				|

		52013PC0312

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje program Kopernikus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010 /* COM/2013/0312 final - 2013/0164 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Kopernikus je nový názov európskeho programu
monitorovania Zeme, GMES (Globálne monitorovanie pre životné prostredie a
bezpečnosť). Kopernikus alebo skôr jeho predchodca bol zriadený ako
program EÚ nariadením GMES (EÚ) č. 911/2010. Zahŕňa všetky
činnosti na zabezpečenie nepretržitého poskytovania presných a
spoľahlivých údajov a informácií o environmentálnych
a bezpečnostných otázkach pre používateľov zodpovedných za
tvorbu politík, ich vykonávanie a monitorovanie v EÚ a v členských
štátoch. Kopernikus je zameraný na zabezpečovanie nepretržitého,
nezávislého a spoľahlivého prístupu k údajom a informáciám
z pozorovaní pre Európu. Cieľom investícií EÚ je odstrániť
medzery v pozorovaní, poskytnúť prístup k existujúcim prínosom
a umožniť rozvoj operačných služieb.
Kopernikus zahŕňa šesť služieb:
monitorovanie morského prostredia, atmosféry, pôdy a zmeny klímy, ako aj
podporu riadenia v núdzových situáciách a podporu bezpečnosti. Kopernikus
využíva údaje zo satelitov a senzorov in situ, ako sú bóje, balóny alebo
vzdušné senzory, s cieľom poskytovať včasné a
spoľahlivé informácie s pridanou hodnotou a predpovede napríklad na
podporu poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, využitia pôdy a
urbanistického plánovania, boja proti lesným požiarom, reakcie na katastrofy,
námornej dopravy alebo monitorovania znečistenia vzduchu.
Kopernikus takisto prispieva k hospodárskej
stabilite a rastu podnecovaním komerčného uplatnenia (tzv. nadväzujúcich
služieb) v mnohých rôznych odvetviach prostredníctvom úplného
a otvoreného prístupu k údajom z pozorovaní a k informačným produktom
programu Kopernikus. Zároveň je jedným z programov, ktoré majú byť
zabezpečené v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu, a vzhľadom na jeho
prínosy pre široké spektrum politík Únie bol zahrnutý do iniciatívy
priemyselnej politiky Európa 2020.
Zodpovednosť za financovanie využívania a
obnovy vesmírnej infraštruktúry vytvorenej pomocou finančných prostriedkov
EÚ a medzivládnych finančných prostriedkov nemožno vzhľadom na
vynaložené náklady optimálne zabezpečiť na úrovni jednotlivých
členských štátov. V oblasti vesmírneho pozorovania na účely
operačnej meteorológie európske štáty zhromaždili svoje zdroje na rozvoj a
využívanie meteorologických satelitov v rámci Európskej organizácie pre
využitie meteorologických satelitov (EUMETSAT). Európske štáty takisto vyvinuli
demonštrátory environmentálnych satelitov, a to buď prostredníctvom
Európskej vesmírnej agentúry (ESA), alebo prostredníctvom národných vesmírnych
agentúr. Nemohli sa však dohodnúť na spolupráci, pokiaľ ide o
financovanie podporovaných operačných programov v oblasti
environmentálneho monitorovania. Potreba pokračovania v takýchto pozorovaniach
je čoraz naliehavejšia vzhľadom na rastúci politický tlak na verejné
orgány, aby prijali informované rozhodnutia v oblasti životného prostredia,
bezpečnosti a zmeny klímy, a vzhľadom na potrebu dodržiavania
medzinárodných dohôd.
Pokiaľ ide o služby s celoeurópskym a
celosvetovým pokrytím, členské štáty nemôžu dostatočne dosahovať
ciele navrhovanej akcie, pretože vstupy z jednotlivých členských štátov je
potrebné zhromaždiť na európskej úrovni. Poskytovanie ostatných služieb
(napríklad máp núdzových situácií alebo tematických máp monitorovania krajiny
s obmedzenejším geografickým rozsahom) možno lepšie dosiahnuť na
úrovni EÚ z dvoch dôvodov. Po prvé, jednotnejšie a centralizovanejšie
spravovanie vstupných údajov z vesmírnych senzorov alebo senzorov in
situ umožní úspory z rozsahu.
Po druhé, koordinované poskytovanie služieb
pozorovania Zeme na úrovni členských štátov pomáha predchádzať
duplicite a zlepšuje monitorovanie vykonávania právnych predpisov EÚ
v oblasti životného prostredia na základe transparentných a objektívnych
kritérií. Iba porovnateľné informácie získané na úrovni členských
štátov umožnia zaistiť účinné vykonávanie právnych predpisov v
oblasti životného prostredia, ktoré sa v mnohých prípadoch naozaj týkajú
problémov, ktoré nepodliehajú hraniciam, teda medzinárodných problémov.
Prostredníctvom akcie na európskej úrovni sa
okrem toho vytvoria úspory z rozsahu, čo bude viesť k efektívnejšiemu
využívaniu verejných finančných prostriedkov. Akcia na úrovni EÚ teda
jednoznačne bude viesť k pridanej hodnote.
Od začiatku dosiahlo celkové financovanie
pridelené na jeho rozvoj zo strany EÚ a ESA úroveň vyše 3,2 miliardy EUR.
Veľká časť rozpočtu GMES bola určená na vývoj
pozorovacích satelitov: sentinelov. Tento vývoj bol financovaný prostredníctvom
príspevku od Komisie vo výške 738 miliónov EUR na program ESA pre zložku GMES
vesmír (GSC).
Do konca roku 2013 je program Kopernikus
financovaný siedmym rámcovým programom týkajúcim sa vesmíru a programom GMES a
jeho počiatočnej prevádzky. Keďže Kopernikus bude pripravený
začať svoju operačnú fázu, začínajúc rokom 2014 bude
potrebné nové nariadenie. V súlade s cieľmi oznámenia Program
zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020[1] sa týmto novým nariadením
lepšie vymedzí riadenie programu, najmä úloha Komisie, ciele programu a ukazovatele,
ktoré umožnia účinné monitorovanie jeho vykonávania a zabezpečia
plynulý prechod zo súčasných činností. Navrhované nariadenie
zahŕňa aj ustanovenia o zavedení primeraných finančných
postupov, najmä pre veľkú časť programu, ktorá sa má
vykonávať nepriamo. V súvislosti so zjednodušením a „inteligentnou
reguláciou“ treba poznamenať, že Kopernikus sa zameriava na zvýšenie
kvality právnych predpisov prostredníctvom poskytovania nástrojov monitorovania
založených na dôkazoch.
Komisia vo svojom oznámení s názvom
Rozpočet stratégie Európa 2020 [COM(2011) 500 v konečnom znení z
29. júna 2011] naznačila, že vzhľadom na obmedzenia rozpočtu EÚ
bolo navrhnuté, aby bol GMES v období rokov od 2014 do 2020 financovaný mimo
viacročného finančného rámca. Tento návrh Parlament zamietol v
uznesení P7_TA(2012)0062 zo 16. februára 2012. V záveroch Európskej rady zo 7.
– 8. februára 2013 o viacročnom finančnom rámci (VFR) sa predpokladá,
že program by mal byť financovaný v podokruhu 1a finančného rámca s
maximálnou úrovňou záväzkov 3 786 miliónov EUR (ceny z roku 2011),
ktoré budú stanovené v nariadení o VFR.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Od vytvorenia úradu Európskej komisie pre GMES
v roku 2006 prebiehal v rámci GMES postupný proces konzultácií so
zainteresovanými stranami. Tento proces konzultácií odštartovaný oznámením s
názvom GMES: od konceptu k realite[2]najskôr
viedol k prijatiu oznámenia z roku 2008 „GMES: záleží nám na väčšej
bezpečnosti našej planéty“[3].
Ďalšie konzultácie sa uskutočnili s cieľom pripraviť návrh
Komisie na nariadenie o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a
jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013)[4] a oznámenie s názvom
Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES):
Výzvy a ďalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“[5].
Od nadobudnutia účinnosti nariadenia GMES
v roku 2010 konzultácie členských štátov a používateľov pokračujú
prostredníctvom nových správnych orgánov zriadených samotným nariadením: výboru
GMES a užívateľského fóra zloženého zo zástupcov verejných
používateľov.
Konzultácie potvrdili záujem a potrebu
programu Kopernikus a – v súčasnosti, keď sa naozaj stáva programom
EÚ – sa tento program sústreďuje na rôzne projektové riešenia, najmä pre
služby Kopernikus. Zainteresované strany poukázali na skutočnosť, že
nepretržitá a zaručená dostupnosť informácií pochádzajúcich zo
služieb Kopernikus je základom pre úspech programu a pre to, aby sa plne
prejavili jeho výhody.
V roku 2011 sa uskutočnilo posúdenie
vplyvu a hlavné závery boli uverejnené v dokumente SEK(2011) 867 v
konečnom znení z 28. júna 2011, ktorý bol pripojený k návrhu
Komisie týkajúcemu sa viacročného finančného rámca, KOM(2011) 500.
Posúdenie vplyvu je v súčasnosti upravené, pričom sa
zohľadnili odporúčania výboru pre posudzovanie vplyvu. Čo sa od
roku 2011 zmenilo, sú politické úvahy o užitočnosti financovania programu
Kopernikus v rámci VFR. Komisia preto usudzuje, že teraz je čas na podanie
formálneho návrhu.
Treba však poznamenať, že tento návrh
bolo potrebné opätovne prispôsobiť sume dohodnutej vo viacročnom
finančnom rámci, ktorým bol pôvodný návrh Komisie znížený o viac než
2 miliardy EUR. S cieľom zachovať poskytovanie služieb musela
Komisia obmedziť nový rozvoj zložky vesmír s cieľom obnoviť a
modernizovať kapacitu na pozorovanie. ESA preberie zodpovednosť za
rozvoj novej generácie sentinelov.
Otázka vlastníctva aktív zložky vesmír
programu Kopernikus je dôležitá a nemožno ju zvažovať nezávisle od práv a
zodpovednosti, ktoré z takéhoto vlastníctva vlastníkovi vyplývajú. Vlastník má
najvyššie možné práva vrátane práva používania, prevodu a likvidácie.
Pri určovaní, či akceptovať
vlastníctvo aktív zložky vesmír, treba rozlišovať dve fázy: Počas
prvej fázy, t. j. súčasného viacročného finančného rámca bola EÚ
iba prispievateľom k programu ESA v rozsahu približne 30 % a chýbali jej
finančné prostriedky na prevzatie vedúcej úlohy pri vytváraní zložky
vesmír programu Kopernikus. Navyše finančné prostriedky EÚ boli
zväčša rozpočtové prostriedky siedmeho rámcového programu a neboli
určené na financovanie operačného programu na trvalej báze. EÚ preto
počas uvedenej fázy nebola schopná prevziať vlastníctvo. Druhá fáza
sa začne budúcim viacročným finančným rámcom. Prinesie základnú
zmenu v tom, že EÚ teraz bude schopná financovať 100 % väčšiny
častí zložky vesmír programu Kopernikus, ako aj pozemný segment a náklady
na prevádzku satelitov.
V tomto novom kontexte, ako sa uvádza v
článku 19, bude treba preskúmať vlastníctvo satelitov. V nariadení sa
predpokladá možnosť, že vlastníctvo od ESA by mohla prevziať EÚ alebo
osobitne určený orgán či fond. Vzhľadom na prevod vlastníctva
bude treba posúdiť možnosti a zohľadniť relevantné faktory, ako
aj prevádzku satelitov; zákonné vlastníctvo údajov; podmienky prístupu k údajom
a hodnotu aktív. Uvedené možnosti sa budú zohľadňovať iba vtedy,
ak sa bude zdať, že nevýhody vlastníctva EÚ prevažujú nad výhodami. Prevod
vlastníctva z EÚ by sa mohol uskutočniť iba prostredníctvom
delegovaného aktu.
Mohlo by sa takisto uvažovať o mechanizme
nákupu údajov.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
So zreteľom na článok 189 Zmluvy o
fungovaní Európskej únie sa návrh týka nového nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady, ktorým sa zriaďuje program Kopernikus. Je zameraný na tieto hlavné
aspekty:
1)           zmena názvu na Kopernikus,
2)           riadenie GMES v jeho operačnej
fáze s cieľom umožniť Komisii, aby delegovala činnosti na
viacero prevádzkovateľov,
3)           financovanie v období rokov
2014 – 2020.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Vo finančnom výkaze pripojenom k tomuto
návrhu nariadenia sú stanovené orientačné rozpočtové prostriedky,
ktoré sú v súlade s viacročným finančným rámcom na obdobie rokov 2014
– 2020 s maximálnou úrovňou záväzkov 3 786 miliónov EUR v cenách z
roku 2011, ktoré sú rovnocenné s úrovňou 4 291 miliónov EUR v
súčasných cenách.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Komisia môže prijímať delegované akty na
dosiahnutie určitých cieľov stanovených v návrhu.
2013/0164 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa zriaďuje program Kopernikus a
ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[6],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7],
konajúc v súlade riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Globálne monitorovanie pre
životné prostredie a bezpečnosť (Global Monitoring for Environment
and Security – GMES) bola iniciatíva monitorovania Zeme realizovaná pod vedením
Únie v spolupráci s členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou
(ESA). Počiatky GMES sa datujú do mája 1998, keď inštitúcie zapojené
do rozvoja vesmírnych činností v Európe vydali spoločné vyhlásenie,
známe ako „Bavenský manifest“.. V manifeste sa požadoval dlhodobý záväzok k
rozvoju služieb vesmírneho monitorovania životného prostredia s využitím
európskych zručností a technológií a ich ďalším rozvojom. V roku
2005 Únia uskutočnila strategickú voľbu rozvoja nezávislej európskej
kapacity na pozorovanie Zeme s cieľom zabezpečovať služby
v oblasti životného prostredia a bezpečnosti[8], ktorej výsledkom napokon bolo
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 z 22. septembra
2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho
počiatočnej prevádzke (2011 – 2013)[9].
(2)       Kopernikus by sa mal
považovať za európsky príspevok k budovaniu globálneho systému systémov
pozorovania Zeme (GEOSS) vyvíjaného v rámci Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO).
(3)       Na základe výsledkov tejto
iniciatívy bol nariadením (EÚ) č. 911/2010 zriadený európsky program
monitorovania Zeme (GMES) a stanovené pravidlá týkajúce sa vykonávania jeho
počiatočnej prevádzky.
