúci k účinným a inovačným
spôsobom spolupráce v súlade s osvedčenými postupmi OECD/DAC,
čím sa zintenzívňuje vplyv pomoci a znižujú nedostatky
a zdvojovanie pomoci.
(2)          Geografické a tematické
programy (hlava III) – články 4 až 9
V článku 4 (Implementácia pomoci Únie)
sa opisuje typ programov, v rámci ktorých sa poskytuje
pomoc EÚ.
V článku 5 (Geografické programy) sa odkazuje na možné oblasti spolupráce a rozlišuje medzi
regionálnou a dvojstrannou spoluprácou. Uplatní sa zásada diferenciácie
stanovená v článku 3. V dôsledku toho sa dvojstranná rozvojová pomoc
poskytne tým partnerským krajinám, ktoré ju najviac potrebujú a ktorým
chýbajú požadované finančné kapacity na vlastný rozvoj. Pri zásade
diferenciácie sa zohľadňuje aj potenciálny vplyv pomoci Únie
v partnerských krajinách. Partnerské krajiny využívajúce výhody
dvojstrannej rozvojovej pomoci sa uvádzajú v prílohe III. Táto príloha
neobsahuje krajiny, ktoré boli vyradené na základe týchto kritérií: partnerské
krajiny predstavujúce viac než 1 % svetového HDP a/alebo krajiny
s vyššími strednými príjmami podľa zoznamu príjemcov oficiálnej
rozvojovej pomoci OECD/DAC sú principiálne vylúčené, sú však použité
dodatočné kritériá v súvislosti s ich potrebami
a kapacitami, ako napríklad index ľudského rozvoja, index hospodárskej
zraniteľnosti a závislosti od pomoci, ako aj hospodársky rast
a priame zahraničné investície alebo nedostatok spoľahlivých
údajov. Tiež sa zohľadňuje spoľahlivosť dostupných údajov.
Všetky partnerské krajiny uvedené v prílohe I
však môžu využívať výhody regionálnych a tematických programov.
V nariadení sa neobmedzujú oblastí spolupráce
alebo zásahov EÚ. Všetky zoznamy takýchto oblastí sú len ilustračné.
Oblasti sa môžu vyberať z dôvodu svojho významu pre dosahovanie
cieľov stanovených v Zmluve, plnenie medzinárodných povinností
a záväzkov EÚ alebo plnenie konkrétnych cieľov uvedených
v dohodách s partnerskými krajinami a regiónmi. Navrhujú sa však
vzhľadom na cieľ zamerania pomoci EÚ, aby sa zabezpečilo
vzájomné dopĺňanie politiky EÚ a politík členských štátov,
ako sa vyžaduje v článku 208 Zmluvy[4],
a v súlade s oznámeniami Komisie (najmä s oznámením Komisie
Program zmeny) a príslušnými uzneseniami Rady a Parlamentu.
V článku 6 (Tematické programy) sa určujú tematické programy, ktorých všeobecné ciele
a dosah budú súdržné s celkovými cieľmi a rozsahom tohto
nariadenia, ako aj podmienkami implementácie týchto tematických programov.
V článku 7 (Celosvetové verejné statky
a problémy) sa opisuje tematický program zameraný na
celosvetové verejné statky a problémy, ktorý sa bude pružne a prierezovo
zameriavať na hlavné celosvetové statky a problémy. Hlavné oblasti
činností, ktoré sa budú v rámci tohto programu presadzovať, sa
podrobnejšie rozpracúvajú v prílohe V a patria k nim okrem iného životné
prostredie a zmena klímy, udržateľná energetika[5], ľudský rozvoj (vrátane
zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, rovnosti pohlaví, zamestnanosti,
rozvoja zručností, sociálnej ochrany a inklúzie, ako aj aspektov
súvisiacich s hospodárskym rozvojom ako rast, pracovné príležitosti, obchod
a zapojenie súkromného sektora) bezpečnosť potravín a migrácia a
azyl. Tento tematický program umožní rýchlu reakciu na nepredvídané udalosti a
celosvetové krízy (napr. kríza cien potravín, vtáčia chrípka). Napomôže
zníženie rozdrobenosti rozvojovej spolupráce EÚ a umožní príslušné posilnenie a
jednotnosť vnútorných a vonkajších opatrení.
V článku 8 (Organizácie
občianskej spoločnosti a miestne orgány) sa
opisuje tematický program zameraný na organizácie občianskej
spoločnosti a miestne orgány, ktorý vychádza z bývalého programu pre
neštátne subjekty a miestne orgány. Vyhranilo sa zameranie programu,
čiže väčšia pozornosť sa venuje rozvoju kapacít organizácií
občianskej spoločnosti a miestnych orgánov. Programom sa podporí
inkluzívna a silná občianska spoločnosť a miestne orgány,
zvýši informovanosť a mobilizácia v rozvojových otázkach a posilní
kapacita v oblasti politického dialógu o rozvoji.
V článku 9 (Celoafrický program) sa opisuje celoafrický program zriadený na implementáciu
spoločnej stratégie EÚ a Afriky. Program bude dopĺňať
ostatné finančné nástroje, najmä ENI, ERF a tematické programy
v rámci DCI, a bude s nimi v súlade. Zatiaľ čo nástroje ENI a
ERF sa zmeriavajú na zásahy v Afrike na regionálnej a vnútroštátnej úrovni,
celoafrický program sa použije na poskytovanie špecifickej podpory cieľom
spoločnej stratégie EÚ a Afriky, činnostiam medziregionálnej,
kontinentálnej a transkontinentálnej povahy, ako aj príslušným iniciatívam
v rámci spoločnej stratégie EÚ a Afriky v globálnom rozsahu.
Celoafrický program bude fungovať v úzkej spolupráci s ostatnými
nástrojmi a bude zameraný na osobitné iniciatívy schválené v rámci
spoločnej stratégie a akčných plánov, čím sa dosiahne potrebná
súdržnosť a synergia a zabráni sa zdvojeniu a presahom.
(3)          Príprava programov a prideľovanie
prostriedkov (hlava IV) – články 10 až 14
V článku 10 (Všeobecný rámec prípravy
programov a prideľovania prostriedkov) sa
stanovuje všeobecný rámec prípravy geografických a tematických programov, ako
aj prideľovania prostriedkov v rámci tohto nariadenia. Bude sa riadiť
kritériami prideľovania prostriedkov stanovenými v článku 3 ods. 2. S
cieľom zabezpečiť synergie a doplnkovosť opatrení Únie a
opatrení členských štátov budú členské štáty do procesu prípravy
programov plne zapojené. Do procesu konzultácií sa zapoja aj ďalší
darcovia a subjekty pôsobiace v oblasti rozvoja, ako aj občianska
spoločnosť a regionálne a miestne orgány.
V odseku 4 sa predpokladá ponechanie
určitého objemu nepridelených finančných prostriedkov s cieľom
zvýšiť pružnosť nástroja a zlepšiť možnosť reagovania na
nepredvídané udalosti (nové politické priority, prírodné alebo človekom
spôsobené katastrofy atď.).
V článku 11 (Programové dokumenty pre
geografické programy) sa stanovujú požiadavky a zásady
na prípravu strategickej dokumentácie pre krajiny a regióny prijímajúce
orientačné finančné prostriedky v rámci tohto nariadenia a na jej
základe požiadavky a zásady na prípravu viacročných orientačných
programov. V článku sa uvádzajú aj výnimky, kedy nie je potrebné
pripraviť strategickú dokumentáciu, aby sa tak zjednodušil proces prípravy
programov, ako aj zvýhodnila spoločná príprava programov s členskými
štátmi a zabezpečil súlad vnútroštátnych programov rozvojových krajín.
S cieľom zabezpečiť krajinám
vlastníctvo a zaviesť zásady účinnosti pomoci sa bude strategická
dokumentácia pripravovať na základe dialógu s partnerskými krajinami a
regiónmi a príslušného zapojenia občianskej spoločnosti, ako aj
regionálnych a miestnych orgánov. Členské štáty a ďalší darcovia sa
zapoja v súlade s článkom 10 ods. 3.
V tomto článku sa tiež zavádza
možnosť pripraviť spoločný rámcový dokument, v ktorom sa stanoví
komplexná stratégia Únie, súčasťou ktorej bude aj rozvojová politika.

Pripravované viacročné orientačné
programy môžu vychádzať z akýchkoľvek programových dokumentov
uvedených v tomto článku s výnimkou prípadu, ak celkové pridelenie
prostriedkov neprekročí 30 miliónov EUR. Viacročné orientačné
programy môžu byť počas strednodobého preskúmania alebo preskúmania
ad hoc upravené vzhľadom na dosiahnuté ciele, ako aj nové určené
potreby, vyplývajúce napríklad z krízových, pokrízových alebo nestabilných
situácií.
V článku 12 (Príprava programov pre
krajiny v krízovej alebo pokrízovej situácii alebo nestabilné krajiny) sa zdôrazňujú osobitné potreby a okolnosti krajín v krízovej alebo
pokrízovej situácii alebo nestabilných krajín, ktoré je potrebné počas
navrhovania všetkých programových dokumentov zvážiť. V odseku 2
článku 12 sa zdôrazňuje potenciálna potreba rýchlej reakcie v týchto
krajinách a predpokladá osobitný postup (komitológia ex post, článok 14
ods. 3) preskúmania ad hoc strategickej dokumentácie a viacročného
orientačného programu.
V článku 13 (Programové dokumenty pre
tematické programy) sa opisujú požiadavky a postupy v
oblasti navrhovania tematických programových dokumentov. V článku sa tiež
v prípade potreby predpokladá možnosť strednodobého preskúmania alebo
preskúmania ad hoc.
V článku 14 (Schválenie strategickej
dokumentácie a prijatie viacročných orientačných programov) sa stanovuje, že viacročné programové dokumenty (t. j. strategickú
dokumentáciu, viacročné orientačné programy pre partnerské krajiny a
regióny a tematickú strategickú dokumentáciu) bude prijímať Komisia po
získaní stanoviska výboru zloženého zo zástupcov členských štátov, ktorému
predsedá zástupca Komisie (výbor zriadený podľa článku 24 tohto
nariadenia).
V článku sa tiež umožňuje
pružnosť a zjednodušenie v prípadoch, v ktorých je možná odchýlka od
bežných postupov komitológie (napr. ak sa komitológia nevyužije v prípade
technických úprav alebo menších zmien v celkových pridelených prostriedkoch), a
v prípadoch, v ktorých sa postupy komitológie môžu uplatniť po prijatí a
implementácii zmien a doplnení Komisie (napr. prípady krízových a pokrízových
situácií a nestability alebo v iných prípadoch ohrozenia demokracie a
ľudských práv).
(4)          Záverečné ustanovenie
(hlava V) – články 15 až 22
S cieľom zabezpečiť súdržnejšiu
a účinnejšiu pomoc Únie a najmä s cieľom zabrániť
rozdeľovaniu programov na niekoľko rôznych nástrojov sa v
článku 15 (Účasť tretích krajín, ktoré nemajú podľa tohto
nariadenia oprávnenie) stanovuje možnosť rozšírenia platnosti tohto
nariadenia na všetky tretie krajiny, územia a regióny, ak sa tým prispeje k
plneniu všeobecných cieľov nariadenia.
V článku 16 (Pozastavenie pomoci) sa stanovuje postup, ktorý sa uplatní v prípade nedodržania zásad
stanovených v hlave I, a nakoniec pozastavenie pomoci v rámci tohto nariadenia.

V článkoch 17 a 18 (Delegovanie
právomocí na Komisiu) sa zavádza možnosť splnomocniť
Komisiu na prijímanie delegovaných aktov s cieľom zmeniť a
doplniť prílohy I až VI, časť I tohto nariadenia. V článku
28 sa opisujú vlastnosti a postupy tohto delegovania právomocí. Ak Komisia
takýto delegovaný akt prijme, táto skutočnosť sa okamžite oznámi
zároveň Európskemu parlamentu aj Rade a samotný akt nadobudne
účinnosť iba, ak tieto dve inštitúcie do dvoch mesiacov od oznámenia
(je možné predĺženie o ďalšie dva mesiace) nevyjadria žiadne
námietky.
V článku 19 (Výbor) sa zriaďuje príslušný výbor na pomoc Komisii pri implementácii
tohto nariadenia[6].

