				|

		52014PC0448

			Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa upravuje nariadenie Rady (ES) č. 1340/2008 z 8. decembra 2008 o obchode s určitými výrobkami z ocele medzi Európskym spoločenstvom a Kazašskou republikou z dôvodu pristúpenia Chorvátska k Európskej únii /* COM/2014/0448 final - 2014/0207 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
V článku 17 ods. 1 Dohody
o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami
a ich členskými štátmi a Kazašskou republikou sa stanovuje, že
obchod s určitými oceliarskymi výrobkami má byť predmetom
osobitnej dohody o kvantitatívnych opatreniach.
Platnosť dvojstrannej dohody medzi
Európskym spoločenstvom a vládou Kazašskej republiky o obchode
s určitými výrobkami z ocele, ktorá bola uzatvorená
19. júla 2005, uplynula 31. decembra 2006. Od roku 2007 sa obchod s určitými
výrobkami z ocele medzi Európskym spoločenstvom a Kazachstanom riadil
samostatnými opatreniami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 1870/2006 a
nariadení Rady (ES) č. 1531/2007. Do podpísania a nadobudnutia platnosti
novej dohody alebo do pristúpenia Kazachstanu k Svetovej obchodnej organizácii
(WTO) boli nariadením Rady (ES) č. 1340/2008 stanovené množstvové
obmedzenia platné od roku 2009. V uvedenom nariadení sa okrem toho stanovuje
postup spravovania tohto režimu, na základe ktorého príslušné orgány
členských štátov nebudú vydávať dovozné licencie pred získaním
potvrdenia zo strany Komisie, že príslušné množstvá zostanú k dispozícii v
rámci daného množstvového obmedzenia,
Chorvátsko sa 1. júla 2013 stalo členským
štátom EÚ. Súčasný návrh je úpravou s cieľom zohľadniť
pristúpenie Chorvátska k EÚ.
V súčasnom návrhu sa nepredpokladajú
žiadne zmeny existujúcich úrovní kvót. Podľa údajov od chorvátskeho
štátneho úradu pre obchodnú politiku sa počas posledných troch rokov z
Kazachstanu do Chorvátska neuskutočnil žiadny dovoz výrobkov z ocele,
ktoré patria do oblasti pôsobnosti nariadenia. Existujúce kvóty sa okrem toho
nevyužili. Využitie kvót bolo 0 % v roku 2012 a 0 % v roku 2013.
2.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
V článku 50 Aktu o pristúpení
Chorvátska sa stanovuje, že ak si akty inštitúcií prijaté pred pristúpením
vyžadujú úpravy z dôvodu pristúpenia, pričom nevyhnutné úpravy neboli
stanovené v tomto akte o pristúpení alebo v jeho prílohách, Rada uznášajúca sa
kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie prijme potrebné akty. Ak sa tieto
akty prijmú po pristúpení, môžu sa uplatňovať odo dňa
pristúpenia.
Predpokladané zmeny nariadenia sú priamo a
výlučne spojené s pristúpením Chorvátska k Európskej únii, preto sa ako
jediný právny základ použije článok 50 Aktu o pristúpení.
Navrhované zmeny pozostávajú zo:
1.           zmeny článku 9 ods. 6 s
cieľom pridať dve písmená HR identifikujúce Chorvátsko ako
členský štát, ktorý je miestom určenia, do štandardizovaného
sériového čísla priloženého ku každej vývoznej licencii alebo rovnocennému
dokumentu a
2.           zmeny prílohy IV s
cieľom pridať chorvátsky národný orgán do zoznamu príslušných
štátnych orgánov zodpovedných za vykonávanie nariadenia Rady (ES)
č. 1340/2008.
3.           VPLYV NA ROZPOČET
Nepredpokladá sa žiadny vplyv na
rozpočet.
2014/0207 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY,
ktorým sa upravuje nariadenie Rady (ES)
č. 1340/2008 z 8. decembra 2008 o obchode s určitými výrobkami z
ocele medzi Európskym spoločenstvom a Kazašskou republikou z dôvodu
pristúpenia Chorvátska k Európskej únii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na Akt o pristúpení
Chorvátska, a najmä na jeho článok 50,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       V článku 50 Aktu o
pristúpení sa stanovuje, že ak si akty, ktoré po 1. júli 2013 ďalej
ostávajú v platnosti, vyžadujú úpravy z dôvodu pristúpenia, pričom
nevyhnutné úpravy neboli stanovené v Akte o pristúpení alebo v jeho prílohách,
tieto nevyhnutné akty prijme Rada.
(2)       Nariadenie Rady (ES)
č. 1340/2008 z 8. decembra 2008 o obchode s určitými
výrobkami z ocele medzi Európskym spoločenstvom a Kazašskou republikou[1] bolo prijaté pred
pristúpením Chorvátska, z dôvodu tohto pristúpenia si vyžaduje úpravu a takáto
úprava nie je stanovená v Akte o pristúpení Chorvátska ani v jeho prílohách.
(3)       Preto je vhodné pridať
dve písmená identifikujúce Chorvátsko ako členský štát, ktorý je miestom
určenia, do štandardizovaného sériového čísla priloženého ku každej
vývoznej licencii alebo rovnocennému dokumentu a pridať chorvátsky národný
orgán do zoznamu príslušných štátnych orgánov zodpovedných za vykonávanie
nariadenia Rady (ES) č. 1340/2008.
(4)       S cieľom
zabezpečiť, aby tým nebol dotknutý obchod s výrobkami z ocele
podľa nariadenia Rady (ES) č. 1340/2008, je potrebné spätné
uplatňovanie.
(5)       Nariadenie (ES) č.
1340/2008 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 1340/2008 sa mení
takto:
1.           V článku 9 sa odsek 6 nahrádza
takto:
„6.     Toto sériové číslo sa skladá z
týchto prvkov:
–
dve písmená označujúce krajinu vývozu
v tejto podobe:
KZ = Kazašská republika
–
dve písmená označujúce členský štát
miesta určenia v tejto podobe:
BE = Belgicko
BG = Bulharsko
CZ = Česká republika
DK = Dánsko
DE = Nemecko
EE = Estónsko
IE = Írsko
GR = Grécko
ES = Španielsko
FR = Francúzsko
HR = Chorvátsko
IT = Taliansko
CY = Cyprus
LV = Lotyšsko
LT = Litva
LU = Luxembursko
HU = Maďarsko
MT = Malta
NL = Holandsko
AT = Rakúsko
PL = Poľsko
PT = Portugalsko
RO = Rumunsko
SI = Slovinsko
SK = Slovensko
FI = Fínsko
SE = Švédsko
GB = Spojené kráľovstvo,
–
jednociferné číslo označujúce kvótový
rok, zodpovedajúce poslednej číslici príslušného roku, napríklad „9“ pre
rok 2009,
–
dvojciferné číslo označujúce vydávajúci
úrad vo vyvážajúcej krajine,
–
päťciferné číslo od 00 001 do 99 999
priradené konkrétnemu členskému štátu určenia.”
2.           Príloha IV k nariadeniu (ES) č.
1340/2008 sa nahrádza znením v prílohe k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. júla 2013.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Nariadenie Rady (ES) č. 1340/2008 z 8.
decembra 2008 o obchode s určitými výrobkami z ocele medzi Európskym
spoločenstvom a Kazašskou republikou (Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 1).
PRÍLOHA
Príloha
IV
СПИСЪК
НА
КОМПЕТЕНТНИТЕ
НАЦИОНАЛНИ
ОРГАНИ
LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES
COMPETENTES
SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH
ORGÁNŮ
LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER
LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER
MITGLIEDSTAATEN
PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI
ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ
ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ
ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ
ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ÚRADOV
LISTE DES AUTORITÉS NATIONALES COMPÉTENTES
POPIS NADLEZNIH NACIONALNIH TIJELA
ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITÀ NAZIONALI
VALSTU KOMPETENTO IESTĀŽU SARAKSTS
ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ
INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS
AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA
LISTA TAL-AWTORITAJIET NAZZJONALI KOMPETENTI
LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES
WYKAZ WŁAŚCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH
LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES
LISTA AUTORITĂȚILOR NAȚIONALE
COMPETENTE
ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ŠTÁTNYCH ORGÁNOV
SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV
LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA
VIRANOMAISISTA
FÖRTECKNING ÖVER
BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER
BELGIQUE/BELGIË
Service public fédéral de l'économie, des PME,
des classes moyennes et de l'énergie
Direction générale du potentiel économique
Service des licences
Rue de Louvain 44
B-1000 Bruxelles
Fax (32-2) 277 50 63
Federale Overheidsdienst Economie, KMO,
Middenstand & Energie
Algemene Directie Economisch Potentieel
Dienst Vergunningen
Leuvenseweg 44
B-1000 Brussel
Fax (32-2) 277 50
63
DANMARK
Erhvervs- og Byggestyrelsen
Økonomi- og Erhvervsministeriet
Langelinie Allé 17
DK-2100 København Ø
Fax: (45) 35 46
60 01
DEUTSCHLAND
Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle,
(BAFA)
Frankfurter Straße 29—35
D-65760 Eschborn 1
Fax: (49) 6196 90
88 00
БЪЛГАРИЯ
Министерство
на
икономиката
и енергетиката
дирекция
„Регистриране,
лицензиране
и контрол“
ул.
"Славянска"
№ 8
1052 София
Fax: (359-2) 981 50 41
Fax (359-2) 980
47 10
ČESKÁ REPUBLIKA
Ministerstvo průmyslu a obchodu
Licenční správa
Na Františku 32
CZ-110 15 Praha 1
Fax: (420) 224 21
21 33
FRANCE
Ministère de l'économie, des finances et de
l'industrie
Direction générale des entreprises
Sous-direction des biens de consommation
Bureau textile-importations
Le Bervil
12, rue Villiot
F-75572 Paris Cedex 12
Fax (33) 153 44
91 81
REPUBLIKA HRVATSKA
Ministarstvo vanjskih i europskih poslova
Trg N. Š. Zrinskog 7-8,
10 000 Zagreb
Tel: (385) 1 6444626
Fax: (385) 1
6444601
ITALIA
Ministero dello Sviluppo Economico
Direzione Generale per la Politica Commerciale
DIV. III
Viale America, 341
I-00144 Roma Tel.:
Tel. (39) 06 59 64 24 71/59 64 22 79
Fax (39) 06 59 93 22 35/59 93 26 36
E-mail:
polcom3@mincomes.it
EESTI
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
Harju 11
EE-15072 Tallinn Telefón:
Faks: +372 631
3660
IRELAND
Department of Enterprise, Trade and Employment
Import/ Export Licensing, Block C
Earlsfort Centre
Hatch Street
IE-Dublin 2
Fax: +353-1-631
25 62
ΕΛΛΑΣ
Υπουργείο
Οικονομίας &
Οικονομικών
Γενική
Διεύθυνση
Διεθνούς
Οικονομικής
Πολιτικής
Διεύθυνση
Καθεστώτων
Εισαγωγών-Εξαγωγών,
Εμπορικής
Άμυνας
Κορνάρου
1
GR-105 63 Αθήνα
Φαξ
(30-210) 328 60 94
ESPAÑA
Ministerio de Industria, Turismo
y Comercio
Secretaría General de Comercio Exterior
Subdirección General de Comercio Exterior de
Productos Industriales
Paseo de la Castellana 162
E-28046 Madrid
Fax: +34-91 349
38 31
ΚΥΠΡΟΣ
Υπουργείο
Εμπορίου,
Βιομηχανίας
και Τουρισμού
Υπηρεσία
Εμπορίου
Μονάδα
Έκδοσης Αδειών
Εισαγωγής/Εξαγωγής
Οδός
Ανδρέα
Αραούζου Αρ. 6
CY-1421
Λευκωσία
Φαξ
(357) 22 37 51 20
LATVIJA
Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija
Brīvības iela 55
LV-1519 Rīga
Fakss: +371-728
08 82
LIETUVA
Lietuvos Respublikos ūkio ministerija
Prekybos departamentas
Gedimino pr. 38/2
LT-01104 Vilnius
Faks. +370-5-26
23 974
LUXEMBOURG
Ministère de l’économie et du commerce
extérieur
Office des licences
BP 113
L-2011 Luxembourg
Fax (352) 46 61
38
MAGYARORSZÁG
Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal
Margit krt. 85.