(4)       Zatiaľ čo program
zriadený nariadením (EÚ) č. 911/2010 by mal pokračovať v
novom viacročnom finančnom rámci, skratka „GMES“ by sa mala zmeniť
na „Kopernikus“ s cieľom zjednodušiť komunikáciu so širokou
verejnosťou. Komisia zaregistrovala obchodnú značku, aby ju
inštitúcie Únie mohli používať a aby bolo možné udeľovať
licencie ostatným zainteresovaným používateľom, najmä poskytovateľom
základných služieb.
(5)       Ciele programu Kopernikus sú
poskytovať presné a spoľahlivé informácie v oblasti životného
prostredia a bezpečnosti prispôsobené potrebám používateľov a
podporovať ostatné politiky Únie, najmä v súvislosti s vnútorným trhom,
dopravou, životným prostredím, energetikou, civilnou ochranou, spoluprácou s
tretími krajinami a humanitárnou pomocou. Program sa opiera o spôsobilosti
existujúce v Európe, ktoré sú doplnené o nové spoločne vytvorené aktíva.
(6)       Program Kopernikus by sa mal
realizovať v súlade s inými relevantnými nástrojmi a akciami Únie,
najmä v oblasti životného prostredia a zmeny klímy a nástrojmi v
oblasti bezpečnosti, ochrany osobných údajov, konkurencieschopnosti
a inovácie, súdržnosti, výskumu, dopravy, hospodárskej súťaže
a medzinárodnej spolupráce, spolu s európskym programom pre globálne
navigačné satelitné systémy (GNSS). Pomocou údajov programu Kopernikus by
sa mal zachovávať súlad s referenčnými vesmírnymi údajmi
členských štátov a podporovať rozvoj infraštruktúry pre priestorové
informácie v Únii stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES
zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové
informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE)[10]. Prostredníctvom programu
Kopernikus sa takisto doplní spoločný systém environmentálnych informácií
(SSEI) a činnosti Únie v oblasti zásahov v núdzových situáciách.
(7)       Kopernikus je program, ktorý
sa má realizovať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Má byť
prínosom pre širokú škálu politík Únie a prispieť k dosiahnutiu
cieľov stratégie Európa 2020, najmä prostredníctvom rozvoja účinnej
politiky v oblasti kozmického priestoru na zabezpečenie nástrojov na
riešenie niektorých hlavných globálnych problémov a splnenie cieľov v
oblasti zmeny klímy a energetickej udržateľnosti.
(8)       Program Kopernikus môže
ťažiť z výsledkov dosiahnutých v rámci programu Horizont 2020,
rámcového programu Únie pre výskum a inovácie na obdobie rokov
2014 – 2020, najmä prostredníctvom jeho činností v oblasti
výskumu a inovácií týkajúcich sa budúcich technológií pozorovania Zeme a
používania diaľkových prieskumných technológií, vzdušných a in situ,
a údajov s cieľom reagovať na hlavné spoločenské problémy.
(9)       V záujme dosiahnutia týchto
cieľov by sa mal program Kopernikus opierať o autonómnu kapacitu
Únie pre vesmírne pozorovanie a zabezpečovať operačné služby v
oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a bezpečnosti. Takisto by
mal využívať dostupné údaje in situ, konkrétne údaje poskytované
členskými štátmi. Poskytovanie operačných služieb závisí od dobrého
fungovania a bezpečnosti zložky vesmír programu Kopernikus. Zvyšujúce sa
riziko zrážky s inými satelitmi a vesmírnym odpadom predstavuje najvážnejšiu hrozbu
pre zložku vesmír programu Kopernikus. Program Kopernikus by preto mal
podporovať akcie zamerané na znižovanie rizík, najmä prostredníctvom
prispievania k programu zriadenému rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady
[XXX], ktorým sa zriaďuje program na podporu dohľadu nad kozmickým
priestorom a sledovania tohto priestoru[11].
(10)     Maximálne finančné krytie
potrebné na akcie programu Kopernikus (2014 – 2020) predstavuje
3 786 miliónov EUR v cenách z roku 2011, ktoré sú pridelené v rámci
samostatnej rozpočtovej kapitoly pod hlavou 2 okruhu 1a všeobecného
rozpočtu Únie. Personálne a administratívne výdavky Komisie súvisiace s
koordináciou programu Kopernikus by sa mali financovať z rozpočtu
Únie.
(11)     Vzhľadom na zlepšujúce sa
vykonávanie programu Kopernikus a jeho dlhodobé plánovanie by Komisia mala
prijať ročný pracovný program v súlade s prioritami, cieľmi a
stratégiami viacročného plánu.
(12)     Kopernikus by mal
vychádzať z používateľských potrieb, a preto si vyžaduje
nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ
ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby.
(13)     Medzinárodný rozmer programu
Kopernikus má osobitný význam pri výmene údajov a informácií, ako aj v
súvislosti s prístupom k pozorovacej infraštruktúre. Takýto výmenný systém je
nákladovo efektívnejší ako systémy kupovania údajov a posilňuje globálny
rozmer programu.
(14)     V Dohode o EHP a v rámcových
dohodách s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami sa stanovuje
účasť týchto krajín na programoch Únie. Účasť tretích
krajín a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť uzatvorením
príslušných medzinárodných dohôd.
(15)     Členské štáty, tretie
krajiny a medzinárodné organizácie by mali mať možnosť
prispievať na programy na základe príslušných dohôd.
(16)     Celkovú zodpovednosť za
program Kopernikus by mala niesť Komisia. Mala by vymedziť svoje
priority a ciele a zabezpečiť celkovú koordináciu programu a
dohľad nad ním.
(17)     Pri zohľadnení rozmeru
partnerstva programu Kopernikus a s cieľom zabrániť duplicite
technických poznatkov by sa vykonávanie programu malo delegovať na
subjekty s príslušnou technickou a odbornou kapacitou.
(18)     Komisia sa pri vykonávaní
programu Kopernikus môže podľa potreby opierať o príslušné
agentúry Únie, ako je Európska environmentálna agentúra (EEA), Európska agentúra
pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských
štátov Európskej únie (Frontex), Európska námorná bezpečnostná agentúra
(EMSA) a Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC) alebo o iný príslušný orgán,
na ktorý možno potenciálne delegovať činnosti podľa článku
58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25.
októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na
všeobecný rozpočet Únie[12].
(19)     Podľa článku 61 ods.
2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 by výber subjektov
(„prevádzkovateľov“), ktoré Komisia môže poveriť úlohami vykonávania,
mal byť transparentný postup vychádzajúci z objektívnych dôvodov, ktorý
nevedie ku konfliktu záujmov. Vzhľadom na osobitnú povahu daných úloh bol
na identifikáciu potenciálnych prevádzkovateľov, ktorí by boli
najvhodnejší na poverenie nepriamym riadením programu Kopernikus, zvolený ad
hoc postup na základe výzvy na vyjadrenie záujmu.
(20)     Prevádzkovatelia by v rámci
programu Kopernikus mali podliehať dohľadu Komisie, pričom by im
bola ponechaná potrebná autonómia na vykonávanie úloh, ktorými boli poverení.
Mali by Komisii predložiť ročný pracovný program spolu
s výročnou správou o vykonávaní.
(21)     Je dôležité, aby Komisia na
účely plnenia povinností podľa článku 317 ZFEÚ disponovala
potrebnými prostriedkami na dohľad nad aktmi subjektov, ktoré poverila
vykonávaním úloh v rámci programu Kopernikus. To zahŕňa nielen
právomoci, ktoré na ňu už boli delegované nariadením (EÚ, Euratom) č.
966/2012, ale aj možnosť dávať prevádzkovateľovi pokyny a
vykonávať kontroly. Najmä v núdzových prípadoch a v prípadoch
nepredvídateľných udalostí a v každej situácii, keď
prevádzkovateľ nie je schopný vykonávať tieto úlohy, by Komisia mala
mať možnosť zrušiť delegovanie a konať namiesto prevádzkovateľa.
Uplatňovanie tejto právomoci by malo byť primerané cieľom, ktoré
sa majú dosiahnuť, a preto by sa dohoda o delegovaní mala odvolať na
čas potrebný na vykonanie požadovaných aktov.
(22)     Na účely dosiahnutia
cieľa programu Kopernikus udržateľným spôsobom je potrebné
koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do programu
Kopernikus a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby
a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky
používateľov. V tejto súvislosti by mal Komisii pri zabezpečovaní koordinácie
príspevkov Únie, členských štátov a medzivládnych agentúr do programu
Kopernikus pomáhať výbor, pričom by sa čo najlepšie využívali
existujúce kapacity a zisťovali nedostatky, ktoré treba riešiť
na úrovni Únie. Mal by takisto pomáhať Komisii pri monitorovaní dôsledného
vykonávania programu Kopernikus.
(23)     Činnosť
prevádzkovateľov, na ktoré Komisia delegovala úlohy, by sa takisto mala
merať prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti. Pomocou nich by
Európsky parlament a Rada mohli sledovať pokrok pri operáciách
a vykonávaní programu Kopernikus.
(24)     Údaje a informácie získané v
rámci programu Kopernikus by sa používateľom mali sprístupniť úplne,
otvorene a bezplatne, aby sa podporilo ich používanie a výmena a aby sa
posilnili trhy v oblasti pozorovania Zeme v Európe, a najmä nadväzujúce
odvetvie s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest.
(25)     V prípade, že prístup k údajom
a informáciám programu Kopernikus alebo tretích strán alebo ich používanie môže
ohrozovať bezpečnosť Únie a jej členských štátov alebo
ohrozovať ich vonkajšie vzťahy, by Komisia mala obmedziť ich
dostupnosť alebo udeľované licencie.
(26)     Otázka vlastníctva aktív
zložky vesmír programu Kopernikus je dôležitá a nemožno ju posudzovať
oddelene od práv a povinností, ktoré z takéhoto vlastníctva vlastníkovi
vyplývajú. Na to, aby Únia mala právo používania, prevodu a disponovania, musí
sa stať vlastníkom. V prípade satelitov typu Sentinel z vlastníctva
vyplýva najmä právo rozhodovať o politike v oblasti údajov a riadiť
jej vykonávanie, vyberať model, ktorý sa bude používať, a
prevádzkovateľa sentinelov a uzatvárať medzinárodné dohody s tretími
krajinami okrem iného o sprístupňovaní satelitných údajov.
(27)     Finančné záujmy Únie by
sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými
opatreniami vrátane prevencie, zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí,
vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých
finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom správnych
a peňažných sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
(28)     V záujme zvýšenia hodnoty
programu Kopernikus pre používateľov by Komisii mali pomáhať
zástupcovia stredných a koncových používateľov, odborníci z členských
štátov vrátane odborníkov z príslušných vnútroštátnych agentúr alebo nezávislí
odborníci.
(29)     S cieľom
zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v
súvislosti s prijímaním ročného pracovného programu, viacročného
plánu na obdobie rokov 2014 – 2020 a opatrení na podporu zbližovania
členských štátov pri používaní údajov a informácií programu
Kopernikus a ich prístupe k technológii a rozvoju pozorovania Zeme, by sa
Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali
vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá
a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty
kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[13].
(30)     V záujme informovania
členských štátov a dodržiavania nestrannosti pri rozhodovaní by sa pri
prijímaní opatrení na podporu zbližovania členských štátov
v súvislosti s používaním údajov a informácií programu Kopernikus a
ich prístupom k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme mal uplatniť
konzultačný postup. Postup preskúmania by sa mal použiť pri prijímaní
ročného pracovného programu a viacročného plánu na obdobie rokov
2014 – 2020 za predpokladu, že tento akt sa vzťahuje na program
so značným vplyvom.
(31)     S cieľom
zohľadniť možné bezpečnostné riziká, ako aj šírku pásma a iné
technické obmedzenia, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom
290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na Komisiu, a to
pokiaľ ide o požiadavky na údaje potrebné pre operačné služby,
podmienky a postupy týkajúce sa prístupu k údajom a informáciám programu
Kopernikus, ako aj ich registrácie a používania, podmienky a postupy
prenosu a používania satelitných údajov prenášaných do prijímacích staníc,
ktoré nie sú súčasťou programu Kopernikus, a na archiváciu údajov a informácií
programu Kopernikus, špecifické technické kritériá potrebné na predchádzanie
narušeniu systému údajov a informácií programu Kopernikus a kritériá týkajúce
sa obmedzenia šírenia údajov a informácií programu Kopernikus v dôsledku
konfliktu práva alebo bezpečnostných záujmov, ako aj kritériá týkajúce sa
vykonávania posúdenia bezpečnosti. Je osobitne dôležité, aby Komisia
počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité
konzultácie, a to aj na odbornej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných
aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné
postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(32)     Akcie financované v rámci
tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa mohli
vykonať úpravy a zabezpečil sa nový rozvoj.
(33)     Keďže cieľ tohto
nariadenia, a to vytvorenie programu Kopernikus, nie je možné uspokojivo
dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože bude
zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a bude závisieť od
koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré
sa musí koordinovať na úrovni Únie, ale z dôvodov rozsahu akcie ho možno
lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade
so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade
so zásadou proporcionality stanovenej v uvedenom článku toto nariadenie
neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného
cieľa.
(34)     Treba preto zrušiť
nariadenie (EÚ) č. 911/2010, aby sa vytvoril primeraný rámec na riadenie,
financovanie a na zabezpečenie úplne funkčného programu Kopernikus od
roku 2014,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa stanovuje program Únie pre
pozorovanie Zeme s názvom Kopernikus a pravidlá jeho vykonávania.
Článok 2
Všeobecné ciele
1.           Všeobecné ciele, ku ktorým
prispieva Program Kopernikus, sú tieto:
a)      ochrana životného prostredia a
poskytovanie podpory úsiliu o civilnú ochranu a bezpečnosť;
b)      podpora stratégie rastu Európa 2020
prispievaním k cieľom inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu; predovšetkým prispieva k hospodárskej stabilite a rastu
prostredníctvom podnecovania komerčného uplatnenia.
2.           Pôvodné údaje a informácie
získané prostredníctvom vesmírnych pozorovaní, ako aj z dostupných údajov in
situ („údaje a informácie programu Kopernikus“) sú presné
a spoľahlivé, poskytované na dlhodobom a udržateľnom základe
a zodpovedajú požiadavkám skupín používateľov programu Kopernikus.
Prístup k týmto údajom je úplný, otvorený a bezplatný v súlade s
podmienkami vymedzenými v tomto nariadení alebo na základe tohto
nariadenia.