V článku 20 (Finančné
ustanovenia) sa stanovuje referenčná
finančná suma na implementáciu nariadenia.
V článku 21 (Európska služba pre
vonkajšiu činnosť) sa zdôrazňuje, že
toto nariadenie sa bude uplatňovať v súlade s rozhodnutím Rady o
organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť[7], a to najmä v súlade s jeho
článkom 9.
V článku 22 (Nadobudnutie
účinnosti) sa určuje nadobudnutie
účinnosti nariadenia od 1. januára 2014, a to bez stanovenia času
ukončenia jeho účinnosti.
2011/0406 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa ustanovuje nástroj financovania
rozvojovej spolupráce
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom
na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej
článok 209 ods. 1,
so zreteľom
na návrh Európskej komisie,
po postúpení
návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade
riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Toto nariadenie predstavuje jeden z nástrojov na
poskytovanie priamej pomoci vonkajším politikám Európskej únie. Nahrádza
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1605/2006 z 18. decembra 2006,
ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce[8], ktorého účinnosť sa
skončí 31. decembra 2013.
(2)
Boj proti chudobe zostáva hlavným cieľom
rozvojovej politiky Európskej únie, ako je stanovené v hlave V, kapitole 1
Zmluvy o Európskej únii a v hlave III, kapitole 1, piatej časti Zmluvy o
fungovaní Európskej únie, a to v súlade s rozvojovými cieľmi milénia[9] alebo ďalšími cieľmi
prijatými Úniou a jej členskými štátmi.
(3)
Európsky konsenzus o rozvoji[10] a oznámenia Komisie Zvyšovanie
vplyvu rozvojovej politiky EÚ – program zmeny[11],
Budúci prístup rozpočtovej podpory EÚ k tretím krajinám[12], ako aj ďalšie budúce
oznámenia, v ktorých sa stanovujú základné orientácie a zásady rozvojovej
politiky Únie, a závery z nich vyplývajúce poskytujú všeobecný politický rámec,
orientácie a zameranie s cieľom usmerňovať implementáciu tohto
nariadenia.
(4)
Únia je založená na hodnotách demokracie, právneho
štátu, univerzálnosti, nedeliteľnosti a dodržiavania ľudských práv a
základných slobôd, zachovávania ľudskej dôstojnosti, zásadách rovnosti a
solidarity a dodržiavaní zásad Charty OSN a medzinárodného práva. Záväzok k
týmto hodnotám sa rozvíja a konsoliduje v partnerských krajinách a regiónoch
prostredníctvom dialógu a spolupráce.
(5)
Únia sa taktiež snaží zabezpečiť
súdržnosť s ostatnými oblasťami svojich vonkajších opatrení. Tento
súlad sa zabezpečí pri formulovaní rozvojovej politiky spolupráce Únie,
príprave programov strategického plánovania a pri implementácii opatrení.
(6)
Na zabezpečenie ucelenosti a relevantnosti
pomoci a súčasného zníženia nákladov partnerských krajín sú potrebné
vyššia účinnosť pomoci, lepšia doplnkovosť a harmonizácia,
zosúladenosť s partnerskými krajinami a koordinácia postupov medzi Úniou a
jej členskými štátmi, ako aj vo vzťahu k iným darcom a subjektom v
oblasti rozvoja. Prostredníctvom svojej rozvojovej politiky sa Únia snaží
implementovať závery vyhlásenia o účinnosti pomoci prijatého na fóre
na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa konalo 2. marca 2005 v
Paríži, akčného programu z Akkry prijatého 4. septembra 2008 a následného
vyhlásenia prijatého v Pusane 1. decembra 2011. Je potrebné posilniť cieľ
dosiahnutia spoločnej prípravy programov medzi Úniou a jej členskými
štátmi. Tieto záväzky viedli k množstvu záverov Rady a zástupcov vlád
členských štátov na zasadnutí Rady, ako napríklad ku kódexu správania EÚ v
oblasti doplnkovosti, politike rozdelenia práce pri rozvojovej politike[13] a k operačnému rámcu
účinnosti pomoci[14].
(7)
Pomoc Únie sa zameriava na podporu spoločnej
stratégie EÚ a Afriky[15]
a jej následných akčných plánov, ktoré vytvárajú rámec širšej a vzájomne
výhodnej spolupráce v rámci strategického partnerstva charakterizovanej
presadzovaním spoločných cieľov za rovnakých podmienok.
(8)
Únia a členské štáty by mali zlepšiť
jednotnosť a doplnkovosť svojich príslušných politík v oblasti
rozvojovej spolupráce, a to najmä reagovaním na priority partnerských krajín a
regiónov na úrovni jednotlivých krajín a regiónov. S cieľom
zabezpečiť vzájomné dopĺňanie a posilňovanie politiky
rozvojovej spolupráce Únie a politík členských štátov je vhodné
stanoviť postupy spoločnej prípravy programov, ktoré by sa mali
implementovať pri každej vhodnej príležitosti.
(9)
Politika Únie a jej medzinárodné opatrenia v
oblasti rozvojovej spolupráce sú zamerané na dosiahnutie rozvojových
cieľov milénia, ako napríklad odstránenie extrémnej chudoby a hladu
vrátane ich následných úprav, a na dosiahnutie rozvojových cieľov a zásad,
ktoré Únia a jej členské štáty prijali v rámci spolupráce s Organizáciou
Spojených národov (OSN) a inými príslušnými medzinárodnými organizáciami v
oblasti rozvojovej spolupráce.
(10)
Únia by mala pri reakciách na krízy a katastrofy,
ako aj na konflikty, nestabilitu a prechod, podporovať komplexný prístup.
Pri tom by sa malo vychádzať najmä zo záverov Rady v oblasti
bezpečnosti a rozvoja [16]
v oblasti reakcie EÚ na nestabilné situácie[17], na predchádzanie konfliktom,[18] ako aj z
iných relevantných následných záverov. Tým sa poskytne potrebná kombinácia
prístupov, reakcií a nástrojov zabezpečujúcich predovšetkým primeranú
rovnováhu medzi bezpečnostnými, rozvojovými a humanitárnymi prístupmi, ako
aj primerané prepojenie krátkodobých reakcií s dlhodobou podporou.
(11)
Pomoc Únie by sa mala zamerať na oblasti, v
ktorých bude najúčinnejšia, a to vzhľadom na jej schopnosť
konať v celosvetovom meradle a reagovať na celosvetové problémy, k
čomu patria snahy o odstránenie chudoby, zabezpečenie
udržateľného a inkluzívneho rozvoja alebo celosvetovej podpory demokracie,
dobrej správy vecí verejných, dodržiavania ľudských práv a vlády zákona,
ďalej by sa mala zamerať na svoje dlhodobé a predpokladané zapojenie
v oblasti rozvojovej pomoci a svoju úlohu pri koordinácii s členskými
štátmi. Na dosiahnutie tohto vplyvu je potrebné uplatňovať zásadu
diferenciácie nielen na úrovni pridelených prostriedkov, ale aj pri programovej
príprave, aby sa dvojstranná rozvojová spolupráca zameriavala na partnerské
krajiny, ktoré ju najviac potrebujú, vrátane nestabilných a značne
zraniteľných štátov, a aby sa umožnil prístup k iným zdrojom financovania
na podporu ich rozvoja vzhľadom na potenciálny vplyv pomoci Únie v
partnerských krajinách. V dôsledku toho sa na tieto krajiny zameriava
dvojstranná príprava programov, v súlade s uplatňovaním
objektívnych kritérií založených na potrebách a kapacitách týchto krajín,
ako aj na základe vplyvu pomoci EÚ.
(12)
V tomto nariadení by sa mal stanoviť pomocný
rámec na prípravu programov, ktorým by sa umožnila jednotnosť politík EÚ
využívaním spoločného rámcového dokumentu ako základu pri príprave
programov. Malo by umožňovať úplné zosúladenie s partnerskými
krajinami a regiónmi využívaním (v prípade potreby) vnútroštátnych rozvojových
plánov alebo podobných komplexných rozvojových dokumentov, ako aj lepšiu
koordináciu medzi darcami, a to najmä medzi EÚ a jej členskými štátmi,
prostredníctvom spoločnej prípravy programov.
(13)
Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné
uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a z dôvodu rozsahu
tohto opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže
Únia prijať opatrenia v súlade so zásadami subsidiarity a
proporcionality podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so
zásadou proporcionality ustanovenou v uvedenom článku toto nariadenie
neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov.
(14)
V globalizovanom prostredí sa súčasťou
vonkajšieho opatrenia EÚ čoraz viac stávajú rôzne vnútorné politiky EÚ,
ako napríklad v oblastiach životného prostredia, zmeny klímy, zamestnanosti
(vrátane dôstojnej práce pre všetkých), rodovej rovnosti, energetiky, vodného
hospodárstva, dopravy, zdravia, vzdelávania, spravodlivosti a bezpečnosti,
výskumu a inovácií, informačnej spoločnosti, imigrácie,
poľnohospodárstva a rybného hospodárstva. V oznámení Komisie Európa 2020:
Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu[1][19]
sa zdôrazňuje záväzok Únie v oblasti podpory inteligentného, inkluzívneho
a udržateľného rastu prostredníctvom svojich vnútorných a vonkajších
politík, a to spájaním troch pilierov: hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho.
(15)
Boj proti zmene klímy a ochrana životného
prostredia patria k najväčším výzvam, ktorým Únia čelí, a v ktorých
je naliehavo potrebný medzinárodný zásah. V súlade so zámerom stanoveným v
oznámení Komisie Rozpočet stratégie Európa 2020 z 29. júna 2011[1][20]
by toto nariadenie malo prispieť k dosiahnutiu cieľa minimálne 20 %
rozpočtu EÚ vyhradeného na budovanie nízkouhlíkovej spoločnosti
odolnej voči klíme a minimálne 25 % rozpočtu vyhradeného v rámci
programu celosvetových verejných statkov a problémov na riešenie otázok zmeny
klímy a životného prostredia. Opatrenia v týchto dvoch oblastiach by sa
v rámci možností mali vzájomne dopĺňať s cieľom
posilniť ich vplyv.
(16)
V oznámení Komisie Zvyšovanie vplyvu rozvojovej
politiky EÚ: program zmeny[21]
sa predpokladá ďalšie poskytovanie podpory v oblasti sociálneho
začleňovania a ľudského rozvoja, a to vo výške minimálne 20 %
rozvojovej pomoci Únie. Na dosiahnutie tohto cieľa by sa malo
vyčleniť minimálne 20 % prostriedkov programu celosvetových verejných
statkov a problémov na podporu tejto rozvojovej oblasti.
(17)
Zoznam partnerských krajín v rámci tohto nariadenia
sa môže upraviť na základe možných zmien situácie v týchto krajinách, ako
to stanovuje Výbor rozvojovej pomoci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a
rozvoj (OECD/DAC), ako aj zásadné zmeny v ľudskom rozvoji, závislosti
na pomoci, krízové situácie, zraniteľnosť a iné aspekty vrátane
dynamiky rozvojového procesu. Takéto aktualizácie, preskúmanie partnerských
krajín oprávnených realizovať dvojstrannú rozvojovú spoluprácu a úpravy
definícií konkrétnych oblastí spolupráce a činností, ako aj úpravy
orientačných finančných prostriedkov pridelených na program,
predstavujú menej významné prvky tohto nariadenia. Vzhľadom na to by sa
mala s cieľom prispôsobiť jeho rozsah rýchlo sa meniacej realite v
tretích krajinách právomoc prijímať akty podľa článku 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie delegovať na Komisiu v oblasti aktualizácie
príloh tohto nariadenia obsahujúcich zoznam partnerských krajín a regiónov
oprávnených poberať finančné prostriedky Únie, definovania
jednotlivých oblastí spolupráce v rámci geografických a tematických programov a
orientačných finančných prostriedkov na program. Je mimoriadne
dôležité, aby Komisia uskutočnila počas prípravných prác príslušné
konzultácie, aj na úrovni odborníkov. Komisia by pri príprave
a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť aj súbežné,
včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu
a Rade.
(18)
S cieľom zabezpečiť jednotné
podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť
vykonávacie právomoci.
(19)
Vykonávacie právomoci súvisiace so strategickou
dokumentáciou a viacročnými orientačnými programami stanovenými v
článkoch 11 až 14 tohto nariadenia by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára
2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe
ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí
Komisie[22].
Vzhľadom na povahu vykonávacích aktov, a najmä na ich vplyv na
rozpočet, sa tieto akty majú vo všeobecnosti prijímať na základe
vykonávacieho postupu, okrem prípadov malého finančného rozsahu. Komisia
by mala v riadne odôvodnených prípadoch súvisiacich s potrebou okamžitej
reakcie Únie na naliehavé situácie okamžite prijať platné vykonávacie
akty.
(20)
Spoločné pravidlá a postupy implementácie
nástrojov Únie pre vonkajšie opatrenie sa stanovujú v nariadení Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. …/…)[23],
ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“.
(21)
Organizácia a fungovanie Európskej služby pre
vonkajšiu činnosť sa uvádzajú v rozhodnutí Rady 2010/427/EÚ[24],
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA
I
ÚVOD
Článok 1
Predmet
a rozsah pôsobnosti
1.
Únia môže na základe tohto nariadenia
financovať:
a)
geografické programy zamerané na podporu spolupráce
s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi, ktoré sú uvedené v prílohe I
(ďalej len „partnerské krajiny a regióny“) v zozname príjemcov oficiálnej
rozvojovej pomoci OECD/DAC a v prílohe II. Partnerské krajiny, ktoré budú príjemcami
bilaterálnej rozvojovej pomoci sú uvedené v prílohe III:
b)
tematické programy zamerané na celosvetové verejné
statky a problémy a podporu organizácií občianskej spoločnosti a
miestnych orgánov v krajinách, územiach a regiónoch, ktoré majú oprávnenie
poberať finančné prostriedky Únie v rámci geografických programov v
súlade s prílohou I k tomuto nariadeniu, nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. [.../…], ktorým sa zriaďuje nástroj
európskeho susedstva[1][25], a rozhodnutím Rady
[2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území[1][26]],
ako aj afrických, karibských a tichomorských (AKT) krajín, ktoré 23. júna 2000
v Cotonou podpísali partnerskú dohodu medzi AKT a EÚ.
c)
celoafrický program na podporu spoločnej
stratégie EÚ a Afriky v krajinách, územiach a regiónoch, ktorých sa týka táto
stratégia.
2.
Na účely tohto nariadenia sa pojem región
definuje ako geografický celok, ktorý obsahuje viac ako jednu rozvojovú
krajinu.
HLAVA
II
CIELE
A VŠEOBECNÉ ZÁSADY
Článok 2
Ciele
a kritériá oprávnenosti
1.
V rámci zásad a cieľov vonkajšieho opatrenia
Únie.
a)
Základným cieľom spolupráce podľa tohto
nariadenia je zníženie, a z dlhodobého hľadiska odstránenie, chudoby.
b)
Spolupráca podľa tohto nariadenia tiež
prispeje k dosiahnutiu ďalších cieľov vonkajšieho opatrenia EÚ, a to
najmä:
i)           posilneniu udržateľného
hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho vývoja a
ii)          podpore demokracie, právneho štátu,
dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv.
Dosiahnutie týchto cieľov sa meria pomocou
príslušných ukazovateľov, najmä RCM 1 v prípade pododseku a) a RCM 1 až 8
v prípade pododseku b), ako aj ďalších ukazovateľov schválených Úniou
a jej členskými štátmi.
2.
Opatrenia v rámci geografických programov sa
navrhnú tak, aby spĺňali kritériá oficiálnej rozvojovej pomoci
ustanovené OECD/DAC.
Opatrenia v rámci celoafrických a tematických
programov sa navrhnú tak, aby spĺňali kritériá oficiálnej rozvojovej
pomoci ustanovené OECD/DAC, s výnimkou prípadov ak:
a)
charakteristika príjemcu vyžaduje iný postup, alebo
b)
sa v rámci opatrenia implementuje celosvetová
iniciatíva, priorita politiky Únie alebo medzinárodná povinnosť alebo
záväzok Únie podľa článku 6 ods. 2 a opatrenie by vzhľadom na
svoju povahu kritériá oficiálnej rozvojovej pomoci nesplnilo.
Bez toho, aby bol dotknutý bod a), musí minimálne
90 % výdavkov, s ktorými sa počíta v rámci panafrických a tematických
programov, spĺňať kritériá oficiálnej rozvojovej pomoci, ktoré
ustanovil OECD/DAC.
3.
Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie
Rady (ES) č. 1257/96[27]
z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci a ktoré sú oprávnené na financovanie
podľa tohto nariadenia, sa v zásade nefinancujú podľa tohto
nariadenia s výnimkou prípadov, keď je potrebné zabezpečiť
kontinuitu spolupráce pri prechode od krízových k stabilným podmienkam rozvoja.

