				|

		52012PC0111

			Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz kyseliny šťaveľovej s pôvodom v Indii a Čínskej ľudovej republike /* COM/2012/0111 final - 2012/0050 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           Kontext návrhu
·      Dôvody a ciele návrhu
Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia
Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred
dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho
spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“),
v antidumpingovom konaní týkajúcom sa dovozu kyseliny
šťaveľovej s pôvodom v Indii a Čínskej ľudovej
republike.
·      Všeobecný kontext
Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania
základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v
súlade s hmotnoprávnymi a procesnoprávnymi požiadavkami stanovenými v základnom
nariadení.
·      Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1043/2011, ktorým
sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz kyseliny
šťaveľovej s pôvodom v Indii a v Čínskej ľudovej republike
·      Súlad s inými politikami a cieľmi Únie
Neuplatňuje sa.
2.           Konzultácie so
zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu
·      Konzultácie so zainteresovanými stranami
Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka,
mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade
s ustanoveniami základného nariadenia.
·      Získavanie a využívanie expertízy
Externá expertíza nebola potrebná.
·      Posúdenie vplyvu
Tento návrh je výsledkom vykonávania základného
nariadenia.
Základné nariadenie neobsahuje ustanovenia o
všeobecnom posúdení vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa
musia posúdiť.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·      Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Pripojený návrh nariadenia Rady sa zakladá na
konečných zisteniach o dumpingu, ujme, príčinných súvislostiach
a záujme Únie. Navrhuje sa preto, aby Rada prijala pripojený návrh
nariadenia, ktoré by sa malo uverejniť najneskôr 20. apríla 2012.
·      Právny základ
Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra
2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú
členmi Európskeho spoločenstva.
·      Zásada subsidiarity
Návrh patrí do výlučnej právomoci Európskej
únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto
dôvodov:
Forma opatrenia je opísaná v uvedenom
základnom nariadení a neumožňuje prijímanie rozhodnutí členskými
štátmi.
Uvedenie toho, ako sa finančná a
administratívna záťaž EÚ, národných vlád, regionálnych a miestnych
orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej
úrovni, primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje.
·      Výber nástrojov
Navrhované nástroje: nariadenie.
Iné prostriedky by neboli primerané z tohto
dôvodu:
Iné prostriedky by neboli primerané, pretože
základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.
2012/0050 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY
ktorým sa ukladá konečné antidumpingové
clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na
dovoz kyseliny šťaveľovej s pôvodom v Indii a Čínskej
ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z
krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1]
(ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila
Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
5.           POSTUP
5.1.        Dočasné opatrenia
(1)       Komisia nariadením (EÚ)
č. 1043/2011[2]
(ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové
clo na dovoz kyseliny šťaveľovej s pôvodom v Indii a Čínskej
ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“). Dočasné
antidumpingové clo sa pohybovalo v rozpätí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)       Konanie sa začalo na
základe podnetu podaného dňa 13. decembra 2010 Európskou radou pre
chemický priemysel (European Chemical Industry Council, CEFIC) v mene
spoločnosti Oxaquim S.A. (ďalej len „navrhovateľ“), ktorá
predstavuje väčšinový podiel, v tomto prípade viac ako 25 % celkovej
výroby kyseliny šťaveľovej v Únii.
(3)       Ako sa stanovuje v odôvodnení
9 dočasného nariadenia, prešetrovanie dumpingu a ujmy sa vzťahovalo
na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2010 (ďalej len „obdobie
prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska
posúdenia ujmy sa týkalo obdobia od 1. januára 2007 do konca obdobia
prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“).
5.2.        Následný postup
(4)       Po zverejnení základných
skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení
dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „dočasné
zverejnenie“), viacero zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje
stanoviská k dočasným zisteniam. Stranám, ktoré o to požiadali, bola
poskytnutá možnosť vypočutia. Jeden vyvážajúci výrobca z Indie
požiadal o vypočutie úradníkom pre vypočutie z Generálneho
riaditeľstva pre obchod a bolo mu vyhovené.
(5)       Komisia pokračovala
v získavaní informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje
konečné zistenia.
(6)       V odôvodnení 150
dočasného nariadenia boli čínske spoločnosti, ktoré sa ešte
neprihlásili a ktoré sa domnievajú, že by pre ne malo byť stanovené
individuálne clo, vyzvané, aby sa do 10 dní od uverejnenia prihlásili. Žiadna
čínska spoločnosť tak neurobila.
(7)       Všetky strany boli následne
informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých
sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla
na dovoz kyseliny šťaveľovej s pôvodom v Indii a
ČĽR a výber s konečnou platnosťou súm získaných
prostredníctvom dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“).
Všetkým stranám bola poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli predložiť
pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia.
(8)       Ústne a písomné pripomienky
predložené zainteresovanými stranami sa posúdili a v prípade
vhodnosti aj zohľadnili.
5.3.        Strany, ktorých sa konanie
týka
(9)       Keďže neboli predložené
žiadne pripomienky v súvislosti so stranami, ktorých sa konanie týka,
odôvodnenia 3 až 8 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
6.           PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ
VÝROBOK
6.1.        Príslušný výrobok
(10)     Príslušným výrobkom, ako je
opísaný v odôvodneniach 10 a 11 dočasného nariadenia, je kyselina
šťaveľová, či už v dihydrátovej (číslo CUS 0028635-1 a
číslo CAS 6153-56-6) alebo bezvodej forme (číslo CUS 0021238-4
a číslo CAS 144-62-7), či už vo vodnom roztoku alebo v inej
forme, v súčasnosti zaradená pod číselný znak KN ex 2917 11 00 a s
pôvodom v Indii alebo ČĽR.
(11)     Existujú dva druhy kyseliny
šťaveľovej: nerafinovaná kyselina šťaveľová a rafinovaná
kyselina šťaveľová. Rafinovaná kyselina šťaveľová, ktorá sa
vyrába v ČĽR, avšak nie v Indii, sa vyrába purifikačným procesom
z nerafinovanej kyseliny šťaveľovej, ktorého cieľom je z nej
odstrániť železo, chloridy, stopy kovov a iné nečistoty.
(12)     Kyselina šťaveľová
nachádza širokú škálu uplatnenia, napr. ako redukčné a bieliace
činidlo, vo farmaceutickej syntéze a pri výrobe chemických látok.