3.           Na účely odseku 2 sú
skupiny používateľov programu Kopernikus vymedzené ako skupiny
používateľov zahŕňajúce európske vnútroštátne, regionálne alebo
miestne orgány poverené vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním
verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 4 ods.
1.
4.           Dosahovanie cieľov
uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto výsledných ukazovateľov:
a)      údajov a informácií sprístupnených v
súlade s príslušnými požiadavkami na poskytovanie služieb v oblasti životného
prostredia, civilnej ochrany a bezpečnosti;
b)      prenikania na trh
a konkurencieschopnosti európskych nadväzujúcich prevádzkovateľov.
Článok 3
Konkrétne ciele
1.           V záujme dosiahnutia
všeobecných cieľov opísaných v článku 2 sa program Kopernikus
zameriava na potreby používateľov a zabezpečuje operačné
služby uvedené v článku 4 ods. 1. Tento cieľ sa meria používaním
údajov a informácií meraných prostredníctvom vývoja počtu používateľov,
objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou, ako
aj prostredníctvom rozširovania distribúcie medzi členskými štátmi;
2.           Program Kopernikus
zabezpečuje udržateľný a spoľahlivý prístup k vesmírnym
pozorovaniam z autonómnej kapacity Únie pre pozorovanie Zeme a opiera
sa o existujúce aktíva a schopnosti, ktoré sa v prípade potreby
dopĺňajú. Tento cieľ sa meria dokončením vesmírnej
infraštruktúry v súvislosti s rozmiestnenými satelitmi a údajmi, ktoré
produkujú.
Článok 4
Rozsah služieb programu Kopernikus
Služby programu Kopernikus uvedené v
článku 3 ods. 1 ods. zahŕňajú:
1.           Operačné služby:
a)      Službou monitorovania atmosféry sa
zabezpečujú informácie o kvalite ovzdušia na európskej úrovni a o
chemickom zložení atmosféry na celosvetovej úrovni. Poskytujú sa najmä
informácie pre systém monitorovania kvality ovzdušia na miestnej a
vnútroštátnej úrovni, čo by malo prispieť k monitorovaniu
klimatických premenných chemického zloženia atmosféry;
b)      Službou monitorovania morského prostredia
sa zabezpečujú informácie o fyzickom stave a dynamike ekosystémov oceánov
a morí pre oblasť svetového oceánu a európske regionálne oblasti;
c)      Službou monitorovania krajiny sa
zabezpečujú informácie na podporu environmentálneho monitorovania
biodiverzity, pôdy, vody, lesov a prírodných zdrojov na celosvetovej a miestnej
úrovni, ako aj na všeobecnú realizáciu politiky životného prostredia,
poľnohospodárstva, energetiky, urbanistického plánovania, infraštruktúry
a dopravy;
d)      Službou monitorovania zmeny klímy sa
zabezpečujú informácie s cieľom zvýšiť znalostnú základňu
na podporu politík na adaptáciu a zmiernenie. To prispieva najmä
k poskytovaniu základných klimatických premenných (ECV), analýz klímy a
predpovedí na časovej a priestorovej úrovni súvisiacich so stratégiami
adaptácie a zmiernenia pre jednotlivé odvetvové a spoločenské oblasti
prínosu Únie;
e)      Službou zásahov v núdzových situáciách sa
zabezpečujú informácie pre zásahy v núdzových situáciách v súvislosti
s rôznymi druhmi katastrof vrátane meteorologického nebezpečenstva,
geofyzikálneho nebezpečenstva, katastrof náhodne alebo úmyselne
spôsobených človekom a iných humanitárnych kríz, ako aj činnosti v
súvislosti s predchádzaním núdzovým situáciám, pripravenosťou na ne,
zásahmi a obnovou;
f)       Bezpečnostnou službou sa
zabezpečujú informácie na riešenie problémov Európy v oblasti
bezpečnosti, na zlepšenie kapacít na predchádzanie krízam,
pripravenosť na ne a zásahy, najmä pri kontrole hraníc a námornej
kontrole, ale aj pri podpore vonkajších činností Únie, prostredníctvom
zisťovania a monitorovania transregionálnych bezpečnostných
hrozieb, posúdenia rizík a systémov včasného varovania, mapovania a
monitorovania hraničných oblastí;
2.           Rozvojové činnosti
týkajúce sa zlepšovania kvality a výkonnosti operačných služieb vrátane
ich vývoja a adaptácie, ako aj predchádzania alebo zmierňovania
operačných rizík;
3.           Podporné činnosti
pozostávajúce z opatrení na podporu používania operačných služieb
používateľmi a následného uplatnenia, ako aj komunikácie a činností
súvisiacich so šírením.
Článok 5
Zložka vesmír
V rámci zložky vesmír programu Kopernikus
sa zabezpečujú vesmírne pozorovania na účely plnenia cieľov
uvedených v článkoch 2 a 3, pričom primárne slúži pre operačné
služby uvedené v článku 4 ods. 1. Zložka vesmír programu Kopernikus
zahŕňa tieto činnosti:
a)      zabezpečovanie vesmírnych pozorovaní
vrátane:
–
prevádzky vesmírnej infraštruktúry programu
Kopernikus, ktorá zahŕňa stanovovanie úloh týkajúcich sa satelitov,
monitorovanie a kontrolu satelitov, prijímanie a spracúvanie, archivovanie
a šírenie údajov a nepretržitú kalibráciu a validáciu,
–
zabezpečovania údajov in situ na
účely kalibrácie a validácie vesmírnych pozorovaní,
–
poskytovania, archivácie a šírenia údajov tretích
strán z vesmírnych misií, ktoré dopĺňajú vesmírnu infraštruktúru
programu Kopernikus,
–
údržby vesmírnej infraštruktúry programu
Kopernikus,
b)      činnosti v súvislosti s reakciou na
vyvíjajúce sa potreby používateľov vrátane:
–
identifikácie nedostatkov v pozorovaní a
špecifikácie nových vesmírnych misií na základe požiadaviek používateľov,
–
rozvoja zameraného na modernizáciu a doplnenie
zložky vesmír programu Kopernikus, ktorá zahŕňa projektovanie a
obstarávanie nových prvkov vesmírnej infraštruktúry,
c)      prínos k ochrane satelitov pred rizikami
zrážky.
Článok 6
Zložka in situ
Zložka in situ programu Kopernikus
zahŕňa tieto činnosti:
a)      koordináciu a harmonizáciu zberu a
poskytovania údajov in situ, poskytovanie údajov in situ pre
operačné služby vrátane údajov in situ tretích strán na
medzinárodnej úrovni;
b)      technickú pomoc Komisii v súvislosti s
požiadavkami služby na údaje z pozorovaní in situ;
c)      spoluprácu s prevádzkovateľmi in
situ na podporu súdržnosti vývojových činností týkajúcich sa
pozorovacej infraštruktúry a sietí in situ.
Článok 7
Financovanie
1.           Maximálna výška
finančných prostriedkov vyčlenených na program Kopernikus na obdobie
rokov 2014 – 2020 predstavuje 3 786 miliónov EUR v cenách z roku
2011.
2.           Rozpočtové prostriedky
každoročne schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov
stanovených vo viacročnom finančnom rámci. Rozpočtové záväzky na
činnosti, ktoré prekračujú viac ako jeden finančný rok, možno
rozpísať do ročných splátok na niekoľko rokov.
3.           Z finančných
prostriedkov na program Kopernikus možno pokryť náklady na prípravné
činnosti, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo
potrebné na riadenie programu Kopernikus a dosiahnutie jeho cieľov, najmä
na štúdie, zasadnutia, informačné a komunikačné akcie, ako aj výdavky
spojené so sieťami IT zameranými na spracúvanie informácií a výmenu
údajov. Prostriedky pridelené na komunikačné činnosti podľa
tohto nariadenia môžu takisto primerane prispieť k zabezpečovaniu
inštitucionálnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Únie.
4.           Úlohy zverené iným orgánom
podliehajú postupu uvedenému v článkoch 164 a 165 nariadenia (EÚ, Euratom)
č. 966/2012.
Článok 8
Pracovný program Komisie
Komisia každý rok vykonávania programu
Kopernikus prijme pracovný program v súlade s článkom 84 nariadenia (EÚ,
Euratom) č. 966/2012. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom
preskúmania, na ktorý sa odkazuje v článku 21 ods. 3 tohto nariadenia.
Článok 9
Spolupráca s členskými štátmi
1.           Komisia spolupracuje s
členskými štátmi s cieľom zlepšiť výmenu údajov
a informácií medzi nimi a zvýšiť objem údajov a informácií
sprístupnených pre program Kopernikus.
2.           Komisia môže prijať
opatrenia na podporu zbližovania členských štátov v súvislosti
s používaním údajov a informácií programu Kopernikus a ich prístupom
k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme. Takéto opatrenia nesmú
narúšať voľnú hospodársku súťaž. Tieto vykonávacie akty sa
prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným
v článku 21 ods. 2.
Článok 10
Medzinárodná spolupráca
1.           Únia zastúpená Komisiou môže
uzatvárať dohody s týmito tretími krajinami:
a)      krajinami Európskeho združenia voľného
obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s
podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;
b)      kandidátskymi krajinami, ako aj
potenciálnymi kandidátskymi krajinami v súlade s príslušnými
rámcovými dohodami alebo protokolmi k dohode o pridružení, ktorými sa
stanovujú všeobecné zásady a podmienky týkajúce sa účasti týchto krajín na
programoch Únie,
c)      Švajčiarskom, ostatnými tretími
krajinami neuvedenými v písmenách a) a b) a medzinárodnými
organizáciami v súlade s dohodami, ktoré uzatvorila Únia s týmito tretími
krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 218 ZFEÚ,
v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti.
2.           Tretie krajiny alebo
medzinárodné organizácie môžu programu poskytnúť finančnú podporu
alebo materiálne príspevky. Finančná podpora sa považuje za vonkajší
pripísaný príjem v súlade s článkom 21 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom)
č. 966/2012. Finančná podpora a materiálne príspevky sa prijímajú
podľa podmienok dohody uzatvorenej s príslušnou treťou krajinou alebo
medzinárodnou organizáciou.
Článok 11
Úloha Komisie
1.           Komisia nesie celkovú
zodpovednosť za program. Vymedzuje priority a ciele programu a dohliada
nad jeho vykonávaním, najmä pokiaľ ide o náklady, harmonogram a plnenie.
2.           Komisia v mene Únie a v rámci
svojich právomocí riadi vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami, pričom zabezpečuje koordináciu programu Kopernikus s
činnosťami na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni Únie.
3.           Komisia koordinuje príspevky
od členských štátov určené na operačné poskytovanie služieb a
dlhodobú dostupnosť údajov z pozorovacích infraštruktúr potrebných na
zabezpečovanie služieb.
4.           Komisia zabezpečí
komplementárnosť a súlad programu Kopernikus s ostatnými relevantnými
politikami, nástrojmi, programami a akciami Únie.
5.           Komisia zachováva
transparentnú a pravidelnú účasť používateľov a konzultácie
s nimi, čo umožní identifikáciu požiadaviek používateľov na
úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni.
6.           Komisia v súlade s
článkom 22 prijme delegované akty týkajúce sa ustanovenia požiadaviek na
údaje potrebných pre operačné služby, čím zabezpečí ich rozvoj.
7.           Komisia uvoľní
finančné zdroje na financovanie programu Kopernikus.
Článok 12
Prevádzkovatelia
1.           Komisia môže,
čiastočne alebo úplne, v prípade, že je to náležite odôvodnené na
základe osobitnej povahy akcie a konkrétnych odborných poznatkov orgánu Únie,
poveriť úlohami vykonávania opísanými v článku 4 príslušné orgány
Únie. Takýmito agentúrami sú:
a)      Európska environmentálna agentúra (EEA);
b)      Európska agentúra pre riadenie
operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov
Európskej únie (Frontex);
c)      Európska námorná bezpečnostná
agentúra (EMSA);
d)      Satelitné stredisko Európskej únie
(EUSC).
2.           Pri výbere orgánu Únie sa
bude náležite zohľadňovať nákladová účinnosť poverenia
uvedenými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia, ako aj na finančné a
ľudské zdroje daného orgánu.
3.           Úlohy plnenia rozpočtu
výnimočne zverené príslušným orgánom Únie podľa tohto článku sú
zahrnuté do pracovného programu uvedeného orgánu Únie na informačné
účely.
4.           Komisia môže,
čiastočne alebo úplne, poveriť Európsku vesmírnu agentúru (ESA)
úlohami rozvoja zložky vesmír opísanými v článku 5 písm. b).
5.           Komisia môže,
čiastočne alebo úplne, poveriť agentúru ESA a Európsku
organizáciu pre využitie meteorologických satelitov (EUMETSAT) operačnými
úlohami zložky vesmír opísanými v článku 5 písm. a).
6.           Komisia môže,
čiastočne alebo úplne, poveriť prevádzkovateľov
poskytujúcich služby uvedené v článku 4 činnosťami zložky in
situ opísanými v článku 6.
Článok 13
Výber prevádzkovateľov
1.           S výnimkou
prevádzkovateľov uvedených v článku 12 Komisia vyberie
prevádzkovateľov, ktorých poverí úlohami, ktoré sa majú vykonať v
súlade s postupom opísaným v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku.
2.           Komisia uverejní výzvu na
vyjadrenie záujmu potenciálnych prevádzkovateľov. Táto výzva
zahŕňa podmienky vylúčenia a účasti v súlade s postupom
uvedeným ďalej.
3.           So subjektmi, ktoré
spĺňajú podmienky účasti, Komisia začne transparentný
a nestranný dialóg, ktorý nevedie ku konfliktu záujmov. Po dialógu Komisia
podpíše dohody o delegovaní so subjektom alebo subjektmi, ktoré preukázali
skúsenosti, ako aj operačnú a finančnú kapacitu.
4.           Komisia môže vstupovať
do priamych rokovaní pred podpisom dohôd o delegovaní so subjektmi uvedenými v
článku 12 alebo v náležite odôvodnených a riadne zdokumentovaných
výnimočných prípadoch, najmä ak:
a)      neboli predložené žiadne vhodné návrhy po
výzve na vyjadrenie záujmu potenciálnych hospodárskych subjektov;
b)      úlohy, ktoré sa majú vykonať, majú
osobitné charakteristiky, ktoré si vyžadujú osobitného prevádzkovateľa,
pokiaľ ide o jeho technickú kompetenciu, vysoký stupeň
špecializácie alebo administratívnu právomoc;
c)      z dôvodu mimoriadne naliehavej situácie v
dôsledku nepredvídateľných udalostí, ktoré nemožno pripísať Únii, by
sa dodržiavaním postupu uvedeného v odsekoch 2 a 3 neprimerane ohrozilo
vykonanie úloh, ktoré sa majú vykonať.