Článok 3
Všeobecné
zásady
1.
Únia hľadá spôsoby podpory, rozvoja a
konsolidácie zásad demokracie, právneho štátu, dodržiavania ľudských práv
a základných slobôd, na ktorých bola založená, a to prostredníctvom dialógu a
spolupráce s partnerskými krajinami a regiónmi.
2.
Pri implementácii tohto nariadenia a s cieľom
zabezpečiť významný vplyv pomoci Únie sa medzi partnerskými krajinami
presadzuje diferencovaný prístup, aby sa týmto krajinám poskytla osobitná,
prispôsobená forma spolupráce vychádzajúca z ich:
a)
potrieb,
b)
kapacít na vytváranie a získavanie prístupu k
finančným zdrojom a kapacít čerpania zdrojov,
c)
záväzkov a výkonnosti.
Prístup diferenciácie sa presadzuje vzhľadom
na potenciálny vplyv pomoci Únie v partnerských krajinách.
Prioritu pri prideľovaní zdrojov budú
mať krajiny, ktoré pomoc najviac potrebujú, a to najmä najmenej rozvinuté
krajiny a krajiny s nízkymi príjmami, ako aj krajiny v krízovej alebo
pokrízovej situácii a nestabilné a zraniteľné krajiny.
3.
Do všetkých programov sa začlenia tieto
prierezové otázky: podpora ľudských práv, rodová rovnosť, práva žien,
nediskriminácia, demokracia, dobrá správa vecí verejných, práva detí a
domorodých obyvateľov, sociálne začlenenie a práva osôb s
postihnutím, udržateľnosť životného prostredia vrátane riešenia zmeny
klímy a boj proti HIV/AIDS.
4.
Osobitná pozornosť sa venuje posilňovaniu
právneho štátu, zlepšovaniu prístupu k spravodlivosti a podpore občianskej
spoločnosti, obchodu a udržateľného rozvoja, prístupu k IKT,
zdravia a bezpečnosti potravín, ako aj presadzovaniu dialógu, participácie
a zmierenia a budovaniu inštitúcií.
5.
Pri implementácii tohto nariadenia sa
zabezpečí jednotnosť s inými oblasťami vonkajšieho opatrenia
Únie, ako aj s inými príslušnými politikami Únie. Preto budú opatrenia
financované na základe tohto nariadenia vrátane opatrení riadených EIB
vychádzať z politík spolupráce stanovených v nástrojoch ako dohody,
vyhlásenia a akčné plány medzi Úniou, tretími krajinami a príslušnými
regiónmi, ako aj z konkrétnych rozhodnutí, osobitných záujmov, politických
priorít a stratégií Únie.
6.
Komisia a členské štáty sa usilujú o
pravidelnú a častú výmenu informácií, a to aj s inými darcami, a o podporu
lepšej koordinácie a doplnkovosti darcov vytváraním spoločných
viacročných programov založených na stratégiách na zmierňovanie
chudoby partnerských krajín alebo podobných stratégiách a vytváraním
spoločných vykonávacích mechanizmov vrátane spoločnej analýzy,
organizovaním spoločných darcovských misií a využívaním mechanizmov
spolufinancovania a postupov delegovanej spolupráce.
7.
Únia a členské štáty v rámci svojich právomocí
podporujú viacstranný prístup k celosvetovým problémom a v prípade potreby
posilňujú spoluprácu s medzinárodnými organizáciami a orgánmi, ako aj
inými dvojstrannými darcami.
8.
Únia podporuje účinnú spoluprácu s
partnerskými krajinami a regiónmi v súlade s osvedčenými medzinárodnými
postupmi. Čoraz viac zosúlaďuje svoju podporu s vnútroštátnymi alebo
regionálnymi rozvojovými stratégiami, reformnými politikami a postupmi
partnerov; prispieva k posilneniu procesu vzájomnej zodpovednosti medzi
partnerskými vládami, inštitúciami a darcami a podporuje miestne odborné
znalosti a miestnu zamestnanosť. S týmto cieľom podporuje:
a)
rozvojový proces, ktorý vedie a iniciuje partnerská
krajina alebo región,
b)
inkluzívne a participatívne prístupy k rozvoju a
široké zapojenie všetkých častí spoločnosti do procesu rozvoja a do
vnútroštátneho a regionálneho dialógu vrátane politického dialógu,
c)
metódy a nástroje účinnej a inovačnej
spolupráce ustanovené v článku 4 spoločného vykonávacieho nariadenia,
ako napríklad spájanie grantov a úverov, ako aj iných mechanizmov na rozdelenie
rizika vo vybratých sektoroch a krajinách, a zapojenie súkromného sektora, v
súlade s osvedčenými postupmi OECD/DAC; tieto metódy a nástroje sú
prispôsobené osobitným okolnostiam každej partnerskej krajiny alebo regiónu, so
zameraním na programové prístupy, na predvídateľné financovanie pomoci, uvoľňovanie
súkromných zdrojov, rozvoj a využívanie systémov jednotlivých krajín a na
výsledkovo orientované prístupy k rozvoju, v prípade potreby vrátane
medzinárodne schválených cieľov a ukazovateľov, akými sú rozvojové
ciele milénia,
d)
zlepšenie vplyvu politík a prípravy programov
prostredníctvom koordinácie a zosúladenia darcov, aby sa obmedzilo prekrývanie
a duplicita, zlepšila doplnkovosť a podporili sa darcovské iniciatívy,
e)
koordinácia sa uskutočňuje v partnerských
krajinách a regiónoch prostredníctvom schválených usmernení a zásad
osvedčených postupov koordinácie a účinnosti pomoci.
9.
Únia podporí okrem iného implementáciu
dvojstrannej, regionálnej a viacstrannej spolupráce a dialógu, partnerské
dohody a trojstrannú spoluprácu.
10.
Komisia sa snaží o pravidelnú výmenu informácií s
občianskou spoločnosťou.
HLAVA
III
GEOGRAFICKÉ
A TEMATICKÉ PROGRAMY
Článok 4
Implementácia
pomoci Únie
V súlade s celkovým účelom a rozsahom sa
ciele a všeobecné zásady tohto nariadenia, ako aj pomoc Únie, implementujú
prostredníctvom geografických, tematických a celoafrických programov a v súlade
so spoločným vykonávacím nariadením.
Článok 5
Geografické
programy
1.
Činnosti spolupráce Únie podľa tohto
článku sa implementujú v prípade vnútroštátnych, regionálnych,
medziregionálnych a kontinentálnych činností.
2.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 1 ods. 1
písm. a), zahŕňa geografický program spoluprácu v príslušných
oblastiach činnosti,
a)
regionálne s partnerskými krajinami uvedenými v
prílohe I, a
b)
dvojstranne s partnerskými krajinami uvedenými v
prílohe III.
3.
Geografické programy sa môžu pripravovať,
okrem iného, z oblastí spolupráce uvedených v dokumente Európsky konsenzus, aby
sa prispelo k plneniu cieľov stanovených v článku 2 ods. 1.
Spoločné oblasti spolupráce a osobitné
oblasti spolupráce pre každý región sa stanovujú v prílohe IV.
4.
V rámci každého programu pre určitú krajinu
sústredí Únia v zásade svoju pomoc na tri sektory.
Článok 6
Tematické
programy
V súlade s celkovým účelom a rozsahom,
cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia pridávajú opatrenia
vykonávané prostredníctvom tematických programov hodnotu opatreniam financovaným
v rámci geografických programov a dopĺňajú ich.
Pri príprave programov týkajúcich sa
tematických opatrení sa uplatnia tieto podmienky:
a)
politické ciele Únie v rámci tohto nariadenia sa
nemôžu primerane a účinne dosiahnuť prostredníctvom geografických
programov,
b)
opatrenia sa zameriavajú na celosvetové iniciatívy
na podporu medzinárodne schválených cieľov alebo celosvetových verejných
statkov a problémov, ku ktorým môžu patriť, odchylne od znenia článku
9 spoločného vykonávacieho nariadenia, opatrenia v členských štátoch
EÚ, kandidátskych a potenciálne kandidátskych krajinách, ako aj v iných tretích
krajinách, ako sa predpokladá v príslušnom tematickom programe,
a/alebo
c)
opatrenia majú takúto povahu:
–
sú viacregionálne alebo prierezové,
–
ide o inovačné politiky alebo iniciatívy s
cieľom zabezpečiť budúce opatrenia,
–
ide o opatrenia v prípadoch, keď neexistuje
dohoda o opatrení s partnerskými vládami,
–
ide o opatrenia, ktoré odrážajú politickú prioritu
Úniu alebo medzinárodnú povinnosť či záväzok Únie,
–
prípadne ide o opatrenia v určitých prípadoch,
keď neexistuje žiaden geografický program alebo keď bol tento program
pozastavený.
Článok 7
Celosvetové
verejné statky a problémy
1.
Cieľom pomoci Únie v rámci programu
Celosvetové verejné statky a problémy je podporiť opatrenia v oblastiach
ako životné prostredie a zmena klímy, udržateľná energia, ľudský
rozvoj, bezpečnosť potravín, migrácia a azyl.
2.
Podrobný zoznam oblastí činností
presadzovaných v rámci pomoci Únie podľa tohto článku sa nachádza v
prílohe V.
Článok 8
Organizácie
občianskej spoločnosti a miestne orgány
1.
Cieľom programu pre organizácie
občianskej spoločnosti a miestne orgány v rozvoji je financovanie
iniciatív v oblasti rozvoja navrhnutých alebo uskutočnených organizáciami
občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi z partnerských krajín,
Únie, potenciálne kandidátskych krajín a kandidátskych krajín, alebo v ich
prospech.
2.
Podrobný zoznam činností presadzovaných v
rámci pomoci Únie podľa tohto článku, ako aj orientačný zoznam
kategórií organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, sa
nachádza v prílohe V.
Článok 9
Celoafrický
program
1.
Pomoc Únie je určená na podporu implementácie
spoločnej stratégie EÚ a Afriky, a to najmä na podporu jej následných
akčných plánov týkajúcich sa činností medziregionálnej,
kontinentálnej a celosvetovej povahy.
Celoafrický program ďalej podporí
doplnkovosť a jednotnosť ostatných finančných nástrojov
vonkajšieho opatrenia Únie, a to najmä Európskeho rozvojového fondu a nástroja
európskeho susedstva.
2.
Podrobný zoznam oblastí spolupráce presadzovanej v
rámci pomoci Únie podľa tohto článku sa nachádza v prílohe VI.
3.
Viacročný orientačný program pre
celoafrický program sa vypracúva na základe spoločnej stratégie EÚ a
Afriky a jej akčných plánov.
HLAVA
IV
PRÍPRAVA
PROGRAMOV A PRIDEĽOVANIE PROSTRIEDKOV
Článok 10
Všeobecný
rámec prípravy programov a prideľovania prostriedkov
1.
V prípade geografických programov sa viacročné
orientačné programy určené partnerským krajinám alebo regiónom
vypracujú na základe strategickej dokumentácie, ako sa uvádza v článku 11.