HU-1024 Budapest
Fax: (36-1) 336
73 02
ΜΑLTA
Diviżjoni għall -Kummerċ
Servizzi Kummerċjali
Lascaris
MT-Valletta CMR02
Fax: (356) 25 69
02 99
NEDERLAND
Belastingdienst/Douane centrale dienst voor
in- en uitvoer
Postbus 30003, Engelse Kamp 2
NL-9700 RD Groningen
Fax (31-50) 523
23 41
ÖSTERREICH
Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit
Außenwirtschaftsadministration
Abteilung C2/2
Stubenring 1
A-1011 Wien
Fax: (43-1) 7 11
00/83 86
ROMÂNIA
Ministerul pentru Întreprinderi Mici și
Mijlocii, Comerț, Turism și Profesii Liberale
Direcția Generală Politici
Comerciale
www.bmwa.gv.at Rumunsko Str. Ion Câmpineanu,
nr. 16
București, sector 1
Cod poștal 010036
Tel. (40-21) 315 00 81
Fax (40-21) 315 04 54
e-mail:
clc@dce.gov.ro
SLOVENIJA
Ministrstvo za finance
Carinska uprava Republike Slovenije
Carinski urad Jesenice
Spodnji plavž 6C
SI-4270 Jesenice
Faks (386-4) 297
44 72
SLOVENSKO
Odbor obchodnej politiky
Ministerstvo hospodárstva
Mierová 19
827 15 Bratislava 212
Slovenská republika
Fax: (421-2) 48
54 31 16
SUOMI/FINLAND
Tullihallitus
PL 512
FI-00101 Helsinki
Fakli +358-20-492 28 52
Tullstyrelsen
PB 512
FI-00101 Helsingfors
Fax +358-20-492
28 52
POLSKA
Ministerstwo Gospodarki
Plac Trzech Krzyży 3/5
00-507 Warszawa
Polska
Fax: (48-22) 693
40 21/693 40 22
PORTUGAL
Ministério das Finanças e da Administração
Pública
Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos
Especiais sobre o Consumo
Rua da Alfândega, n.o 5, r/c
P-1149-006 Lisboa
Fax: (+351) 218
81 39 90
SVERIGE
Kommerskollegium
Box 6803
S-113 86 Stockholm
Fax (46-8) 30 67
59
UNITED KINGDOM
Department of Trade and Industry
Import Licensing Branch
Queensway House — West Precinct
Billingham
UK-TS23 2NF
Fax (44-1642) 36 42 69


title: Návrh nariadenie rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2424/2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0383(01)

Návrh nariadenie Rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2424/2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)  /* KOM/2006/0383 v konečnom znení - CNS 2006/0125 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 12.7.2006KOM(2006) 383 v konečnom znení2006/0125 (CNS)2006/0126 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2424/2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)NávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2001/886/SVV o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)(predložené Komisiou)ODÔVODNENIE KONTEXT NÁVRHU |Dôvody a ciele návrhu Nariadením ES č. 2424/2001 a rozhodnutím 2001/886/SVV poverila Rada Komisiu vývojom druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II). Cieľom týchto návrhov je zmeniť a doplniť uvedené nariadenie a rozhodnutie a to predĺžiť do 31. decembra 2007 lehotu určenú na vývoj SIS II a rozhodnúť o pridelení potrebných rozpočtových prostriedkov. V návrhoch sa okrem iného ustanovuje, že systém bude počas obdobia jeho vývoja umiestnený vo Francúzsku a Rakúsku. |Všeobecný kontext Schengenský informačný systém (SIS) vytvorený na základe ustanovení hlavy IV Dohovoru z roku 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, predstavuje dôležitý nástroj na uplatňovanie ustanovení schengenského acquis integrovaného do rámca Európskej únie. Súčasný SIS nie je prispôsobený tomu, aby ho po rozšírení Európskej únie využíval zvýšený počet jej členských štátov, ako aj ďalšie štáty, ktoré budú na SIS II pripojené. Okrem toho, aby bolo možné získať prospech z posledného vývoja v oblasti informačných technológií a zaviesť nové funkcie, v roku 2001 sa rozhodlo o vývoji novej, druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II). Predĺženie pôvodného mandátu, ktorým Rada poverila Komisiu, o jeden rok odôvodňujú viaceré skutočnosti ako je napríklad dočasné prerušenie prác na základe príkazu, ktorý vydal Súd prvého stupňa (T-447/04) a ktorý bol neskôr zrušený vo veci postupu verejného obstarávania v prípade vývoja SIS II; komunikačná infraštruktúra S-Testa financovaná z programu IDABC, ktorá nebude, napriek tomu, ako sa predpokladalo, uvedená do prevádzky počas počiatočnej skúšobnej fázy; nedostatočná príprava a neistota pokiaľ ide o sídla určené na vývoj, ako aj zložitosť samotného projektu. Uvedené skutočnosti mali tiež negatívny vplyv na plánovanie. O výbere Francúzska a Rakúska ako sídiel určených na vývoj systému sa rozhodlo až po tom, ako Rada 29. apríla 2004 prijala svoje závery, v ktorých sa uzniesla, že: "1. Centrálna časť SIS II bude zriadená v Štrasburgu. Francúzsko bude zodpovedné za operatívne riadenie a pripojenie na Komisiu pre uvedené sídlo. 2. Sídlo na zabezpečenie kontinuity systému bude zriadené v Salzburgu pod podmienkou, že sa uskutočnia úpravy nevyhnutné na to, aby sa uvedené sídlo stalo funkčným. Rakúsko bude v takomto prípade zodpovedné za operatívne riadenie a pripojenie na Komisiu pre uvedené sídlo.“ |Platné právne predpisy v oblasti návrhu - Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda (články 92 až 119) - nariadenie Rady (ES) č. 871/2004 z 29. apríla 2004 o zavedení niektorých nových funkcií pre Schengenský informačný systém, vrátane boja proti terorizmu - Rozhodnutie Rady 2005/211/SVV z 24. februára 2005 o zavedení niektorých nových funkcií pre Schengenský informačný systém vrátane boja proti terorizmu - -nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1160/2005 zo 6. júla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, pokiaľ ide o prístup útvarov členských štátov, ktoré sú zodpovedné za vydávanie osvedčení o registrácii vozidiel, do Schengenského informačného systému Ústava a tri uvedené právne predpisy predstavujú súčasný právny rámec SIS, ktorý bude nahradený budúcim SIS II. |Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |KONZULTÁCIE ZAINTERESOVANÝCH STRÁN A POSÚDENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |Metódy konzultácie, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Odborníci členských štátov sú úzko zapojení do vývoja SIS II predovšetkým v rámci výboru SIS II. |Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Neuplatňuje sa. |Zhromažďovanie a využívanie odborných posudkov |Externé odborné posudky neboli potrebné. |Hodnotenie vplyvu V prípade tohto návrhu nie je potrebné vypracovať hodnotenie vplyvu, pretože nie je súčasťou pracovného programu Komisie na rok 2006. |PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU |Zhrnutie navrhovaných opatrení Cieľom návrhov je zmeniť a doplniť nariadenie (ES) 2424/2001 a rozhodnutie 2001/886/SVV a to predĺžiť do 31. decembra 2007 lehotu určenú na vývoj SIS II a stanoviť sídla na zavedenie a ukončenie vývoja SIS II. Pre príslušné členské štáty to znamená povinnosť poskytnúť infraštruktúru a prostriedky potrebné na prevádzku systému. Na tento účel môžu tieto členské štáty získať pomoc od Spoločenstva. |Právny základ Právnym základom nariadenia je článok 66 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Odkaz na zmluvu sa zhoduje s odkazom právneho predpisu, ktorý sa má zmeniť a doplniť. Právnym základom rozhodnutia je článok 30 ods. 1 písm. a), článok 31 ods. 1 písm. a) a písm. b) a článok 34 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii. Odkaz na zmluvu sa zhoduje s odkazom právneho predpisu, ktorý sa má zmeniť a doplniť. |Zásada subsidiarity |Cieľ navrhovaného opatrenia, ktorý spočíva vo vytvorení spoločného informačného systému pre niektoré kategórie osôb alebo vecí prostredníctvom elektronického informačného systému, nemôžu dosiahnuť členské štáty samostatne. |SIS II je nevyhnutný na vykonávanie spoločných politík Európskej únie. Je predpokladom zabezpečenia priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach. |Úloha Spoločenstva spočíva iba vo vývoji centrálnej časti SIS II a svojej komunikačnej infraštruktúry. Členské štáty zabezpečia rozvoj svojich vnútroštátnych systémov, ktorými bude zabezpečený prístup konečných užívateľov k službám poskytovaným SIS II. |Z tohto dôvodu sú návrhy v súlade so zásadou subsidiarity. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu. |Prijatie správnych a finančných opatrení určených na implementáciu vnútroštátnych systémov členských štátov spadá do ich výlučnej právomoci. Vnútroštátne prípravy však musia byť v súlade s celkovým plánovaním vývoja SIS II. Technické špecifikácie, ktoré poskytne Komisia pre vnútroštátne používateľské rozhrania, musia zabezpečiť bezproblémové prepojenie a bezchybnú výmenu údajov medzi vnútroštátnymi systémami a SIS II. |V nariadení (ES) 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV, ktoré majú byť zmenené a doplnené, sa ustanovuje pre vykonávacie opatrenia SIS II, ktoré predstavujú veľký finančný vplyv na rozpočet členských štátov, regulačný postup. Tento postup sa naďalej uplatňuje. |Výber nástrojov |Navrhované nástroje: nariadenie a rozhodnutie. |Iné nástroje by neboli vhodné z týchto dôvodov. Cieľom navrhovaného nariadenie je zmeniť a doplniť iné nariadenie, zatiaľ čo cieľom navrhovaného rozhodnutia je zmeniť a doplniť iné rozhodnutie a preto v súlade so zásadou „paralelnosti druhov právnych predpisov“ je možné zmeniť a doplniť právny predpis iba rovnakým druhom právneho predpisu. |VPLYV NA ROZPOčET |Na predĺženie mandátu a ukončenie vývoja SIS II v roku 2007 budú potrebné dodatočné finančné zdroje, ktoré sú už vyčlenené v predbežnom návrhu rozpočtu na rok 2007 (PNR 2007). Dodatočné náklady sa týkajú siete, rozšírenia centrálneho systému a pomoci sídlam, v ktorých sa bude systém vyvíjať. |1.  2006/0125 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2424/2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 66,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2],keďže:(1) Nariadenie (ES) č. 2424/2001 spolu s rozhodnutím 2001/886/SVV zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II) predstavuje požadovaný právny základ, ktorý umožní zahrnúť do rozpočtu Únie položky potrebné na vývoj SIS II a plnenie tejto časti rozpočtu. Nariadenie (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutie 2001/886/SVV strácajú účinnosť 31. decembra 2006.(2) Vývoj SIS II bude dlhší ako sa pôvodne predpokladalo a z tohto dôvodu je potrebné zabezpečiť po 31. decembri 2006 dodatočné finančné prostriedky.(3) Je preto potrebné predĺžiť účinnosť nariadenia (ES) č. 2424/2001, aby Komisia mohla plniť rozpočet v roku 2007 s cieľom dovŕšiť projekt vývoja SIS II vrátane inštalácie komunikačnej infraštruktúry.(4) V záveroch Rady z 29. apríla 2004 sa uvádza, že centrálna časť SIS II sa bude počas fázy vývoja tohto systému nachádzať v Štrasburgu a sídlo na zabezpečenie kontinuity systému v Salzburgu pod podmienkou, že sa uskutočnia úpravy nevyhnutné na to, aby sa uvedené sídlo stalo funkčným. Francúzsko a Rakúsko sú zodpovedné za operatívne riadenie a pripojenie na Komisiu pre uvedené sídla.