Článok 14
Dohľad nad prevádzkovateľmi
1.           Ďalšie úlohy, ktoré nie
sú stanovené v dohode o delegovaní, vykonávajú hospodárske prevádzkovatelia až
po schválení Komisiou. Prevádzkovateľ nemôže žiadať náhradu škody
alebo kompenzáciu za ďalšie alebo doplňujúce úlohy iné ako refundácia
nákladov.
2.           Komisia zabezpečí, aby
prevádzkovatelia poskytli úplný prístup k svojim účtom a všetkým
relevantným dokumentom a informáciám. Komisia môže vykonať akúkoľvek
kontrolu vrátane kontroly na mieste, ktorá je potrebná na dodržiavania tohto
nariadenia a príslušných dohôd o delegovaní.
3.           Kedykoľvek si to
naliehavé alebo nepredvídateľné udalosti vyžadujú, alebo na základe
odôvodnenej žiadosti zo strany prevádzkovateľa, môže Komisia konať
namiesto prevádzkovateľa a vypovedať dohodu o delegovaní na čas
potrebný na vykonanie požadovaných aktov.
4.           Sťažnosti týkajúce sa
uzatvárania zmlúv alebo udeľovania grantov prevádzkovateľmi pri
vykonávaní dohody o delegovaní alebo pracovného programu možno predkladať
Komisii. Takéto sťažnosti sa však môžu vzťahovať iba na úmyselné
protiprávne konanie, hrubé zanedbanie alebo podvod a môžu sa predkladať až
po vyčerpaní všetkých prostriedkov postihu prevádzkovateľa.
Článok 15
Politika v oblasti údajov a informácií programu Kopernikus
1.           Údaje a informácie programu
Kopernikus sa sprístupnia na úplnom, otvorenom a bezplatnom základe,
pričom sa na ne vzťahujú tieto obmedzenia:
a)      podmienky udeľovania licencií
týkajúce sa údajov a informácií tretích strán;
b)      formáty šírenia, charakteristiky a
prostriedky distribúcie;
c)      bezpečnostné záujmy a vonkajšie
vzťahy Únie alebo jej členských štátov;
d)      riziko narušenia systému, prostredníctvom
ktorého sa získavajú údaje a informácie programu Kopernikus, a to z
bezpečnostných alebo technických dôvodov.
Článok 16
Obmedzenia a podmienky prístupu a používania
1.           Komisia môže prijímať
delegované akty v súlade s článkom 22, pokiaľ ide o:
a)      podmienky a postupy, ktoré sa
vzťahujú na prístup, registráciu a používanie údajov a informácií programu
Kopernikus vrátane formátov, charakteristík a prostriedkov šírenia;
b)      podmienky a postupy prenosu a používania
satelitných údajov prenášaných na prijímacie stanice, ktoré nie sú
súčasťou programu Kopernikus;
c)      podmienky a postupy archivácie údajov a
informácií programu Kopernikus;
d)      špecifické technické kritériá potrebné na
zabránenie narušeniu systému údajov a informácií programu Kopernikus
vrátane prioritného prístupu;
e)      kritériá obmedzenia šírenia údajov a
informácií programu Kopernikus z dôvodu konfliktu práva alebo
bezpečnostných záujmov;
f)       kritériá vykonávania posúdenia
bezpečnosti.
2.           Komisia stanoví príslušné
licencie pre údaje a informácie programu Kopernikus a tretích strán a
stiahne satelitné údaje do prijímacích staníc, ktoré nie sú súčasťou
programu Kopernikus, v súlade s týmto nariadením a delegovanými aktmi uvedenými
v odseku 1.
Článok 17
Ochrana bezpečnostných záujmov
1.           Komisia najprv vykoná
posúdenie bezpečnosti údajov a informácií programu Kopernikus, aby
zistila, ktoré údaje a informácie sú nevyhnutné pre ochranu záujmov Únie alebo
národnej bezpečnosti.
2.           Členské štáty a tretie
krajiny podieľajúce sa na programe Kopernikus podľa článku 10
môžu požiadať Komisiu o vykonanie nového posúdenia bezpečnosti, ak si
vývoj v oblasti bezpečnosti takéto nové posúdenie vyžaduje.
3.           Ak nie je možné najprv
uskutočniť posúdenie bezpečnosti v období
zhromažďovania a tvorby údajov a informácií programu Kopernikus,
Komisia môže vykonať posúdenie bezpečnosti na mieste.
4.           Komisia v individuálnych
prípadoch vydá pokyny týkajúce sa obmedzení šírenia údajov a informácií
programu Kopernikus na základe kritérií prijatých podľa článku 16
ods. 1 písm. f). V naliehavých prípadoch sa pokyny Komisie prijmú
v čo najkratšom čase, ktorý je potrebný na zabezpečenie
účinnosti. Komisia prijme opatrenie, ktoré najmenej narúša ciele programu
Kopernikus a politiku v oblasti údajov a informácií programu
Kopernikus. Jej pokyny sú primerané, a to aj pokiaľ ide
o včasnosť a teritoriálny rozsah, a zohľadňuje sa
v nich ochrana ohrozených bezpečnostných záujmov vzhľadom na
dostupnosť údajov a informácií z iných zdrojov.
Článok 18
Ochrana finančných záujmov Únie
1.           Komisia prijme primerané
opatrenia, aby zabezpečila ochranu finančných záujmov Únie pri
vykonávaní akcií financovaných v rámci tohto programu, a to uplatňovaním
preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek
ďalším nelegálnym činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol,
a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených
súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi správnymi
a peňažnými sankciami.
2.           Komisia alebo jej zástupcovia
a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste
audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov
a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky
Únie v rámci tohto programu.
3.           Európsky úrad pre boj proti
podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol
a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými
v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája
1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom
(OLAF) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996
o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom
ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou
a inými podvodmi na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o
grante alebo rozhodnutím o grante či v súvislosti so zmluvou
financovanou v rámci tohto programu nedošlo k podvodu, korupcii alebo
akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné
záujmy Únie.
4.           Bez toho, aby boli dotknuté
odseky 1, 2 a 3, platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a
medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia
o grante vyplývajúce z vykonávania tohto programu musia obsahovať
ustanovenia, ktoré Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľujú
právo na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v rámci ich príslušných
právomocí.
Článok 19
Vlastníctvo
1.           Únia alebo špecificky
určený orgán alebo fond je vlastníkom všetkých hmotných aj nehmotných
aktív vytvorených alebo vyvinutých v rámci programu Kopernikus na základe dohôd
uzatvorených s tretími stranami, ak je to vhodné, v súvislosti
s existujúcimi vlastníckymi právami.
2.           Podmienky vzťahujúce sa
na prevod vlastníctva na Úniu sa stanovia v dohodách uvedených v odseku 1.
3.           Komisia prijme delegované
akty v súlade s článkom 22 s cieľom stanoviť podmienky
akéhokoľvek následného prevodu vlastníctva z Únie. Delegovaným aktom sa na
základe transparentných a objektívnych dôvodov určí následný orgán alebo fond,
čo nesmie viesť ku konfliktu záujmov.
Článok 20
Pomoc Komisii
1.           Komisii môžu pomáhať
zástupcovia koncových používateľov, nezávislí odborníci, najmä v otázkach
bezpečnosti, a zástupcovia príslušných národných agentúr, najmä národných
vesmírnych agentúr, s cieľom poskytnúť jej potrebné technické a
vedecké poznatky a spätnú väzbu používateľov.
Článok 21
Postup výboru
1.           Komisii pomáha výbor
(ďalej len „výbor programu Kopernikus“). Tento výbor je výborom
v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.           Ak sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3.           Ak sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 22
Vykonávanie delegovania právomoci
1.           Právomoc prijímať
delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto
článku.
2.           Právomoc prijímať
delegované akty uvedené v článku 16 ods. 1 a 3 sa Komisii
udeľuje od 1. januára 2014 na dobu neurčitú.
3.           Delegovanie právomoci môže
Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o
odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Odvolanie
nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení uvedeného
rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu
dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť
delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.           Delegované akty prijaté
podľa článku 16 ods. 1 a článku 19 ods. 3
nadobudnú účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči
nim nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia
uvedených aktov Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím
uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí
nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto
lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 23
Hodnotenie
1.           Najneskôr do 30. júna 2018
Komisia vypracuje hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých úloh
financovaných v rámci programu Kopernikus na úrovni ich výsledkov a vplyvov, o
ich európskej pridanej hodnote a o efektívnosti využívania zdrojov. Hodnotenie
sa zaoberá najmä otázkou, či sú všetky ciele naďalej relevantné, ako
aj prínosom opatrení k cieľom opísaným v článkoch 2 a 3.
2.           Komisia vykoná hodnotenie
uvedené v odseku 1 v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi a skupiny
používateľov programu Kopernikus preskúmajú účinnosť a
efektívnosť programu Kopernikus a jeho prínos k cieľom uvedeným v
článkoch 2 a 3. Komisia oznámi výsledky týchto hodnotení Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
a Výboru regiónov.
3.           Komisia môže v prípade
potreby využiť pomoc nezávislých subjektov pri uskutočňovaní
hodnotenia spôsobov vykonávania projektov, ako aj vplyvu ich vykonávania, aby
posúdila, či sa dosiahli ciele vrátane cieľov v oblasti ochrany
životného prostredia.
4.           Komisia môže požadovať,
aby členský štát, predložil osobitné hodnotenie akcií a súvisiacich
projektov financovaných podľa tohto nariadenia alebo v prípade potreby poskytol
informácie a potrebnú pomoc na uskutočnenie hodnotenia takýchto projektov.
Článok 24
Zrušenie
Nariadenie (EÚ)
č. 911/2010 sa zrušuje.
Odkazy na zrušené
nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie.
Článok 25
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU
              1.1.    Názov návrhu
              1.2.    Príslušná
oblasť politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu
              1.4.    Ciele

              1.5.    Trvanie
a finančný vplyv
              1.6.    Trvanie
a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systém
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Príspevky
od tretích strán
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU
1.1.        Názov návrhu
Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje európsky
program monitorovania Zeme (Kopernikus)
1.2.        Príslušná oblasť
politiky v rámci ABM/ABB[14]
Hlava
02: Podnik
Kapitola
02 06: Kopernikus
1.3.        Druh návrhu
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie,
ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[15]
þ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
Kopernikus je nový názov európskeho programu
monitorovania Zeme, GMES (Globálne monitorovanie pre životné prostredie a
bezpečnosť). Zahŕňa všetky činnosti na
zabezpečenie nepretržitého poskytovania presných a spoľahlivých
údajov a informácií o environmentálnych a bezpečnostných otázkach pre
používateľov zodpovedných za tvorbu, vykonávanie a monitorovanie politík v
EÚ a členských štátoch. Kopernikus je zameraný na zabezpečovanie
nepretržitého, nezávislého a spoľahlivého prístupu k údajom a informáciám
z pozorovaní pre Európu.
Kopernikus je program, ktorý sa má
realizovať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Vzhľadom na
jeho príspevok k rastu a hospodárskej stabilite, ktorý sa má
dosiahnuť podnecovaním komerčného uplatnenia s pridanou hodnotou,
je program súčasťou iniciatívy v oblasti priemyselnej politiky v
rámci stratégie Európa 2020[16].

Program Kopernikus prispieva k týmto
všeobecným cieľom:
a)      ochrana životného prostredia a
poskytovanie podpory úsiliu o civilnú ochranu a bezpečnosť;
b)      podpora stratégie rastu Európa 2020
prispievaním k cieľom inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu; predovšetkým prispieva k hospodárskej stabilite a rastu
prostredníctvom podnecovania komerčného uplatnenia.
Skupiny používateľov programu Kopernikus
sú vymedzené ako skupiny používateľov zahŕňajúce európske,
vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány poverené vymedzením, vykonávaním,
presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky
v oblastiach uvedených v článku 4 ods. 1 nariadenia. Medzi skupiny,
ktorých sa to najviac týka, patria:
–
verejné orgány na európskej, národnej, regionálnej
a miestnej úrovni (ako používatelia a prispievatelia) vrátane orgánov v tretích
krajinách (ako sú účastnícke krajiny a krajiny využívajúce napríklad
iniciatívu GMES a Afrika),
–
nadväzujúce odvetvie, najmä MSP a
–
koncoví používatelia (regionálne a miestne orgány,
verejné inštitúcie vrátane univerzít, výskumných centier, dokonca aj jednotliví
občania používajúci verejné služby zabezpečované prostredníctvom
programu Kopernikus), zákazníci v nadväzujúcom odvetví.
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu
Kopernikus má prispievať k cieľom
stratégie Európa 2020 týmito spôsobmi:
–
prostredníctvom „ekologickejšieho hospodárstva
efektívnejšie využívajúceho zdroje“, t. j. najmä prostredníctvom
ochrany a riadenia environmentálnych zdrojov a ekosystémov
a biodiverzity, dosahovaním efektívnosti v dôsledku lepšieho presadzovania
politík EÚ, ako je doprava, napríklad prostredníctvom monitorovania ľadu,
čo umožní zlepšenie lodných trás, v oblasti poľnohospodárstva,
napríklad prostredníctvom podpory inteligentného hospodárenia so znižovaním
potrieb účastníkov, v oblasti energetiky prostredníctvom merania
slnečného žiarenia potrebného na výrobu fotovoltaickej energie,
–
prostredníctvom „konkurencieschopnejšieho
hospodárstva“ ako hlavnej iniciatívy politiky v oblasti priemyslu
a kozmického priestoru je Kopernikus zameraný na zvyšovanie
konkurencieschopnosti priemyslu EÚ a jeho technologickej úrovne v oblasti
kozmického priestoru a iných oblastiach, konkrétne je zameraný na tvorbu
podnikového potenciálu pre MSP prostredníctvom podnecovania inovácií
v nadväzujúcom odvetví, vytvárania nových služieb, pričom sa opiera o
informácie programu Kopernikus,
–
prostredníctvom „hospodárstva založeného na
znalostiach“, cieľom programu Kopernikus je prispievať
k lepšiemu porozumeniu globálnych problémov, program podporuje rozvoj
výskumu a vedy prostredníctvom poskytovania nevyhnutných údajov,
–
prostredníctvom „hospodárstva založeného na
inovácii“ Kopernikus umožňuje vytváranie vysoko inovačných
nadväzujúcich služieb. Je zameraný na vytváranie partnerstiev medzi výskumnými
a obchodnými spoločenstvami a môže stanovovať kritériá prenosu
z oblasti výskumu a vývoja do oblasti obchodu,
–
prostredníctvom „hospodárstva s vysokou mierou
zamestnanosti“, Kopernikus vytvára dodatočný potenciál nových
pracovných miest prostredníctvom podnecovania dodatočného dopytu po
vysokokvalifikovaných pracovníkoch,
–
prostredníctvom „hospodárskej, sociálnej a
územnej súdržnosti“, t. j. prostredníctvom potreby novej pozemnej
infraštruktúry, najmä v EÚ-12, vytváraním nového obchodného potenciálu pre
MSP vo všetkých členských štátoch EÚ Kopernikus podnieti tie krajiny,
ktoré zaostávajú v územnotechnických alebo núdzových službách, a teda
prispeje k dosiahnutiu cieľa vyššej súdržnosti medzi členskými
štátmi. Služby Kopernikus sú, ako to vyplýva z vymedzenia, celoeurópske a
zodpovedajú európskym požiadavkám.