V prípade tematických programov sa vypracujú
viacročné orientačné programy, ako sa uvádza v článku 13.
Komisia prijme vykonávacie opatrenia stanovené v
článku spoločného vykonávacieho nariadenia na základe programových
dokumentov uvedených v článkoch 11 a 13. Za osobitných okolností však môže
mať podpora Únie aj podobu opatrení, ktoré nie sú súčasťou
týchto dokumentov, ako sa uvádza v spoločnom vykonávacom nariadení.
2.
Únia a jej členské štáty sa navzájom, ako aj s
inými darcami a subjektmi v oblasti rozvoja vrátane zástupcov občianskej
spoločnosti a regionálnych a miestnych orgánov, poradia v
začiatočnej fáze prípravy projektov, aby sa podporila
doplnkovosť a jednotnosť ich činností spolupráce. Tieto
poradenské činnosti môžu viesť k spoločnej príprave programov
medzi Úniou a jej členskými štátmi.
3.
Komisia stanoví v rámci každého geografického
programu v súlade so všeobecnými zásadami tohto nariadenia viacročné
orientačné pridelenie finančných prostriedkov na základe kritérií
stanovených v článku 3 ods. 2 a pri zohľadnení konkrétnych problémov,
ktorým čelia krajiny alebo regióny v krízovej situácii, konflikte alebo
ohrození katastrofou, nestabilné alebo zraniteľné krajiny a regióny, ako
aj osobitostí jednotlivých programov.
4.
Prostriedky môžu zostať nepridelené. Po
následnom pridelení alebo opätovnom pridelení prostriedkov podľa
článkov 11 ods. 5 a 13 sa o použití týchto prostriedkov rozhodne neskôr v
súlade so spoločným vykonávacím nariadením.
Článok 11
Programové
dokumenty pre geografické programy
1.
Strategická dokumentácia znamená dokumenty
vypracované Úniou s cieľom poskytnúť súdržný rámec pre rozvojovú
spoluprácu medzi Úniou a príslušnou partnerskou krajinou alebo regiónom v
súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi, zásadami a
politikou Únie.
Pri príprave a implementácii strategickej
dokumentácie sa dodržiavajú zásady účinnosti pomoci: vnútroštátne
vlastníctvo, partnerstvo, koordinácia, harmonizácia, súlad so systémami
prijímajúcej krajiny alebo regiónu, vzájomná zodpovednosť a orientácia na
výsledky, ako sa uvádza v článku 3 ods. 5 až 8.
Z tohto dôvodu strategická dokumentácia v zásade
vychádza z dialógu medzi Úniou a v prípade potreby aj príslušnými
členskými štátmi s partnerskou krajinou alebo regiónom, medzi partnerskou
krajinou alebo regiónom a občianskou spoločnosťou a regionálnymi
a miestnymi orgánmi, aby sa zabezpečilo dostatočne zodpovedné
spolupôsobenie danej krajiny alebo regiónu v procese a aby sa podnietila
podpora pre vnútroštátne stratégie rozvoja, a najmä stratégie zmierňovania
chudoby.
2.
Strategická dokumentácia sa môže preskúmať v
polovici svojho trvania alebo v prípade potreby ad hoc, a to v súlade s
príslušnými zásadami a postupmi ustanovenými v dohodách o partnerstve a
spolupráci uzavretými s partnerskými krajinami a regiónmi.
3.
Strategická dokumentácia sa vypracúva pre príslušné
partnerské krajiny alebo regióny, ak nebol pre príslušnú partnerskú krajinu
alebo regióny vypracovaný spoločný rámcový dokument ustanovujúci komplexnú
stratégiu Únie vrátane rozvojovej politiky.
Strategická dokumentácia sa nevyžaduje v prípade:
a)
krajín, ktoré majú vnútroštátnu rozvojovú stratégiu
v podobe vnútroštátneho rozvojového plánu alebo podobný rozvojový dokument
schválený Komisiou ako základ príslušného viacročného orientačného programu
v prípade prijatia tohto dokumentu,
b)
krajín alebo regiónov, pre ktoré bol schválený
spoločný viacročný programový dokument medzi Úniou a členskými
štátmi,
c)
regiónov, ktoré majú stratégiu schválenú
spoločne s EÚ.
4.
Strategická dokumentácia sa nevyžaduje v prípade
krajín alebo regiónov prijímajúcich príspevky z Únie v rámci tohto nariadenia,
ktoré v období rokov 2014 až 2020 neprekročia 50 miliónov EUR.
5.
Viacročné orientačné programy sa
vypracúvajú pre každú krajinu alebo región, ktoré prijímajú orientačné
prostriedky Únie v rámci tohto nariadenia, s výnimkou krajín alebo regiónov
uvedených v odseku 4 sa tieto dokumenty vypracúvajú na základe strategickej
dokumentácie alebo podobných dokumentov uvedených v tomto článku.
Na účely tohto nariadenia, pokiaľ je to
v súlade so zásadami podmienkami ustanovenými v tomto
odseku, a to vrátane orientačného pridelenia prostriedkov, ako aj
s postupmi ustanovenými v článku 14 môže byť za
viacročný orientačný program považovaný spoločný dokument pre
viacročnú prípravu programov uvedený v odseku 3 písm. b) v bodoch, v
ktorých je v súlade so zásadami a podmienkami stanovenými v tomto odseku.
Vo viacročných orientačných programoch
sa stanovujú prioritné oblasti vybraté pre financovanie z Únie, konkrétne
ciele, očakávané výsledky, ukazovatele výkonu a orientačné pridelenie
prostriedkov, a to celkové, ako aj pre jednotlivé prioritné oblasti. Toto
pridelenie sa podľa potreby môže uviesť vo forme rozmedzia a niektoré
prostriedky môžu zostať nepridelené.
Viacročné orientačné programy by sa mali
v prípade potreby upraviť, a to na základe preskúmania v polovici ich
trvania alebo preskúmania ad hoc strategickej dokumentácie, z ktorej
vychádzajú.
Na základe zásady vzájomnej zodpovednosti
uplatňovanej pri presadzovaní a plnení schválených cieľov vrátane
cieľov týkajúcich sa dobrej správy vecí verejných, demokracie a
dodržiavania ľudských práv, ako aj právneho štátu, sa môžu orientačné
pridelené prostriedky po vykonaní preskúmaní zvýšiť alebo znížiť, a
to najmä vzhľadom na osobitné potreby, ako napríklad v prípade krízovej,
pokrízovej alebo nestabilnej situácie alebo v prípade výnimočne dobrého
alebo neuspokojivého výkonu.
Článok 12
Príprava
programov pre krajiny v krízovej alebo pokrízovej situácii alebo nestabilné
krajiny
1.
Pri vypracúvaní programových dokumentov pre krajiny
v krízovej alebo pokrízovej situácii alebo nestabilné krajiny sa
zohľadňujú zraniteľnosť, osobitné potreby a okolnosti
týchto krajín alebo regiónov.
Primeraná pozornosť sa musí venovať
predchádzaniu konfliktov, budovaniu štátu a zabezpečovaniu mieru,
zmiereniu po konflikte a opatreniam obnovy.
Ak sú partnerské krajiny alebo skupiny
partnerských krajín priamo dotknuté alebo ovplyvnené krízou, stavom po kríze
alebo nestabilitou, osobitný dôraz sa kladie na posilnenie koordinácie pomoci,
obnovy a rozvoja, aby sa podporil prechod z núdzovej situácie do fázy rozvoja.
Programy pre krajiny a regióny v nestabilnej situácii alebo také, ktoré sú
pravidelne vystavované prírodným katastrofám, tiež zabezpečujú pripravenosť
na prírodné katastrofy a ich prevenciu a odstraňovanie následkov takýchto
katastrof.
2.
V prípade krízovej, pokrízovej či nestabilnej
situácie alebo ohrozenia demokracie, právneho štátu, ľudských práv a
základných slobôd, keď sa vyžaduje rýchla reakcia Únie, sa môže na úpravu
dokumentu po preskúmaní ad hoc stratégie spolupráce krajiny alebo regiónu
použiť naliehavý postup uvedený v článku 15 ods. 4 spoločného
vykonávacieho nariadenia.
Pri týchto preskúmaniach sa môže navrhnúť
osobitná a prispôsobená stratégia s cieľom zabezpečiť prechod na
dlhodobú spoluprácu a rozvoj, čím sa podporí lepšia koordinácia a prechod
medzi humanitárnymi a rozvojovými politickými nástrojmi.
Článok 13
Programové
dokumenty pre tematické programy
1.
Vo viacročných orientačných programoch
pre tematické programy sa stanoví stratégia Únia pre príslušnú tému, priority
financovania Únie, osobitné ciele, očakávané výsledky a ukazovatele
výkonu, ako aj medzinárodná situácia a činnosti hlavných partnerov. V
prípade potreby sa stanovia zdroje a priority zásahov pre účasť na
celosvetových iniciatívach. Viacročné orientačné programy sú v súlade
s dokumentmi uvedenými v článku 11 ods. 3.
2.
Viacročné orientačné programy tiež
obsahujú orientačné pridelenia finančných prostriedkov, a to celkové,
ako aj pre jednotlivé prioritné oblasti. Toto pridelenie sa podľa potreby
môže uviesť vo forme rozmedzia a niektoré prostriedky môžu zostať
nepridelené. Viacročné orientačné programy sa v prípade potreby
upravujú s cieľom dosiahnuť účinnú implementáciu politík,
pričom sa zohľadnia všetky preskúmania v polovici ich trvania alebo
preskúmania ad hoc.
3.
Komisia a členské štáty sa navzájom, ako aj s
inými darcami a subjektmi v oblasti rozvoja vrátane zástupcov občianskej
spoločnosti a miestnych orgánov poradia v začiatočnej fáze plánovania,
aby sa podporila doplnkovosť ich činností spolupráce.
Článok 14
Schválenie
strategickej dokumentácie a prijatie viacročných orientačných
programov
1.
Komisia schváli strategickú dokumentáciu a prijme
viacročné orientačné programy v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho nariadenia.
Tento postup sa vzťahuje aj na významné preskúmania, výsledkom ktorých je
významná úprava stratégie alebo jej programov.
2.
Postup uvedený v odseku 1 sa nevzťahuje na
nevýznamné úpravy strategickej dokumentácie a viacročných
orientačných programov, napríklad na technické úpravy, prerozdelenie
prostriedkov v rámci orientačných pridelení pre jednotlivé prioritné
oblasti, ani na zvýšenie alebo zníženie objemu počiatočných
orientačných pridelených prostriedkov o menej než 20 %, za predpokladu, že
tieto úpravy neovplyvňujú prioritné oblasti a ciele stanovené v týchto
dokumentoch. V taktom prípade sa úpravy do jedného mesiaca oznámia Európskemu
parlamentu a Rade.
3.
Komisia môže upraviť strategickú dokumentáciu
a viacročné orientačné programy z dôvodu naliehavosti
v súvislosti s okolnosťami uvedenými v článku 15. ods. 4
spoločného vykonávacieho nariadenia len v riadne odôvodnených naliehavých
prípadoch súvisiacich okrem iného s okolnosťami uvedenými v
článku 12 ods. 2.
HLAVA
V
ZÁVEREČNÉ
USTANOVENIA
Článok 15
Účasť
tretej krajiny, ktorá nie je oprávnená podľa tohto nariadenia
Za riadne odôvodnených okolností a s
cieľom zabezpečiť súdržnosť a efektívnosť financovania
z prostriedkov Únie alebo posilniť regionálnu alebo medziregionálnu
spoluprácu môže Komisia rozhodnúť, bez toho, aby bol dotknutý článok
2 ods. 3, o rozšírení oprávnenosti využívania opatrení pre krajiny, územia a
regióny, ktoré by inak neboli oprávnené na využívanie financovania podľa
článku 1, ak je opatrenie, ktoré sa má implementovať, celosvetovej,
regionálnej, medziregionálnej alebo cezhraničnej povahy. Bez ohľadu
na ustanovenia článku 8 ods. 1 spoločného vykonávacieho nariadenia sa
môžu postupov, ktorými sa tieto opatrenia implementujú,
zúčastňovať fyzické a právnické osoby z príslušných krajín,
území a regiónov.
Článok 16
Pozastavenie
pomoci
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o
pozastavení pomoci v dohodách o partnerstve a spolupráci s partnerskými
krajinami a regiónmi, ak partnerská krajina nedodrží zásady uvedené v
článku 3 ods. 1, Únia vyzve partnerskú krajinu na konzultácie s
cieľom nájsť riešenie prijateľné pre obe strany, to však s
výnimkou osobitne naliehavých prípadov. Ak konzultácie s partnerskou krajinou
nevedú k riešeniu prijateľnému pre obe strany alebo ak sa konzultácie v
osobitne naliehavých prípadoch zamietnu, Rada môže prijať potrebné
opatrenia v súlade s článkom 215 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
ktoré môžu obsahovať úplné alebo čiastočné pozastavenie pomoci
Únie.
Článok 17
Delegovanie
právomocí Komisii
Komisia má právomoc prijímať delegované
akty v súlade s článkom 18 s cieľom zmeniť a doplniť
prílohy I až VII tohto nariadenia.
Článok 18
Vykonávanie
delegovania právomocí
1.
Delegovaná právomoc uvedená v článku 17 sa
udeľuje na obdobie platnosti tohto nariadenia.
2.
Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie
právomocí uvedené v článku 18 kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktorá je
v ňom uvedená. Nadobudne účinnosť dňom nasledujúcim po
uverejnení rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k
neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Rozhodnutie neovplyvní
platnosť žiadnych delegovaných aktov, ktoré sú už v platnosti.
3.
Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
4.
Okrem prípadov uvedených v odseku 5 nadobúda
prijatý delegovaný akt účinnosť len vtedy, ak v lehote dvoch mesiacov
od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky
parlament alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak Európsky parlament a
Rada Komisiu pred uplynutím tejto lehoty informujú, že námietky nevznesú. Na
podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.
5.
Obdobie, počas ktorého sa nevznesú námietky,
bude na účely zosúladenia príloh I, II a III s rozhodnutiami OECD/DAC o
preskúmaní zoznamu príjemcov stanovenom v článku 1 písm. a) jeden
týždeň.
Článok 19
Výbor
Komisii pomáha výbor pre nástroj rozvojovej
spolupráce. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011.
Článok 20
Finančná
referenčná suma
1.
Finančná referenčná suma na implementáciu
tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020 je 23 294 700 00
milióna EUR.
2.
Orientačné výšky minimálnych súm určených
na jednotlivé programy uvedené v článkoch 5 až 9 sú stanovené v prílohe
VII na obdobie rokov 2014 až 2020. Tieto sumy sa môžu znovu prideliť v
rámci programov prostredníctvom delegovaného aktu podľa článku 18.
Sumy v rámci programu celosvetových verejných statkov a problémov sa môžu znovu
prideliť v rámci podpoložiek na základe rozhodnutia Komisie, ktoré sa
oznámi Európskemu parlamentu a Rada do jedného mesiaca od prijatia.
3.
Ako bolo uvedené v článku 13 ods. 2
nariadenia „Erasmus pre všetkých“ bude s cieľom podporiť
medzinárodný rozmer vyššieho vzdelávania vyčlenená suma približne
1 812 100 00 mld. EUR z rôznych nástrojov vonkajšej
politiky(Nástroj rozvojovej spolupráce, Nástroj európskeho susedstva, Nástroj
predvstupovej pomoci, Nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond),
ktorá bude použitá na opatrenia zamerané na vzdelávaciu mobilitu do
a z krajín mimo EÚ a opatrenia zamerané na spoluprácu
a politický dialóg so štátnymi orgánmi/inštitúciami/organizáciami
v týchto krajinách. Na využitie týchto prostriedkov sa budú
uplatňovať ustanovenia nariadenia „Erasmus pre všetkých“.
Finančné prostriedky bude sprístupnené
prostredníctvom dvoch viacročných platieb na prvé štyri roky, respektíve
na nasledujúce 3 roky Tieto prostriedky budú zohľadnené vo viacročnom
orientačnom plánovaní týchto nástrojov v súlade s určenými
potrebami a prioritami príslušných krajín. Sumy môžu byť revidované
v prípade závažných nepredvídaných okolností alebo zásadných politických
zmien v súlade s prioritami vonkajšej politiky EÚ.
Článok 21
Európska
služba pre vonkajšiu činnosť
Toto nariadenie sa uplatňuje v súlade s
rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ o organizácii a fungovaní Európskej služby pre
vonkajšiu činnosť.
Článok 22
Nadobudnutie
účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné celom rozsahu a
priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
PARTNERSKÉ KRAJINY A REGIÓNY OPRÁVNENÉ PODĽA ČLÁNKU 1 ODS. 1
PÍSM. a)
Latinská
Amerika
1. Argentína
2. Bolívia
3. Brazília
4. Čile
5. Kolumbia
6. Kostarika
7. Kuba
8. Ekvádor
9. Salvádor
10. Guatemala
11. Honduras
12. Mexiko
13. Nikaragua
14. Panama
15. Paraguaj
16. Peru
17. Uruguaj
18. Venezuela
Ázia
19. Afganistan
20. Bangladéš
21. Bhután
22. Kambodža
23. Čína
24. India
25. Indonézia
26. Kórejská
ľudovodemokratická republika
27. Laos
28. Malajzia
29. Maldivy
30. Mongolsko
31.
Mjanmarsko/Barma
32. Nepál
33. Pakistan
34. Filipíny
35. Srí Lanka
36. Thajsko
37. Vietnam
Stredná Ázia
38. Kazachstan
39. Kirgizská
republika
40. Tadžikistan
41. Turkménsko
42. Uzbekistan
Stredný
východ
43. Irán
44. Irak
45. Jemen
Južná Afrika
46. Južná Afrika
PRÍLOHA II
ZOZNAM OECD/DAC PRÍJEMCOV OFICIÁLNEJ ROZVOJOVEJ POMOCI
 Platný pre správy za roky 2011, 2012 a 2013.
PRÍLOHA III
PARTNERSKÉ KRAJINY A REGIÓNY S DVOJSTRANNOU SPOLUPRÁCOU PODĽA ČLÁNKU 5
ods. 2
Zoznam krajín, ktoré sú príjemcami bilaterálnej rozvojovej pomoci
v rámci tohto nariadenia v súlade s článkom 5 ods. 2:
1. Bolívia
2. Kuba
3. Salvádor
4. Guatemala
5. Honduras
6. Nikaragua
7. Paraguaj
8. Afganistan
9. Bangladéš
10. Bhután
11. Kambodža
12. Kórejská
ľudovodemokratická republika
13. Laos
14. Mongolsko
15.
Mjanmarsko/Barma
16. Nepál
17. Pakistan
18. Filipíny
19. Srí Lanka
20. Vietnam
21. Kirgizská
republika
22. Tadžikistan
23. Turkménsko
24. Uzbekistan
25. Irak
26. Jemen
27. Južná Afrika
PRÍLOHA IV
OBLASTI SPOLUPRÁCE V RÁMCI GEOGRAFICKÝCH PROGRAMOV
A.
SPOLOČNÉ OBLASTI SPOLUPRÁCE V RÁMCI GEOGRAFICKÝCH PROGRAMOV
Geografické
programy sa môžu pripravovať, okrem iného, z oblastí spolupráce
uvedených v tomto dokumente, čo sa však nemusí nevyhnutne zhodovať s
predstavami v jednotlivých sektoroch. Priority sa stanovia v súlade s oznámením
Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu
výboru a Výboru regiónov s názvom Zvyšovanie vplyvu rozvojovej politiky
EÚ: program zmeny a v súlade s následnými závermi inštitúcií Rady.
I. Ľudské práva, demokracia a ďalšie kľúčové prvky
dobrej správy vecí verejných
a)           Demokracia, ľudské práva
a právny štát
b)           Rodová rovnosť a posilnenie
postavenia žien
c)           Riadenie verejného sektora
d)           Daňová politika a správa
e)           Korupcia
f)            Občianska spoločnosť
a miestne orgány
g)           Prírodné zdroje
h)           Vzťah medzi rozvojom a
bezpečnosťou
II.
Inkluzívny a udržateľný rast pre ľudský rozvoj
a)           Sociálna ochrana, zdravie,
vzdelávanie a zamestnanosť
b)           Podnikateľské prostredie,
regionálna integrácia a svetové trhy
c)           Udržateľné
poľnohospodárstvo a energetika
III. Ďalšie dôležité oblasti politickej súdržnosti v oblasti
rozvoja
a)           Zmena klímy a životné prostredie
b)           Migrácia a azyl
c)           Prechod od humanitárnej pomoci a
krízových reakcií k dlhodobej rozvojovej spolupráci
B. KONKRÉTNE
OBLASTI SPOLUPRÁCE NA REGIÓN
Pomoc Európskej
únie sa sústreďuje na podporu opatrení a dialógu v rámci sektorov, ktoré
sú v súlade s článkom 5 a celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti,
cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia. Dôkladne je potrebné zvážiť
oblasti opísané nižšie, vypracované na základe spoločne schválených
stratégií, partnerstva, spolupráce a obchodných dohôd. Priority sa stanovia v
súlade s oznámením Program zmeny s následnými závermi Rady.
Latinská
Amerika
a)           Podnecovanie sociálnej súdržnosti,
najmä sociálneho začlenenia, dôstojnej práce a rovnosti, rodovej rovnosti
a práv žien
b)           Riešenie problémov riadenia a
podpora politických reforiem, a to najmä v oblastiach sociálnych politík,
riadenia verejných financií a zdaňovania, bezpečnosti (vrátane drog,
kriminality a korupcie), posilňovanie dobrej správy vecí verejných a
verejných inštitúcií (a to aj prostredníctvom inovačných mechanizmov na
zabezpečenie technickej spolupráce, napr. TAIEX a vytváranie partnerstiev),
ochrana ľudských práv vrátane práv pôvodných obyvateľov a práv
potomkov obyvateľov s africkým pôvodom, boj proti diskriminácii a boj
proti výrobe a užívaniu drog a obchodovaniu s drogami
c)           Podpora rôznych procesov regionálnej
integrácie a prepojenia sieťových infraštruktúr pri súčasnom
zabezpečení doplnkovosti s činnosťami, ktoré podporuje Európska
investičná banka (EIB) a iné inštitúcie
d)           Riešenie vzťahu medzi
bezpečnosťou a rozvojom
e)           Podpora politík v oblasti
vzdelávania a vývoja spoločného priestoru Latinskej Ameriky pre vyššie
vzdelávanie
f)            Riešenie hospodárskej
zraniteľnosti a prispievanie k štrukturálnej transformácii vytváraním
intenzívnych partnerstiev v oblasti obchodu, investícií, know-how a výskumu,
technológií a inovácií, a podpora udržateľného a inkluzívneho rastu vo
všetkých rozmeroch, s osobitným zameraním na úlohy v oblasti migrácie,
bezpečnosti potravín (vrátane udržateľného poľnohospodárstva
a rybolovu), zmeny klímy, udržateľných energií, ochrany lesov a
zlepšovania služieb biodiverzity a ekosystémov vrátane vody lesov, ako aj na
produktívne investovanie s cieľom vytvárať viac lepších pracovných
miest
g)           Zabezpečenie vhodných
následných činností súvisiacich s krátkodobými naliehavými opatreniami
v situácii po katastrofe alebo v pokrízovej situácii implementovanými
prostredníctvom ďalších finančných nástrojov
Ázia
a)           Podnecovanie sociálnej súdržnosti,
najmä sociálneho začlenenia, dôstojnej práce a rovnosti a rodovej rovnosti
b)           Vytváranie inkluzívnych partnerstiev
v oblasti obchodu, investícií, pomoci, migrácie, výskumu, inovácií a
technológií
c)           Budovanie a posilňovanie
zákonných, efektívnych a zodpovedných verejných inštitúcií a orgánov
prostredníctvom podpory inštitucionálnych reforiem (vrátane reformy dobrej
správy vecí verejných, boja proti korupcii, riadenia verejných financií, daní a
verejnej správy) a legislatívnych, administratívnych a regulačných
reforiem v súlade s medzinárodnými normami v nestabilných štátoch a krajinách v
konfliktných a pokonfliktných situáciách
d)           Podpora aktívnej a organizovanej
občianskej spoločnosti na rozvoj a posilňovanie
verejno-súkromných partnerstiev
e)           Podpora zmierňovania zmeny
klímy a prispôsobenia zmene klímy, podpora udržateľnej spotreby a
produkcie, ako aj investícií do čistých technológií, udržateľných
energií, dopravy, udržateľného poľnohospodárstva a rybolovu,
ochrana služieb biodiverzity a ekosystémov, ako aj ich zlepšovanie, vrátane
vody a lesov, a vytváranie slušných pracovných miest v ekologickom hospodárstve