6.2.        Podobný výrobok
(13)     Zisťovaním sa preukázalo,
že kyselina šťaveľová vyrábaná a predávaná v Únii výrobným
odvetvím Únie, kyselina šťaveľová vyrábaná a predávaná na
domácom trhu v Indii a v ČĽR a kyselina
šťaveľová dovážaná do Únie z Indie a ČĽR, má
v zásade tie isté základné fyzikálne a chemické vlastnosti a je
určená na to isté základné konečné použitie.
(14)     Keďže v tejto
súvislosti neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa príslušného výrobku
alebo podobného výrobku, odôvodnenia 10 až 13 dočasného
nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.           DUMPING
7.1.        India
7.1.1.     Predbežná poznámka
(15)     V odôvodnení 14 dočasného nariadenia Komisia uvádza, že
jeden indický vyvážajúci výrobca sa nemôže považovať za spolupracujúcu
stranu a v súlade s tým boli zistenia týkajúce sa tejto spoločnosti
založené na dostupných skutočnostiach, ako je stanovené v článku
18 základného nariadenia.
(16)     Po zverejnení dočasných
zistení, spoločnosť Star Oxhochem Pvt. Ltd poskytla dodatočné
vysvetlenia a objasnenia, pokiaľ ide o informácie, ktoré už v rámci
prešetrovania predložila. Požiadala aj o vypočutie Komisiou a úradníkom
pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod.
Spoločnosť tvrdila, že vzhľadom na to, že predložila vyplnený
dotazník a že útvary Komisie navštívili jej priestory a tiež na poskytnuté
dodatočné vysvetlenia a objasnenia by nebolo vhodné, aby sa s ňou
naďalej zaobchádzalo ako s vyvážajúcimi vývozcami, ktorí pri prešetrovaní
nijako nespolupracovali.
(17)     Vzhľadom na uvedené,
najmä na poskytnuté dodatočné vysvetlenia a objasnenia, sa útvary Komisie
domnievajú, že môžu použiť časť pôvodných informácií, konkrétne
údaje týkajúce sa vývozných cien, keďže sa zistilo, že sú spoľahlivé.
Z uvedených úvah vyplýva, že dočasné zistenia stanovené v odôvodnení 14
dočasného nariadenia sa zachovávajú iba čiastočne a zistenia v
súvislosti s touto spoločnosťou sa zakladajú na dostupných
skutočnostiach a čiastočne na jej vlastných vývozných cenách v
súlade s článkom 18 ods. 1 a ods. 3 základného nariadenia.
7.1.2.     Normálna hodnota
(18)     V súvislosti s metodikou
výpočtu normálnej hodnoty pre Indiu neboli predložené žiadne pripomienky.
V súlade s tým sa v súvislosti so spolupracujúcou spoločnosťou
potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 15 až 18 dočasného nariadenia.

(19)     Pokiaľ ide o
spoločnosť Star Oxochem a vzhľadom na uvedené zistenia
(odôvodnenia 16 a 17), normálna hodnota bola stanovená na základe dostupných
skutočností v súlade s článkom 18 ods. 1 základného nariadenia.
V súlade s tým sa normálna hodnota pre túto spoločnosť zakladá na
váženom priemere reprezentatívneho množstva domáceho predaja vykonaného druhou
spolupracujúcou spoločnosťou Punjab Chemicals.
7.1.3.     Vývozná cena
(20)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne pripomienky, stanovenie vývoznej ceny, ako sa uvádza v
odôvodnení 19 dočasného nariadenia, sa týmto v súvislosti
so spoločnosťou Punjab Chemicals potvrdzuje.
(21)     Vzhľadom na závery
stanovené v odôvodneniach 16 a 17, vývozná cena pre spoločnosť Star
Oxochem sa na základe článku 2 ods. 8 základného nariadenia stanovuje na
základe cien skutočne zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi
za príslušný výrobok pri vývoze do Únie.
7.1.4.     Porovnanie
(22)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne pripomienky týkajúce sa porovnania normálnej hodnoty a
vývozných cien, odôvodnenia 20 a 21 dočasného nariadenia sa
v súvislosti s vyvážajúcim výrobcom Punjab Chemicals potvrdzujú.
(23)     Pokiaľ ide o
spoločnosť Star Oxochem, vykonali sa úpravy v súlade s článkom 2
ods. 10 základného nariadenia na základe overených zohľadnených rozdielov
vo faktoroch ovplyvňujúcich ceny a cenové porovnanie spoločnosti
Punjab Chemicals.
7.1.5.     Dumpingové rozpätie
(24)     Pokiaľ ide o
spolupracujúceho výrobcu, neboli predložené žiadne pripomienky v súvislosti s
dočasnými zisteniami Komisie. Preto sa dumpingové rozpätie uvedené
v odôvodneniach 22 a 23 dočasného nariadenia týmto potvrdzuje.
(25)     Pokiaľ ide o
spoločnosť STAR Oxochem a vzhľadom na uvedené, dumpingové
rozpätie, vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 31,5
%.
(26)     Vzhľadom
na to, že miera spolupráce zo strany Indie bola nízka (nižšia než 80 %),
dočasne sa usúdilo, že najvhodnejšou metódou stanovenia dumpingového
rozpätia pre celú krajinu je transakcia spolupracujúcej strany, ktorá
predstavuje najväčšiu úroveň dumpingu. Táto transakcia nie je
výnimočná z hľadiska množstva ani ceny, a preto sa pokladá za
reprezentatívnu vzorku, na základe ktorej sa stanoví zodpovedajúci a primeraný
výsledok, pokiaľ ide o dumpingové rozpätie stanovené pre spolupracujúceho
výrobcu.
(27)     Vzhľadom na uvedené sa
týmto potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 24 a 25 dočasného
nariadenia.
(28)     Na základe toho sú
konečné dumpingové rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici
Únie, clo nezaplatené, pre Indiu takéto:
 Spoločnosť || Konečné dumpingové rozpätie
 Punjab Chemicals and Crop Protection Limited || 22.8%
 Star Oxochem Pvt. Ltd || 31.5%
 Všetky ostatné spoločnosti || 43.6%
7.2.        Čínska ľudová
republika
7.2.1.     Trhovohospodárske zaobchádzanie
(THZ) / Individuálne zaobchádzanie (IZ)
(29)     Ako sa stanovuje v
dočasnom nariadení, jedna skupina čínskych spoločností požiadala
o THZ, prípadne – ak jej nebude udelené THZ – o IZ, pričom iná skupina
čínskych spoločností požiadala iba o IZ. Ako sa uvádza v
odôvodneniach 26 až 32 dočasného nariadenia, žiadosť o THZ bola
zamietnutá a obidvom skupinám spoločností sa dočasne udelilo IZ.