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Program Kopernikus zahŕňa tieto
konkrétne ciele:
Konkrétny cieľ č. 1: Služby
Kopernikus
Služba monitorovania krajiny programu Kopernikus
bude zameraná na službu periodického mapovania krajinnej pokrývky na európskej,
regionálnej a vnútroštátnej úrovni a na činnosti dynamického
monitorovania krajiny.
Služba monitorovania morského prostredia
programu Kopernikus bude poskytovať informácie o fyzickom stave
ekosystémov oceánov a morí pre oblasť svetového oceánu a európske
regionálne oblasti. Oblasti použitia námorných služieb Kopernikus
zahŕňajú námornú bezpečnosť, morské prostredie a pobrežné
regióny, morské zdroje, ako aj sezónne meteorologické predpovede a
monitorovanie klímy.
Environmentálna služba monitorovania atmosféry
programu Kopernikus zabezpečí monitorovanie kvality ovzdušia na európskej
úrovni a chemického zloženia atmosféry na celosvetovej úrovni. Poskytuje najmä
informácie systémom monitorovania kvality ovzdušia na miestnej
a vnútroštátnej úrovni a mala by prispievať k monitorovaniu
klimatických premenných chemického zloženia atmosféry.
Služba monitorovania zmeny klímy programu
Kopernikus umožní prispôsobovať sa jej dôsledkom a zmierňovať
ich. Mala by prispieť najmä k poskytovaniu základných klimatických
premenných (ECV), analýz klímy a predpovedí v rozsahu dôležitom na
prispôsobenie sa zmene klímy a jej zmierňovanie a k poskytovaniu
príslušných služieb.
Služba zásahov v núdzových situáciách programu
Kopernikus zabezpečí kombináciu máp a/alebo rôznych úrovní vopred
spracovaných údajov získaných na podporu aktérov zasahujúcich v núdzových
situáciách na medzinárodnej, európskej, vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni
v prípade katastrof, ako sú búrky, požiare, povodne, zemetrasenia, sopečné
výbuchy, katastrofy úmyselne spôsobené človekom alebo iné humanitárne
krízy. Službu možno využiť v rámci celého cyklu krízového riadenia:
pri činnostiach v súvislosti s predchádzaním núdzovým situáciám,
pripravenosťou na ne, zásahmi a obnovou.
Bezpečnostná služba programu Kopernikus
poskytne užitočné informácie na riešenie problémov, ktorým čelí
Európa v oblasti bezpečnosti, najmä pri kontrole hraníc, námornom
dohľade a podpore vonkajších akcií EÚ.
V rámci zložky in situ programu
Kopernikus sa zabezpečia pozorovania prostredníctvom zariadení vo vzduchu,
na mori a na zemi pre dané oblasti služieb. Na poskytovanie služieb je
potrebný prístup k referenčným údajom. Hoci ide predovšetkým o
zodpovednosť členských štátov, program môže prispieť k
cezhraničnej harmonizácii údajov in situ v rámci EÚ
a k ďalšiemu zberu údajov in situ mimo EÚ.
Činnosťami budú poverené subjekty zodpovedné za služby.
Zahrnuté sú aj horizontálne činnosti, ktoré
podporujú celkové riadenie finančných prostriedkov pridelených podľa
tohto nariadenia, zabezpečujú dohľad nad vykonávaním všetkých
činností programu, najmä v súvislosti s nákladmi, harmonogramom a plnením
ustanovením primeraných nástrojov a štruktúrnych opatrení potrebných na
zisťovanie, kontrolu, zmierňovanie a monitorovanie rizík
spojených s programom; vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami; činnosti týkajúce sa podávania správ členským štátom;
koordinácia s činnosťami na vnútroštátnej a medzinárodnej
úrovni, ako aj na úrovni Únie, predovšetkým GEOSS; koordinácia
dobrovoľných príspevkov členských štátov; zabezpečovanie
komplementárnosti a súladu programu s inými relevantnými politikami, nástrojmi
a akciami Únie; zisťovanie potrieb používateľov a monitorovanie
ich realizácie.
Konkrétny cieľ č. 2: Pozorovanie
vesmíru
V rámci zložky vesmír programu Kopernikus
sa zabezpečia udržateľné vesmírne pozorovania na účely služieb
programu Kopernikus.
Sú tu zahrnuté operácie špecializovanej
vesmírnej infraštruktúry (t. j. sentinelových satelitov); prístup
k misiám tretích strán; šírenie údajov; technická pomoc Komisii v
súvislosti so spájaním požiadaviek na údaje pre služby, identifikáciu
nedostatkov v pozorovaní, spoluúčasť na špecifikácii nových
vesmírnych misií.
Rozvojové činnosti zahŕňajú
projektovanie a obstarávanie nových prvkov vesmírnej infraštruktúry;
poskytovanie technickej podpory Komisii pri preklade požiadaviek na služby do
špecifikácií nových vesmírnych misií s podporou prevádzkovateľov
vesmírnej infraštruktúry; koordináciu rozvoja kozmických aktivít vrátane vývoja
zameraného na modernizáciu a doplnenie zložky vesmír programu Kopernikus.
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Plánuje sa rozvoj služieb na zabezpečenie
dlhodobej udržateľnosti systému a uspokojenie nových potrieb
používateľov, ktoré zatiaľ neboli vyjadrené. Výhodou je, že program
Kopernikus je naďalej schopný udržateľným spôsobom konzistentne
reagovať na potreby používateľov, čím zvyšuje využívanie zo
strany používateľov a rozvoj nadväzujúcich trhov.
Hospodársky vplyv:
Vývoj nových produktov a nových služieb podnieti inováciu výrobkov
a procesov, a teda bude mať dlhodobý vplyv na európsky priemysel.
Úplná kontinuita služieb programu Kopernikus by výrazne prispela k prudkému
rastu konkurencieschopnosti priemyslu a k vzniku komerčne
životaschopných podnikov.
Vplyv na životné prostredie: Dostupnosťou dlhodobých služieb programu Kopernikus sa podporí
cieľ, aby Európa v oblasti zmeny klímy zohrávala kľúčovú úlohu.
Takisto sa zabezpečí skutočné partnerstvo v GEOSS.
Sociálny vplyv:
Vytvorili by sa nové pracovné miesta, a to nielen v odvetví satelitov a v
oblasti výskumu a vývoja, ale aj v podnikoch prepojených s vývojom nových
technológií na pozorovanie Zeme a v súvisiacich odvetviach a službách. Ešte
väčší význam má skutočnosť, že udržateľný záväzok umožní
rozvoj nadväzujúcich služieb tam, kde by bol vplyv na zamestnanosť
výrazný.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Dosahovanie cieľov sa bude merať
pomocou ukazovateľov ako:
a)      údaje a informácie s pridanou hodnotou sprístupnené
v súlade s podmienkami plnenia na úrovni služby;
b)      používanie údajov a informácií
merané prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu
vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou a prostredníctvom
rozširovania distribúcie medzi členskými štátmi;
c)      prenikanie na trh
a konkurencieschopnosť európskych nadväzujúcich
prevádzkovateľov.
Zavedú sa konkrétne nástroje na účely
pravidelného merania týchto parametrov, najmä prostredníctvom zahrnutia
konkrétnych požiadaviek do dohôd o delegovaní a/alebo do zmlúv, ktoré sa
uzatvoria s prevádzkovateľmi. Vo viacerých medzníkoch programu sa
zabezpečia štúdie ad hoc na meranie miery spokojnosti
(potenciálnych) používateľov, ako aj prenikania na trhy a vplyvu programu
Kopernikus na konkurencieschopnosť nadväzujúceho odvetvia.
Okrem toho sa predpokladá, že veľká
časť vykonávania programu sa bude delegovať na tretie strany.
Dohody o delegovaní budú zahŕňať ciele a ukazovatele, ktoré
umožnia monitorovanie plnenia zo strany prevádzkovateľov. Tieto ukazovatele
budú slúžiť aj na celkové monitorovanie programu. Patrí medzi ne:
–
zavedenie šiestich služieb na operačnej
úrovni, pričom do roku 2017 bude zavedených všetkých šesť služieb,
–
plnenie v rámci rozpočtu a plánovanie
informácií o službách, ako sa stanovuje v dohodách o delegovaní a/alebo v
zmluvách s prevádzkovateľmi,
–
počet používateľov služieb a miera ich
spokojnosti,
–
rozvoj nadväzujúceho odvetvia, v ktorom sa
využívajú údaje a informácie programu Kopernikus,
–
spustenie a využívanie plánovaných satelitov alebo
nástrojov vrátane včasného poskytovania údajov z pozorovaní vo vhodnom
formáte pre identifikovaných používateľov podľa plánu, na ktorom sa
dohodne v dokumente s dlhodobým scenárom pre zložku vesmír,
–
vymedzenie a rozvoj v rámci rozpočtu a
plánovanie nových satelitov a príslušného pozemného segmentu, ako sa stanovuje
v dlhodobom scenári a v dohodách o delegovaní, ktoré sa uzatvoria s
agentúrou ESA.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Nedostatočne spoľahlivé
informácie o stave Zeme pre verejných používateľov
Za posledných tridsať rokov EÚ, Európska
vesmírna agentúra (ESA) a príslušné členské štáty vynaložili v oblasti
výskumu a vývoja v súvislosti s pozorovaním Zeme značné úsilie s cieľom
rozvíjať infraštruktúru a predoperačné služby pozorovania Zeme.
Mnoho existujúcich služieb pozorovania Zeme v Európe je však nevyhovujúcich
z dôvodu nedostatočnej infraštruktúry a nedostatočných záruk,
pokiaľ ide o ich dostupnosť v dlhodobom horizonte. Údaje poskytované
prostredníctvom služieb existujúcich v súčasnosti buď
nezahŕňajú všetky parametre, ktoré tvorcovia politík potrebujú[17],
alebo nie sú poskytované na nepretržitej a udržateľnej báze, najmä
pre obmedzenú životnosť služby alebo základnej pozorovacej infraštruktúry
v dôsledku rozpočtových a/alebo technických obmedzení. Neschopnosť
riešiť tento problém bude mať rozsiahle krátkodobé a dlhodobé
dôsledky. Z krátkodobého hľadiska napríklad nebudú v prípade prírodných katastrof
k dispozícii žiadne mapy na účely civilnej ochrany a z dlhodobého
hľadiska nebudú mať tvorcovia politík k dispozícii nevyhnutné údaje
o zmene klímy.
Riziko pre nadväzujúce investície
Program Kopernikus zaviedol na základe
financií podľa nariadenia o počiatočnej prevádzke na obdobie
rokov 2011 – 2013 súbor operačných činností.
Prostredníctvom existujúceho programu, ktorý zahŕňa
počiatočnú prevádzku, sa urobil prvý krok smerom k systému
pozorovania Zeme. Stále je však časovo obmedzený (t. j. na obdobie
rokov 2011 – 2013).
Toto riziko narušenia predstavuje
najväčšiu obavu zo strany koncových používateľov, ako sú verejné
orgány, ale takisto zo strany poskytovateľov nadväzujúcich služieb,
pretože tí pravdepodobne nebudú významne investovať na nevyspelých, rizikových
trhoch a budú sa stretávať s dodatočnými ťažkosťami pri
zhromažďovaní kapitálu.
Riziko pre inovačný potenciál
Narušenie by takisto znamenalo, že investície
do výskumu a vývoja sa nepremenili na inovácie. Potenciál uvoľniť
inovačné kapacity spojené s programom Kopernikus, ktoré predstavujú najmä
inovácie v súvislosti so službami, ostane nevyužitý. To by bolo
poľutovaniahodné, najmä ak sa vezme do úvahy, že inovačná politika EÚ
by sa mala viac zameriavať na odvetvie služieb, ako vyplýva z rôznych
štúdií[18].
Vplyv na zamestnanosť
Systémy satelitných aplikácií sú hlavným
zdrojom príjmu pre európsky vesmírny priemysel (3,1 miliardy EUR) a hlavnou
vývoznou oblasťou (1,13 miliardy EUR)[19].
Jedným z dvoch najvýznamnejších segmentov, pokiaľ ide o príjem, je
pozorovanie Zeme (napríklad sentinely Kopernikus). V súčasnosti sa systémy
pozorovania Zeme podieľajú na celkových príjmoch európskeho vesmírneho
priemyslu zhruba 30 percentami. Okrem tohto priameho vplyvu na objem predaja v
odvetví má Kopernikus významný vplyv na konkurencieschopnosť
a ziskovosť európskeho vesmírneho výrobného priemyslu. Vývoz a predaj
vo veľkej miere závisia od relatívnej konkurenčnej pozície sektora.
Z uvedených dôvodov by mal byť vplyv programu Kopernikus na
zamestnanosť v tomto odvetví významný, pričom sa odhaduje, že v
období rokov 2015 – 2030 by išlo o 35 000 pracovných miest.
1.5.2.     Pridaná hodnota zapojenia
Európskej únie
Právnym základom európskeho programu
monitorovania Zeme (Kopernikus) je článok 189 ZFEÚ, ktorý umožňuje
EÚ, aby vyvinula svoj vlastný vesmírny program. Článok 2 nariadenia
č. 911/2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho
počiatočnej prevádzke už obsahuje zoznam činností zahrnutých v
programe. Realizácia programu Kopernikus je navyše strategickým cieľom
stratégie Európa 2020.