f)            Podnecovanie väčšej regionálnej
integrácie a spolupráce orientovanej na výsledky podporou rôznych procesov
regionálnej integrácie a dialógu
g)           Prispievanie k prevencii zdravotných
rizík (a reakciám na ne) vrátane rizík vyplývajúcich zo vzájomného kontaktu
zvierat, ľudí a ich prostredí
h)           V súvislosti so vzťahom medzi
bezpečnosťou a rozvojov boj proti korupcii a organizovanému
zločinu, výrobe a užívaniu drog, ako aj obchodovaniu s nimi, boj proti
iným formám nezákonného obchodovania a podpora účinného riadenia hraníc a
cezhraničnej spolupráce
i)            Podpora pripravenosti na katastrofy
a dlhodobé obnovovanie prostredia po katastrofe vrátane oblastí ako
bezpečnosť potravín, stravovanie a pomoc ľuďom bez domova
Stredná Ázia
V súlade so
spoločnými cieľmi stanovenými v stratégii EÚ pre strednú Áziu
týkajúcimi sa nového partnerstva prijatého v roku 2007:
a)           Podpora ústavných reforiem a
legislatívnej, administratívnej a regulačnej aproximácie s Úniou vrátane
hlbšej demokratizácie a organizácie občianskej spoločnosti, podpora
právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, daní a posilnenia vnútroštátnych
inštitúcií a orgánov, napríklad volebných orgánov, parlamentov, reformy
verejnej správy a riadenia verejných financií
b)           Podpora inkluzívneho a
udržateľného hospodárskeho rastu, riešenie spoločenských a
regionálnych nerovností a podpora politík v oblastiach vzdelávania, výskumu,
inovácií a technológií, zdravia, dôstojnej práce, udržateľnej energie,
poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, posilnenie MSP pri súčasnej
stimulácii rozvoja trhového hospodárstva, obchodu a investícií vrátane
regulačných reforiem a podpory integrácie do WTO
c)           Podpora efektívneho riadenia hraníc
a cezhraničnej spolupráce v záujme podpory udržateľného
hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja v pohraničných regiónoch,
v oblasti vzťahu medzi bezpečnosťou a rozvojom boj proti
organizovanému zločinu a všetkým formám nelegálneho obchodovania vrátane
boja proti výrobe a užívaniu drog, ako aj ich negatívnym vplyvom vrátane boja
proti HIV/AIDS
d)           Podpora dvojstrannej a regionálnej
spolupráce, dialógu a integrácie, a to aj s krajinami, ktorých sa týka nástroj
európskej susedskej politiky, a podpora iných nástrojov Únie na podporu
politických reforiem vrátane nástrojov na budovanie verejných kapacít
prostredníctvom budovania inštitúcií, technickej pomoci (napr. TAIEX), výmeny
informácií a vytvárania partnerstiev a nástrojov kľúčových investícií
pomocou vhodných mechanizmov uvoľňovania finančných zdrojov EÚ
do oblastí vzdelávania, životného prostredia a energetiky, vody a hygieny,
dosahovanie nízkych emisií a odolnosti voči vplyvom zmeny klímy, ako aj
posilňovania celkovej bezpečnosti a bezpečnosti medzinárodných
dodávok energií a dopravných činností, prepojení, sietí a ich
prevádzkovateľov, a to aj pomocou činností podporovaných EIB
Stredný
východ
a)           Riešenie otázok dobrej správy vecí
verejných (vrátane oblasti daní), ľudských práv a politickej rovnosti,
najmä v nestabilných štátoch, aby sa mohli vybudovať zákonné,
demokratické, účinné a zodpovedné verejné inštitúcie, ako aj aktívna a
organizovaná občianska spoločnosť
b)           Podnecovanie sociálnej súdržnosti,
najmä sociálneho začlenenia, dôstojnej práce a rovnosti a rodovej rovnosti
c)           Podpora udržateľnej
hospodárskej reformy a diverzifikácie, obchodu, rozvoja trhového hospodárstva,
produktívnych a udržateľných investícií do hlavných sektorov (napríklad
energetiky vrátane obnoviteľných energií), verejno-súkromných partnerstiev
a začlenenia partnerských krajín do WTO
d)           Podpora regionálnej spolupráce,
dialógu a integrácie okrem iného s krajinami, na ktoré sa vzťahuje nástroj
európskej susedskej politiky, a štátmi zo Zálivu, na ktoré sa vzťahuje
nástroj partnerstva a ďalšie nástroje EÚ podporujúce okrem iného
integračné snahy v rámci daného regiónu, napríklad v oblasti hospodárstva,
energetiky, vodného hospodárstva, dopravy a utečencov
e)           Dopĺňanie zdrojov
nasadzovaných v rámci tohto nástroja súdržnou prácou a podporou prostredníctvom
nástrojov EÚ, ktoré sa môžu sústreďovať na širšiu regionálnu
spoluprácu podporujúcu záujmy EÚ v oblastiach ako hospodárstvo, energetika,
výskum, inovácie a technológie, boj proti výrobe a užívaniu drog, ako aj
obchodovaniu s nimi, v súvislosti so vzťahom medzi bezpečnosťou
a rozvojom a riadenie migrácie a pomoc vysídleným osobám a utečencom v
súvislosti so vzťahom medzi rozvojom a migráciou
Južná Afrika
a)           Podpora konsolidácie demokratickej
spoločnosti, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu a prispenie k
regionálnej a kontinentálnej stabilite a integrácii
b)           Poskytovanie podpory snahám o
prispôsobenie vyvolávaným zriadením rôznych oblastí voľného obchodu
c)           Podpora dôstojnej práce, podpora
boja proti chudobe, nerovnosti a vylúčeniu vrátane uspokojovania
základných potrieb v minulosti znevýhodnených komunít
d)           Prekonávanie hospodárskej
zraniteľnosti a dosahovanie štrukturálnej transformácie s dôrazom na
slušné zamestnanie prostredníctvom udržateľného a inkluzívneho
hospodárskeho rastu, nízkouhlíkový ekologický a udržateľný rozvoj vo
všetkých rozmeroch (vrátane udržateľného poľnohospodárstva a rybolovu)
a zlepšovanie služieb biodiverzity a ekosystémov
e)           Riešenie sexuálneho násilia a násilia založeného na rodovej nerovnosti, ako aj
zdravotných problémov: vrátane pandémie
HIV/AIDS a jej vplyvu na spoločnosť.
PRÍLOHA V
OBLASTI
SPOLUPRÁCE V RÁMCI TEMATICKÝCH PROGRAMOV
A. PROGRAM
TÝKAJÚCI SA CELOSVETOVÝCH VEREJNÝCH STATKOV A PROBLÉMOV
V súlade s
podmienkami stanovenými v článku 6 sa program v oblasti celosvetových
verejných statkov a problémov zameriava na posilňovanie spolupráce, výmenu
poznatkov a skúseností a kapacity partnerských krajín. Program sa môže
pripravovať okrem iného z nasledujúcich oblastí spolupráce,
čím sa vzhľadom na silné prepojenia medzi nimi zabezpečí ich
maximálna synergia:
Životné
prostredie a zmena klímy
a)           Prispievanie k implementácii
medzinárodného environmentálneho a klimatického rozmeru vízie EÚ 2020;
b)           Neúnavná snaha o pomoc rozvojovým
krajinám pri dosahovaní rozvojových cieľov milénia súvisiacich s
udržateľným využívaním prírodných zdrojov a udržateľnosťou
životného prostredia
c)           Podpora implementácie iniciatív Únie
a jej schválených záväzkov na medzinárodnej a regionálnej úrovni alebo záväzkov
cezhraničného charakteru najmä v oblastiach zmeny klímy prostredníctvom
podpory stratégií odolnosti klímy, predovšetkým adaptačných stratégií
prospešných pre biodiverzitu, služieb biodiverzity a ekosystémov, lesného
hospodárstva vrátane systému FLEGT, dezertifikácie, integrovaného riadenia
vodných zdrojov, riadenia prírodných zdrojov, riadneho chemického riadenia a
odpadového hospodárstva, efektívnosti zdrojov a ekologického hospodárstva
c)           Prispievanie k lepšej integrácii a
presadzovanie cieľov v oblasti zmeny klímy a životného prostredia v EÚ pri
spolupráci v oblasti pomoci prostredníctvom podpory metodologickej a výskumnej
práce vrátane mechanizmov monitorovania, podávania správ a overovania,
mapovania, posudzovania a hodnotenia ekosystémov, čím sa zvyšuje
odbornosť v oblasti životného prostredia, podporujú inovačné
opatrenia a politická súdržnosť
d)           Posilňovanie environmentálneho
riadenia a podpora medzinárodných politických cieľov, a to aj
presadzovaním súdržnosti medzi environmentálnymi a inými piliermi
medzinárodného riadenia udržateľného rozvoja, poskytovaním pomoci pri
regionálnom a medzinárodnom environmentálnom monitorovaní a posudzovaní a
podporou účinného súladu a opatrení presadzovania v rámci viacstranných
environmentálnych dohôd
Udržateľná
energetika
a)           Podpora prístupu k bezpečným,
cenovo dostupným, čistým a udržateľným energetickým službám, ktoré sú
kľúčovým predpokladom odstránenia chudoby a inkluzívneho rastu, s
osobitným dôrazom na využívanie miestnych energetických zdrojov
b)           Posilňovanie
intenzívnejšieho využívania technológií obnoviteľných energií, energetickej účinnosti a podpora rozvojových stratégií v oblasti dosahovania nízkych emisií
c)           Podpora energetickej
bezpečnosti, napríklad prostredníctvom diverzifikácie zdrojov a ciest, pri
zohľadnení problémov s cenovými výkyvmi, potenciál znížiť emisie
zlepšovaní trhov a posilňovaní prepojení medzi energetikou a obchodom
Ľudský
rozvoj
a)           Rast, zamestnanosť a
zapojenie súkromného sektora
Podpora opatrení zameraných na vytváranie
viacerých a lepších pracovných miest v oblastiach, ako napríklad rozvoj
konkurencieschopnosti a odolnosť miestnych mikropodnikov a MSP a ich integrácia
do svetového hospodárstva, pomoc rozvojovým krajinám pri integrovaní do
viacstranného systému obchodovania, rozvoj súkromného sektora a zlepšenie
podnikateľského prostredia, podpora definovania a implementácie
priemyselných inovačných a technologických politík, ako aj obchodných
politík a dohôd, podpora regionálnych integračných snáh, podpora
investičných vzťahov medzi EÚ a partnerskými krajinami a regiónmi a
podnecovanie súkromných a verejných investícií a spolupráce prostredníctvom inovačných
finančných nástrojov; podpora ekologického hospodárstva, efektívnosti
zdrojov a udržateľnej spotreby a výrobných postupov. Podpora využívania
elektronickej komunikácie ako nástroja na podporu rastu vo všetkých sektoroch
s cieľom prekonať nedostatky vo využívaní digitálnych
technológií, zabezpečiť patričný politický a regulačný
rámec v tejto oblasti a podporiť rozvoj potrebnej infraštruktúry
a využitie služieb a aplikácií založených na IKT.
b)           Zamestnanosť,
zručnosti, sociálna ochrana a sociálne začlenenie:
i) Podpora vysokej úrovne produktívnej a dôstojnej
zamestnanosti, a to najmä pomocou podpory premyslených politík a stratégií
zamestnanosti, odborného vzdelávania na zabezpečenie zamestnateľnosti
podľa potrieb a vyhliadok pracovného trhu, pracovných podmienok vrátane
tieňového hospodárstva, podpora slušnej práce vrátane boja proti detskej
práci a sociálneho dialógu, ako aj uľahčenia pracovnej mobility pri
dodržiavaní práv migrantov;
ii) Posilnenie sociálnej súdržnosti, a to najmä
pomocou zavedenia alebo posilnenia udržateľných systémov sociálnej ochrany
vrátane súvisiacej finančnej reformy;
iii) Posilnenie sociálneho začlenenia a
spolupráce v oblasti rovnakého prístupu k základným službám, zamestnanosti pre
všetkých, posilnenia a dodržiavania práv osobitných skupín, najmä mladých
ľudí, osôb s postihnutím, žien a menšín, aby sa na vytváraní blahobytu a
využívaní jeho výhod zúčastňovali všetci obyvatelia, a tiež
posilnenie kultúrnej diverzity.
c)           Rodová rovnosť a posilnenie
postavenia žien:
i) Podpora programov na úrovni krajiny
podporujúcich posilnenie hospodárskeho a sociálneho postavenia a politickej
účasti žien;
ii) Podpora vnútroštátnych, regionálnych a
celosvetových iniciatív na podnecovanie začlenenia tejto otázky do
programu účinnosti pomoci.
d)           Zdravotníctvo
i) Zlepšiť zdravie a pohodu ľudí v
rozvojových krajinách prostredníctvom zlepšovania prístupu týchto ľudí k
rovnocenným verejným zdravotníckym službám dobrej kvality a konkrétnejšie:
ii) podpora a formulovanie politického programu
celosvetových iniciatív s priamymi výraznými výhodami pre partnerské krajiny,
pri ktorom sa bude zohľadňovať orientácia na výsledky,
účinnosť pomoci a vplyv na zdravotné systémy vrátane podpory
partnerských krajín pri lepšom zapojení do týchto iniciatív,
iii) podpora konkrétnych iniciatív najmä na
regionálnej a celosvetovej úrovni, ktorými sa posilňujú zdravotnícke
systémy a umožňuje krajinám vyvíjať a implementovať riadne, na
dôkazoch založené vnútroštátne zdravotné politiky, ako aj iniciatív v
prioritných oblastiach (napr. zdravie matiek, sexuálne a reprodukčné
zdravie a práva, prístup k plánovaniu rodičovstva, celosvetové verejné
statky a reakcie na celosvetové hrozby pre zdravie).
e)           Vzdelávanie, poznatky a
zručnosti:
i) Podpora dosahovania medzinárodne schválených
cieľov v oblasti vzdelávania prostredníctvom celosvetových iniciatív a
partnerstiev, s osobitným dôrazom na podporu vedomostí, zručností a hodnôt
pre udržateľný a inkluzívny rozvoj
ii) Podpora výmeny skúseností, osvedčených
postupov a inovácií na základe vyváženého prístupu k rozvoju vzdelávacích
systémov
iii) Zlepšenie rovnakého prístupu k vzdelaniu a
kvality vzdelávania, a to aj pre zraniteľné skupiny, ženy a dievčatá,
ako aj krajiny s najmenšími úspechmi pri dosahovaní celosvetových cieľov
Potravinová
bezpečnosť a udržateľné poľnohospodárstvo
Program je
zameraný na posilnenie spolupráce, výmenu poznatkov a skúseností a kapacity
partnerských krajín v rámci štyroch pilierov potravinovej bezpečnosti:
dostupnosti potravín (produkcia), prístupu k potravinám (vrátane trhov,
bezpečných sietí a rodové povedomie), využitia potravín (sociálne zásahy
do stravovania) a stability potravín, pričom priority sa kladú na štyri
rozmery: drobné poľnohospodárstvo, riadenie, regionálnu integráciu a
mechanizmy pomoci najzraniteľnejším skupinám obyvateľstva.
a)           Podpora rozvoja udržateľného
drobného poľnohospodárstva prostredníctvom nízkouhlíkového
a bezpečného prístupu k technológiám, ktorý bude založený na
ekosystéme a bude odolný voči zmene klímy (vrátane informačných
a komunikačných technológií), ako aj prostredníctvom rozširovania a
technických služieb, programov rozvoja vidieka, opatrení podporujúcich
produktívne investovanie, riadenia pôdnych a prírodných zdrojov a ochrany
genetickej rôznorodosti v hospodárskom prostredí umožňujúcom rozvoj
b)           Podpora environmentálnej a sociálnej
tvorby politík a riadenia príslušných sektorov, úlohy verejných a neverejných
subjektov pri jeho regulácii a využívaní verejných statkov, jeho
organizačných kapacít, profesionálnych organizácií a inštitúcií
c)           Posilnenie potravinovej a
stravovacej bezpečnosti prostredníctvom primeraných politík, vrátane
ochrany biodiverzity a ekosystémových služieb, politík na prispôsobenie sa
zmene klímy, informačných systémov, predchádzania krízam a riadenia kríz,
ako aj stratégií stravovania zameraných na zraniteľné skupiny
obyvateľstva
d)           Posilnenie bezpečných a
udržateľných postupov prostredníctvom potravinového a krmivového
dodávateľského reťazca
Migrácia a
azyl
a)           Podpora riadenia migrácie na
všetkých úrovniach
b)           Zabezpečenie lepšieho riadenia
migračných tokov vo všetkých rozmeroch
c)           Maximalizovanie rozvojového vplyvu
zvýšenej regionálnej a celosvetovej mobility ľudí pri súčasnej
podpore a ochrane práv migrantov prostredníctvom podpory formulovania a
implementácie premyslených regionálnych a vnútroštátnych migračných a
azylových politík a prostredníctvom integrácie rozmeru migrácie do iných
regionálnych a vnútroštátnych politík
d)           Zlepšenie všeobecného chápania
vzťahu medzi migráciou a rozvojom, ako aj spoločenských a hospodárskych
dôsledkov štátnych politík v oblastiach migrácie, azylu alebo v iných
oblastiach
B. PROGRAM
TÝKAJÚCI SA ORGANIZÁCIÍ OBČIANSKEJ SPOLOČNOSTI A MIESTNYCH ORGÁNOV
V súlade s
opätovne vyjadrenou podporou EÚ demokracii, ľudským právam a dobrej správe
vecí verejných sa programom týkajúcim sa rozvoja organizácií občianskej
spoločnosti a miestnych orgánov posilní spolupráca, výmena poznatkov a
skúseností, ako aj kapacít organizácií občianskej spoločnosti a
miestnych orgánov, v partnerských krajinách v rámci podpory medzinárodne
schválených rozvojových cieľov.
V súlade s podmienkami stanovenými v
článku 6 program prispeje k:
a)           budovaniu inkluzívnej a silnej
spoločnosti v partnerských krajinách prostredníctvom posilnených
organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, ako aj
základných služieb zameraných na obyvateľov v núdzi,
b)           zvyšovaniu úrovne informovanosti
európskych občanov o rozvojových otázkach a k mobilizácii aktívnej
verejnej podpory v Únii, znižovaniu chudoby v potenciálne kandidátskych a
kandidátskych krajinách a k stratégiám udržateľného rozvoja v partnerských
krajinách,
c)           zvyšovaniu kapacít sietí
občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v Európe a južných
krajinách s cieľom zabezpečiť dôležitý a pokračujúci
politický dialóg v oblasti rozvoja.
K činnostiam,
ktoré podporuje tento program, budú patriť:
a)           zásahy v partnerských krajinách,
ktorými sa podporia zraniteľné a marginalizované skupiny obyvateľstva
v najmenej rozvinutých krajinách, a to poskytovaním základných služieb
organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi,
b)           rozvoj kapacít zacielených
subjektov, ktoré dopĺňajú podporu poskytovanú v rámci vnútroštátneho
programu, opatrenia zamerané na:
i) posilňovanie kapacity organizácií
občianskej spoločnosti v oblasti ich účinnej účasti na
rozvojovom procese,
ii) umožnenie lepšej interakcie medzi
organizáciami občianskej spoločnosti, štátom a ďalšími
rozvojovými subjektmi v kontexte rozvoja,
iii) posilňovanie kapacít miestnych orgánov v
oblasti ich účinnej účasti na rozvojovom proces pri súčasnom
uznávaní ich konkrétnej úlohy a špecifík.
c)           zlepšovanie informovanosti
verejnosti o otázkach rozvoja a podpora rozvojovo zameraného formálneho aj
neformálneho vzdelávania v Únii, v kandidátskych a potenciálne kandidátskych
krajinách, aby si rozvojová politika našla pevné miesto v európskej
spoločnosti, aby sa vytvorila väčšia podpora verejnosti pre opatrenia
proti chudobe a pre spravodlivejšie vzťahy medzi rozvinutými a rozvojovými
krajinami, aby sa zlepšila informovanosť o otázkach a problémoch
rozvojových krajín a ich obyvateľov a aby sa podporil sociálny rozmer
globalizácie,
d)           koordinácia, rozvoj kapacít a
inštitucionálne posilňovanie sietí občianskej spoločnosti a
miestnych orgánov, v rámci ich organizácií a medzi rôznymi druhmi subjektov
aktívnych v európskej verejnej diskusii o rozvoji, ako aj koordinácia, rozvoj
kapacít a inštitucionálne posilňovanie sietí organizácií občianskej
spoločnosti a miestnych orgánov, ako aj zastrešujúcich organizácií v
južných krajinách.
Organizácie občianskej
spoločnosti sú neštátne a neziskové subjekty
pôsobiace na nezávislom a zodpovednom základe a patria k nim: mimovládne
organizácie, organizácie zastupujúce domorodé obyvateľstvo, organizácie
zastupujúce národnostné a/alebo etnické menšiny, miestne obchodné združenia a
občianske skupiny, družstvá, združenia zamestnávateľov a odborové
zväzy (sociálni partneri), organizácie zastupujúce hospodárske a sociálne
záujmy, organizácie boja proti korupcii a podvodom a podpory dobrej správy vecí
verejných, organizácie na ochranu občianskych práv a organizácie boja
proti diskriminácii, miestne organizácie (vrátane sietí) činné v oblasti
decentralizovanej regionálnej spolupráce a integrácie, spotrebiteľské
organizácie, organizácie žien a mládeže, vzdelávacie, environmentálne,
kultúrne, výskumné a vedecké organizácie, univerzity, cirkvi a náboženské
združenia a spoločenstvá, médiá a všetky mimovládne združenia a nezávislé
nadácie vrátane nezávislých politických nadácií, ktoré sú schopné prispieť
k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia.
Miestne orgány
predstavujú veľké množstvo regionálnych foriem riadenia, napríklad na
úrovni obcí, komunít, okresov, grófstiev, provincií, regiónov atď.
***
PRÍLOHA VI
OBLASTI
ČINNOSTI V RÁMCI CELOAFRICKÉHO PROGRAMU
Celoafrický program
podporuje ciele a všeobecné zásady spoločnej stratégie EÚ a Afriky, a to
najmä:
a)           ciele, iniciatívy a činnosti
schválené v spoločnej stratégii EÚ a Afriky a jej následných akčných
plánoch, ktoré sa okrem iného týkajú oblastí: zabezpečovania mieru a bezpečnosti,
demokratického riadenia a ľudských práv, obchodu, regionálnej integrácie a
infraštruktúry (vrátane dopravy), rozvojových cieľov milénia, energetiky,
zmeny klímy a životného prostredia, migrácie, mobility a zamestnanosti, vedy,
informačnej spoločnosti a vesmíru, ako aj prierezových otázok medzi
týmito oblasťami,
b)           poskytovania podpory iným príslušným
iniciatívam a činnostiam schváleným prostredníctvom pracovných ustanovení
zavedených v spoločnej stratégii,
c)           uplatňovania zásady
zaobchádzania s Afrikou ako celkom a zabezpečenia súdržnosti medzi
regionálnou a kontinentálnou úrovňou so zameraním najmä na činnosti
medziregionálnej, kontinentálnej alebo celosvetovej povahy a podporu
spoločných iniciatív medzi EÚ a Afrikou v celosvetovom meradle.
PRÍLOHA VII
ORIENTAČNÉ PRIDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV NA OBDOBIE
ROKOV 2014 – 2020
(V MILIÓNOCH EUR)
Geografické
programy          13 991.5 EUR
Tematický
program zameraný na celosvetové verejné statky a problémy            6 303.2
EUR
Z toho:
 –                         Životné prostredie a zmena klímy –                         Udržateľná energetika –                         Ľudský rozvoj –                         Potravinová bezpečnosť a udržateľné poľnohospodárstvo –                         Migrácia a azyl || 31.8 %[28] 12.7 % 20,0 % 28,4 % 7,1 %
Minimálne 50 %
prostriedkov pred použitím markerov vychádzajúcich z metodológie OECD
(Rio-markery) bude slúžiť na opatrenia v oblasti klímy a ciele súvisiace
so životným prostredím.
Tematický
program zameraný na organizácie občianskej spoločnosti a miestne
orgány  2 000 EUR
Celoafrický
program  1 000 EUR
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný
spôsob riadenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Pravidlá
týkajúce sa monitorovania a predkladania správ
              2.2.    Systém
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a výdavkové riadky rozpočtu
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj
financovania rozvojovej spolupráce