(30)     V súvislosti s týmito
dočasnými zisteniami neboli predložené žiadne pripomienky, a preto sa
odôvodnenia 26 až 32 dočasného nariadenia týmto potvrdzujú.
7.2.2.     Analogická krajina
(31)     Neboli doručené žiadne
pripomienky týkajúce sa dočasného výberu analogickej krajiny. V súlade s
tým sa potvrdzujú odôvodnenia 33 a 34 dočasného nariadenia.
7.2.3.     Normálna
hodnota
(32)     V dočasnom nariadení bolo
vysvetlené, že Komisia stanovila osobitné normálne hodnoty pre nerafinovanú
kyselinu šťaveľovú aj rafinovanú kyselinu šťaveľovú.
Kým normálna hodnota, pokiaľ ide o nerafinovanú kyselinu
šťaveľovú, bola určená na základe normálnej hodnoty stanovenej
pre Indiu, normálna hodnota, pokiaľ ide o rafinovanú kyselinu
šťaveľovú, ktorá sa nevyrába v Indii, bola vypočítaná na základe
výrobných nákladov na indickú nerafinovanú kyselinu šťaveľovú,
upravených o zvýšenie 12 %, ktorým sa zohľadňujú dodatočné
výrobné náklady, predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len
„PVA náklady“) a zisk.
(33)     Obidvaja spolupracujúci
výrobcovia z Číny namietli proti zvýšeniu dodatočných výrobných
nákladov o 12 %, pričom tvrdili, že tieto dodatočné náklady neboli
nikdy Komisiou overené a zdá sa, že sú len približným odhadom založeným na
metodike, o ktorej neboli informované v rámci dočasného zverejnenia. Jeden
z vyvážajúcich výrobcov tvrdil, že dodatočné výrobné náklady odhadol len
na úroveň 5 %, hoci toto tvrdenie nepodložil žiadnym podporným dôkazom.
(34)     Poukazuje sa na
skutočnosť, že uvedené zvýšenie sa stanovilo na základe informácií
poskytnutých samotnými spolupracujúcimi čínskymi vyvážajúcimi výrobcami.
Po prvé sa pripomína, že tá istá spoločnosť, ktorá teraz uvádza, že
dodatočné výrobné náklady sú len na úrovni približne 5 %, pôvodne vo
svojom formulári žiadosti o THZ/IZ jasne uviedla dodatočné náklady na
úrovni 10 – 15 %. Po druhé, počas overovacích návštev v priestoroch
spoločností, obidvaja spolupracujúci výrobcovia potvrdili, že
dodatočné náklady na výrobu rafinovanej kyseliny šťaveľovej v
porovnaní s nerafinovanou kyselinou šťaveľovou boli v rozmedzí 10 – 12
%. Po tretie, túto úroveň dodatočných výrobných nákladov v rozmedzí 10
– 12 % potvrdili aj výpočty výrobného odvetvia Únie. Vzhľadom na
informácie poskytnuté spolupracujúcimi výrobcami sa zvýšenie o 12 % považovalo za
primerané.
(35)     Keďže neboli predložené
žiadne podložené informácie alebo podporné dôkazy opodstatňujúce zvýšenie
na nižšej úrovni, zistenia uvedené v odôvodneniach 35 až 37 dočasného
nariadenia sa týmto potvrdzujú.
7.2.4.     Vývozná cena
(36)     Obidvom vyvážajúcim výrobcom z
ČĽR bolo udelené IZ, ich vývozné ceny sa preto stanovili na základe
skutočne zaplatených alebo splatných cien prvým nezávislým zákazníkom v
Únii v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia.
(37)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, odôvodnenie 38 dočasného
nariadenia sa týmto potvrdzuje.
7.2.5.     Porovnanie
(38)     Jeden zo spolupracujúcich
výrobcov tvrdil, že výdavky na PVA jeho prepojeného obchodníka a provízie by
nemali byť odrátané z vývoznej ceny ako úprava podľa článku 2
ods. 10 písm. i) základného nariadenia. Výrobca uviedol, že priame predajné
náklady jeho prepojeného obchodníka sa už z vývoznej ceny odrátali, aby sa
dosiahla cena zo závodu s cieľom porovnania s normálnou hodnotou na rovnakom
základe.
(39)     Výrobca argumentoval, že jeho
prepojený obchodník je dcérska spoločnosť v jeho 100 %
vlastníctve, a vzhľadom na stratégiu distribúcie zisku z vývozu v rámci
skupiny si neúčtoval žiadnu províziu. Okrem toho podľa
spoločnosti zostávajúce PVA výdavky predstavovali kombinované náklady na
prevádzku spoločnosti a neboli výdavkami priamo spojenými s predajom, a
preto by nemali byť odrátané z vývoznej ceny.
(40)     V článku 2 ods. 10 písm.
i) základného nariadenia sa uvádza, že provízie znamenajú aj prirážku, ktorú
dostane obchodník, ak sú funkcie takéhoto obchodníka rovnaké, ako sú funkcie
zástupcu, ktorý vykonáva prácu za províziu. Preto nie je dôležité, či
provízia bola skutočne zaplatená alebo nie. Dôležité je, či obchodník
uskutočnil ďalší predaj tovaru s prirážkou a či funkcie
obchodníka sú rovnaké, ako sú funkcie zástupcu.
(41)     Z dôkazov v spise získaných
pred inšpekciou obchodnej spoločnosti, a počas nej, vyplýva, že
obchodník počas OP predával kyselinu šťaveľovú vyrábanú
prepojeným výrobcom zákazníkovi v EÚ. V rovnakom čase tiež výrobca vyvážal
priamo rovnakému zákazníkovi v EÚ. Prepojený obchodník teda duplikoval snahu
výrobcu prostredníctvom iných zamestnancov v inej kancelárii v inom meste,
čím mu vznikali vlastné náklady, ktoré sa odrážajú v jeho vývoznej cene.
(42)     Z dôkazov v spise tiež jasne
vyplýva, že obchodná spoločnosť nakúpila vyvážaný tovar od
prepojeného vyvážajúceho vývozcu a uskutočnila jeho ďalší predaj, s
prirážkou, vo svojom vlastnom mene po tom, čo sama ukončila rokovania
o cene s konečným nezávislým zákazníkom.