(5) Týmto nariadením nie je dotknuté budúce prijatie právneho nástroja na zavedenie, prevádzku a používanie SIS II.(6) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko sa nepodieľa na prijatí tohto nariadenia, a preto ním nie je viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Avšak vzhľadom k tomu, že toto nariadenie vychádza zo schengenského acquis podľa ustanovení tretej časti hlavy IV Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, Dánsko v súlade s článkom 5 uvedeného protokolu, do šiestich mesiacov od prijatia tohoto nariadenia rozhodne, či ho vykoná v rámci svojho vnútroštátneho práva.(7) Toto nariadenie a účasť Spojeného kráľovstva a Írska na jeho prijatí a uplatňovaní sa nedotýka ustanovení o čiastočnej účasti Spojeného kráľovstva a Írska na schengenskom acquis uvedených v rozhodnutí Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000[3] a rozhodnutí Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002[4].(8) Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaniu a vývoji schengenského acquis [5] patriaceho do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k tejto Dohode.(9) Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody podpísanej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o jej pridružení k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis , ktorý patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bodu G rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 4 ods. 1. rozhodnutia Rady 2004/860/ES o podpise v mene Európskeho spoločenstva a predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení tejto dohody[6].(10) Toto nariadenie predstavuje akt, ktorý vychádza zo schengenského acquis alebo sa naň inak vzťahuje v zmysle článku 3 ods. 1 Aktu o pristúpení z roku 2003.(11) Nariadenie (ES) č. 2424/2001 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Nariadenie (ES) č. 2424/2001 sa mení a dopĺňa takto:(1) vkladá sa tento článok 4a:„Článok 4a1. Bez toho, aby tým bola dotknutá zodpovednosť Komisie za vývoj SIS II, zriaďuje sa počas vývoja tohto systému centrálna jednotka SIS II v Štrasburgu (Francúzsko) a záložná centrálna jednotka v Sankt Johann im Pongau (Rakúsko).2. Počas vývoja tohto systému Francúzsko a Rakúsko zabezpečia infraštruktúru a prostriedky potrebné na zriadenie centrálnej jednotky a záložnej centrálnej jednotky SIS II.3. Vnútroštátny orgán, ktorý zabezpečuje infraštruktúru a prostriedky uvedené v odseku 2, môže na prípravu a údržbu sídla alebo na iné služby, ktoré sú nevyhnutné na prevádzku SIS II počas jeho vývoja, získať pomoc od Spoločenstva.“(2) V článku 7 sa druhý odsek nahrádza takto:„Stráca účinnosť 31. decembra 2007“Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.V Bruseli […]Za Radupredseda[…]2006/0126 (CNS)NávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2001/886/SVV o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a najmä na jej článok 30 ods. 1 písm. a) a b), článok 31 ods. 1 písm. a) a b) a článok 34 ods. 2 písm. c),so zreteľom na návrh Komisie[7],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[8],keďže:(1) Rozhodnutie 2001/886/SVV spolu s nariadením (ES) číslo 2424/2001 zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II) predstavuje požadovaný právny základ, ktorý umožní zahrnúť do rozpočtu Únie položky potrebné na vývoj SIS II a plnenie tejto časti rozpočtu. Rozhodnutie 2001/886/SVV a nariadenie (ES) č. 2424/2001 strácajú účinnosť 31. decembra 2006.(2) Vývoj SIS II bude dlhší ako sa pôvodne predpokladalo a z tohto dôvodu je potrebné zabezpečiť po 31. decembri 2006 dodatočné finančné prostriedky.(3) Je preto potrebné predĺžiť účinnosť rozhodnutia 2001/886/SVV, aby Komisia mohla plniť rozpočet v roku 2007 s cieľom dovŕšiť projekt vývoja SIS II vrátane inštalácie komunikačnej infraštruktúry.(4) V záveroch Rady z 29. apríla 2004 sa uvádza, že centrálna časť SIS II sa bude počas fázy vývoja tohto systému nachádzať v Štrasburgu a sídlo na zabezpečenie kontinuity systému v Salzburgu pod podmienkou, že sa uskutočnia úpravy nevyhnutné na to, aby sa uvedené sídlo stalo funkčným. Francúzsko a Rakúsko sú zodpovedné za operatívne riadenie a pripojenie na Komisiu pre uvedené sídla.(5) Týmto nariadením nie je dotknuté budúce prijatie právneho nástroja na zavedenie, prevádzku a používanie SIS II.(6) Spojené kráľovstvo sa zúčastňuje na tomto rozhodnutí v súlade s článkom 5 Protokolu, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie a ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[9].(7) Írsko sa zúčastňuje na tomto rozhodnutí v súlade s článkom 5 Protokolu, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie a ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a v súlade s článkom 5 ods. 1 a článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[10].(8) Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré sa vzťahuje na oblasť uvedenú v článku 1 bod G) rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1996[11] o určitých vykonávacích predpisoch k tejto dohode.(9) Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto rozhodnutie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody podpísanej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o jej pridružení k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktorý patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bod G rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 4 ods. 1. rozhodnutia Rady 2004/849/ES o podpise v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení tejto dohody[12].(10) Toto rozhodnutie predstavuje akt, ktorý vychádza zo schengenského acquis alebo sa naň inak vzťahuje v zmysle článku 3 ods. 1 Aktu o pristúpení z roku 2003.(11) Rozhodnutie 2001/886/SVV by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Rozhodnutie 2001/886/SVV sa mení a dopĺňa takto:(1) vkladá sa tento článok 4a:„Článok 4 a1. Bez toho, aby tým bola dotknutá zodpovednosť Komisie za vývoj SIS II, zriaďuje sa počas vývoja tohto systému centrálna jednotka SIS II v Štrasburgu (Francúzsko) a záložná centrálna jednotka v Sankt Johann im Pongau (Rakúsko).2. Počas vývoja tohto systému Francúzsko a Rakúsko zabezpečia infraštruktúru a prostriedky potrebné na zriadenie centrálnej jednotky a záložnej centrálnej jednotky SIS II.3. Vnútroštátny orgán, ktorý zabezpečuje infraštruktúru a prostriedky uvedené v odseku 2, môže na prípravu a údržbu sídla alebo na iné služby, ktoré sú nevyhnutné na prevádzku SIS II počas jeho vývoja, získať pomoc od Spoločenstva.“(2) V článku 7 sa druhý odsek nahrádza takto:„Stráca účinnosť 31. decembra 2007“Článok 2[...]Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie .V Bruseli […]Za Radupredseda[…PRÍLOHALEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ1. NÁZOV NÁVRHUNávrhy nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie (SVV) č. 886/2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II).2. RÁMEC ABM/ABBPríslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: SVV – Solidarita – Vonkajšie hranice – Vízová politika – Voľný pohyb osôb3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY3.1. Rozpočtové položky (prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (ex-položky B..A)) vrátane ich názvov:PNR 18 02 04 (predchádzajúce 18 08 02)3.2. Trvanie činnosti a finančných dôsledkov:20073.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky):Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |18 02 04 | Nepovinné | Dif.[13]/ | NIE | NIE | NIE | č. 3 písm.a) |4. ZHRNUTIE ZDROJOV4.1. Finančné zdroje4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh výdavkov | Oddiel č. | Rok 2007 | 2008 | Spolu |Prevádzkové výdavky[14] |Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 9,000 |Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[15] |Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA |Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 9,000 | 9,000 |Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 7,000 | 2,000 | 9,000 |Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[16] |Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 1,404 | 1,404 |Administratívne náklady okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) | 8.2.6. | e | 0,186 | 0,186 |Celkové orientačné náklady na intervenciu |VRP SPOLU vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 10,590 | 10,590 |PRP SPOLU vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 8,590 | 2,000 | 10,590 |4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovanímX Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním.( Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade.( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody[17] (t. j. flexibilný nástroj alebo revíziu finančného výhľadu).4.1.3. Finančné dôsledky na príjmy( Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmyX Návrh má finančné dôsledky na príjmy, a to s nasledujúcim účinkom:miliónov eur (zaokrúhlené na jedno desatinné miesto)Predčinnosťou[Rok n-1] | Situácia po činnosti |Celkový počet ľudských zdrojov | 13 |5. CHARAKTERISTIKY A CIELE5.1. Potreba, ktorá sa má splniť krátkodobo alebo dlhodoboCieľom návrhu je zmena a doplnenie uvedeného nariadenia a rozhodnutia s cieľom:2.  Predĺžiť do 31. decembra 2007 lehotu určenú na vývoj SIS II a rozhodnúť o pridelení rozpočtových prostriedkov potrebných na dovŕšenie vývoja SIS II vrátane inštalácie komunikačnej infraštruktúry3.  Určiť sídla centrálnej jednotky (Štrasburg, Francúzsko) a záložnej centrálnej jednotky (Sankt Johann im Pongau, Rakúsko) vrátane povinnosti príslušných členských štátov zabezpečiť infraštruktúru a prostriedky, ktoré môžu na tento účel získať pomoc od Spoločenstva.5.2. Pridaná hodnota zapojenia Spoločenstva a spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaNávrh sa týka pokračovania vo vývoji SIS II, ktorý začala Komisia v roku 2002.5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMVšeobecný cieľ spočíva v ukončení projektu vývoja SIS II v roku 2007 v stanovených sídlach. Realizácia niektorých činností, ktorá je stanovená na rok 2006, bude preto pokračovať aj v roku 2007. Predpokladá sa tiež niekoľko nových činností s cieľom minimalizovať vplyv omeškaní súvisiacich s rozličnými faktormi, ako napríklad s prípadmi, o ktorých pojednáva súd alebo so zložitosťou projektu. Týka sa to predovšetkým zvýšených nákladov na sieť, dodatočných zdrojov a poverenia členských štátov prípravnými prácami. Aby sa zohľadnili výsledky štúdií, ktoré sa uskutočnili pri začatí vývoja, mala by sa zvýšiť kapacita počítačového hardvéru. Na rok 2007 sú plánované tieto činnosti:Činnosť 1: SieťPodľa výsledkov analýzy požiadaviek, ktorá sa uskutočnila v rámci fázy tvorby, aby sa dodržala lehota na poskytnutie odpovede v súvislosti so systémom SIS II, musí sa zvýšiť kapacita siete. V prípade siete s väčšou šírkou pásma sa vyžadujú dodatočné finančné zdroje.Z dôvodu oneskoreného spustenia siete s-Testa sa muselo pristúpiť na vyskúšanie SIS II k alternatívnym dočasným riešeniam. S migráciou z dočasnej siete na konečnú sieť budú súvisieť dodatočné náklady.