Zodpovednosť za financovanie využívania a
obnovy vesmírnej infraštruktúry vytvorenej pomocou fondov EÚ
a medzivládnych fondov nemožno vzhľadom na vzniknuté náklady
optimálne zabezpečiť na úrovni jednotlivých členských štátov. V
oblasti vesmírneho pozorovania na účely operačnej meteorológie
európske štáty zhromaždili svoje zdroje na rozvoj a využívanie meteorologických
satelitov v rámci Európskej organizácie pre využitie meteorologických satelitov
(EUMETSAT). Európske štáty takisto vyvinuli demonštrátory environmentálnych
satelitov, a to buď prostredníctvom ESA, alebo prostredníctvom národných
vesmírnych agentúr. Nemohli sa však dohodnúť na spolupráci, pokiaľ
ide o financovanie udržateľných operačných programov v oblasti
environmentálneho monitorovania podobných programom v meteorológii. Potreba
pokračovať v takýchto pozorovaniach je čoraz naliehavejšia
vzhľadom na rastúci politický tlak na verejné orgány, aby prijali
informované rozhodnutia v oblasti životného prostredia, bezpečnosti
a zmeny klímy, a vzhľadom na potrebu dodržiavať medzinárodné
dohody.
Pokiaľ ide o služby s celoeurópskym alebo
celosvetovým pokrytím, členské štáty nemôžu dostatočne dosahovať
ciele navrhovanej akcie, pretože vstupy z jednotlivých členských štátov je
potrebné zhromaždiť na európskej úrovni. Poskytovanie ostatných služieb
(napríklad máp núdzových situácií alebo tematických máp monitorovania krajiny
s obmedzenejším geografickým rozsahom) možno lepšie dosiahnuť na
úrovni EÚ z dvoch dôvodov. Po prvé, jednotnejšie a centralizovanejšie
spravovanie vstupných údajov z vesmírnych senzorov alebo senzorov in
situ umožní úspory z rozsahu. Po druhé, nekoordinované poskytovanie služieb
pozorovania Zeme na úrovni členských štátov by viedlo k duplicite
a skomplikovalo by alebo by dokonca znemožnilo monitorovanie vykonávania
právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia na základe
transparentných a objektívnych kritérií. Ak nebude možné porovnávať
informácie produkované na úrovni členských štátov, Komisia sa nebude môcť
uistiť, či sa právne predpisy v oblasti životného prostredia
realizujú správne vo všetkých členských štátoch. Okrem toho akciou na
európskej úrovni sa vytvoria úspory z rozsahu, ktoré budú viesť k
efektívnejšiemu využívaniu verejných finančných prostriedkov. Akcia na
úrovni EÚ bude teda jednoznačne viesť k pridanej hodnote.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Toto nariadenie vychádza zo skúseností
nadobudnutých počas vývoja programu Kopernikus ako iniciatívy v oblasti
výskumu v priebehu posledných 12 rokov a fázy počiatočnej prevádzky v
období rokov 2011 – 2013. Táto skúsenosť dokazuje, že hoci je na
vývoj programu Kopernikus potrebné naďalej financovať výskum, je už
nevyhnutné podporiť aj poskytovanie služieb pozorovania Zeme a prevádzku
satelitov s cieľom zúročiť v plnej miere výhody
doteraz vynaložených investícií a reagovať na uvedené potreby. Zlučiteľnosť
a možná synergia s inými finančnými nástrojmi.
1.5.4.     Súdržnosť a možná súčinnosť
s inými príslušnými nástrojmi
V operačnej fáze bude Kopernikus schopný
poskytovať informácie tvorcom politík, verejným orgánom, podnikom a
európskym občanom. To znamená, že Kopernikus, ako nezávislý zdroj
informácií EÚ, je zameraný na podporu všetkých relevantných politík, nástrojov
a akcií Únie, pre ktoré je chápanie zmien na našej planéte rozhodujúce.
Medzi príklady prínosu programu Kopernikus pre
iné politiky EÚ patrí:
·
Politika medzinárodnej spolupráce: Rozšírenie
služieb Kopernikus do Afriky predstavuje konkrétny prínos pre rozvojové
politiky EÚ. Napríklad satelitné pozorovanie Zeme umožňuje monitorovanie
stavu plodín počas poľnohospodárskej sezóny a rozvoj systému
včasného varovania v oblasti bezpečnosti potravín pre ohrozené
regióny v celosvetovom meradle. Okrem toho by mohli niektoré aplikácie programu
Kopernikus tvorcom politík poskytnúť informácie o prírodných zdrojoch
v Afrike.
·
Dopravná politika: Optimalizáciou lodných trás
možno vďaka službe monitorovania morského prostredia programu Kopernikus
minimalizovať spotrebu paliva a emisie.
·
Environmentálna politika: Služby Kopernikus
poskytujú systematické alebo pravidelné informácie v rozličnom rozsahu,
ktoré sú potrebné na monitorovanie stavu morského prostredia, atmosféry a
pevniny na nepretržitej báze. V tejto súvislosti by environmentálne zábery
získané prostredníctvom programu Kopernikus mohli poskytnúť základ na
monitorovanie cieľov novej európskej stratégie v oblasti biodiverzity
alebo slúžiť ako nástroj na monitorovanie efektívneho využívania zdrojov,
ako je drevo, voda, nerasty, pôda, vzduch (kvalita) a množstvo iných zdrojov v
európskom a celosvetovom meradle.
·
Humanitárna pomoc: Služby Kopernikus takisto
zohrávajú významnú úlohu pri činnostiach súvisiacich so zásahmi v
núdzových situáciách v rámci EÚ a mimo nej, pričom zabezpečujú
aktualizované informácie, ktoré sú nevyhnutné pre subjekty zodpovedné za
rozhodovanie, plánovanie operácií a pre zásahové skupiny.
·
Energetika: Kopernikus môže pre Európu
zabezpečiť spoľahlivý zdroj informácií o solárnej energii a
môže prispieť k monitorovaniu šírenia jadrových zbraní alebo
k vyraďovaniu jadrových zariadení z prevádzky.
·
Regionálna politika: Na celoeurópskej úrovni
poskytuje služba monitorovania krajiny programu Kopernikus produkty týkajúce sa
krajinnej pokrývky a zmeny krajinnej pokrývky. Tieto informácie sú nevyhnutné
na účely využívania krajiny a urbanistického plánovania;
·
Politika v oblasti zmeny klímy: Existuje viacero
služieb Kopernikus, ktoré sa týkajú otázok zmeny klímy, ako je monitorovanie
lesov a informácie o zásobách uhlíka v pôde, monitorovanie hladiny
morí a ľadu, analýza skleníkových plynov a ich prúdenie.
·
Bezpečnosť: Kopernikus môže prispieť
k hraničnému a námornému dozoru. V tomto rámci nadviazali GR ENTR a
GR HOME od roku 2008 úzku spoluprácu.
·
Poľnohospodárstvo: Kopernikus by mohol
prispieť k zlepšeniu včasného a presného monitorovania využívania
poľnohospodárskej pôdy a jej zmien na európskej, vnútroštátnej a
regionálnej úrovni prostredníctvom zabezpečovania spoločnej metodiky
a ukazovateľov zahŕňajúcich rôzne časové, priestorové a
tematické rozsahy. Spoločná poľnohospodárska politika by mohla
využívať program Kopernikus na monitorovanie politiky vyňatia pôdy
z produkcie.
·
Politika týkajúca sa morského prostredia:
Kopernikus umožňuje pochopiť oceán, jeho dynamiku a jeho vplyv na
zmenu klímy. Uplatnenie v tejto oblasti sa týka: námornej bezpečnosti,
únikov ropy, riadenia morských zdrojov, zmeny klímy, sezónnych predpovedí,
pobrežných činností, monitorovania ľadu a kvality vody.
1.6.        Trvanie a finančný vplyv

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
þ  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od roku 2014 do roku 2020.
–
þ  Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2020.
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[20]
þ Priame hospodárenie na úrovni Komisie
þ Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich
s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
þ  subjekty zriadené spoločenstvami[21]
–
þ  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle
článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
þ      Medzinárodné organizácie
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Kopernikus sa opiera o spôsobilosti, ktoré sú
v Európe k dispozícii, pričom sa vyhýba zbytočnej duplicite a naopak
usiluje sa nájsť synergie medzi existujúcimi vnútroštátnymi alebo
medzinárodnými spôsobilosťami. Okrem toho sa predpokladá, že Komisia nemá
vnútornú pracovnú silu ani odborné poznatky na to, aby sama riadila tento veľmi
zložitý operatívny systém systémov. Z toho dôvodu sa v súlade
s cieľmi zjednodušovania a zlepšovania plnenia výdavkových
programov EÚ navrhuje, aby sa veľké časti programu realizovali
nepriamo v zmysle článku 58 nariadenia o rozpočtových
pravidlách, pričom sa vykonávacie právomoci delegujú na viacero
príslušných orgánov kompetentných v danej oblasti. Pri uplatňovaní dohôd o
delegovaní Komisia naďalej ostáva zodpovedná za program, ale vykonávaciu
zodpovednosť prenesie na niekoľko prevádzkovateľov. Komisia,
ktorej pomáha výbor a nezávislí odborníci, sa bude zameriavať na
vymedzenie programových rozhodnutí na vysokej úrovni a na monitorovanie ich
vykonávania. Prevádzkovatelia budú musieť predkladať ročné
pracovné programy a výročné správy o činnosti spolu
s osvedčeniami o audite.
Do roku 2013 bol vývoj zložky vesmír
spolufinancovaný EÚ a agentúrou ESA prostredníctvom príspevku v siedmom
rámcovom programe týkajúcom sa vesmíru a v rámci nariadenia o GMES a jeho
počiatočnej prevádzke prostredníctvom programu agentúry ESA zložky
vesmír GMES. Komisia v mene EÚ prispela jednou tretinou k celkovému
rozpočtu programu GSC, t. j. približne 780 miliónmi z 2,4 miliardy
EUR. Na tento účel bola v roku 2008 uzatvorená dohoda o delegovaní medzi
EÚ, ktorú zastupovala Komisia, a agentúrou ESA. Táto dohoda bola uzatvorená v
súlade s rámcovou dohodou medzi EÚ a ESA. Keďže sa uznáva, že ESA
disponuje jedinečnými odbornými poznatkami a je jedinou agentúrou pre
výskumné a vývojové činnosti vesmírnych programov na európskej úrovni,
navrhuje sa, aby bola naďalej poverovaná vývojovými činnosťami,
t. j. projektovaním, konštrukciou a obstarávaním satelitov a
príslušného pozemného segmentu programu Kopernikus. Usudzuje sa, že ESA môže
naďalej spolufinancovať vývojové činnosti, a to najmä vývoj
novej generácie satelitov, namiesto obstarávania opakujúcich sa jednotiek, pri
ktorých sa opakovane používa projekt už vyvinutých jednotiek.
Navrhuje sa, aby boli ESA aj EUMETSAT poverené
takisto prevádzkou vyvinutej infraštruktúry. ESA bude zodpovedná za prevádzku
sentinelov 1, 2 a za spracovanie pozemnej časti sentinelu 3. Vzhľadom
na to, že agentúra ESA disponuje projektmi a koordinuje projektovanie
a obstarávanie pozemného segmentu, a vzhľadom na uznávanie jej
odborných poznatkov získaných pri prevádzke mnohých vedeckých misií, je dobre
vybavená na riadenie týchto úloh. Organizácia EUMETSAT bude poverená prevádzkou
satelitov a nástrojov s osobitným významom pre atmosféru a morské
prostredie, ktoré sú veľmi blízke, často identické, s jej vlastnou oblasťou
pôsobenia. Treba pripomenúť, že sentinely 4 a 5 sú nástroje prepravované
na vlastných satelitoch organizácie EUMETSAT. Navyše príjem, spracovanie a
distribúcia údajov sa bude väčšinou vykonávať pomocou kapacít
organizácie EUMETSAT, ktoré sa využívajú na mnohých misiách. Obe organizácie
budú zodpovedné za prístup k pozorovaniam a za zabezpečovanie
pozorovaní z podporných misií v oblasti svojej príslušnej odbornej
spôsobilosti.
Jedným z kľúčových produktov služby
monitorovania Zeme je súhrnné a včasné hodnotenie krajinnej pokrývky a
zmeny krajinnej pokrývky. Databázy programu Corine Land Cover (CLC) poskytujú
časové rady informácií o krajinnej pokrývke a využívaní krajiny na
európskom kontinente od roku 1990. Tieto časové rady umožňujú
monitorovať zmeny na zemskom povrchu, ktoré sú dôsledkom vzájomného
pôsobenia prírodných procesov a ľudských činností. Od roku 1994
program Corine vykonáva Európska environmentálna agentúra. Agentúra EEA je
agentúra Európskej únie, ktorej úlohou je poskytovať spoľahlivé a
nezávislé informácie o životnom prostredí subjektom zapojeným do vyvíjania,
prijímania, vykonávania a hodnotenia environmentálnej politiky, ale aj
všeobecnej verejnosti. Agentúra EEA je zodpovedná aj za koordináciu Európskej
environmentálnej informačnej a monitorovacej siete (EIONET), v rámci
ktorej národní experti prispievajú k zberu a validácii environmentálnych
údajov. Počas počiatočnej prevádzky GMES (2011 – 2013)
bola koordináciou celoeurópskych a miestnych zložiek služby monitorovania
Zeme poverená EEA, pričom táto koordinácia sa realizovala prostredníctvom
centralizovaného vykonávania cez obstarávanie prostredníctvom rámcových zmlúv a
zmlúv o službách s poskytovateľmi služieb a prostredníctvom
decentralizovaného vykonávania v rámci dohôd o grantoch s národnými agentúrami,
ktoré sú priamymi zainteresovanými stranami agentúry EEA. Okrem toho treba
poznamenať, že služba monitorovania Zeme sa vo veľkej miere opiera o
merania in situ a zemepisné referenčné údaje. EEA má vhodné
prostriedky na to, aby mohla riadiť svoje zariadenia prostredníctvom
národných environmentálnych a/alebo kartografických agentúr. Z toho dôvodu pri
zohľadnení zrejmých synergií, ktoré sú možné medzi programom Kopernikus a
hlavnými zodpovednosťami agentúry EEA, ako aj jedinečnej pozície EEA
ako koordinátora siete EIONET vo vzťahu k stranám zainteresovaným na
programe Kopernikus, ktorými sú národné environmentálne agentúry, sa navrhuje,
aby bolo vykonávanie týchto dvoch zložiek služby monitorovania Zeme
naďalej delegované na agentúru EEA.