(43)     Boli tiež získané dôkazy
týkajúce sa obchodnej spoločnosti, ktorá vykonáva funkcie rovnaké, ako sú
funkcie zástupcu. Z týchto dôkazov vyplýva, že výrobca predával značné
objemy príslušného výrobku priamo do EÚ a zároveň vyvážal do EÚ
prostredníctvom svojej prepojenej obchodnej spoločnosti. Iba približne
jedna tretina predaja do EÚ bola uskutočnená prostredníctvom tejto
prepojenej spoločnosti. Obchodník takisto uskutočňoval ďalší
predaj kyseliny šťaveľovej od neprepojených výrobcov. Z dôkazov v
spise vyplýva, že viac než polovica nákupu kyseliny šťaveľovej
obchodníka bola od neprepojených dodávateľov a menej než polovica jeho
nákupu od jeho prepojeného výrobcu.
(44)     Obchodník sa preto nemohol
považovať za vnútorné oddelenie predaja na vývoz vyrábajúceho vývozcu
napriek jeho prepojeniu s vyvážajúcim výrobcom.
(45)     Z predložených a overených
dôkazov tiež jasne vyplýva, že obchodník platí za tovar dodaný prepojeným
vyvážajúcim výrobcom až po tom, ako zákazník v EÚ zaplatí tomuto obchodníkovi.
Finančné riziko preto znáša výrobca a nie obchodník.
(46)     Preto sa usúdilo, že tento
obchodník vykonáva podobné funkcie, ako sú funkcie zástupcu, ktorý vykonáva
prácu za províziu. V súlade s tým sa tvrdenie, že by sa nemali vykonať
žiadne úpravy v súvislosti s províziou podľa článku 2 ods. 10 písm.
i) zamieta.
(47)     Nemôže sa prijať ani
tvrdenie, že PVA výdavky by sa nemali brať do úvahy, keďže
nezahŕňajú priame predajné výdavky. Takéto režijné náklady majú dopad
na štruktúru nákladov spoločnosti, a preto ovplyvňujú vývoznú cenu. Z
tohto dôvodu bola časť týchto nákladov z vývoznej ceny odrátaná, aby
sa umožnilo spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny (na
základe ceny zo závodu). Toto tvrdenie bolo zamietnuté.
(48)     Provízia bola stanovená skôr
na základe ziskového rozpätia neprepojeného dovozcu z EÚ ako na základe
skutočnej prirážky obchodníka, ktorá bola podstatne vyššia. Táto metodika
sa považovala za primeranejšiu ako použitie skutočnej prirážky založenej
na vnútorných transferových cenách, ktoré neodrážajú skutočné podmienky na
trhu.
(49)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa porovnania normálnej
hodnoty a vývoznej ceny, odôvodnenia 39 až 44 dočasného nariadenia sa
týmto potvrdzujú.
7.2.6.     Dumpingové rozpätia
Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov
(50)     Jedna skupina vyvážajúcich
výrobcov tvrdila, že individuálne dumpingové rozpätia by sa mali stanoviť
osobitne pre nerafinovanú kyselinu šťaveľovú a osobitne pre
rafinovanú kyselinu šťaveľovú. Tvrdili, že hoci dumpingové rozpätia
boli stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s
váženou priemernou vývoznou cenou príslušného výrobku podľa typu,
stanovilo sa jedno spoločné dumpingové rozpätie pre obidva typy kyseliny
šťaveľovej. Podľa nich by bolo primeranejšie stanoviť
dumpingové rozpätie pre každý typ kyseliny šťaveľovej, keďže
skupina sa skladá z dvoch výrobných spoločností, z ktorých jedna vyrába
rafinovanú kyselinu šťaveľovú a druhá vyrába nerafinovanú kyselinu
šťaveľovú.
(51)     Nerafinovanú kyselinu
šťaveľovú je možné nahradiť rafinovanou kyselinou
šťaveľovou. Obidva typy kyseliny šťaveľovej patria pod
rovnaký číselný znak KN a rôzne typy nie je možné od seba ľahko
odlíšiť. Čistota kyseliny šťaveľovej je rovnaká, rozdiel je
v obsahu iných výrobkov v zostávajúcom „odpadovom“ výrobku. Keďže obidva
typy spadajú pod vymedzenie príslušného výrobku, v súlade so zvyčajnou
praxou bolo stanovené jedno dumpingové rozpätie. Vzhľadom na výrazný cenový
rozdiel medzi týmito dvoma typmi a ťažké rozlišovanie medzi nimi,
individuálne dumpingové rozpätia pre rafinovanú a nerafinovanú kyselinu
šťaveľovú by viedli k zvýšenému riziku obchádzania. Žiadosť o
individuálne dumpingové rozpätia pre rafinovanú a nerafinovanú kyselinu
šťaveľovú sa zamieta a dumpingové rozpätia, ako boli stanovené v
odôvodneniach 45 a 46 dočasného nariadenia sa potvrdzujú.
(52)     Nakoniec, rovnaká skupina
vyvážajúcich výrobcov namietala voči rôznym dumpingovým rozpätiam
stanoveným pre dve skupiny vyvážajúcich výrobcov z ČĽR a požiadala o
objasnenie metodiky výpočtu a klasifikácie rafinovanej a nerafinovanej
kyseliny šťaveľovej vzhľadom na rozdiel v dumpingových
rozpätiach zistený medzi dvoma skupinami vývozcov.
(53)     Pokiaľ ide o obidve
skupiny vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, bola použitá rovnaká metodika a
vážená priemerná vývozná cena príslušného výrobku zahŕňa rafinovanú
aj nerafinovanú kyselinu šťaveľovú. Vysvetlenie odlišných
dumpingových rozpätí teda jednoducho spočíva v relatívnej váhe vývozu príslušných
typov, keďže rafinovaná kyselina šťaveľová sa zvyčajne
predáva za vyššiu cenu než nerafinovaná kyselina šťaveľová.
(54)     Konečné dumpingové
rozpätia vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, sú:
 Spoločnosť || Konečné dumpingové rozpätie
 Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced material Co., Ltd || 37.7%
 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd || 14.6%
Pre všetkých ostatných nespolupracujúcich
vyvážajúcich výrobcov
(55)     Vzhľadom
na to, že neboli predložené iné pripomienky týkajúce sa dumpingových rozpätí,
odôvodnenia 47 a 48 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
(56)     Na základe toho sa s
konečnou platnosťou stanovuje úroveň dumpingu pre celú krajinu
vo výške 52,2 % ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, a odôvodnenie 49
dočasného nariadenia sa týmto potvrdzuje sa.