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry
ABM/ABB[1][29][1][30]

Hlava
19: Vonkajšie vzťahy
19 02: Spolupráca s tretími krajinami v oblasti migrácie a
azylu
19 09: Vzťahy s Latinskou Amerikou
19 10: Vzťahy s Áziou, strednou Áziou a Stredným
východom (Irak, Irán, Jemen)
Hlava
21: Rozvoj a vzťahy so štátmi africkej, karibskej a tichomorskej oblasti
(AKT)
21 02: Potravinová bezpečnosť
21 03: Neštátne subjekty v oblasti rozvoja
21 04: Životné prostredie a udržateľné riadenie
prírodných zdrojov vrátane energetiky
21 05: Ľudský a sociálny rozvoj

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy

x Návrh/iniciatíva
sa týka nového opatrenia
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka nového opatrenia, ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravné
opatrenie[1][31]

¨ Návrh/iniciatíva
sa týka predĺženia trvania existujúceho opatrenia
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka opatrenia presmerovaného na nové opatrenie

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Súčasné
nariadenie sa zameriava na posilnenie udržateľného a inkluzívneho rozvoja
partnerských krajín a regiónov s primárnym cieľom znižovania chudoby a
podpory demokracie, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a dodržiavania
ľudských práv, ako sa predpokladá v Zmluve o Európskej únii, a to v
Latinskej Amerike, Afrike a Ázii, pri súčasnom zabezpečí súladu s
oznámením Komisie o rozvojovej politike EÚ s názvom Zvyšovanie vplyvu
rozvojovej politiky EÚ: program zmeny.

1.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB týkajúce sa iniciatívy

V
tomto nariadení sa stanovujú základné prvky a základ zásahu EÚ. Prenesenie
cieľov nariadenia v rámci rôznych programov (geografických programov,
tematického programu v oblasti celosvetových verejných statkov a problémov,
tematického programu v oblasti organizácií občianskej spoločnosti,
tematického programu v oblasti miestnych orgánov a celoafrického programu) do
konkrétnych cieľov sa uskutočňuje prostredníctvom prípravy
viacročných programov a ročných akčných programov, v ktorých sa
popisujú činnosti, ktoré má EÚ vykonať vrátane očakávaných
výsledkov a vplyvu príslušných akcií. Vtedy sú pevne stanovené konkrétne ciele
zohľadňujúce špecifiká príslušného opatrenia.
Rozvojové
ciele milénia alebo medzinárodne schválené ciele odstraňovania chudoby, ktoré
ich po roku 2015 nahradia, poskytnú dobre etablované ukazovatele výkonu:
Č. 1: RCM 1 – Odstránenie chudoby a hladu
–
Znížiť na polovicu počet ľudí,
ktorých príjem je menší než 1 USD na deň
–
Dosiahnuť úplnú a produktívnu
zamestnanosť a slušnú prácu pre všetkých vrátane žien a mladých ľudí
–
Znížiť na polovicu počet ľudí
trpiacich hladom
Č. 2: RCM 2 – Všeobecné vzdelanie
Zabezpečiť,
aby deti na celom svete, chlapci aj dievčatá, mohli dokončiť
základnú školskú dochádzku
Č. 3: RCM 3 – RCM 3 – Rodová rovnosť
Odstrániť
rodovú nerovnosť na úrovni základného a vyššieho vzdelávania a na všetkých
úrovniach vzdelávania
Č. 4: RCM 4 – Zdravie detí
Znížiť
o dve tretiny úmrtnosť detí do 5 rokov
Č.
5 – RCM 5 – Zdravie matiek
–
Znížiť o tri štvrtiny úmrtnosť matiek
–
Do roku 2015 dosiahnuť všeobecný prístup k
reprodukčnému zdraviu
Č. 6: RCM 6 – Boj proti HIV/AIDS, malárii
a iným chorobám
–
Zastaviť a zvrátiť šírenie HIV/AIDS
–
Dosiahnuť všeobecný prístup k liečbe
HIV/AIDS pre všetkých, ktorý ju potrebujú
–
Zastaviť a zvrátiť výskyt malárie a iných
významných chorôb
Č.
7 – RCM 7 – Udržateľnosť životného prostredia
–
Integrovať zásady udržateľného rozvoja do
rozvojových politík a programov a zvrátiť straty environmentálnych zdrojov
–
Znížiť straty biodiverzity dosiahnutím
významného zníženia stratovosti
–
Znížiť na polovicu podiel obyvateľov bez
udržateľného prístupu k bezpečnej pitnej vode a základnej hygiene
–
Dosiahnuť do roku 2020 významné zlepšenie
kvality života minimálne 100 miliónov obyvateľov slumov
Č.
8 – RCM 8 – Celosvetové partnerstvo v oblasti rozvoja
–
Ďalej rozvíjať otvorený, z pravidiel
vychádzajúci, predvídateľný a nediskriminačný obchodný a
finančný systém
–
Riešiť osobitné potreby najmenej rozvinutých
krajín, vnútrozemských krajín a malých ostrovných rozvojových štátov
–
Komplexne riešiť dlhy rozvojových krajín
–
V spolupráci s farmaceutickými
spoločnosťami poskytnúť v rozvojových krajinách prístup k cenovo
dostupným základným liekom
–
V spolupráci so súkromným sektorom sprístupniť
výhody nových technológií, najmä informačných a komunikačných
technológií
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
19
02 : Spolupráca s tretími krajinami v oblasti migrácie a azylu
19
09 : Vzťahy s Latinskou Amerikou
19
10 : Vzťahy s Áziou, strednou Áziou a Stredným východom (Irak, Irán,
Jemen)
21
02 : Potravinová bezpečnosť
21
03 : Neštátne subjekty v oblasti rozvoja
21
04 : Životné prostredie a udržateľné riadenie prírodných zdrojov vrátane
energetiky
21
05 : Ľudský a sociálny rozvoj

1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv má mať
návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
V
tomto nariadení sa stanovujú základné prvky a základ zásahu EÚ. Konkrétne
opatrenia sa definujú prostredníctvom viacročných programov a ročných
akčných programov zameraných na činnosti vykonávané EÚ, ako aj
očakávané výsledky a vplyv presadzovaný príslušnými opatreniami. Vtedy sú
pevne stanovené konkrétne ukazovatele zohľadňujúce špecifiká
príslušného opatrenia.

1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je
možné monitorovať implementáciu návrhu/iniciatívy.
V
tomto nariadení sa stanovujú základné prvky a základ zásahu EÚ. Konkrétne
opatrenia sa definujú prostredníctvom viacročných programov a ročných
akčných programov zameraných na činnosti vykonávané EÚ, ako aj
očakávané výsledky a vplyv presadzovaný príslušnými opatreniami. Vtedy sú
pevne stanovené konkrétne ukazovatele zohľadňujúce špecifiká
príslušného opatrenia.
Medzinárodne
odsúhlasené ciele a ukazovatele týkajúce sa rozvojových cieľov milénia
zmeny klímy sú už známe. Potrebné je zaviesť jednoznačné
referenčné hodnoty, pravidlá monitorovania a predkladania správ pre všetky
príslušné politické nástroje EÚ. Pri monitorovaní dosahovania spravodlivých
výsledkov v prípade väčšiny zraniteľných skupín v spoločnosti s
cieľom zabezpečenia sociálneho začlenenia bude dôležité
rozčlenenie ukazovateľov.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Požiadavky, ktoré sa majú splniť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

Pozri
posúdenie vplyvu a dôvodovú správu.
EÚ
je naďalej zaviazaná pomoci rozvojovým krajinám pri znižovaní a postupnom
odstraňovaní chudoby v partnerských krajinách a regiónoch podľa
cieľov rozvojovej spolupráce stanovených v zmluvách.

1.5.2.
Pridaná hodnota zapojenia EÚ

EÚ
zastáva pri poskytovaní vonkajších opatrení v mene členských štátov
jedinečnú a nestrannú pozíciu, čím sa zvyšuje jej dôveryhodnosť
v krajinách, v ktorých pôsobí. Samotná EÚ má k dispozícii kritickú masu
potrebnú na riešenie celosvetových problémov, ako napríklad znižovanie chudoby
a zmeny klímy. Vďaka svojej rozsiahlej a existujúcej sieti medzinárodných
dohôd dokáže poskytovať pomoc chudobným v niektorých najvzdialenejších
oblastiach sveta, a to pri implementácii aj koordinácii pomoci.
Pri
svojej úlohe sprostredkovateľa inkluzívnosti a viacstrannosti dokáže Únia
viac než iné medzinárodné organizácie.
Ako
jeden celok má Únia väčší vplyv a väčší pákový efekt v oblasti
politického dialógu a darcovskej spolupráce.
Spolupráca
s EÚ je tiež nákladovo efektívnejšia, pretože v priemere prináša menšie
administratívne náklady.