Činnosť 2: Špecializované technické posudky a doplňujúce štúdieNa dosiahnutie požadovanej úrovne posudkov v oblasti informačných technológií sú potrebné dodatočné zdroje. Vzhľadom na obmedzené vnútorné zdroje sa na zabezpečenie kontroly, auditu a hodnotenia bude uplatňovať externá pomoc na vysokej úrovni. Sú tiež potrebné doplňujúce štúdie a externé posudky, predovšetkým pokiaľ ide o problémy, ktoré sa týkajú bezpečnosti a siete.Činnosť 3: Podpora a prebiehajúca príprava sídla počas fázy vývojaPrípravy vo francúzskom a rakúskom sídle začali počas fázy vývoja a vyžadujú si značné zdroje. Niektoré úlohy, ktoré súvisia s prípravami nebudú priamo uskutočňovať zamestnanci Komisie, ale ich vykonávaním budú poverené členské štáty, v ktorých sú umiestnené systémy počas fázy vývoja. Na pokrytie predpokladaných potrieb v týchto oblastiach sú potrebné dodatočné rozpočtové prostriedky.5.4. Spôsob implementácie (orientačne)X Centralizované hospodárenieX priamo na úrovni Komisie( nepriamo delegovaním na:( výkonné agentúry( subjekty zriadené Spoločenstvami, ako sa uvádza v článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách( vnútroštátne verejné subjekty/subjekty, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie( za účasti členských štátov( za účasti tretích krajín( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte)Príslušné poznámky:Časť rozpočtu na rok 2007 môže byť členským štátom alebo vnútroštátnym verejným subjektom pridelená subdelegovaním alebo dotáciami s cieľom financovať prípravy sídiel, v ktorých sú umiestnené systémy alebo komunikačná infraštruktúra.6. Monitorovanie a hodnotenie6.1. Monitorovací systémPokrok bude hodnotený pravidelne a výsledky budú merané na základe platných noriem a vopred stanovených kritérií. Tým by sa malo preukázať, že investície prinášajú požadovaný výsledok.6.2. Hodnotenie6.2.1. Hodnotenie ex-anteNeuvádza sa6.2.2. Opatrenia prijaté po čiastočnom hodnotení/hodnotení ex-post (poučenia získané z podobných skúseností v minulosti)Neuvádza sa6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnoteníNeuvádza sa7. Opatrenia proti podvodomBudú sa uplatňovať postupy Komisie z oblasti verejného obstarávania, čím sa zabezpečí dodržiavanie právnych predpisov Spoločenstva o verejnom obstarávani.8. PODROBNOSTI O ZDROJOCH8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovviazané rozpočtové prostriedky v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)(Je potrebné uviesť názvy cieľov, činností a výstupov) | Druh výstupu | Priem. náklady | Rok 2007 | SPOLU |Počet výstupov | Celkové náklady | Počet výstupov | Celkové náklady |Činnosť 1 Sieť | migrácia od skúšania ku konečnej sieti sieť s vyššou kapacitou | 5,000 | 5,000 |Činnosť 2 Špecializované technické posudky & doplňujúce štúdie | posudok, analýzy & štúdie | 1,000 | 1,000 |Činnosť 3 Podpora a príprava sídla počas fázy vývoja | externé ľudské zdroje prípravy sídla | 3,000 | 3,000 |CELKOVÉ NÁKLADY | 9,000 | 9,000 |8.2. Administratívne výdavky8.2.1. Počet a druh ľudských zdrojovDruhy pracovných miest | Zamestnanci, ktorí majú riadiť činnosť za použitia existujúcich a/alebo dodatočných zdrojov (počet pracovných miest/plné pracovné úväzky) |Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úradníci alebo dočasní zamestnanci[20] (XX 01 01) | A*/AD | 4,5 |B*, C*/AST | 2,5 |Zamestnanci financovaní[21] podľa článku XX 01 02 | 6 |Iní zamestnanci[22] financovaní podľa článku XX 01 04/05 |SPOLU | 13 |8.2.2. Opis úloh súvisiacich s činnosťouRiadenie projektu a koordinácia vývoja SIS II.8.2.3. Zdroje ľudských zdrojov (štatutárne)X Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci vykonávania RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n.( Pracovné miesta, ktoré sa majú požadovať v ďalšom procese RPS/PNR( Pracovné miesta, ktoré sa majú opätovne prideliť za použitia existujúcich zdrojov v rámci riadenia útvaru (vnútorná reorganizácia)( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci vykonávania RPS/PNR daného roku8.2.4. Iné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie)miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU |Iná technická a administratívna pomoc |- intra muros |- extra muros |Technická a administratívna pomoc spolu |8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady ne zahrnuté v referenčnej sumemiliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. |Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0,756 |Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, VNE – vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (konkrétna rozpočtová položka) | 0,648 |Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady spolu (NEzahrnuté v referenčnej sume) | 1,404 |Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci7*108 000 (osoba/rok) = 756 000 EURVýpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 026*108 000 (osoba/rok) = 648 000 EUR8.2.6. Iné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |Rok 2007 | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU |XX 01 02 11 01 – Misie | 0,022 |XX 01 02 11 02 – Stretnutia a konferencie | 0,014 |XX 01 02 11 03 – Výbory[24] (SIS II/Výbor VIS) | 0,150 |XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie |XX 01 02 11 05 – Informačné systémy |2 Iné výdavky na riadenie spolu (XX 01 02 11) |3 Iné výdavky administratívnej povahy (upresnite vložením odkazu na rozpočtovú položku) |Administratívne náklady spolu, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (NEzahrnutých v referenčnej sume) | 0,186 |Výpočet - Iné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sume10 (počet stretnutí) * 15 000 (stretnutie 25 členov výboru) = 150 000 EUR[1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s.43.[4] Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s.20.[5] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s.31.[6] Ú. v. ES L 370, 17.12.2004, s.78.[7] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[8] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[9] Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s.43.[10] Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s.20.[11] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s.31.[12] Ú. v. EÚ L 368, 15.12.2004, s. 26.[13] Diferencované rozpočtové prostriedky.[14] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu xx 01 príslušnej hlavy xx.[15] Výdavky v rámci článku xx 01 04 hlavy xx.[16] Výdavky v rámci kapitoly xx 01 okrem článkov xx 01 04 alebo xx 01 05.[17] Pozri body 19 a 24 Medziinštitucionálnej dohody.[18] V prípade potreby pridajte riadky, napr. ak trvanie činnosti presiahne 6 rokov.[19] Ú. v. ES L 176, 10. 7.1999, s. 36.[20] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[21] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[22] Tieto náklady sú zahrnuté v referenčnej sume.[23] Je potrebné uviesť odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz týkajúci sa príslušných výkonných agentúr.[24] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.


				|

		52013PC0769

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013, pokiaľ ide o technické vykonávanie Kjótskeho protokolu k Rámcovému Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy /* COM/2013/0769 final - 2013/0377 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Zmena z Dauhy
Všetkých 192 strán Kjótskeho protokolu k
Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len
„dohovor“) na konferencii o zmene klímy v Dauhe v decembri 2012 prijalo zmenu
protokolu.[1]
Touto „zmenou z Dauhy“ sa stanovuje druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu,
počnúc 1. januárom 2013 a končiac 31. decembrom 2020.
Podľa zmeny z Dauhy sa Európska únia, jej
členské štáty a Island zaväzujú obmedziť svoje priemerné ročné
emisie skleníkových plynov (GHG) v rokoch 2013 až 2020 na 80 % svojich
emisií v základnom roku (prevažne rok 1990).[2]
Tento záväzok je založený na cieľoch zníženia emisií stanovených v
klimaticko-energetickom balíku prijatom v roku 2009, predovšetkým na systéme
Európskej únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS) a rozhodnutí o
spoločnom úsilí.[3]
Pri výpočte záväzku sa zohľadnili rozdiely v rozsahu pôsobnosti
právnych predpisov Európskej únie a druhým záväzným obdobím Kjótskeho
protokolu.[4]
Tento prístup je v súlade so závermi zasadnutia Rady v marci 2012, v ktorých sa
stanovilo, že spoločný záväzok Európskej únie, jej členských štátov a
Islandu by mal vychádzať z klimaticko-energetického balíka, ale
zároveň aj, že záväzky jednotlivých členských štátov zredukovať
svoje emisie v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu „nepresahujú ich
záväzky odsúhlasené v právnych predpisoch EÚ“. Tento prístup dodržala Európska
únia a členské štáty v dokumentoch, ktoré v apríli 2012 predložili
vzhľadom na svoje záväzky v druhom záväznom období.[5]
Na konferencii o zmene klímy v Dauhe sa okrem
zmeny z Dauhy prijal aj celý rad rozhodnutí o technických otázkach súvisiacich
s vykonávaním zásadných záväzkov v oblasti zmiernenia uvedených v zmene z
Dauhy: patria medzi ne rozhodnutia o účtovaní a spravovaní kjótskych
jednotiek pri prechode z prvého na druhé záväzné obdobie a počas druhého
záväzného obdobia (Rozhodnutie 1/CMP.8 a 2/CMP.8)[6]. Ďalší súbor rozhodnutí,
ktorý kompletizuje balík vykonávacích opatrení, sa pripravuje a Európska únia
sa zasadzuje za to, aby sa zabezpečilo jeho prijatie na konferencii o
zmene klímy vo Varšave v novembri 2013.
Spoločné spĺňanie záväzkov
Európskej únie, jej členských štátov a Islandu
Článkom 4 Kjótskeho protokolu sa stranám
povoľuje plniť svoje záväzky spoločne. Európska únia a jej
členské štáty využili túto možnosť pri ratifikácii Kjótskeho
protokolu v roku 2002 a pri vykonávaní jeho prvého záväzného obdobia[7]. Počas rokovaní o zmene z
Dauhy Európska únia a jej členské štáty jasne oznámili svoj úmysel
plniť svoje záväzky spoločne aj v druhom záväznom období, tentoraz aj
s Islandom.
Vychádza sa z predpokladu, že strany, ktoré sa
dohodli plniť svoje záväzky spoločne, splnili dané záväzky, ak je
splnený spoločný záväzok (na základe agregovaných emisií skleníkových
plynov počas záväzného obdobia). V prípade, že sa spoločný záväzok
nepodarí splniť, je však každá strana zodpovedná za svoju úroveň
emisií stanovenú v dohode o spoločnom plnení záväzkov. V Kjótskom
protokole sa preto stranám dohody o spoločnom plnení záväzkov ukladá
povinnosť stanoviť konkrétne úrovne emisií pridelené každému
členovi dohody o spoločnom plnení záväzkov a nahlásiť ich pri
uložení svojej listiny o prijatí.