8.           UJMA
8.1.        Výroba
v Únii a výrobné odvetvie Únie
(57)     Vyvážajúci výrobca tvrdil, že
odkaz na dvoch výrobcov z Únie, ktorí tvoria výrobné odvetvie Únie, v
odôvodneniach 50 a 51 dočasného nariadenia (navrhovateľ a druhý,
nespolupracujúci výrobca) neodráža pravdivo situáciu týkajúcu sa
makroekonomických ukazovateľov. Rovnako sa tvrdilo, že na údaje týkajúce
sa nespolupracujúceho výrobcu, ako aj na údaje od tretieho výrobcu z Únie,
ktorý prestal vyrábať kyselinu šťaveľovú, by sa nemalo
prihliadať a nemali by byť zahrnuté ani v niektorých
makroukazovateľoch (pozrie odôvodnenia 72, 74 a 78 dočasného
nariadenia). Po prvé, týmto sa potvrdzuje, že na rozdiel od toho, čo sme
uviedli v odôvodneniach 50 a 51 dočasného nariadenia, v skutočnosti
počas posudzovaného obdobia v Únii existovali traja výrobcovia príslušného
výrobku, ktorí tvorili výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1
základného nariadenia, ktoré predstavuje 100 % výroby Únie. Po druhé, tvrdenie,
že na údaje týkajúce sa nespolupracujúceho výrobcu a tretieho výrobcu z Únie,
ktorý ukončil svoju činnosť v roku 2008, by sa nemalo
prihliadať sa zamieta, keďže na účely analýzy ujmy sú potrebné
všetky známe údaje týkajúce sa posudzovaného obdobia, aby sa dosiahol čo
najlepší obraz o hospodárskej situácii výrobného odvetvia Únie, ako sa
predpisuje v článku 4 ods. 1 základného nariadenia.
(58)     Ten istý vyvážajúci výrobca
tiež tvrdil, že dôvody, pre ktoré tento tretí výrobca ukončil svoju výrobu
podobného výrobku, sa počas prešetrovania riadne nepreskúmali. Táto vec
však počas prešetrovania preskúmaná bola a spoločnosť jednoducho
uviedla, že výrobu podobného výrobku ukončila z „vnútorných dôvodov“ bez
toho, aby poskytla akékoľvek ďalšie vysvetlenie. Okrem toho jeden
vyvážajúci výrobca sa s týmto vysvetlením stotožnil a tvrdil, že dôvodom
rozhodnutia ukončiť výrobu neboli údajné dumpingové praktiky
vyvážajúcich výrobcov z Číny, čo je v rozpore s informáciami, ktoré poskytol
navrhovateľ vo verzii podnetu, ktorá nemá dôverný charakter, v ktorej
uviedol, že „[spoločnosť] navždy ukončila výrobu a zatvorila
výrobné zariadenie kvôli agresívnemu dumpingu z Číny a Indie“. Vyvážajúci
výrobca však neposkytol žiadne iné informácie, pokiaľ ide o údajné údaje o
výrobe týkajúce sa tohto tretieho výrobcu z Únie. Táto záležitosť teda
nespochybňuje skutočnosť, že údaje týkajúce sa tohto tretieho
výrobcu z EÚ by sa mohli použiť v súčasnom prešetrovaní.
(59)     Ďalší vyvážajúci výrobca
tvrdil, že minimálna hranica reprezentatívnosti na začiatku prešetrovania
sa riadne nezverejnila a v skutočnosti nebola splnená. Ako sa uvádza v
odôvodnení 2 dočasného nariadenia, navrhovateľ predstavoval viac než 25
% celkovej výroby kyseliny šťaveľovej v Únii a pred prešetrovaním
voči tomuto tvrdeniu nenamietal žiadny výrobca. V spise, ktorý nemá
dôverný charakter, sumarizujúcom výsledky preskúmania reprezentatívnosti vo
fáze začatia prešetrovania bola k dispozícii informačná poznámka.
Okrem toho analýza ujmy vykonaná v súlade s článkom 4 ods. 1 základného
nariadenia sa vzťahovala na podstatnú časť výrobného odvetvia
Únie.
(60)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa vymedzenia výroby Únie a
výrobného odvetvia Únie, odôvodnenia 50 a 51 dočasného nariadenia sa týmto
potvrdzujú, s prihliadnutím na objasnenie v odôvodnení 57.
8.2.        Stanovenie relevantného trhu
Únie
(61)     Vyvážajúci výrobca tvrdil, že
na použitie kyseliny šťaveľovej na vlastnú spotrebu by sa pri
stanovovaní niektorých ukazovateľov ujmy nemalo prihliadať a v každom
prípade by sa mal ku všetkým ukazovateľom ujmy uplatňovať
rovnaký, konzistentný prístup. V odôvodneniach 52, 53 a 55 dočasného
nariadenia sa však v súlade so základným nariadením vysvetlilo oddelenie trhu
na vlastnú spotrebu a voľného trhu, pričom analýza sa zamerala najmä
na voľný trh, aj keď v stanovení niektorých ukazovateľov ujmy
boli zahrnuté používanie na voľnom trhu ako aj používanie na vlastnú
spotrebu, ako sa uviedlo v odôvodnení 55. Niektoré ukazovatele ujmy je
skutočne možné preskúmať iba vzhľadom na použitie podobného
výrobku na voľnom trhu, keďže vzhľadom na samotnú povahu predaja
na vlastnú spotrebu, tieto ukazovatele môžu byť deformované vzťahom
medzi predávajúcim a kupujúcim. Toto tvrdenie sa preto zamieta.
(62)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa stanovenia relevantného
trhu Únie, odôvodnenia 52 až 55 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
8.3.        Spotreba v Únii
(63)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, odôvodnenia 56
až 58 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
9.           Dovoz z príslušných
krajín
9.1.        Súhrnné posúdenie účinkov
príslušného dovozu
(64)     Keďže neboli predložené
žiadne pripomienky týkajúce sa súhrnného posúdenia účinkov príslušného
dovozu, odôvodnenia 59 až 62 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
9.2.        Objem a podiel na trhu
dumpingového dovozu z príslušných krajín
(65)     Keďže
neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce objemu a podielu na trhu dovozu z
príslušných krajín, odôvodnenia 63 a 64 dočasného nariadenia sa týmto
potvrdzujú.