1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v
minulosti

Hodnotenia,
správy Dvora audítorov, ako aj strednodobé preskúmania geografických programov,
ukazujú, že pomocou nástroja rozvojovej spolupráce sa dosiahol pokrok v
niekoľkých rozvojových cieľoch milénia v rozvojových krajinách
nástroja rozvojovej spolupráce. Na základe zásady vlastníctva však musia
potrebné reformy a politiky stimulujúce dosahovanie výsledkov prijímať a
implementovať vlády krajín prijímajúcich pomoc.
Nové
spôsoby implementácie nástroja rozvojovej pomoci, ako napríklad rozpočtová
podpora a celosektorový prístup, umožňujú prehĺbiť spoluprácu s
partnerskými krajinami: existuje jednoznačný vzťah medzi úrovňou
politického dialógu s krajinami prijímajúcimi pomoc a spôsobom poskytnutia
pomoci. Nové spôsoby implementácie umožnili aj účinnejšie rozdelenie práce
tým, že sa umožnilo spolufinancovanie medzi darcami.
Tematické
programy poskytli Komisii ďalšiu pružnosť pri riešení konkrétnych
úloh a predstavujú užitočný nástroj dopĺňajúci geografické
programy.
V
globalizovanom prostredí sú potrebné vzájomne pôsobiace vnútorné a vonkajšie
opatrenia. Východiskovým bodom je zameranie na integráciu, nie duplikáciu.
Existujúca architektúra neumožňovala Komisii dostatočne rýchlo a v
potrebnom rozsahu zasiahnuť, napriek tomu, že pre zabezpečenie
účinnosti vnútorných politík EÚ je to najdôležitejšie.
V
niektorých prípadoch neboli tematické programy dostatočne pružné na to,
aby dokázali reagovať na nedávne celosvetové krízy (napr. kríza cien
potravín, vtáčia chrípka) alebo na medzinárodné záväzky prijaté na najvyššej
politickej úrovni (napr. biodiverzita a zmena klímy). Tematické programy preto
potrebujú väčšiu pružnosť, aby sa umožnilo predvídateľnejšie
dlhodobé zapojenie do riešenia otázok celosvetových verejných statkov a
problémov a reagovať na rôzne otrasy ovplyvňujúce najchudobnejšie
vrstvy obyvateľstva.
Rozvojová
spolupráca je naďalej príliš rozdrobená a ambiciózna. Okrem toho je
potrebné posilniť doplnkovosť medzi geografickými a tematickými
programami.
Dostatočne
sa nezohľadnili osobitné potreby krajín v krízovej, pokrízovej alebo
nestabilnej situácii a rýchlu reakciu EÚ na neustále sa meniacu situáciu
sťažovala nepružnosť rozhodovacieho procesu v oblasti
prideľovania prostriedkov, prípravy programov a ich implementácie.
Nástroj
rozvojovej spolupráce umožňoval prideľovanie prostriedkov na región
bez možnosti ponechávať nepridelený objem, čím sa obmedzovalo
uvoľňovanie zdrojov na nepredvídané potreby.
A
nakoniec, v súčasnosti sú príprava programov a ich implementácia v rámci
nástroja rozvojovej spolupráce príliš zložité, neumožňujú zosúladenie
programovacích cyklov EÚ s cyklami partnerov a dostatočne
neuľahčujú spoločnú prípravu programov s členskými štátmi.
Ostatní darcovia nevyužívajú žiadny jednoznačný právny rámec využívania
inovačných nástrojov, ako napríklad spájanie a využívanie
verejno-súkromných partnerstiev.

1.5.4.
Súdržnosť a možná synergia s inými príslušnými
nástrojmi

Zrevidovaný
nástroj je integrálnou súčasťou celkovej architektúry finančných
nástrojov vonkajšieho opatrenia, ktorá sa rozdelí do štyroch hlavných kapitol:
politická kapitola zameraná hlavne na spoluprácu s partnerskými krajinami v
rámci a mimo rozpočtu, práca na prierezových prioritách a hodnotách,
humanitárna pomoc a civilná ochrana a krízové riadenie.
Okrem
toho bude v prípade každej krajiny nový nástroj partnerstva
dopĺňať rozvojová spolupráca. Integrácia medzi nástrojom
rozvojovej spolupráce, ERF a ENPI bude mimoriadne silná v rámci tematického
programu zameraného na nástroj rozvojovej spolupráce pre občiansku spoločnosť/miestne
orgány a v rámci tematického programu zameraného na celosvetové statky a
problémy, keďže tieto programy sa týkajú opatrení (alebo ich
dopĺňajú) v geografických regiónoch týchto príslušných nástrojov v
oblastiach: podpory občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, zmeny
klímy, energetiky, potravinovej bezpečnosti, ľudského rozvoja a
migrácie.
Interakcia
s obchodnou politikou, najmä systémami GSP/GSP plus a Všetko okrem zbraní, ale
aj obchodnými dohodami, bude mimoriadne dôležitá aj pri opatreniach pomoci pre
obchod alebo pomoci súvisiacej s obchodom financovaných v rámci nástroja
rozvojovej spolupráce na dvojstrannej aj regionálnej úrovni.
V
globalizovanom prostredí sa súčasťou vonkajšieho opatrenia EÚ
čoraz viac stávajú rôzne vnútorné politiky EÚ (ako napríklad v oblastiach
životného prostredia, zmeny klímy, zamestnanosti (vrátane dôstojnej práce),
rodovej rovnosti, energetiky, vodstva, dopravy, spravodlivosti a
bezpečnosti, výskumu, informačnej spoločnosti, imigrácie,
rybného hospodárstva) a v súlade s programom EÚ 2020 a Lisabonskou zmluvou sú
potrebné vzájomné posilnenie a vnútorné, ako aj vonkajšie opatrenia.
Východiskovým bodom je zameranie na integráciu, nie duplikáciu. Hlavné
argumenty sú: i) súdržnosť nášho vonkajšieho opatrenia, ii)
účinnosť pomoci, najmä záväzku znižovať počet subjektov a
programov, iii) maximalizovanie synergií medzi politickými cieľmi.

1.6.
Trvanie a finančný vplyv

x Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva
–
x Finančný vplyv od 1. 1. 2014 do
31. 12. 2020
–
x Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
v platnosti od 1. 1. 2014
–
Počiatočná fáza implementácie bude
trvať od roku RRRR do roku RRRR,
–
potom bude postupovať v plnom rozsahu.

1.7.
Plánovaný spôsob riadenia[1][32]

x Priame centralizované riadenie na úrovni Komisie
x Nepriame centralizované riadenie s delegovaním úloh implementácie na:
–
x výkonné agentúry,
–
x orgány zriadené spoločenstvami,[33][1]

–
x vnútroštátne verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním
verejnej služby,
–
¨  osoby poverené implementáciou konkrétnych opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle
článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
¨ Zdieľané riadenie s členskými štátmi
x Decentralizované riadenie s tretími krajinami
x Spoločné riadenie s medzinárodnými organizáciami (určí sa)
V prípade, že je označený viac ako jeden
režim riadenia, je potrebné uviesť podrobnosti v časti Poznámky.
Poznámky
Opatrenia,
ktoré sa majú financovať v rámci tohto nariadenia sa implementujú na
základe priameho centralizovaného riadenia na úrovni Komisie z centrál alebo
prostredníctvom vyhradených delegácií Únie a na základe iného spôsobu riadenia
uvedeného v nariadení o rozpočtových pravidlách s cieľom lepšie
dosiahnuť ciele nariadenia.
V prípade
potreby sa môže predpokladať aj spoločné riadenie konkrétnych
opatrení s agentúrami a orgánmi OSN, európskymi alebo medzinárodnými
finančnými inštitúciami, ako sú Európska investičná banka, Európska
banka pre obnovu a rozvoj, Svetová banka alebo Africká rozvojová banka, ako aj ďalšími
medzinárodnými organizáciami aktívnymi v oblasti rozvoja.

2.
OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
2.1.
Pravidlá monitorovania a
predkladania správ

Uveďte
časový interval a podmienky.
Systémy
monitorovania a hodnotenia Európskej komisie sa čoraz viac sústreďujú
na výsledky. Tie sa týkajú interných zamestnancov, ako aj odbornosti.
Manažéri
v delegáciách a ústrediach neustále rôznymi metódami monitorujú implementáciu
projektov a programov, a to aj prostredníctvom návštev v teréne. Monitorovanie
poskytuje cenné informácie o postupe, pomáha manažérom určovať
aktuálne a potenciálne problematické oblasti a prijímať opravné opatrenia.
Zmluvy
s externými nezávislými odborníkmi na posudzovanie výkonnosti vonkajších
opatrení EÚ sa uzatvárajú v troch rôznych systémoch. Tieto posúdenia prispievajú
k zodpovednosti a k zlepšovaniu priebežných zásahov a slúžia aj ako
poučenia z minulých skúseností, aby bolo možné vypracúvať lepšie
politiky a opatrenia v budúcnosti. Pri všetkých týchto nástrojoch sa využívajú
medzinárodne uznávané hodnotiace kritériá OECD/DAC vrátane (potenciálneho)
vplyvu.
Po
prvé, na projektovej úrovni poskytuje systém monitorovania orientovaný na
výsledky a riadený ústredím stručný a zacielený prehľad o kvalite
vzorových zásahov. Pomocou vysokoštruktúrovanej a normalizovanej metodológie
známkujú nezávislí odborníci v rámci systému monitorovania orientovaného na
výsledky silné a slabé stránky projektu a poskytujú odporúčania na
zlepšenie jeho účinnosti.
Hodnotenia
na úrovni projektu riadené delegáciou EÚ poverenou dohľadom nad projektom
poskytujú podrobnejšiu hĺbkovú analýzu a pomáhajú projektovým manažérom
zlepšovať priebežné a pripravovať budúce zásahy. Na vypracovanie
analýzy a zozbieranie spätnej väzby a dôkazov od všetkých zainteresovaných
strán, nielen konečných príjemcov pomoci, sa najímajú externí nezávislí
odborníci s tematickými a geografickými odbornými znalosťami.
Komisia
tiež vykonáva strategické hodnotenia svojich politík, a to od fázy prípravy
programov a stratégií až k fáze implementácie zásahov v konkrétnom sektore
(napríklad v zdravotníctve, školstve atď.) v krajine alebo regióne alebo v
prípade konkrétneho nástroja. Tieto hodnotenia predstavujú dôležitý vstup pri
vytváraní politík a navrhovaní nástrojov a projektov. Tieto hodnotenia sú
zverejnené na webovej stránke Komisie a súhrn zistení sa prikladá k
výročnej správe predkladanej Rade a Európskemu parlamentu..

2.2.
Systém riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Rizikové
prostredie
Prevádzkové
prostredie pomoci v rámci tohto nástroja je charakterizované týmito rizikami
nedosiahnutia cieľov nástroja, neoptimálnym finančným riadením alebo
nedodržiavaním platných pravidiel (chyby v oblasti zákonnosti a správnosti):
–
hospodárska alebo politická nestabilita alebo
prírodné katastrofy môžu viesť k ťažkostiam a oneskoreniam v navrhovaní
a implementácii zásahov, najmä v nestabilných štátoch,
–
nedostatočná inštitucionálna a administratívna
kapacita v partnerských krajinách môže viesť k ťažkostiam a
oneskoreniam v navrhovaní a implementácii zásahov,
–
geograficky rozptýlené projekty a programy
(týkajúce sa mnohých štátov/území/regiónov) môžu predstavovať
logistické/zdrojové problémy pre monitorovanie, najmä akékoľvek následné
činnosti na mieste,
–
rozmanitosť potenciálnych partnerov/príjemcov
pomoci s rozmanitými štruktúrami a kapacitami vnútornej kontroly môžu
fragmentovať, a tým znižovať účinnosť a efektívnosť
dostupných zdrojov Komisie na podporu a monitorovanie implementácie,
–
nedostatočná kvalita a kvantita dostupných
údajov o výsledkoch a vplyve implementácie plánu vonkajšej pomoci/vnútroštátneho
rozvoja v partnerských krajinách môže ohrozovať schopnosť Komisie
podávať správy o výsledkoch a zodpovednosť za ne,
Očakávaná
úroveň rizika nesúladu s platnými pravidlami
Cieľom
súladu v prípade nástroja je udržať historickú úroveň rizika nesúladu
(chybovosť) v rámci portfólia úradu EuropeAid, ktoré má zostatkovú
chybovosť (na viacročnom základe po všetkých plánovaných kontrolách a
opravách vykonaných na uzatvorených zmluvách) menej než 2 %. Pri tom sa
zvyčajne predpokladá odhadovaná chybovosť 2 až 5 % v oblasti
ročnej randomizovanej vzorky transakcií vykonávanej Európskym dvorom
audítorov na účely ročného vyhlásenia o dôveryhodnosti. Úrad
EuropeAid to považuje za najnižšie riziko nesúladu dosiahnuteľného v
súvislosti s vysokorizikovým prostredím a zohľadňujúceho
administratívnu záťaž a potrebnú nákladovú efektívnosť kontrol
súladu.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Architektúra
vnútornej kontroly úradu EuropeAid
Vnútorná
kontrola alebo riadiaci proces úradu EuropeAid je navrhnutý tak, aby
umožňoval dosahovanie cieľov v oblasti účinnosti a efektívnosti
svojich činností, spoľahlivosť finančného výkazníctva a
súlad s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom.
Účinnosť
a efektívnosť
S
cieľom zabezpečiť účinnosť a efektívnosť svojich
činností (a zmierniť vysokú úroveň rizika v prostredí vonkajšej
pomoci) bude úrad EuropeAid okrem všetkých prvkov strategickej politiky a
plánovacieho procesu Komisie , ako aj prostredia vnútorného auditu a
ďalších požiadaviek noriem vnútornej kontroly Komisie, naďalej poskytovať
prispôsobený rámec riadenia pomoci pri činnostiach v rámci všetkých
nástrojov, ku ktorým patria:
–
prenesené riadenie väčšiny objemu vonkajšej
pomoci delegáciami EÚ v tejto oblasti,
–
jasná a formalizovaná finančná
zodpovednosť (vymenovaných povoľujúcich úradníkov (generálny
riaditeľ)) prostredníctvom subdelegovania subdelegovaným povoľujúcim
úradníkom (riaditeľ) v ústredí na vedúceho delegácie,
–
pravidelné podávanie správ delegácií EÚ ústrediu
(správy o riadení vonkajšej pomoci) vrátane výročného vyhlásenia o
vierohodnosti vypracovaného vedúcim delegácie,
–
poskytnutie významného programu školenia pre
zamestnancov ústredia a delegácií,
–
významná podpora ústredia/delegácií a usmernení (a
to aj prostredníctvom internetu),
–
pravidelné overovacie návštevy preneseným
delegáciám v intervaloch 3 až 6 rokov,
–
metodológia riadenia projektového a programového
cyklu vrátane:
–
nástrojov podpory kvality v oblasti navrhovania
zásahu, jeho realizácie, finančného mechanizmu, systému riadenia,
posudzovania a výberu partnerov implementácie atď.,
–
programového a projektového riadenia, nástrojov
monitorovania a podávania správ na účinnú implementáciu vrátane
pravidelného vonkajšieho monitorovania projektov na mieste,
–
významných komponentov hodnotenia a auditu.
Finančné
výkazníctvo a účtovníctvo
Úrad
EuropeAid bude naďalej presadzovať najvyššie štandardy
účtovníctva a finančného výkazníctva pomocou časového rozlíšenia
Komisie vychádzajúceho z účtovného systému (ABAC), ako aj nástroj
špecifický pre vonkajšiu pomoc, akým je spoločný informačný systém
RELEX (CRIS).
V
súvislosti so súladom s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom sa
metódy kontrolu súladu stanovujú v časti 2.3 (opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam).

2.3.
Opatrenia na
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

Uveďte existujúce a plánované opatrenia na
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a na ochranu pred podvodmi a
nezrovnalosťami.
Vzhľadom
na vysokorizikové prostredie, v ktorom úrad EuropeAid vyvíja svoju
činnosť, sa musí v jeho systémoch predpokladať častý výskyt
možných chýb súladu (nezrovnalostí) v transakciách a budovať vysoká
úroveň čo najskorších kontrol prevencie, zisťovania a opráv v
procese platieb. Prakticky to znamená, že kontroly súladu úradu EuropeAid sa budú
najviac spoliehať na významné kontroly ex ante vykonávané na
viacročnom základe vonkajšími audítormi a zamestnancami Komisie v oblasti
pred záverečnými projektovými platbami (pri súčasnom vykonávaní
niektorých auditov a kontrol ex post), ktoré presahujú finančné záruky
požadované v rámci nariadenia o rozpočtových pravidlách. Rámec súladu
úradu EuropeAid tvoria okrem iného tieto významné zložky:
Preventívne
opatrenia
-
Povinné základné školenie o otázkach podvodov pre zamestnancov v oblasti
riadenia pomoci a audítorov
-
Poskytovanie usmernení (a to aj cez internet) vrátane praktickej príručky
pre zmluvy, sprievodcu a súboru nástrojov finančného riadenia úradu
EuropeAid (pre partnerov implementácie)
-
Posúdenie ex ante na zabezpečenie uskutočňovania vhodných
opatrení proti podvodom s cieľom zabrániť podvodom a
zisťovať podvody pri riadení prostriedkov EÚ v orgánoch riadiacich
príslušné prostriedky v rámci spoločného a decentralizovaného riadenia
-
Skríning ex ante mechanizmu proti podvodom dostupný v partnerskej krajine v
rámci posúdenia kritéria oprávnenosti riadenia verejných financií na získanie
rozpočtovej podpory (t. j. aktívny záväzok bojovať proti podvodom a
korupcii, primerané inšpekčné orgány, dostatočné súdne kapacity a
mechanizmy účinnej reakcie a sankcií)
-
Komisia v roku 2008 v Akkre podpísala iniciatívu o transparentnosti
medzinárodnej pomoci, v ktorej odsúhlasila normy transparentnosti pomoci na
zabezpečenie včasnejších, podrobnejších a pravidelnejších údajov a
dokumentov o pomoci
-
Komisia od 14. októbra 2011 implementuje prvú fázu normy iniciatívy o
transparentnosti medzinárodnej pomoci s cieľom zverejniť
transparentnosť informácií o pomoci pred ďalším fórom na vysokej
úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa bude konať v Pusane v novembri
2011. Okrem toho bude Komisia v spolupráci s členskými štátmi EÚ
spolupracovať na spoločnej webovej aplikácii IT s názvom TR-AID,
ktorá bude mať za úlohu previesť údaje o pomoci EÚ poskytnuté pomocou
iniciatívy o transparentnosti medzinárodnej pomoci a z iných zdrojov na
používateľsky zrozumiteľné informácie o pomoci.
Opatrenia
zisťovania a opravné opatrenia
-
Vonkajšie audity a overenia (povinné aj založené na riziku) vrátane Európskeho
dvora audítorov
-
Spätné kontroly (založené na riziku) a vymáhanie
-
Pozastavenie financovania z prostriedkov EÚ v prípade závažného podvodu vrátane
veľkej korupcie, kým orgány neprijmú príslušné nápravné opatrenie a
nezabránia v páchaní týchto podvodov v budúcnosti
Úrad
EuropeAid bude naďalej zdokonaľovať svoju stratégiu proti
podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie proti podvodom prijatou 24. júna
2011 s cieľom zabezpečiť okrem iného:
-
úplné zosúladenie kontrol súvisiacich s vnútornou stratégiou proti podvodom
úradu EuropeAid s novou stratégiou Komisie proti podvodom,
-
schopnosť identifikovať pomocou prístupu riadenia rizík podvodov
úradu EuropeAid rizikové oblasti podvodov a primerané reakcie,
-
systémy používané na vynakladanie prostriedkov EÚ v tretích krajinách
umožňujúce získavanie príslušných údajov s cieľom použiť ich pri
riadení rizík podvodov (napr. dvojité financovanie),
-
v prípade potreby nastavenie skupín sietí a primeraných nástrojov IT
určených na analýzu prípadov podvodov súvisiacich s vonkajšou pomocou.