Podmienky spoločného plnenia záväzkov
Európskej únie, jej členov a Islandu sú stanovené v prílohe I k návrhu
rozhodnutia Rady o uzavretí zmeny z Dauhy ku Kjótskemu protokolu k Rámcovému
Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení
záväzkov z neho vyplývajúcich.[8]
Rovnako sa tieto podmienky zahrnú do bilaterálnej dohody s Islandom,
vzhľadom na ktorú Komisia v júni 2013 predložila Rade odporúčanie na
udelenie mandátu na rokovanie. Po tom, ako sa tieto podmienky odsúhlasia, bude
potrebné ich spolu so zodpovedajúcimi úrovňami emisií nahlásiť
UNFCCC, keď Európska únia, jej členské štáty a Island spolu budú
ukladať svoje listiny o prijatí zmeny z Dauhy.
Účtovanie emisií po roku 2012
V druhom záväznom období Kjótskeho protokolu
bude súčasný komplexný systém účtovania emisií pokračovať a
do určitej miery sa vylepší s cieľom zabezpečiť transparentnosť
výsledkov strán a spĺňanie ich povinností. Základom tohto systému je
požiadavka vypočítať pre každú stranu, ktorá prijala záväzok,
množstvo, ktoré sa jej pridelí. Toto pridelené množstvo predstavuje množstvo
emisií v tonách, ktoré jednotlivé strany môžu vypustiť počas
záväzného obdobia, vyjadrené v ekvivalente oxidu uhličitého. Vydáva sa v
podobe jednotiek prideleného množstva (AAU) v rámci národného registra každej
strany. To znamená, že podľa dohody o spoločnom plnení záväzkov
stanovenej v prílohe II k návrhu rozhodnutia Rady sú Európska únia, jej
členské štáty a Island jednotlivo zodpovedné za vydanie AAU
zodpovedajúcich prideleným množstvám v rámci svojich národných registrov.
Okrem AAU budú národné registre aj viesť
a evidovať transakcie jednotiek vyplývajúce z využitia flexibilných
mechanizmov Kjótskeho protokolu. K týmto jednotkám patria nielen AAU, ale aj
jednotky certifikovaného zníženia emisií (CER) z projektov mechanizmov
čistého rozvoja, jednotky zníženia emisií (ERU) na účely projektov
spoločného plnenia, ako aj jednotky sekvestrácie (RMU) na emisie
odstránené záchytmi. Na transakcie v týchto jednotkách sa budú
vzťahovať medzinárodné požiadavky, napríklad kritériá oprávnenosti na
účasť vo flexibilných mechanizmoch a kritériá regulujúce rezervu
záväzného obdobia (CPR). Tieto požiadavky zabezpečujú, aby členské
štáty nepredali nadmerné množstvo jednotiek v prípadoch, keď to nie je
opodstatnené skutočným znížením emisií danej strany. Navyše sa na
konferencii o zmene klímy v Dauhe odsúhlasili pravidlá prechodu z prvého na
druhé záväzné obdobie, predovšetkým vzhľadom na prenesenie (prenesenie
medzi obdobiami) nadbytku AAU z prvého záväzného obdobia.
Hoci novoprijaté kjótske pravidlá v zásade
nemajú vplyv na fungovanie EU ETS a rozhodnutie o spoločnom úsilí, mala by
sa objasniť interakcia medzi systémom účtovania podľa Kjótskeho
protokolu a pravidlami účtovania podľa právnych predpisov Európskej
únie a vykonávanie kjótskych pravidiel sa musí zladiť s vykonávaním
pravidiel vyplývajúcich z právnych predpisov EÚ. Navyše si vykonávanie dohody o
spoločnom plnení záväzkov bude vyžadovať vypracovanie ďalších
technických pravidiel.
Právny základ technického vykonávania v
Európskej únii
Počas prvého záväzného obdobia Kjótskeho
protokolu (2008 až 2012) sa medzinárodne dohodnuté požiadavky vykonávali
prostredníctvom rozhodnutia o mechanizme sledovania emisií[9] a nariadeniach o registri
platných vo fáze dva EU ETS (2008 – 2012).[10]
K týmto požiadavkám patrilo účtovanie emisií a jednotiek, spoločné
plnenie záväzkov EÚ, spravovanie jednotiek vzhľadom na záväzky vyplývajúce
z Kjótskeho protokolu a ich interakciu so spravovaním jednotiek podľa EU
ETS. Nariadenia o registri obsahovali pravidlá účtovania a spravovania
jednotiek na účely realizácie EU ETS a vykonávania prvého záväzného
obdobia Kjótskeho protokolu. Nariadenie o registri platné v súčasnosti[11] obsahuje len ustanovenia o
spravovaní jednotiek týkajúce sa vykonávania a realizácie fázy tri EU ETS a
rozhodnutia o spoločnom úsilí. Nereguluje požiadavky účtovania na
účely technickej realizácie protokolu po roku 2012.
Vykonávanie Kjótskeho protokolu po roku 2012
si vyžaduje vypracovanie súboru pravidiel vykonávania z technického
hľadiska pre Európsku úniu, jej členské štáty a Island. Nedávno
prijaté nariadenie o mechanizme monitorovania[12]
neobsahuje právny základ, ktorý by Komisii umožňoval vypracovať
takýto súbor pravidiel vzhľadom na vnútroštátne registre členských
štátov. Preto je potrebné zmeniť nariadenie o mechanizme monitorovania
tak, aby sa poskytol takýto potrebný právny základ.
2.           Vykonávanie Kjótskeho
protokolu z technického hľadiska po roku 2012
V Európskej únii sú potrebné pravidlá
technického vykonávania na to, aby sa zabezpečilo technické hľadisko
vykonávania Kjótskeho protokolu v Európskej únii po roku 2012, umožnilo
účinné fungovanie spoločného plnenia záväzkov Európskej únie, jej
členských štátov a Islandu a zabezpečilo zladenie vykonávania
protokolu s fungovaním EU ETS a rozhodnutí o spoločnom úsilí. Tieto
pravidlá by sa mali vzťahovať na celý rad záležitostí vrátane:
–
postupov spravovania jednotiek, ako sú transakcie
kjótskych jednotiek (vydávanie, prevod, nadobudnutie, zrušenie, vyradenie,
prenesenie, nahradenie alebo zmeny dátumu uplynutia ich platnosti) vo
vnútroštátnych registroch Európskej únie, jej členských štátov a Islandu a
medzi týmito registrami;
–
postupov účtovania súvisiacich s prechodom z
prvého na druhé záväzné obdobie vrátane prenesenia nadbytku AAU, CER a ERU z
prvého do druhého záväzného obdobia;
–
vytvorenia a vedenia rezervy nadbytku z
predchádzajúceho obdobia (PPSR) a rezervy záväzného obdobia (CPR) pre každého
člena dohody o spoločnom plnení záväzkov;
–
odvodov alebo „podielov z tržby“ uplatňovaných
pri vydávaní ERU a pri prvom medzinárodnom prenose AAU v druhom záväznom
období.
V tomto návrhu nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady sa stanovuje základ vykonávania týchto technických
záležitostí v Európskej únii prostredníctvom prijatia právnych aktov.
Postupy spravovania jednotiek
Delegované akty plánované v tomto návrhu sú
potrebné na zaistenie toho, aby všetky transakcie kjótskych jednotiek vo
vnútroštátnych registroch Európskej únie, jej členských štátov a Islandu
boli konzistentné so spoločným plnením ich záväzkov. Príkladmi transakcií
je vydávanie, prevod, nadobudnutie, zrušenie, prenesenie, nahradenie, zmeny
dátumu uplynutia ich platnosti a vyradenie. Rovnako je potrebné
zabezpečiť účinné vykonávanie postupov spravovania jednotiek
zriadených na účely účtovania emisií a jednotiek podľa EU ETS a
rozhodnutia o spoločnom úsilí. Dohoda o spoločnom plnení záväzkov na
druhé záväzné obdobie si bude vyžadovať ďalšiu špecifikáciu pravidiel
vykonávania Kjótskeho protokolu v Európskej únii.
Navyše je podľa EU ETS i rozhodnutia o
spoločnom úsilí možné v obmedzenej miere využívať kjótske jednotky na
účely splnenia povinností uložených legislatívou EÚ. Je mimoriadne
dôležité, aby vykonávanie pravidiel Kjótskeho protokolu v Európskej únii
zabezpečilo úplnú flexibilitu ukotvenú v právnych predpisoch Únie, aby
prevádzkovatelia mali prístup k predmetným jednotkám v súlade s ustanoveniami
EU ETS a členské štáty úmerne k svojim povinnostiam vyplývajúcim z
rozhodnutia o spoločnom úsilí. Rovnako dôležité je aj to, aby sa pri
technickom vykonávaní zachovali solídne praktiky účtovania relevantné pre
zladenie pravidiel vykonávania Kjótskeho protokolu s EU ETS a rozhodnutím o
spoločnom úsilí. To zahŕňa potrebu zabezpečiť, aby sa
za každú vytvorenú jednotku EÚ alebo jednotku EÚ použitú na účely súladu
vydala alebo vyradila jedna kjótska jednotka.
Navyše sa v delegovaných aktoch plánovaných v
tomto návrhu musí vymedziť účinná regulácia vyraďovania
jednotiek po roku 2012: splnenie spoločných záväzkov závisí od
vyraďovania jednotiek v Európskej únii, každom členskom štáte a na
Islande úmerne k ich úrovniam emisií. Jednotný postup vyraďovania
jednotiek v Únii, v členských štátoch a na Islande, ako aj
jednoznačné určenie jednotiek na vyradenie v každej strane bude
zárukou toho, že dodržiavanie právnych predpisov Únie bude zároveň znamenať
aj plnenie záväzkov vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu a naopak. Takýto postup
je navyše potrebný aj na zaručenie integrity účtovania podľa EU
ETS. Ak budú prevádzkovatelia, na ktorých sa vzťahuje EU ETS,
spĺňať vyplývajúce povinnosti, zároveň sa tým zaručí,
že nebude potrebné nadobudnúť ďalšie kjótske jednotky na pokrytie
súvisiacich emisií na účely dodržania kjótskych požiadaviek súvisiacich s
účtovaním v druhom záväznom období. Na tento účel delegované akty
plánované v tomto návrhu zabezpečia, aby emisie spadajúce v období od 1.
januára 2013 do 31. decembra 2020 do EU ETS zodpovedali následne vyradeným
jednotkám platným v druhom záväznom období podľa kjótskeho protokolu. V
podstate zabezpečia, aby sa za každú jednotku odovzdanú v EU ETS za emisie
zo zdrojov uvedených v prílohe A ku Kjótskemu protokolu vyradila jedna kjótska
jednotka platná v druhom záväznom období. Podobne zabezpečia aj, aby sa
kjótske jednotky platné v druhom záväznom období vyraďovali za emisie a
odstránené emisie členských štátov a Islandu v sektoroch, na ktoré sa ETS
nevzťahuje, do tej miery, do akej sa na predmetné plyny, zdroje a záchyty
vzťahuje protokol.