9.3.        Cena dumpingového dovozu
a cenové podhodnotenie
(66)     Ako sa uvádza v odôvodnení 144
dočasného nariadenia, vo výpočte rozpätia ujmy boli priemerné vývozné
ceny spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov v ČĽR a Indii náležite
upravené o dovozné náklady a clo. Vyvážajúci výrobca však tvrdil, že Komisia do
výpočtu rozpätia ujmy úplne nezapočítala úpravu vo výške 6,5 %
zodpovedajúcu normálnemu clu. Zistilo sa, že toto tvrdenie je oprávnené a
výpočty rozpätí ujmy týkajúce sa tohto vyvážajúceho výrobcu boli
zodpovedajúcim spôsobom upravené, rovnako aj výpočty týkajúce sa ostatných
vyvážajúcich výrobcov. Nemalo to však žiadny vplyv na navrhované konečné
opatrenia, ako sa uvádza v odôvodnení 87.
(67)     Keďže neboli predložené
žiadne iné pripomienky týkajúce sa ceny dumpingového dovozu a cenového
podhodnotenia, odôvodnenia 65 až 68 dočasného nariadenia sa týmto
potvrdzujú.
10.         Hospodárska situácia výrobného
odvetvia Únie
(68)     Ako sa uvádza v odôvodnení 57,
vyvážajúci výrobca tvrdil, že údaje týkajúce sa tretieho výrobcu z Únie, ktorý
ukončil výrobu kyseliny šťaveľovej v roku 2008 nemali byť
zahrnuté do niektorých makroukazovateľov (pozri odôvodnenia 72, 74 a 78
dočasného nariadenia). V Únii však existujú traja výrobcovia podobného
výrobku, ktorí tvoria výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1
základného nariadenia a ktorí počas celého posudzovaného obdobia
predstavovali 100 % výroby Únie, aj keď jeden výrobca ukončil výrobu
kyseliny šťaveľovej pred OP. Žiadosť, aby sa
nezohľadňovali údaje týkajúce sa tretieho výrobcu z Únie, ktorý
ukončil svoju činnosť v roku 2008, sa zamieta, keďže na
účely stanovenia hospodárskej situácie výrobného odvetvia Únie je potrebné
zohľadniť všetky údaje týkajúce sa výroby v súvislosti s posudzovaným
obdobím.
(69)     Ten istý vyvážajúci výrobca
argumentoval, že, bez ohľadu na údajnú chybu uvedenú v odôvodnení 66,
medzi údajmi uvedenými v tabuľke 6 dočasného nariadenia týkajúcimi sa
počtu zamestnancov, miezd za rok spolu a priemerných nákladov práce na
zamestnanca sú nezrovnalosti. Vyvážajúci výrobca však neuviedol správny údaj,
keď tvrdil, že priemerné mzdy sa zvýšili o 21 %. V skutočnosti
správny údaj je 19 %.
(70)     Pokiaľ ide o odôvodnenia 95
až 97 dočasného nariadenia týkajúce sa hospodárskej krízy, jasne sa
ukazuje, že dovoz z príslušných krajín naďalej získaval podiel na trhu aj
napriek poklesu spotreby a mal nepriaznivý vplyv na rôzne ukazovatele ujmy, ako
sú objem predaja, zamestnanosť, výrobná kapacita a podiel na trhu.
(71)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne pripomienky týkajúce sa odôvodnení 69 až 94
dočasného nariadenia, tieto odôvodnenia sa týmto potvrdzujú.
11.         Záver o ujme
(72)     Vyvážajúci výrobca na rozdiel
od dočasných zistení tvrdil, že výrobné odvetvie Únie neutrpelo
značnú ujmu. Podľa neho celkový negatívny vývoj výrobného odvetvia
Únie bol spôsobený účinkami hospodárskej krízy v roku 2008 a chybným
zahrnutím informácií týkajúcich sa tretieho výrobcu z Únie, ktorý ukončil
svoju výrobu v roku 2008, čo prispelo k zhoršenému obrazu situácie,
pokiaľ ide o ujmu. Ako však už bolo uvedené, zahrnutie tretieho výrobcu sa
pokladalo za správne a podiel príslušných krajín na trhu naďalej narastal
napriek kríze.
(73)     Preto, odôvodnenia 94 až 98
dočasného nariadenia, podľa ktorých výrobné odvetvie Únie utrpelo
značnú ujmu v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia, sa týmto
potvrdzujú.
12.         PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI
(74)     Jeden vyvážajúci výrobca
uviedol, že zahrnutie údajov týkajúcich sa tretieho výrobcu z Únie, ktorý
ukončil svoju výrobu kyseliny šťaveľovej v roku 2008, narúšalo
dočasné závery týkajúce sa analýzy príčinných súvislostí, ktorá by sa
mala zakladať iba na údajoch týkajúcich sa súčasných výrobcov.
Podobne, ako pri analýze ujmy, sa zistilo, že práve naopak nezahrnutie tohto
tretieho výrobcu by narušilo závery v súvislosti s podobným výrobkom. Ako sa
však uvádza v odôvodnení 57, príslušné údaje týkajúce sa tejto spoločnosti
by tiež mali zahrnuté v analýze situácie výrobného odvetvia Únie a toto
tvrdenie sa preto zamieta.
(75)     Jeden vyvážajúci výrobca
argumentoval, že vzhľadom na skutočnosť, že objem dumpingového
dovozu sa zvýšil v rovnakom období ako sa zlepšila situácia výrobného odvetvia
Únie z hľadiska jeho ziskovosti, dumpingový dovoz nemohol byť hlavným
dôvodom ujmy. Toto mierne zlepšenie ziskovosti však nespochybňuje záver,
že celkovo ziskovosť zostala na veľmi nízkej úrovni a bola nižšia ako
normálna úroveň zisku 8 %. Okrem toho, napriek skutočnosti, že
spotreba sa v roku 2008 a potom znova počas OP značne zvýšila,
výrobné odvetvie Únie prišlo o 9 % podielu na trhu v porovnaní s čínskym
dovozom počas posudzovaného obdobia.
(76)     Ďalší vyvážajúci výrobca
argumentoval, že na základe dostupných informácií výrobné odvetvie Únie
dosiahlo v OP zisk, ktorý bol veľmi blízky cieľovému zisku 8 %.