2.4.
Odhad nákladov a prínosov kontrol

V
prípade portfólia úradu EuropeAid ako celku sa náklady na vnútornú kontrolu
alebo riadenie celkovo ročne vyčísľujú odhadom na 658
miliónov EUR v záväzkoch rozpočtového plánovania na roky 2014 až 2020.
Do tejto sumy patrí riadenie ERF, ktorý integrovane pôsobí v rámci riadiacej
štruktúry úradu EuropeAid. Tieto neprevádzkové náklady predstavujú približne 6,4
% odhadovaných ročných priemerných nákladov vo výške 10,2 miliardy
EUR plánovaných pre celkové (prevádzkové + administratívne) záväzky výboru
DEVCO na portfólio výdavkov financované zo všeobecného rozpočtu EÚ a
Európskeho rozvojového fondu na obdobie rokov 2014 až 2020.
Pri
týchto nákladoch na riadenie sa zohľadňujú všetci zamestnanci úradu
EuropeAid v ústredí a v delegáciách, infraštruktúra, cestovanie, školenia,
monitorovanie, hodnotenie a zmluvy o audite (vrátane činností
realizovaných príjemcami pomoci).
Úrad
EuropeAid plánuje postupne prostredníctvom zlepšených a zjednodušených
ustanovení o nových nástrojoch znížiť pomer riadiacich alebo prevádzkových
činností, a to na základe zmien, ktoré budú pravdepodobne
súčasťou zrevidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Kľúčové prínosy týchto nákladov na riadenie sa prejavujú pri plnení
cieľov politík, efektívnom a účinnom využívaní zdrojov, vykonávaní
účinných nákladovo efektívnych preventívnych opatrení a ďalších
kontrolách na zabezpečenie zákonného a správneho využívania prostriedkov.
Hoci
sa budú naďalej presadzovať zlepšenia v oblasti podstaty a zamerania
riadiacich činností a kontroly súladu s portfóliom, tieto náklady sú vo
všeobecnosti potrebné na účinné a efektívne dosahovanie cieľov
nástrojov pri minimálnom riziku nesúladu (do 2 % zostatkovej chybovosti). Sú
oveľa nižšie ako riziká spojené s odstraňovaním alebo znižovaním
miery vnútorných kontrol v tejto vysokorizikovej oblasti.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavku || Príspevky
 Okruh IV Globálna Európa || DRP/NRP ([1][34]) || z krajín EZVO[1][35] || z kandidátskych krajín[1][36] || z tretích krajín || v zmysle článku 18 ods.1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 19 || 19 01 04 Administratívne výdavky v oblasti nástroja rozvojovej spolupráce politiky vonkajších vzťahov || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 19 || 19 02: Spolupráca s tretími krajinami v oblasti migrácie a azylu || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 19 || 19 09: Vzťahy s Latinskou Amerikou || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 19 || 19 10: Vzťahy s Áziou, strednou Áziou a Stredným východom (Irak, Irán, Jemen) || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 19 || 19 11: Politická stratégia a koordinácia v politickej oblasti vonkajších vzťahov || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 21 || 21 01 04 Administratívne výdavky v politickej oblasti rozvoja a vzťahov so štátmi AKT || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 21 || 21 02: Potravinová bezpečnosť || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 21 || 21 03: Neštátne subjekty v oblasti rozvoja || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 21 || 21 04: Životné prostredie a udržateľné riadenie prírodných zdrojov vrátane energetiky || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 21 || 21 05: Ľudský a sociálny rozvoj || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky [1][37]
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavku || Príspevky
 Číslo [Okruh……………………………………..] || Dif./Nedif. || z krajín EZVO || z kandidátskych krajín || z tretích krajín || v zmysle článku 18 ods.1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE

3.2.
Odhadovaný vplyv na
výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného
vplyvu na výdavky

V mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: 4 || Číslo ||
 GR: DEVCO ||   ||   || Rok N[1][38] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 20120 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nástroj rozvojovej spolupráce (19.02, 19.09, 19.10, 21.02, 21.03, 21.04, 21.05, 21.06) || Záväzky || (1) || 2.606,815 || 2.788,125 || 2.980,045 || 3.182,977 || 3.390,185 || 3.614,782 || 3.846,274 || 22.409,105
 Platby || (2) || 411,383 || 579,190 || 1.206,218 || 1.765,760 || 2.383,491 || 3.257,677 || 12.805,385 || 22.409,105
 Rozpočtové prostriedky administratívneho charakteru financované  z prostriedkov pre osobitné programy[1] [39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka 19.0104 01 a 21.010401 ||   || (3) || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 Rozpočtové prostriedky SPOLU pre GR DEVCO || Záväzky || = 1 + 3 || 2.716,700 || 2.903,100 || 3.100,300 || 3.308,700 || 3.525,300 || 3.751,700 || 3.989,000 || 23.294,700
 Platby || = 2 + 3 || 521,268 || 694,165 || 1.326,472 || 1.891,483 || 2.518,606 || 3.394,595 || 12.948,111 || 23.294,700
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 2.606,815 || 2.788,125 || 2.980,045 || 3.182,977 || 3.390,185 || 3.614,782 || 3.846,274 || 22.409,105
 Platby || (5) || 411,383 || 579,190 || 1.206,218 || 1.765,760 || 2.383,491 || 3.257,677 || 12.805,385 || 22.409,105
  Rozpočtové prostriedky administratívneho charakteru financované z prostriedkov pre osobitné programy SPOLU || (6) || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 Rozpočtové prostriedky SPOLU pre OKRUH <4> viacročného finančného rámca || Záväzky || = 4 + 6 || 2.716,700 || 2.903,100 || 3.100,300 || 3.308,700 || 3.525,300 || 3.751,700 || 3.989,000 || 23 294,700
 Platby || = 5 + 6 || 521,268 || 694,165 || 1.326,472 || 1.891,483 || 2.518,606 || 3.394,595 || 12.948,111 || 23.294,700
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 ||  Administratívne výdavky
V mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 GR: DEVCO ||
  Ľudské zdroje || 85,041 || 84,182 || 83,329 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 582,473
  Ostatné administratívne výdavky || 3,909 || 3,818 || 3,781 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 26,528
 SPOLU GR DEVCO || Rozpočtové prostriedky || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 Rozpočtové prostriedky SPOLU pre OKRUH 5 viacročného finančného rámca || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
V mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky SPOLU pre OKRUHY 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 2.805,650 || 2.991,100 || 3.187,410 || 3.394,935 || 3.611,535 || 3.837,935 || 4.075,235 || 23.903,701
 Platby || 610,218 || 782,165 || 1.413,582 || 1.977,718 || 2.604,841 || 3.480,830 || 13.034,346 || 23.903,701

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov.
–
ý  Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako sa uvádza v nasledujúcej tabuľke:
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 až N+7 || SPOLU
 VÝSTUPY
   ||   ||   || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Celkové náklady
 Geografické programy[1][40]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || .
 Medzisúčet || 1 631,732 || 1 743,689 || 1 862,134 || 1 987,305 || 2 117,402 || 2 253,384 || 2 395,938 || 13 991,50
 Tematický program zameraný na celosvetové verejné statky a problémy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Medzisúčet || 735,099 || 785,536 || 838,895 || 895,285 || 953,894 || 1 015,154 || 1 079,375 || 6 303,20
 Tematický program zameraný na organizácie občianskej spoločnosti a miestne orgány ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Medzisúčet || 233,246 || 249,250 || 266,181 || 284,073 || 302,670 || 322,108 || 342,485 || 2 000,00
 Celoafrický program ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Medzisúčet || 116,623 || 124,625 || 133,090 || 142,037 || 150,335 || 161,054 || 171,242 || 1 000,00
 NÁKLADY SPOLU || 2 716,700 || 2 903,100 || 3 100,300 || 3 308,700 || 3 525,300 || 3 751,700 || 3 989,000 || 23 294.,70

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
x Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako sa uvádza v nasledujúcej
tabuľke:
V mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N [1][41] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2107 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 85,041 || 84,182 || 83,329 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 82,480 || 582,473
 Ostatné administratívne výdavky || 3,909 || 3,818 || 3,781 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 3,755 || 26,528
 Medzisúčet pre OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 88,950 || 88,000 || 87,110 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 86,235 || 609,001
 Mimo OKRUHU 5[1][42] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 97,417 || 101,668 || 106,059 || 110,589 || 115,154 || 119,788 || 124,527 || 775,203
 Ostatné administratívne výdavky || 12,467 || 13,307 || 14,195 || 15,134 || 19,961 || 17,129 || 18,199 || 110,392
 Medzisúčet mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 109,885 || 114,975 || 120,254 || 125,723 || 135,115 || 136,918 || 142,726 || 885,595
 SPOLU || 198,835 || 202,976 || 207,364 || 211,958 || 221,350 || 223,152 || 228,961 || 1.494,596

3.2.3.2.
 Odhadované požiadavky na ľudské zdroje

–
¨  Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
x Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako sa
uvádza v nasledujúcej tabuľke:
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || RokN+2 || RokN+3 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 357,2 || 353,6 || 350,1 || 346,6 || 346,6 || 346,6 || 346,6
 || XX 01 01 02 (delegácie) || 157,8 || 156,2 || 154,6 || 153,0 || 153,0 || 153,0 || 153,0
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE) [43] ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 24,1 || 23,9 || 23,6 || 23,4 || 23,4 || 23,4 || 23,4
 || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [44][1] || - v sídle[1][45] || 146,3 || 143,5 || 140,6 || 137,9 || 135,2 || 132,5 || 129,9
 || - v delegáciách || 985,7 || 1 032,7 || 1 081,2 || 1 131,2 || 1 181,7 || 1 232,9 || 1 285,3
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 1.671,1 || 1.709,8 || 1.750,1 || 1.792,1 || 1.839,8 || 1.888,4 || 1.938,1
XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo
rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie opatrenia
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci ||
 Externí zamestnanci ||

3.2.4.
Súlad s viacročným finančným rámcom na
obdobie rokov 2014 až 2020

–
ý  Návrh/iniciatíva je v súlade s viacročným finančným rámcom
na obdobie rokov 2014 až 2020.
–
¨  Návrh/iniciatíva vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo
viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva vyžaduje, aby sa použil
nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnilo preskúmanie viacročného
finančného rámca[1][46].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
ý Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.
–
¨ Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími
stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
ý  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv, ako sa uvádza v nasledujúcej
tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje,
¨         vplyv na rôzne príjmy.
V mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii na uplatňovanie existujúceho rozpočtu || Vplyv návrhu/iniciatívy[1][47]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...uveďte potrebný počet stĺpcov pre všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               ERF,
globálny fond pre klímu a biodiverzitu a rezerva na núdzovú pomoc sú
dodatočné prostriedky a naďalej zostávajú mimo rozpočtu EÚ.
[2]               Aktivity
v súvislosti s udržateľnou energiou budú jednou
s kľúčových oblastí pre výdavky na zmenu klímy. Podobne
s ohľadom na kľúčovú úlohu dobre fungujúcich ekosystémových
služieb pre produkciu potravín, biodiverzitu, najmä pokiaľ prispejú
k odolnosti voči zmenám klímy, budú jednou z kľúčových
oblastí v rámci potravinovej bezpečnosti a udržateľného
poľnohospodárstva.
[3]               Ú. v. EÚ
L …
[4]               „Politika
Únie v oblasti rozvojovej spolupráce a politiky členských štátov v tejto
oblasti sa vzájomne dopĺňajú a posilňujú“ (článok 208).
[5]               O
zabezpečení dodávok energie a medzinárodnej spolupráci, pozri oznámenie zo
7.9.2011 s názvom Energetická politika EÚ: budovanie vzťahov s partnermi
za hranicami EÚ, KOM(2011) 539.
[6]               Nariadenie
(EÚ) č. 182/2011.
[7]               Rozhodnutie
Rady (EÚ) 2010/427.
[8]               Ú.
v. EÚ L 378, 27.12.2006, s. 41 až 71.
[9]               Miléniová
deklarácia OSN, rezolúcia prijatá Valným zhromaždením 18. septembra 2000.
[10]             Spoločné
vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady,
Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie s názvom
Európsky konsenzus, Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.
[11]             Oznámenie
z 13. októbra 2011, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.
[12]             Oznámenie
z 13. októbra 2011, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.
[13]             Závery
Rady z 15. mája 2007 o kódexe správania EÚ v oblasti doplnkovosti a politike
rozdelenia práce pri rozvojovej politike (dok. 9558/07).
[14]             Závery
Rady zo 17. novembra 2009 o operačnom rámci účinnosti pomoci
(dok. 15912/09),
rozšírené a konsolidované 11. januára 2011 (dok. 18239/10).
[15]             STRATEGICKÉ
PARTNERSTVO EÚ A AFRIKY Spoločná stratégia EÚ a Afriky prijatá na
lisabonskom samite 9. decembra 2007.
[16]             Bezpečnosť
a rozvoj – závery zo zasadnutia Rady a zástupcov vlád členských
štátov v rámci Rady zo dňa 20. novembra 2007 (dokument
15097/07).
[17]             Reakcia
EÚ na nestabilné situácie – závery zo zasadnutia Rady a zástupcov vlád
členských štátov v rámci Rady zo dňa 20. novembra 2007
(dokument 11518/07).
[18]             Závery
Rady o predchádzaní konfliktom, 3101. zasadnutie Rady pre
zahraničné veci v Luxembursku 20. júna 2011.
[19]             KOM(2010)
2020 v konečnom znení.
[20]             KOM(2011)
500 v konečnom znení.
[21]             KOM(2011)
637 v konečnom znení.
[22]             Ú. v. EÚ
L 55, 28.2.2011, s. 13.
[23]             Ú. v. EÚ
L ... .
[24]             Ú. v. EÚ
L 201, 3.8.2010, s. 30.
[25]             Ú. v. EÚ
L ... .
[26]             Ú. v. EÚ
L 314, 30.11.2001, s. 1.
[27]             Ú. v. ES L 163,
2.7.1996, s. 1.
[28]             Finančné
prostriedky by sa v zásade rovnomerne rozdelili medzi oblasť životného
prostredia a zmeny klímy.
[29]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[30]             GR
DEVCO paralelne požiada o zmenu oblastí politiky pre rozpočet na rok
2014.
[31]             Podľa
článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[32]             Vysvetlenie
spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú
k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[33]             Podľa
článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[34]             DRP
= diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované
rozpočtové prostriedky.
[35]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[36]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny
západného Balkánu.
[37]             Doplní
sa neskôr.
[38]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[39]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na
financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[40]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele –
v tabuľke sa uvádzajú iba jednotlivé programy podľa tohto
nariadenia“.
[41]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[42]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na
financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[43]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného
zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE
= vyslaný národný expert.
[44]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[45]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre
rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).
[46]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[47]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie
cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy
po odčítaní 25 % nákladov na výber.