Postupy účtovania v súvislosti s
prechodom z prvého na druhé záväzné obdobie
V rozhodnutí 13/CMP.1, ktoré obsahuje
kľúčové pravidlá účtovania Kjótskeho protokolu[13] , sa stanovujú ustanovenia,
ktoré stranám umožnia preniesť ERU, CER a AAU do nasledujúceho záväzného
obdobia po tom, ako sa pri všetkých stranách dokončí posúdenie
dodržiavania predpisov. Podľa predmetného rozhodnutia je možné preniesť
množstvo ERU a CER siahajúce až po limit zodpovedajúci 2,5 % množstva
prideleného danej strane. Jednotky záchytu (RMU), dočasné CER (tCER),
dlhodobé CER (lCER) a ERU konvertované z RMU nemožno preniesť. V
rozhodnutí 1/CMP.8 sa potvrdzuje uplatňovanie týchto pravidiel po roku 2012
a dopĺňa sa v ňom požiadavka, že prenesené AAU sa musia
previesť do rezervy nadbytku z predchádzajúceho obdobia (PPSR) strany.
Limit percentuálneho podielu prenesených CER a
ERU sa uplatňuje na základe prideleného množstva a CER a ERU platné v prvej
polovici záväzného obdobia použité na účely dodržania predpisov vo fáze
tri EU ETS (2013 – 2020) sa vedú v registri Únie. Z týchto dôvodov bude
mimoriadne dôležité, aby sa limit v Európskej únii a jej členských štátoch
uplatňoval takým spôsobom, aby sa umožnilo prenesenie jednotiek na ich
následné vyradenie. Okrem toho sú v rámci EU ETS majú povinnosť
otvoriť a viesť účty jednotiek nielen strany, ale aj súkromné
subjekty. Do tej miery, do akej jednotky na týchto účtoch zahŕňajú
CER a ERU, bude dôležité stanoviť konzistentné pravidlá, ktoré umožnia
optimálne vykonávanie pravidiel ich prenášania. AAU predstavujúce kvóty
prenesené z fázy dva do fázy tri EU ETS sa takisto vedú v registri Únie. V
delegovaných aktoch sa preto budú musieť stanoviť aj pravidlá uplatňovania
pravidiel prenosu AAU, aby sa zabezpečilo zladenie pravidiel vykonávania
účtovacieho systému Kjótskeho protokolu so systémom EU ETS a rozhodnutia o
spoločnom úsilí.
Vytvorenie a vedenie rezervy záväzného
obdobia (CPR) a rezervy nadbytku z predchádzajúceho obdobia (PPSR) pre každého
člena dohody o spoločnom plnení záväzkov
V delegovaných aktoch plánovaných v tomto
návrhu sa bude musieť špecifikovať aj fungovanie rezervy záväzného
obdobia (CPR) vo vnútroštátnych registroch Európskej únie, jej členských
štátov a Islandu. Medzinárodná požiadavka zriadiť a viesť CPR je
súčasťou zodpovednosti každej zmluvnej strany pri spravovaní a
účtovaní svojho prideleného množstva. Podľa rozhodnutí na
medzinárodnej úrovni sa CPR rovná nižšiemu z týchto dvoch množstiev: buď 90
% množstva pôvodne prideleného danej strane alebo 100 % 8-násobku jeho
naposledy preskúmanej inventúry. CPR platí v prípade každého člena dohody
o spoločnom plnení jednotlivo. Keďže množstvá pridelené členským
štátom a Islandu sa vzťahujú len na sektory, ktoré nespadajú do ETS, a
množstvá pridelené Únii sa naproti tomu vzťahujú na sektory ETS, v
delegovaných aktoch plánovaných v tomto návrhu sa bude musieť
určiť jednotná koncepcia presného výpočtu a transparentného nahlasovania
daných rezerv záväzného obdobia Európskej únie, jej členských štátov a
Islandu.
V rozhodnutí 1/CMP.8 sa každej strane ukladá
povinnosť zriadiť vo svojom národnom registri účet na rezervu
nadbytku z predchádzajúceho obdobia (PPSR) a stanovujú sa v ňom tieto
súvisiace pravidlá: možnosť prevodu jednotiek medzi účtami PPSR;
každá strana môže vyradiť jednotky vo svojom vlastnom PPSR až do úrovne, o
ktorú emisie počas druhého záväzného obdobia presahujú pridelené množstvo,
a strana môže z PPSR inej strany nadobudnúť množstvo jednotiek
zodpovedajúce do 2% jej prideleného množstva v predchádzajúcom záväznom období.
Európska únia, jej členské štáty a Island sú zodpovedné za zriadenie a
vedenie PPSR v súlade s medzinárodne odsúhlasenými pravidlami a podmienkami
spoločného plnenia. Je potrebné vymedziť rozsah každého PPSR
podľa vymedzenia úrovní emisií stanového v prílohe I k navrhovanému
rozhodnutiu Rady. Rovnako je potrebné stanoviť spoločné pravidlá
počiatočnej súvahy[14]
a používania a nadobúdania jednotiek v PPSR Európskej únie, jej členských
štátov a Islandu.
Podiel z tržby uplatnený na AAU a ERU
V rozhodnutí 1/CMP.8 sa na prvý medzinárodný
prevod AAU a vydanie ERU ukladá odvod vo výške 2 % podielu z tržby.
Keďže sa tento odvod vzťahuje na vydávanie ERU, spadá do
zodpovednosti každého členského štátu a Islandu. Napriek tomu, do tej
miery, do akej sa musia udržiavať bilancie AAU, aby sa zaručilo, že
za každú jednotku použitú na účely dodržania rozhodnutia o spoločnom
úsilí možno vyradiť platnú kjótsku jednotku, delegované akty plánované v
tomto návrhu musia zabezpečiť, aby účtovanie uplatnenia odvodu
podielu z tržby bolo zladené s požiadavkami právnych predpisov Európskej únie.
3.           Právne prvky návrhu
Týmto návrhom sa mení právny základ obsiahnutý
v nariadení o mechanizme monitorovania, čo Komisii umožní prijímať
nelegislatívne akty na stanovenie pravidiel týkajúcich sa nepodstatných prvkov
účtovania kjótskych jednotiek po roku 2012 v právnych predpisoch EÚ.
Podstatné prvky, pokiaľ ide o záväzky Európskej únie, jej členských
štátov a Islandu, ich výklad a spoločné plnenie, sú stanovené v celom rade
právnych nástrojov vrátane osobitného návrhu rozhodnutia Rady. Takisto budú
jedným z predmetov bilaterálnej dohody s Islandom a sú začlenené v zmene z
Dauhy a v sprievodných rozhodnutiach konferencie strán slúžiacej ako stretnutie
strán Kjótskeho protokolu, ako aj v nariadení o mechanizme monitorovania a v
delegovaných a vykonávacích aktoch, ktoré sa na jeho základe prijali.
V minulosti sa takéto pravidlá v rámci
bývalých nariadení o registroch prijímali podľa postupu regulačného
výboru s kontrolou. Boli založené na právnom základe obsiahnutom v rozhodnutí o
mechanizme sledovania emisií. Právny základ, ktorý umožňoval vykonávanie
technických otázok, týkajúci sa spravovania jednotiek v prvom záväznom období
Kjótskeho protokolu prostredníctvom prijatia nariadení o registri bol
obsiahnutý v článku 3 ods. 3 a článku 6 ods. 1 rozhodnutia o
mechanizme sledovania emisií. Okrem iného sa v ňom uvádzala potreba
prijať vykonávacie komitologické ustanovenia vzhľadom na nahlasovanie
informácií z národného registra, na vydávanie, nadobudnutie, držbu, prevod,
zrušenie, odúčtovanie a prenos jednotiek prideleného množstva, jednotiek
záchytu, jednotiek zníženia emisií a certifikovaného zníženia emisií počas
predchádzajúceho roka. Takisto sa v ňom stanovovalo prijatie
komitologických opatrení vzhľadom na požiadavku na Spoločenstvo a
jeho členské štáty „zriadiť a viesť registre s cieľom
zabezpečiť presnú evidenciu vydávania, držby, prevodu, nadobúdania,
zrušenia a odobratia priznaných množstvových jednotiek, zachytených jednotiek,
jednotiek zníženia emisií a certifikovaných znížení emisií a prenos priznaných
množstvových jednotiek, jednotiek zníženia emisií a certifikovaných znížení
emisií“.
Rozhodnutie o mechanizme sledovania emisií sa
zrušilo a nahradilo nariadením o mechanizme monitorovania, ktoré nadobudlo
účinnosť 8. júla 2013. Nariadenie o mechanizme monitorovania sa
vzťahuje na systém registrov, ktorý umožňuje technické vykonávanie
Kjótskeho protokolu vzhľadom na spravovanie jednotiek vo vnútroštátnych
registroch v jeho článku 10 („Zriadenie a prevádzka registrov“). Obsahuje
podstatné prvky medzinárodnej požiadavky, aby Únia a jej členské štáty zriadili
a viedli registre na účely presného účtovania vydávania, držby,
prevodu, nadobúdania, zrušenia, vyradenia, prenesenia a nahradenia jednotiek
AAU, RMU, ERU, CER, tCER a lCER alebo zmeny dátumu uplynutia ich platnosti.
Článok 10 ods. 4 obsahuje aj právny základ prijímania delegovaných aktov,
ktorými sa vykonávajú nepodstatné prvky technického vykonávania Kjótskeho
protokolu vzhľadom na spravovanie jednotiek vo vnútroštátnych registroch,
čím nahrádza článok 6 ods. 1 rozhodnutia mechanizme sledovania emisií.
Zatiaľ však čo sa článok 6 ods. 1 rozhodnutia o mechanizme
sledovania emisií uplatňoval na všetky otázky spravovania jednotiek „v
registroch Spoločenstva a jeho členských štátov“, rozsah
uplatňovania tohto ustanovenia sa v nariadení o mechanizme monitorovania
zúžil. Právny základ prijímania delegovaných aktov sa teraz vzťahuje na
„zriadenie“ (a nie zriadenie a vedenie) „registra Únie“ (a nie registrov
Únie a členských štátov).
S cieľom
vytvoriť účinný systém registrov, v ktorom by sa realizovali nové
požiadavky na spravovanie jednotiek v druhom záväznom období Kjótskeho
protokolu je preto potrebné zmeniť článok 10 mechanizmu
monitorovania. Rozsah jeho uplatňovania sa musí rozšíriť tak, aby
zahŕňal všetky otázky technického vykonávania vzhľadom na spravovanie
jednotiek vo vnútroštátnych registroch, ako sa vyžaduje v Kjótskom protokole, v
zmene z Dauhy a rozhodnutiach prijatých na ich základe na druhé záväzné obdobie
Kjótskeho protokolu.
Na základe obsahu pravidiel, ktoré je potrebné
prijať v právnych aktoch naplánovaných v tomto návrhu podľa uvedených
skutočností, sa dané právne akty musia prijať ako delegované akty
podľa článku 290 ZFEÚ, rovnako, ako sa už stanovilo v článku 10
ods. 4 nariadenia o mechanizme monitorovania.
Delegované akty dopĺňajú podstatné
pravidlá tým, že špecifikujú ich podstatu a regulujú ďalšie podrobnosti.
Odlišujú sa od vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ, ktorými sa
stanovujú jednotné podmienky vykonávania právnych predpisov Únie členskými
štátmi. Ako sa znázornilo, požiadavky účtovania, ktoré sa majú
vykonávať po roku 2012 nevyplývajú len z právnych predpisov EÚ, ale sú do
veľkej miery založené na medzinárodne dohodnutých pravidlách. Nevykonávajú
ich len členské štáty samotné, ale rovnako sa vzťahujú aj na Európsku
úniu ako takú, čo znamená, že sa nimi ukladajú povinnosti inštitúciám EÚ.