Keďže sa informácie týkajúce sa zisku vzťahujú iba na jedného výrobcu
z Únie, presné úrovne zisku nie je možné uverejniť. Ako sa však uvádza v
odôvodení 88 dočasného nariadenia, navrhovateľ dosiahol v OP malý
zisk po tom, čo v roku 2009 zaznamenal stratu. Predpoklady, že vyvážajúci
výrobca usúdil, že zisk v OP bol údajne blízky cieľovému zisku v
skutočnosti neboli správne, keďže nezahŕňali relevantné
finančné údaje a údaje týkajúce sa výroby navrhovateľa, ktoré z
dôvodov dôvernej povahy týchto údajov nebolo možné zverejniť. Úroveň
zisku navrhovateľa bola starostlivo overená aj počas overovacej
návštevy na mieste, a preto sa dospelo k záveru, že tvrdenia, že zisk
dosiahnutý v OP bol veľmi blízky cieľovému zisku, nie sú správne.
(77)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne iné pripomienky týkajúce sa príčinných súvislostí,
odôvodnenia 99 až 122 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
13.         ZÁUJEM ÚNIE
(78)     Dvaja dovozcovia tvrdili, že
opatrenia by mohli viesť k nedostatku kyseliny šťaveľovej v EÚ.
Výrobné odvetvie Únie údajne nie je schopné uspokojiť dopyt po kyseline
šťaveľovej v EÚ.
(79)     Prešetrovaním sa ukázalo, že
počas OP mal navrhovateľ voľné kapacity. Okrem toho
navrhovateľ uviedol, že v súčasnosti zvyšuje svoju výrobu, aj
keď vzhľadom na to, že výroba príslušného výrobku je založená na
chemických reakciách, zvyšovanie využívania kapacít si vyžaduje určitý
čas. Na základe údajov týkajúcich sa spotreby v EÚ a celkovej kapacity EÚ
sa však dá usúdiť, že navrhovateľ je schopný uspokojiť celkový
dopyt po nerafinovanej kyseline šťaveľovej v Únii po tom, čo
začne vyrábať takmer na plnú kapacitu. Pokiaľ ide o rafinovanú
kyselinu šťaveľovú, pripomína sa, že väčšina rafinovanej
kyseliny šťaveľovej sa používa na výrobu výrobkov, ktoré sa následne
vyvážajú. Používatelia by mohli fungovať na základe režimu aktívneho
zušľachťovacieho styku. Navyše,
hlavný čínsky vývozca rafinovanej kyseliny šťaveľovej je výrobca
s najnižším navrhovaným clom (14,6 %).
(80)     Okrem toho navrhovateľ tvrdil,
že celosvetovému trhu s kyselinou šťaveľovou (nerafinovanou) dominujú
čínski výrobcovia, ktorí stanovujú cenovú úroveň pre tento výrobok. V
súčasnosti sa čínski výrobcovia viac zaoberajú situáciou na ich
domácom trhu a nie je možné vylúčiť, že ak sa neprijmú opatrenia a ak
zanikne jediný zostávajúci výrobca nerafinovanej kyseliny šťaveľovej
z EÚ, používatelia v EÚ by čelili problémom s bezpečnosťou
dodávok, potenciálnemu chronickému nedostatku a oligopolným cenám.
(81)     Ďalší
dovozca/používateľ, ktorý vykonáva činnosť v inom segmente
nadväzného trhu ako predchádzajúca spoločnosť tvrdil, že existencia
dočasných opatrení mala nepriaznivý vplyv na ziskovosť jeho vlastných
výrobkov, ktorých hlavnou surovinou je kyselina šťaveľová, bez toho
však, aby poskytol ďalšie podrobnosti. Spoločnosť bola pozvaná
na vypočutie, aby sa ďalej prešetrili tieto obavy a aby poskytla
dôkazy, ale nereagovala. Preto nebolo možné tieto tvrdenia overiť.
(82)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa záujmu Únie, odôvodnenia 123
až 139 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
14.         KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ
OPATRENIA
14.1.      Úroveň odstránenia ujmy
(83)     Ako bolo uvedené v odôvodnení 66,
vyvážajúci výrobca tvrdil, že Komisia do výpočtu rozpätia ujmy nezapočítala
úpravu vo výške 6,5 % zodpovedajúci normálnemu clu. Zistilo sa, že toto
tvrdenie je čiastočne pravdivé, keďže pre určitý dovoz,
ktorý bol doručený zákazníkovi v EÚ, clo zaplatené, bolo clo stanovené na
nižšej úrovni. Rozpätia ujmy boli preto zodpovedajúcim spôsobom opravené bez
toho, aby to však malo akýkoľvek výrazný vplyv na navrhované konečné
opatrenia (pozri odôvodnenie 87).
(84)     Vzhľadom na závery
prijaté v súvislosti so spoločnosťou Star Oxochem, rozpätie ujmy sa
stanovilo aj pre tohto vyvážajúceho výrobcu na základe rovnakej metódy
výpočtu, aká bola stanovená v odôvodneniach 142 až 144 dočasného
nariadenia.
(85)     Vzhľadom na to, že neboli
predložené pripomienky týkajúce sa úrovne odstránenia ujmy, odôvodnenia 145
až 148 dočasného nariadenia sa týmto potvrdzujú.
14.2.      Forma a úroveň cla
(86)     Na
základe uvedeného a v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia by
sa malo uložiť konečné antidumpingové clo na úrovni zistených
dumpingových rozpätí, keďže v súvislosti so všetkými príslušnými vyvážajúcimi
výrobcami sa zistilo, že rozpätia ujmy sú vyššie než dumpingové rozpätia.
(87)     Na základe uvedeného boli
dumpingové rozpätia a rozpätia ujmy stanovené takto:
 Názov spoločnosti/skupiny || Rozpätie ujmy (%) || Dumpingové rozpätie (%) || Dočasné clo (%) || Navrhované clo (%)
 India ||   ||   ||   ||
 Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL) || 38,9 || 22,8 || 22,8 || 22,8
 Star Oxochem Pvt. Ltd || 32,3 || 31,5 || 43,6 || 31,5
 Všetky ostatné spoločnosti || 47,9 || 43,6 || 43,6 || 43,6
 ČĽR ||   ||   ||   ||
 Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd || 53,3 || 37,7 || 37,7 || 37,7
 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd || 18,7 || 14,6 || 14,6 || 14,6
 Všetky ostatné spoločnosti || 63,5 || 52,2 || 52,2 || 52,2
(88)     Antidumpingové colné sadzby
pre jednotlivé spoločnosti vymedzené v tomto nariadení sa stanovili na
základe zistení súčasného prešetrovania. Odrážajú
preto situáciu zistenú počas tohto prešetrovania, pokiaľ ide o tieto
spoločnosti. Tieto colné sadzby (na
rozdiel od cla pre celú krajinu uplatniteľného na „všetky ostatné
spoločnosti“) sú teda uplatniteľné výlučne na dovoz výrobkov s
pôvodom v Indii a ČĽR, ktoré vyrábajú dané spoločnosti, t. j.
uvedené konkrétne právnické osoby. Na dovezené
výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej názov a
adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnej časti tohto nariadenia,
vrátane subjektov prepojených s konkrétnymi uvedenými subjektmi, sa tieto
sadzby nemôžu využiť a vzťahuje sa na ne sadzba cla
uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.