Od roku 2008 prebiehajú činnosti na
zavedenie Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR) s cieľom
posilniť kontrolu vonkajších schengenských hraníc, najmä južné námorné a
východné pozemné hranice. EUROSUR poskytne členským štátom spoločný
technický (infraštruktúra) a operačný rámec (pracovné postupy) s
cieľom zvýšiť informovanosť o situácii na ich vonkajších
hraniciach a zlepšiť schopnosť reakcie ich vnútroštátnych orgánov,
ktoré vykonávajú dohľad nad hranicami EÚ. Jedným z dohodnutých cieľov
je zaviesť spoločné uplatňovanie nástrojov dohľadu
(satelitov, bezpilotných lietadiel, lietadiel ľahších ako vzduch
atď.), pričom úlohu sprostredkovateľa bude zohrávať
agentúra Frontex. Frontex je Európska agentúra pre riadenie operačnej
spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie.
Podporuje, koordinuje a rozvíja riadenie európskych hraníc. Pokiaľ ide o
hraničnú kontrolu vykonávanú bezpečnostnou službou, aktívna
spolupráca s agentúrou Frontex je prínosná. Agentúra Frontex sa zapojila do všetkých
projektov siedmeho rámcového programu na prípravu tejto oblasti, ako aj do
iných súvisiacich projektov siedmeho rámcového programu týkajúcich sa
bezpečnostnej ochrany. Možno poznamenať, že potrebu, aby sa agentúra
Frontex v súvislosti s týmito činnosťami opierala o program
GMES/Kopernikus, Komisia uznala v návrhu nariadenia týkajúcom sa systému
EUROSUR[22].
Navrhuje sa preto, aby bolo vykonávanie tejto oblasti delegované na agentúru
Frontex.
Pokiaľ ide o bezpečnostnú ochranu
pri námornom dohľade, navrhuje sa, aby sa jej vykonávanie delegovalo na
Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA). Právomoci agentúry EMSA v
skutočnosti zahŕňajú niektoré zodpovednosti v oblasti námornej
bezpečnostnej ochrany a povinnosť pomáhať Komisii so súvisiacimi
činnosťami. EMSA disponuje široko uznávanými odbornými poznatkami pri
vykonávaní programu CLEANSeaNET, t. j. operačného programu námornej
bezpečnosti, ktorý sa opiera o pozorovania Zeme. Takisto sa aktívne zapája
do projektov výskumu a vývoja na prípravu bezpečnostnej služby programu
Kopernikus.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Zavedie sa systém monitorovania s cieľom
zabezpečiť najvyššiu kvalitu výstupov a najefektívnejšie
využívanie zdrojov. Monitorovanie bude prebiehať počas celého obdobia
trvania programu. Bude sa opierať o pravidelné správy partnerov v oblasti
vykonávania.
2.2.        Systém riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Všetky riziká spojené s programom sa centrálne
zaznamenajú v registri. Ku každému riziku sa priradí pravdepodobnosť
výskytu a stupeň vplyvu. Register rizík bude obsahovať aj zoznam
opatrení zameraných na zníženie pravdepodobnosti výskytu rizík. Riziká sa delia
takto:
·
Technologické riziká: Napríklad družica využíva
najmodernejšie technológie, ktoré ešte treba validovať a ktorých
špecifikácie sa nepretržite vyvíjajú.
·
Priemyselné riziká: Na zavedení infraštruktúry sa
zúčastňujú mnohé priemyselné subjekty vo viacerých krajinách; ich
činnosti sa musia účinne koordinovať, aby vyústili do spoľahlivých
a dokonale integrovaných systémov, najmä pokiaľ ide
o bezpečnosť.
·
Trhové riziko: Treba zabrániť tomu, aby
technické výkony nižšie ako ohlásené, mali negatívny vplyv na používateľov
a aby bola v dôsledku toho nevyužitá infraštruktúra.
·
Riziko neplnenia harmonogramu: Akékoľvek
omeškanie pri vykonávaní by znamenalo ohrozenie príležitostí.
·
Riziká spojené s riadením: Riadenie programov si
vyžaduje vzájomnú spoluprácu rôznych orgánov, a preto sa musí zaručiť
náležitá stabilita a organizácia. Navyše je potrebné brať do úvahy
rozdielne názory jednotlivých zapojených strán na niektoré hlavné otázky. V
tejto súvislosti by sa malo zvážiť rozdelenie určitých rizík, najmä
finančných a bezpečnostných, medzi subjekty, ktoré im môžu najlepšie
čeliť.
Okrem toho sa bude rozpočet programu z
väčšej časti plniť v rámci nepriameho riadenia, prostredníctvom
dohôd o delegovaní, a okrajovo centralizovaným spôsobom, pričom Komisia
využije granty a verejné obstarávanie. Pre každý z týchto rôznych druhov
výdavkov existujú iné riziká. Pri auditoch, ktoré vykonal Európsky dvor
audítorov, a pri vlastných auditoch ex post Komisie sa zistili
tieto hlavné riziká, ktoré sú platné pravdepodobne aj pre tento program:
V prípade dohôd o delegovaní: Hlavné zistené
riziká sa týkajú oprávnenosti prevádzkovateľov (subjektov, s ktorými
Komisia uzatvorila dohodu o delegovaní), dodržiavania zmlúv (transponovania
požiadaviek Komisie do zmluvnej dokumentácie), dodržiavania postupov
(nedodržania postupov predpísaných Komisiou) a výkonnosti (nedosiahnutia vopred
stanovených zámerov/cieľov).
Uvedené druhy rizika sa budú riešiť pri
zohľadnení týchto faktorov:
·
Významné aspekty procesu riadenia a kontroly
vykonávajú prevádzkovatelia.
·
Komisia sa do veľkej miery musí
spoľahnúť na systémy riadenia a kontroly prevádzkovateľov.
·
Dôležité je zabezpečiť primeranú
úroveň kontrol v celom reťazci plnenia s jasne rozdelenými
zodpovednosťami všetkých zapojených partnerov.
V prípade grantov: Zložité pravidlá
oprávnenosti nákladov a pomerne obmedzené odborné poznatky v oblasti
finančného riadenia v prípade niektorých príjemcov môžu mať za
následok vysoké riziko nesprávne vykazovaných nákladov (napríklad režijných
nákladov a nákladov na vybavenie).
V dôsledku neúplnej databázy informácií o
príjemcoch, projektoch a vykazovaných nákladoch by sa mohlo sťažiť
zisťovanie rizikových príjemcov a možnej duplicity nákladov alebo
iných nezrovnalostí, čo by mohlo viesť k neúčinnému boju
proti podvodom.
V prípade verejného obstarávania: Nezistené
chyby alebo neopravené nepresnosti v ponukách alebo súťažných podkladoch
by mohli viesť k zlému plneniu zmluvy.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Na riešenie rôznych rizík, ktoré boli uvedené,
sa plánujú rôzne metódy kontroly.
2.2.2.1.  Dohody o delegovaní
Informácie o nastavení vnútorného kontrolného
systému
Predpokladá sa systém riadenia a kontroly
vychádzajúci z týchto opatrení:
·
posudzovania prevádzkovateľa ex ante,
·
monitorovania na základe rizika, a to aj na základe
normalizovaného predkladania správ,
·
preventívnej akcie spočívajúcej v navrhovaní
príslušnej oprávnenosti, dodržiavaní zmluvných podmienok, dodržiavaní postupu a
v požiadavkách na výkonnosť,
·
zmluvných prostriedkov nápravy, ktoré umožňujú
nápravné opatrenie v prípade chyby plnenia týkajúcej sa oprávnenosti,
dodržiavania zmluvných podmienok, dodržiavania postupu a požiadaviek na
výkonnosť,
·
kontroly ex ante týkajúce sa platieb
vyplácaných GR na zverenské účty prevádzkovateľov,
·
zosúladenia záujmových opatrení,
·
účasti na riadení,
·
audítorských práv prístupu týkajúcich sa
prevádzkovateľov, pridružených subjektov a finančných príjemcov,
·
úplného kontrolného záznamu (audit trail)
vzťahujúceho sa na celý reťazec plnenia,
·
kontroly dodržiavania predpisov a výkonnosti
vykonávané zástupcami Komisie,
·
budovania integrovaných záruk pri zohľadnení
systému vnútorných kontrol a vnútorného auditu prevádzkovateľov a
pridružených subjektov v oblastiach oprávnenosti, dodržiavania zmluvných
podmienok, dodržiavania postupov a požiadaviek výkonnosti,
·
finančných výkazov auditovaných externými
audítormi,
·
vyhlásení o vierohodnosti, ktoré hospodárske
subjekty poskytujú raz za rok.
Overenie správneho fungovania procesov sa
zabezpečí prostredníctvom niekoľkých informačných kanálov, ako
sú:
znalosti manažmentu o stave vnútorných
kontrolných systémov GR, ktoré sa získavajú každodennou prácou a
skúsenosťami,
formálny dohľad GR, nadväzujúce opatrenia
a opatrenia monitorovania,
·
výsledkov ročného preskúmania ICS („úplné
dodržiavanie základných požiadaviek“),
·
výsledkov vykonaných posúdení rizík,
·
kontroly ex ante a ex post vrátane
správ o výnimkách a/alebo slabých miestach vnútornej kontroly,
·
výsledkov externých finančných auditov GR,
·
auditov a konzultácií vykonávaných oddelením
vnútorného auditu GR,
hodnotení programov vykonávaných vonkajšími
hodnotiteľmi.
Auditmi vykonávanými oddelením vnútorného
auditu (IAC), Útvarom pre vnútorný audit (IAS) a Európskym dvorom audítorov
(ECA) sa dosiahne ďalšia spätná väzba týkajúca sa primeranosti systému
kontroly.
Odhad nákladov a prínosov kontrol v rámci
systému kontroly
Usúdilo sa, že plánované kontroly sú v širšom
zmysle v súlade s vymedzením vnútornej kontroly podľa modelu COSO
vymedzenej ako „proces navrhnutý na poskytnutie primeranej istoty v oblasti
dosahovania cieľov týkajúcich sa efektívnych a účinných operácií,
spoľahlivosti finančného vykazovania a dodržiavania platných
zákonov a iných právnych predpisov“. Náklady na kontroly sa odhadujú na
komplexnom základe s pokrytím všetkých činností, ktoré sa priamo alebo
nepriamo týkajú overovania práv hospodárskych subjektov a správnosti
výdavkov. Ak je to možné, uvádzajú sa podrobne pre rôzne fázy riadenia
a v súlade s opisom plánovaného systému kontroly.
Úpravy zohľadňujúce očakávané
zmeny nového návrhu zahŕňajú údaje pre zosúladenie záujmových
opatrení a ďalších zmluvných prostriedkov nápravy umožňujúcich
nápravné opatrenie v prípade chyby plnenia v oblasti požiadaviek.
Posúdenie očakávanej úrovne rizika
nedodržiavania platných pravidiel
V rámci plánovaného systému kontroly sa bude
očakávaná úroveň rizika nedodržiavania predpisov (vymedzená ako
očakávané riziko chyby zákonnosti a správnosti na úrovni transakcií)
udržiavať pod hodnotou 2 % na viacročnej báze, ale s nižšími nákladmi
vďaka zmierňovaniu frekvencie a vplyvu rizika v dôsledku
dodatočných zavádzaných opatrení.
Očakáva sa, že miera chybovosti sa zníži
vďaka objasneniu platných pravidiel vrátane požiadaviek SMART,
ďalšiemu posilneniu zmluvných prostriedkov nápravy a lepšej harmonizácii
záujmov.
Predpokladá sa, že menšiu časť
rozpočtu tohto programu možno plniť v rámci priameho centralizovaného
hospodárenia (pozri ďalej) prostredníctvom grantov a verejného
obstarávania.
2.2.2.2.  Granty
Informácie o nastavení vnútorného
kontrolného systému
Terajší vnútorný kontrolný rámec vychádza z
vykonávania vnútorných noriem kontroly Komisie, postupov výberu najlepších
projektov a ich transformácie na právne nástroje, projektového a zmluvného
riadenia v celom životnom cykle projektu, kontrol pohľadávok ex ante
vrátane prijatia osvedčení o audite, osvedčovania nákladových
metodológií ex ante, auditov a opráv ex post, ako aj hodnotenia.
Dokumentácia výziev na predloženie návrhov
obsahuje podrobné usmernenia týkajúce sa pravidiel oprávnenosti, a najmä
najčastejších chýb vo vzťahu k zamestnaneckým nákladom. Príjemcovia
sa vyzývajú, aby poskytli dostatočne podrobné informácie o predpokladaných
nákladoch už pri predkladaní návrhu, čím sa umožní overenie ex ante
a zistenie možných chýb alebo nedorozumení a v prípade potreby
uskutočnenie zmien pri vykonávaní alebo úprava dohody o grante. Tým sa
výrazne zlepší právna istota príjemcov a zníži sa riziko chyby.
Kontroly ex post sa budú vykonávať
s cieľom určiť reprezentatívnu priemernú mieru chybovosti, ktorá
sa bude vyskytovať vždy napriek školeniam, kontrolám a opravám ex ante.
Stratégia auditu ex post pre výdavky v rámci programu bude
vychádzať z finančného auditu transakcií v súlade s vymedzením odberu
vzorky podľa menovej jednotky, s doplnením o vzorku na základe
posúdenia rizika. Stratégia auditu ex post týkajúca sa zákonnosti
a správnosti sa doplní o posilnené operačné hodnotenie a stratégiu
proti podvodom.
Odhad nákladov a prínosov kontrol v rámci
systému kontroly
Musí sa nájsť rovnováha medzi zvyšovaním
príťažlivosti programu prostredníctvom znižovania kontrolného
zaťaženia pre príjemcov (zvýšenie dôvery a rizikovosti pomocou paušálneho
financovania, jednorazových platieb a stupníc jednotkových nákladov) na jednej
strane a zabezpečením, aby miera neopravených chýb zostala taká nízka, ako
je logicky možné, na strane druhej.
GR ENTR zavedie nákladovo efektívny systém
vnútornej kontroly, ktorý poskytne primeranú istotu, že riziko chyby je
počas obdobia viacročných výdavkov na ročnom základe v rozsahu
2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť pri uzavretí
viacročných programov reziduálnu mieru chybovosti so zohľadnením
finančného vplyvu všetkých auditov, nápravných a vymáhacích opatrení
čo najbližšie k 2 %.