Ako sa stanovuje v článku 290 ZFEÚ, delegovanými aktmi plánovanými v tomto
návrhu sa neharmonizuje vykonávanie žiadnych podstatných pravidiel, ale
stanovujú sa v nich ďalšie konkrétne technické podrobnosti vykonávania
Kjótskeho protokolu po roku 2012.
2013/0377 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013,
pokiaľ ide o technické vykonávanie Kjótskeho protokolu k Rámcovému
Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[15],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[16],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Rada prijala rozhodnutie o
schválení zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru
Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení
záväzkov z neho vyplývajúcich.[17]
Rozhodnutím sa v mene Únie uzatvára zmena z Dauhy Kjótskeho protokolu k
Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len
„UNFCCC“), ktorou sa v mene Únie stanovuje druhé záväzné obdobie a stanovujú sa
v ňom podmienky spoločného plnenia záväzkov Únie, jej členských
štátov a Islandu v súlade s článkom 4 Kjótskeho protokolu.
(2)       Uzavretie zmeny z Dauhy,
vykonávanie sprievodných rozhodnutí konferencie strán slúžiacej ako stretnutie
strán Kjótskeho protokolu a podmienky spoločného plnenia záväzkov v Únii,
jej členských štátoch a na Islande si vyžadujú stanovenie pravidiel na
zabezpečenie technického vykonávania Kjótskeho protokolu v Únii po roku 2012,
na umožnenie účinného fungovania spoločného plnenia záväzkov Únie,
jej členských štátoch a Islandu a na zabezpečenie jeho zladenia s
fungovaním systémom Únie na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“)
zriadeného smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES[18] a rozhodnutím Európskeho
parlamentu a Rady 406/2009/ES.[19]
(3)       Počas prvého záväzného
obdobia Kjótskeho protokolu sa medzinárodne dohodnuté požiadavky na
účtovanie a spravovanie emisií a jednotiek, ako aj spoločné plnenie
záväzkov v Únii a jej členských štátoch vykonávali podľa rozhodnutia
Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES[20] a podľa tzv. nariadeniach
o registri[21].
Nariadenia o registri platné v minulosti sa nahradili nariadením Komisie (EÚ)
č. 389/2013[22],
ktoré teraz obsahuje ustanovenia o spravovaní jednotiek súvisiacimi s
vykonávaním a prevádzkou EU ETS a rozhodnutia 406/2009/ES.[23] Novoprijaté nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013[24] už neobsahuje právny základ
potrebný na prijatie delegovaných právnych predpisov na vykonávanie pravidiel
druhého záväzného obdobia.
(4)       Na druhé záväzné obdobie sa
množstvo pridelené Únii týka emisií skleníkových plynov zo zdrojov, na ktoré sa
vzťahuje EU ETS, do tej miery, do akej sa na ne vzťahuje Kjótsky
protokol, a množstvá pridelené členským štátom a Islandu sa týkajú
všetkých ostatných emisií skleníkových plynov zo zdrojov a emisií odstránených
záchytmi, na ktoré sa vzťahuje Kjótsky protokol.
(5)       Rozhodnutím 1/CMP.8[25] sa menia pravidlá určovania
oprávnenosti na účasť vo flexibilných mechanizmoch podľa
Kjótskeho protokolu. Takisto sa v ňom vymedzujú limity týkajúce sa
jednotiek prenesených z prvého do druhého záväzného obdobia vrátane požiadavky,
aby každá strana vytvorila rezervu nadbytku z predchádzajúceho obdobia (PPSR).
Okrem toho sa v uvedenom rozhodnutí stanovuje odvod vo výške 2 % podielu z
tržby z prvých medzinárodných prevodov pridelených množstiev jednotiek (AAU) a
z vydávania jednotiek zníženia emisií (ERU) na účely projektov spoločného
plnenia záväzkov okamžite pri konverzii AAU alebo jednotiek záchytu (RMU),
ktoré predtým mali v držbe strany, na ERU. V súčasnosti prebiehajú
rokovania o ďalších pravidlách vykonávania druhého záväzného obdobia
Kjótskeho protokolu.
(6)       S cieľom stanoviť
jednotné pravidlá na zabezpečenie technického vykonávania Kjótskeho
protokolu v Únii po roku 2012, umožniť účinné fungovanie
spoločného plnenia záväzkov Únie, jej členských štátov a Islandu a
zabezpečiť jeho zladenie s fungovaním EU ETS a rozhodnutí o
spoločnom úsilí by sa na Komisiu mala delegovať právomoc
prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ. Komisia by pri
príprave a zostavovaní delegovaných aktov mala zabezpečiť ich
konzistenciu s medzinárodne dohodnutými požiadavkami účtovania, podmienkami
spoločného plnenia záväzkov stanovenými v rozhodnutí […] a príslušnými
právnymi predpismi Únie,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie
(EÚ) č. 525/2013 sa mení takto:
1.           V článku 3 sa
dopĺňajú body 13a a 13b:
„13a. „rezerva záväzného obdobia“ alebo „CPR“ je
rezerva zriadená podľa prílohy k rozhodnutiu 11/CMP.1 alebo k iným
príslušným rozhodnutiam UNFCCC alebo orgánov Kjótskeho protokolu;
„13b. „rezerva nadbytku z predchádzajúceho
obdobia“ alebo „PPSR“ je rezerva zriadená podľa rozhodnutia 1/CMP.8 alebo
iného príslušného rozhodnutia UNFCCC alebo orgánov Kjótskeho protokolu;“
2.           Článok 10 sa mení takto:
a)       v článku 10 ods. 1 sa
dopĺňa tento pododsek:
„Únia a členské štáty vo svojich registroch
účtujú prevod jednotiek požadovaný v Kjótskom protokole, rozhodnutí 1/CMP.8
alebo iných príslušných rozhodnutiach UNFCCC alebo orgánov Kjótskeho protokolu
ako odvod podielu z tržby z vydania ERU a z prvého medzinárodného prevodu AAU.“
b)       V článku 10 sa dopĺňa
tento odsek 5:
„5.        Komisia je takisto splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 25 s cieľom
zabezpečiť prostredníctvom registrov Únie a členských štátov
technické vykonávanie Kjótskeho protokolu, umožniť účinné fungovanie
spoločného plnenia záväzkov Únie, členských štátov a Islandu a zabezpečiť
jeho zladenie s fungovaním smernice 2003/87/ES a rozhodnutia 406/2009/ES
vrátane:
(a)
postupov spravovania jednotiek, ako sú transakcie
AAU, CER vrátane lCER a tCER, ERU a RMU (vydávanie, prevod, nadobudnutie,
zrušenie, vyradenie, prenesenie, nahradenie alebo zmeny dátumu uplynutia ich
platnosti) vo vnútroštátnych registroch Európskej únie, jej členských
štátov a Islandu a medzi týmito registrami;
(b)
postupov účtovania súvisiacich s prechodom z
prvého na druhé záväzné obdobie vrátane prenesenia nadbytku AAU, CER a ERU z
prvého do druhého záväzného obdobia;
(c)
vytvorenia a vedenia rezervy nadbytku z
predchádzajúceho obdobia a rezervy záväzného obdobia pre Úniu a členské
štáty;
(d)
účtovania odvodu podielu z tržby, ako sa
stanovuje v odseku 1 tohto článku.
Komisia pri prijímaní delegovaných aktov uvedených
v prvom pododseku zabezpečuje jednotné vykonávanie medzinárodne
dohodnutých požiadaviek na účtovanie, optimalizuje transparentnosť a
zabezpečuje presnosť účtovania kjótskych jednotiek v Únii a
členských štátoch, pričom minimalizuje administratívnu záťaž a
náklady.“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Rozhodnutie 1/CMP.8, prijaté na konferencii strán
slúžiacej ako stretnutie strán Kjótskeho protokolu, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.
[2]               V prvom záväznom období sa ako základný rok určili
tieto roky: v prípade CO2, CH4 a N2O všetky
členské štáty používajú rok 1990 ako základný rok s výnimkou: Bulharska – 1988,
Maďarska – priemer obdobia od roku 1985 do roku 1987, Slovinska – 1986,
Poľska – 1988, Rumunska – 1989. V prípade fluorovaných plynov všetky
členské štáty používajú rok 1995 ako základný rok s výnimkou: Rakúska,
Francúzska, Talianska a Slovenska – 1990 a Rumunska – 1989.
[3]               Právne predpisy prijaté 23. apríla 2009 vrátane smernice
Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES, ktorou sa mení a dopĺňa
smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému
Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov
a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23.
apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových
plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia
emisií skleníkových plynov do roku 2020, (Ú. v. L 140, 5.6.2009).
[4]               Tieto rozdiely v rozsahu pôsobnosti sú podrobne
objasnené v pracovnom dokumente útvarov Komisie „Preparing the EU's Quantified
Emission Limitation or Reduction Objective (QELRO) based on the EU Climate and
Energy Package“ (Príprava kvantifikovaného cieľa obmedzenia alebo zníženia
emisií (QELRO) EÚ na základe klimaticko-energetického balíka EÚ), SWD(2012) 18
final z 13.2.2012.
[5]               Dokumenty Dánska a Európskej komisie v mene Európskej
únie a jej členských štátov z 19. apríla 2012 poskytujúce informácie o
kvantifikovanom cieli obmedzenia alebo zníženia emisií (QELRO) na druhé záväzné
obdobie Kjótskeho protokolu („Information on the quantified emission limitation
or reduction objectives (QELROs) for the second commitment period under the
Kyoto Protocol“), FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.
[6]               Poznámka pod čiarou 1.
[7]               Rozhodnutie Rady 2002/358/ES z 25. apríla 2002, ktoré sa
týka schválenia Kjótskeho protokolu k Rámcovému Dohovoru Organizácie Spojených
národov o klimatických zmenách a spoločnom plnení záväzkov z neho
vyplývajúcich v mene Európskeho spoločenstva (Ú. v. ES L 130/1, 15.5.2002,
s. 1).
[8]               COM(2013) 768 final.
[9]               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady
č. 280/2004/ES z 11. februára 2004 o mechanizme
sledovania emisií skleníkových plynov v Spoločenstve
a uplatňovania Kjótskeho protokolu (Ú. v. EÚ L 49,
19.2.2004, s. 1).
[10]             Nariadenie Komisie (ES) č. 2216/2004 z 21. decembra 2004
o normalizovaných a zabezpečených systémoch registrov v súlade so
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutím Európskeho
parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Ú. v. L 386, 29.12.2004, s. 1) a
nariadenie Komisie (ES) č. 920/2010 zo 7. októbra 2010 o normalizovanom a
zabezpečenom systéme registrov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu
a Rady 2003/87/ES a s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES
(Ú v. L 270, 14.10.2010, s.1).
[11]             Nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája
2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho
parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu
a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES
a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010
a č. 1193/2011, Ú. v. L 122, 3.5.2013, s.1.
[12]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania
a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších
informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných
z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES
(Ú. v. L 165, 18.6.2013, s.13).
[13]             Rozhodnutie 13/CMP/1 o spôsoboch účtovania
pridelených množstiev podľa článku 7 ods. 4 Kjótskeho protokolu v:
FCCC/KP/CMP/2005/8/Add.2.
[14]             Pôvodnú súvahu PPSR Európskej únie, ktorá sa má
stanoviť v registri Únie, budú tvoriť predovšetkým AAU držané v
registri Únie v súlade s článkom 56 nariadenia 920/2010/ES, ktoré
predstavujú kvóty EU ETS prenesené medzi obdobiami v súlade s článkom 57
nariadenia 920/2010/ES. Pôvodnú súvahu každého PPSR členských štátov a
Islandu budú tvoriť AAU prenesené do každého národného registra.
[15]             Ú. v. EÚ C […], [...], s. [...].
[16]             Ú. v. EÚ C […], [...], s. [...].
[17]             Ú. v. EÚ L […],[…], s.[…].
[18]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13.
októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových
plynov v Spoločenstve, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES
(Ú. v. EÚ L 275/32, 25.10.2003).
[19]             Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES
z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových
plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia
emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009).
[20]             Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES
z 11. februára 2004 o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov
v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu (Ú. v. EÚ
L 49, 19.2.2004, s. 1).
[21]             Nariadenie Komisie (ES) č. 2216/2004 z 21. decembra 2004
o normalizovaných a zabezpečených systémoch registrov v súlade so
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutím Európskeho
parlamentu a Rady č. 280/2004/ES (Ú. v. L 386, 29.12.2004, s. 1) a
nariadenie Komisie (ES) č. 920/2010 zo 7. októbra 2010 o normalizovanom a
zabezpečenom systéme registrov v súlade so smernicou Európskeho parlamentu
a Rady 2003/87/ES a s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES
(Ú. v. L 270, 14.10.2010, s.1).
[22]             Nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája
2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho
parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu
a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým
sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011,
(Ú. v. L 122, 3.5.2013, s.1).
[23]             Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES
z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových
plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia
emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009. s. 136).
[24]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania
a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších
informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných
z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES
(Ú. v. L 165, 18.6.2013, s.13).
[25]             Rozhodnutie 1/CMP.8, prijaté na konferencii strán
slúžiacej ako stretnutie strán Kjótskeho protokolu, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.


title: Návrh nariadenie rady ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokiaľ ide o uplatňovanie výnimočných opatrení na podporu trhu

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0153

Návrh nariadenie Rady ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokiaľ ide o uplatňovanie výnimočných opatrení na podporu trhu  /* KOM/2006/0153 v konečnom znení - CNS 2006/0055 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 29.3.2006KOM(2006) 153 v konečnom znení2006/0055 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokiaľ ide o uplatňovanie výnimočných opatrení na podporu trhu(predložený Komisiou)ODÔVODNENIEŠiroká medializácia výskytu prípadov vysoko patogénnej vtáčej chrípky vo viacerých členských štátoch a najmä u voľne žijúcich vtákov za posledné týždne výrazne prispela k zníženiu spotreby hydinového mäsa v EÚ.V niektorých členských štátoch toto zníženie spotreby, ktoré skutočne je dôsledkom straty dôvery spotrebiteľov, prekračuje 50 %. Toto zníženie spotreby má takisto za následok veľmi veľké zásoby hydinového mäsa v mnohých členských štátoch, ktoré sa v súčasnosti odhadujú na približne 300 000 ton. Táto situácia je o to závažnejšia, že niektoré tretie krajiny zaviedli embargo na dovoz hydinového mäsa pochádzajúceho z niektorých členských štátov či z celej EÚ.Spoločná organizácia trhu s hydinovým mäsom ponúka ako jediný nástroj na riadenie trhu vývozné náhrady. Komisia už tento výstroj využila, keď pre niektoré výrobky zvýšila úrovne vývozných náhrad, nestačí to však na znovunastolenie rovnováhy trhu, keďže spotreba klesá aj na tradičných vývozných trhoch. Embargo uvalené niektorými tretími krajinami, ako sa uvádza vyššie, má za následok ešte väčšie obmedzenie účinkov vývozných náhrad.Na riadenie trhu spoločná organizácia trhu okrem využitia vývozných náhrad ustanovuje v článku 14 výnimočné opatrenia na podporu trhu len v tom prípade, keď obmedzenia voľného pohybu vzniknú následkom uplatnenia opatrení, ktoré majú zabrániť šíreniu chorôb zvierat.Tieto opatrenia sú zamerané len na hydinárske podniky, ktorých sa priamo týkajú veterinárne a zdravotné opatrenia, ale pri zásadnom znížení spotreby neumožňujú globálnejšiu podporu trhu.Je preto nevyhnutné rozšíriť tento právny základ, aby sa mohli zaviesť iné podporné opatrenia, ako sú opatrenia ustanovené v súčasnosti v prípade vážneho narušenia trhu následkom straty dôvery spotrebiteľov vyplývajúcej z existencie rizika pre zdravie obyvateľstva alebo zvierat.Cieľom tohto návrhu je zmeniť a doplniť v tomto zmysle články 14 nariadení Rady (EHS) č. 2777/75 a (EHS) č. 2771/75.2006/0055 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokiaľ ide o uplatňovanie výnimočných opatrení na podporu trhuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä jej články 36 a 37,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[1],keďže:1.  Článkom 14 nariadenia Rady (EHS) č. 2771/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s vajcami[2] a článkom 14 nariadenia Rady (EHS) č. 2777/75 z 29. októbra 1975 o spoločnej organizácii trhu s hydinovým mäsom[3] sa ustanovuje, že výnimočné opatrenia na podporu trhu možno prijať na to, aby sa zohľadnilo obmedzenie voľného pohybu vyplývajúce z uplatnenia opatrení, ktoré majú zabrániť šíreniu chorôb zvierat.2.  Tieto výnimočné opatrenia na podporu trhu prijíma Komisia a opatrenia priamo súvisia alebo nadväzujú na veterinárne a zdravotné opatrenia prijaté príslušnými členskými štátmi s cieľom bojovať proti šíreniu chorôb zvierat. Výnimočné opatrenia sa prijímajú na žiadosť členských štátov, aby sa vyhlo vážnemu narušeniu príslušných trhov.3.  Zo skúseností vyplýva, že vážne narušenie trhu, ako je výrazné zníženie spotreby a(alebo) cien môžu priamo súvisieť so stratou dôvery spotrebiteľov následkom existencie rizika pre zdravie obyvateľstva alebo zvierat.4.  Je preto potrebné, aby výnimočné opatrenia na podporu trhu ustanovené nariadeniami (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75 umožnili zohľadniť tieto narušenia trhu spôsobené reakciou spotrebiteľa na tieto riziká pre zdravie obyvateľstva alebo zvierat.5.  Z dôvodu jasnosti treba upresniť, že veterinárne a zdravotné opatrenia prijaté členskými štátmi musia byť v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva.6.  Nariadenia (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75 by sa preto mali príslušným spôsobom zmeniť a doplniť,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1V článku 14 nariadenia (EHS) č. 2771/75 sa odsek 1 nahrádza takto:„1. Výnimočné opatrenia na podporu postihnutého trhu možno prijať podľa postupu uvedeného v článku 17 ods. 2, aby sa zohľadnili:a) obmedzenia voľnému pohybu, ktoré by mohli vzniknúť následkom uplatnenia opatrení, ktoré majú zabrániť šíreniu chorôb zvierat alebob) vážne narušenia trhu, ktoré priamo súvisia so stratou dôvery spotrebiteľov následkom existencie rizika pre zdravie obyvateľstva alebo zvierat.Tieto opatrenia sa prijímajú na žiadosť príslušného členského štátu alebo príslušných členských štátov.V prípade obmedzení voľnému pohybu, ktoré sú uvedené v prvom pododseku písm. a), výnimočné opatrenia možno prijať, len ak príslušný členský štát alebo príslušné členské štáty prijali veterinárne a zdravotné opatrenia v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva s cieľom umožniť rýchle zastavenie nákazy a len v takom rozsahu a na také obdobie, ktoré sú nevyhnutne potrebné na podporu tohto trhu.“Článok 2V článku 14 nariadenia (EHS) č. 2777/75 sa odsek 1 nahrádza takto:„1. Výnimočné opatrenia na podporu postihnutého trhu možno prijať podľa postupu uvedeného v článku 17 ods. 2, aby sa zohľadnili:a) obmedzenia voľnému pohybu, ktoré by mohli vzniknúť následkom uplatnenia opatrení, ktoré majú zabrániť šíreniu chorôb zvierat alebob) vážne narušenia trhu, ktoré priamo súvisia so stratou dôvery spotrebiteľov následkom existencie rizika pre zdravie obyvateľstva alebo zvierat.Tieto opatrenia sa prijímajú na žiadosť príslušného členského štátu alebo príslušných členských štátov.V prípade obmedzení voľnému pohybu, ktoré sú uvedené v prvom pododseku písm. a), výnimočné opatrenia možno prijať, len ak príslušný členský štát alebo príslušné členské štáty prijali veterinárne a zdravotné opatrenia v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva s cieľom umožniť rýchle zastavenie nákazy a len v takom rozsahu a na také obdobie, ktoré sú nevyhnutne potrebné na podporu tohto trhu.“Článok 3Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa RadupredsedaFINANČNÝ VÝKAZ |1. | ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 05 02 15 07 | PRIDELENÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY: p.m. |2. | NÁZOV: Návrh nariadenia Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2771/75 a (EHS) č. 2777/75, pokiaľ ide o uplatňovanie výnimočných opatrení na podporu trhu |3. | PRÁVNY ZÁKLAD: článok 37 zmluvy |4. | CIELE: Rozšíriť oblasť uplatňovania článku 14 zavedením pojmu „výnimočné opatrenia na podporu trhu“. Tento návrh má zahrnúť problémy trhu vyplývajúce zo straty dôvery spotrebiteľov v priamej spojitosti s problémami zdravia zvierat alebo verejného zdravia.. |5. | FINANČNÉ DÔSLEDKY | 12-MESAČNÉ OBDOBIE (mil. EUR) | BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2006 (mil. EUR) | NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK 2007£ (mil. EUR) |5.0 | VÝDAVKY – ÚČTOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCIE) – VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV – INÉ VÝDAVKY | (1) | – | – |5.1 | PRÍJMY – VLASTNÉ ZDROJE ES (POPLATKY/CLO) – NÁRODNÉ | – | – | – |2008 | 2009 | 2010 | 2011 a nasledujúce |5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAVKY | (1) | (1) | (1) | (1) |5.1.1 | ODHADOVANÉ PRÍJMY |5.2 | SPÔSOB VÝPOČTU: – |6.0 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z PRIDELENÝCH ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNEJ KAPITOLY BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO/NIE |6.1 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO/NIE |6.2 | BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET? | ÁNO/NIE |6.3 | BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ PRIDELENÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV | ÁNO/NIE |POZNÁMKY: (1) Tento návrh vytvára právny základ pre možné neskoršie zavedenie špecifických výnimočných opatrení na podporu trhu v sektore hydinového mäsa a vajec. V súčasnosti nie je možné odhadnúť výšku budúcich nákladov. Náklady bude možné odhadnúť až v čase predloženia návrhu konkrétnych opatrení. |[pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Ú. v. EÚ C ..., ..., s. ....[2] Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 49. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1913/2005 (Ú. v. EÚ L 307, 25.11.2005, s. 2).[3] Ú. v. ES L 282, 1.11.1975, s. 77. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1913/2005.