Cieľom stratégie auditu je poskytnúť
spravodlivú a spoľahlivú predstavu o riziku chyby a účinne a
efektívne preskúmať náznaky podvodu. Kontroly návrhov ex ante pred
podpísaním dohody o grante a objasnenie pravidiel oprávnenosti by nemali
spôsobiť výrazné predĺženie času do uzavretia zmluvy.
Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním každoročne predkladajú
správy o nákladoch a prínosoch kontroly a Komisia predkladá správu
legislatívnemu orgánu v rámci priebežného preskúmania o úrovni nedodržiavania
predpisov, ktorá by sa mohla dosiahnuť.
Posúdenie očakávanej úrovne rizika
nedodržiavania platných pravidiel
A. Terajšie zdroje chýb
Na základe doterajších výsledkov sa
určili opakujúce sa chyby v oblastiach ako:
·
náklady na zamestnancov:
započítanie priemerných alebo rozpočtovaných nákladov (namiesto
skutočných nákladov), nesplnenie povinnosti viesť primerané záznamy o
čase vynaloženom na program, započítanie neoprávnených položiek
(náklady riadiaceho majiteľa MSP),
·
iné priame náklady: k
pravidelným zisťovaným chybám patrí uzatváranie subdodávateľských
zmlúv bez predchádzajúceho povolenia alebo bez dodržania pravidiel výhodného
pomeru medzi kvalitou a cenou atď.,
·
nepriame náklady: v
mnohých prípadov sú nepriame náklady percentuálnym podielom paušálneho
financovania priamych nákladov, a preto je chyba v nepriamych nákladoch úmerná
chybe v priamych nákladoch.
B. Navrhované možnosti zjednodušenia
Program bude využívať výhody opatrení na
zjednodušenie, ktoré sú zahrnuté v trojročnom preskúmaní nariadenia o
rozpočtových pravidlách. V tomto rámci Komisia využije možnosť
prijať opatrenia na zjednodušenie, ako napríklad stupnice jednotkových
nákladov pre riadiacich majiteľov MSP alebo použitie štandardných sadzieb
na zamestnanecké náklady v súlade so zvyčajnými účtovnými
zásadami príjemcov.
C. Príspevok zmien v kontrole k zníženiu
očakávanej úrovne nedodržiavania predpisov
Východiskovým bodom je status quo na
základe doteraz realizovaných auditov grantov v rámci siedmeho rámcového
programu. Na základe predpokladov, že:
·
príjemcovia grantov v rámci budúceho programu
Kopernikus sú podobní príjemcom, ktorí sa zúčastňovali na siedmom
rámcovom programe a že
·
podľa odhadov ide pri jednej tretine zdrojov
chýb o chyby vymenované v uvedenom bode B,
sa očakáva, že opatrenia na zjednodušenie
zahrnuté v nariadení o rozpočtových pravidlách budú viesť k zníženiu
miery chybovosti. Ďalšie zníženie chýb sa očakáva na základe
objasnenia pravidiel oprávnenosti ex ante.
Záver: s prihliadnutím na všetky uvedené
opatrenia je konečným cieľom dosiahnuť reziduálnu mieru
chybovosti na konci životného cyklu čo najbližšie k 2 %.
Tento scenár vychádza z predpokladu, že
opatrenia na zjednodušenie nebudú podliehať podstatným úpravám v
rozhodovacom procese.
2.2.2.3.  Verejné obstarávanie
Rámec vnútornej kontroly vychádzajúci z
vykonávania noriem vnútornej kontroly Komisie, postupy verejného obstarávania
na výber najlepších návrhov a riadenie zmlúv po celý čas projektu/platnosti
zmluvy a kontroly ex ante faktúr a platieb zabránia tomu, aby reziduálne
chyby predstavovali viac ako 2 %.
2.3.      Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce alebo plánované
preventívne a ochranné opatrenia.
V rámci stratégie Komisie pre boj proti
podvodom (CAFS)[23]
a s pomocou úradu OLAF vo forme konzultácií a účasti Siete prevencie a
odhaľovania podvodov v rámci OLAF (FPDNet) navrhlo GR ENTR vlastnú
stratégiu pre boj proti podvodom (Anti Fraud Strategy, AFS), ktorá obsahuje
opatrenia na prevenciu a odhaľovanie podvodov a nezrovnalostí interne, ako
aj v prípade príjemcov a zmluvných strán. Stratégia AFS sa bude každoročne
aktualizovať.
V akčnom pláne stratégie AFS GR ENTR sa
predpokladá, a to najmä v prípade grantov, vytvorenie centrálneho registra
všetkých príjemcov (koordinátorov, partnerov, subdodávateľov a iných
subjektov) a projektov (správ a výkazov nákladov). Táto databáza
v kombinácii s plánovaným získaním kvalitných nástrojov analýzy údajov na
zisťovanie ukazovateľov podvodov alebo tzv. červených
indikátorov do veľkej miery zlepší príslušné kontrolné funkcie a
schopnosti vykonávať audit.
S cieľom zvýšiť znalosti a
kapacity na vykonávanie preventívnych a účinných kontrol sa
v akčnom pláne stratégie AFS GR ENTR predpokladá aj ponuka
špecifických kurzov odbornej prípravy a usmerňovacieho materiálu. Okrem
toho sa pripraví a realizuje aj stratégia kontroly na hodnotenie finančnej
a technickej kapacity príjemcov, ako aj kategorizácia príjemcov podľa
rizík na základe ukazovateľov podvodov, registrácie v nástrojoch IT
a označenia, pokiaľ ide o audity ex ante/ex post.
Okrem toho sa vypracujú aj postupy auditu a
usmernenia pre rizikové audity ex post zamerané na možné prípady
podvodov a nezrovnalostí. Táto stratégia AFS sa takisto lepšie zosúladí s
normami vnútornej kontroly, najmä pokiaľ ide o vykonávanie posudzovania
rizika, ako aj so stratégiami AFS iných GR a subjektov vymenovaných
subdelegovaním.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
Požadované existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Okruh……………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 [1] || 02 01 04 04 – Výdavky na podporu európskeho programu monitorovania Zeme (Kopernikus) || NRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE
 [1] || 020601 – Operačné služby (Kopernikus) || DRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE
 [1] || 020602 – vesmírne pozorovania (Kopernikus) || DRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu na
výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 1 || Inteligentný a inkluzívny rast
 GR pre podnikanie a priemysel ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020601 || Záväzky || (1) || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 ||   || 1,328,191
 Platby || (2) || 29,215 || 195,417 || 188,779 || 197,673 || 207,871 || 266,906 || 231,030 || 11,300 || 1,328,191
 020602 || Záväzky || (1) || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,566 ||   || 2,943,799
 Platby || (2) || 150,785 || 406,608 || 392,796 || 412,159 || 434,790 || 555,362 || 480,717 || 110,582 || 2,943,799
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[24] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010404 ||   || (3) || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 ||   || 19,500
 Rozpočtové prostriedky pre GR Enterprise SPOLU || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 362,933 || 556,370 || 586,267 || 612,632 || 645,561 || 876,870 || 650,847 ||   || 4.291,480
 Platby || = 2 + 2a + 3 || 182,500 || 604,725 || 584,275 || 612,632 || 645,561 || 825,168 || 714,737 || 121,882 || 4.291,480
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v
mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 GR: pre podnikanie a priemysel ||
  Ľudské zdroje || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226
  Ostatné administratívne výdavky || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401
 GR pre podnikanie a priemysel SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
v
mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 367,773 || 561,972 || 592,504 || 618,869 || 651,798 || 883,107 || 657,084 ||   || 4.333,107
 Platby || 187,340 || 610,327 || 590,512 || 618,869 || 651,798 || 831,405 || 720,974 || 121,882 || 4,333,107
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov
–
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Ciele || ROK 2014 || ROK 2015 || ROK 2016 || ROK 2017 || ROK 2018 || ROK 2019 || ROK 2020 || SPOLU
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 Služby || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 || 1,328,191
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Vesmír || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,566 || 2,943,799
 NÁKLADY SPOLU || 360,433 || 553,670 || 583,567 || 609,832 || 642,661 || 873,970 || 647,857 || 4.271,990

3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3
desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226
 Ostatné administratívne výdavky || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5[25] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 || 19,500
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 7,340 || 8,302 || 8,937 || 9,037 || 9,137 || 9,137 || 9,237 || 61,127
3.2.3.2.  Odhadované potreby ľudských
zdrojov
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov
–
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady
sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné
miesto)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  plán pracovných miest Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 02 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 28 || 34 || 39 || 39 || 39 || 39 || 39
 02 01 01 02 (delegácie) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 05 01 (nepriamy výskum) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[26]
 02 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového finančného krytia) || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14 || 14
 02 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 04 yy [27] || - || - || - || - || - || - || - || 0
 - || - || - || - || - || - || - || 0
 02 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – Nepriamy výskum) || - || - || - || - || - || - || -
 02 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – Priamy výskum) || - || - || - || - || - || - || -
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) || - || - || - || - || - || - || -
 SPOLU || 42 || 48 || 53 || 53 || 53 || 53 || 53
Požadované potreby
ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na
riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade
potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v
rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od
rozpočtových obmedzení.
Súčasné
ľudské zdroje v roku 2013 predstavujú 29 pracovníkov s plným pracovným
časom (17 plánovaných pracovných miest a 12 externých zamestnancov):
Progresívne zvýšenie na 53 pracovníkov s plným pracovným časom (+ 22
plánovaných pracovných miest a + 2 externí pracovníci) by sa mali obsadiť
takto: Po revízii všetkých existujúcich dohôd o delegovaní z roku 2016 je
potrebné opätovne posúdiť pridelené zdroje, aby sa zabezpečilo, že
ciele možno splniť s personálom, ktorý je k dispozícii. Údaje za roky 2016
– 2019 sú orientačné a možno ich upraviť.
–
Z 22 dodatočných plánovaných pracovných miest
(EPP) by sa osem miest obsadilo presunmi v rámci riaditeľstva G v GR pre
podnikanie a priemysel (plánuje sa reorganizácia s cieľom zlúčiť
činnosti týkajúce sa politiky v oblasti kozmického priestoru a
činnosti v oblasti výskumu a vývoja), ďalšie štyri plánované pracovné
miesta by sa obsadili presunmi v rámci GR pre podnikanie a priemysel. Zvyšných
desať dodatočných plánovaných pracovných miest sa musí obsadiť
zo zdrojov Komisie určených na presun a/alebo vyslanými pracovníkmi (mis à
disposition) z GR zapojených do programu Kopernikus, ako sa plánovalo v
rozhodnutí Komisie o vytvorení úradu GMES z roku 2006 [C(2006) 673]. Predloží
sa návrh na úpravu tohto rozhodnutia.
–
Pokiaľ ide o externých pracovníkov: Dve
dodatočné FTE požadované pre rok 2014 sa obsadia prostredníctvom
vnútorných presunov a v prípade potreby možno po revízii v roku 2016
požiadať o dodatočné zdroje, ktoré sa pridelia GR pre podnikanie a
priemysel v rámci ročného postupu prideľovania.
Opis úloh, ktoré sa majú
vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || – príprava a monitorovanie plnenia programu vrátane vymedzenia požiadaviek na používateľov, – výber delegovaných orgánov, – rokovanie o dohodách o delegovaní (šesťnásobný rast), – dohľad nad delegovanými subjektmi (štvornásobný rast), – monitorovanie plnenia rozpočtu nepriamym spôsobom, – poskytovanie analýzy právneho a regulačného rámca na podporu procesu politického rozhodovania, – zabezpečenie súladu navrhnutých riešení s platnými pravidlami, – zaručenie riadneho finančného hospodárenia a dokončenie finančných transakcií spojených s riadením zmlúv, – vykonávanie činností požadovaných na účely zabezpečenia účinnej kontroly nákladov, – vykonávanie následných činností súvisiacich s medzinárodnou spoluprácou a rokovanie o medzinárodných dohodách, – monitorovanie bezpečnostných aspektov programu Kopernikus, – udržiavanie vzťahov s členskými štátmi, najmä zložky in situ, – posúdenie a zmierňovanie rizík (súvisiacich s finančným rizikom vyššieho krytia), – vzťahy s Európskym parlamentom a Radou podľa článkov 58, 60 a 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách, – predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a vzťahy s úradom OLAF a Dvorom audítorov, – politika v oblasti údajov a jej presadzovanie všetkými zainteresovanými stranami, – podpora využívania zo strany používateľov v členských štátoch.
 Externí zamestnanci || podpora úloh uvedených vyššie.
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
þ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom
–
¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo
viacročnom finančnom rámci
–
¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[28]
3.2.5.     Príspevky od tretích strán
–
¨ Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami

–
þ Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami,
ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
–
¨ Program bude otvorený účasti tretích strán, ale zatiaľ
nebola uzatvorená formálna dohoda
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
þ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy
–
¨ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v
mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[29]
 Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
.
[1]               COM(2012) 42 final z 8. februára
2012.
[2]               KOM(2005) 565 v konečnom znení z 10. novembra 2005.
[3]               KOM(2008) 748 v konečnom znení z 11. decembra 2008.
[4]               KOM (2009) 223 v konečnom znení z 20. mája 2009. Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady
č. 911/2010 z 22. septembra 2010 o európskom programe
monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013)
– Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 1.
[5]               KOM(2009) 589 v konečnom znení z 28. októbra 2009.
[6]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[7]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[8]               KOM(2005) 565 v konečnom
znení z 10. novembra 2005.
[9]               Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 1.
[10]             Ú. v. EÚ L 108, 25.4.2007, s. 1.
[11]             Ú. v. EÚ L , s.
[12]             Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.
[13]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[14]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[15]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[16]             COM(2013) 108 final z 28.2.2013.
[17]             V
súčasnosti nemajú európski tvorcovia politík k dispozícii predovšetkým
informácie dostatočnej kvality zozbierané na európskej a celosvetovej
úrovni.
[18]             Pozri napríklad „Next generation innovation policy, the future
of EU innovation policy to support
market growth“ (Inovačná politika
budúcej generácie, budúca inovačná politika EÚ na podporu trhového rastu),
CEPS a Ernst & Young, 2011.
[19]             Európsky vesmírny priemysel v roku 2010, ASD-Eurospace,
15. vydanie, jún 2011.
[20]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[22]             COM(2011) 873 v konečnom znení.
[23]             COM(2011) 376, 24.6.2011.
[24]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[25]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[26]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného zamestnávania („Intérimaire“);
PED = pomocný expert v delegácii („Jeune Expert en Délégation“); MZ =
miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[27]             V rámci
stropu pre externých zamestnancov financovaných z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).).
[28]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[29]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.