(89)     Každá žiadosť o
uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb
(napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo
predajných subjektov), by sa mala okamžite adresovať Komisii[3] so
všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti
spoločnosti súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a predajom na
vývoz spojenými napríklad so zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných
subjektov. V prípade potreby sa potom nariadenie zodpovedajúcim spôsobom
zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností, na ktoré sa
vzťahujú individuálne colné sadzby.
(90)     Všetky strany boli informované
o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo
odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz
kyseliny šťaveľovej s pôvodom v ČĽR a Indii. Takisto sa im poskytla lehota, v rámci ktorej
sa mohli po konečnom zverejnení vyjadriť.
(91)     Pripomienky predložené
zainteresovanými stranami sa riadne zvážili. Žiadna
z pripomienok nebola takého charakteru, aby mohla zmeniť zistenia
prešetrovania.
(92)     S cieľom
zabezpečiť riadne uplatňovanie antidumpingového cla by sa
úroveň zostatkového cla mala uplatňovať nielen na
nespolupracujúcich vývozcov, ale aj na tie spoločnosti, ktoré počas
OP nerealizovali žiadny vývoz. Tieto spoločnosti sú však vyzvané, ak
spĺňajú požiadavky článku 11 ods. 4 druhého pododseku základného
nariadenia, aby predložili žiadosť o preskúmanie podľa tohto
článku s cieľom individuálne preskúmať ich situáciu.
14.3.      Výber dočasného cla s
konečnou platnosťou
(93)     Vzhľadom na výšku
zistených dumpingových rozpätí a so zreteľom na úroveň ujmy
spôsobenej výrobnému odvetviu Únie sa považuje za potrebné, aby sa sumy
zabezpečené prostredníctvom dočasného antidumpingového cla, ktoré
bolo uložené na základe dočasného nariadenia, s konečnou
platnosťou vyberali v rozsahu uložených konečných ciel. Ak je
konečné clo nižšie ako dočasné clo, dočasne zabezpečená
suma nad rámec konečnej sadzby antidumpingového cla sa uvoľní.
15.         ZÁVäzky
(94)     Jeden vyvážajúci výrobca v
Indii a dvaja vyvážajúci výrobcovia v Čínskej ľudovej republike
ponúkli cenové záväzky v súlade s článkom 8 ods. 1 základného nariadenia.
(95)     Príslušný výrobok vykazoval v
posledných rokoch značnú cenovú nestálosť, a preto nie je vhodné v
súvislosti s ním prijímať záväzok pevne stanovenej ceny. S cieľom
preklenúť tento problém, indický vyvážajúci výrobca ponúkol doložku o
indexácii, ale bez toho, aby stanovil príslušnú minimálnu cenu (MIP). V tejto
súvislosti sa pripomína, že nebolo možné stanoviť žiadnu priamu súvislosť
medzi kolísaním cien a cenou hlavnej suroviny, a preto sa indexácia nepokladá
za vhodnú. Okrem toho, úroveň spolupráce tejto spoločnosti počas
prešetrovania a presnosť údajov, ktoré poskytla, neboli ideálne. Na
základe toho Komisia nebola presvedčená o tom, že by bolo možné záväzok
tejto spoločnosti účinne monitorovať.
(96)     Okrem toho, pokiaľ ide o
vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, prešetrovaním sa stanovilo, že existujú
rozdielne typy príslušného výrobku, ktoré nie je možné ľahko rozlíšiť
a ktorých ceny sa značne líšia. Jednotná MIP pre všetky typy výrobku
ponúknutá jedným z čínskych vyvážajúcich výrobcov by preto neodstránila
poškodzujúci účinok dumpingu. Navyše, obidvaja príslušní vyvážajúci
výrobcovia v ČĽR sú výrobcovia rôznych typov iných chemických
výrobkov a môžu tieto výrobky predávať spoločným zákazníkom v
Európskej únii prostredníctvom prepojených obchodných spoločností. To by
spôsobilo vážne riziko krížovej kompenzácie a bolo by veľmi ťažké
účinne monitorovať tento záväzok. Monitorovanie rôznych MIP
ponúknutých iným čínskym vyvážajúcim výrobcom by bolo tiež veľmi
ťažko, ak vôbec, uskutočniteľné vzhľadom na zložitosť
rozlíšenia medzi rôznymi typmi výrobku. Na základe uvedených skutočností
sa dospelo k záveru, že ponuky záväzkov nemožno prijať,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
1.           Týmto sa ukladá konečné
antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťaveľovej, či už
v dihydrátovej (číslo CUS 0028635-1 a číslo CAS 6153-56-6) alebo
bezvodej forme (číslo CUS 0021238-4 a číslo CAS 144-62-7), či už
vo vodnom roztoku alebo v inej forme, v súčasnosti zaradenej pod
číselný znak KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917 11 00 91), s pôvodom v
ČĽR.
2.           Sadzba konečného
antidumpingového cla uplatniteľná na čistú cenu na hranici Únie pred
preclením je pre výrobok opísaný v odseku 1, ktorý vyrobili uvedené
spoločnosti, takáto:
 Krajina || Spoločnosť || Sadzba antidumpingového cla % || Doplnkový kód TARIC
 India || Punjab Chemicals and Crop Protection Limited || 22,8 || B230
 Star Oxochem Pvt. Ltd || 31,5 || B270
 Všetky ostatné spoločnosti || 43,6 || B999
 ČĽR || Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd. || 37,7 || B231
 Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd || 14,6 || B232
 Všetky ostatné spoločnosti || 52,2 || B999
3.           Uplatňovanie
individuálnej sadzby cla stanovenej pre spoločnosti uvedené v odseku 2
tohto článku je podmienené predložením platnej obchodnej faktúry, ktorá
spĺňa požiadavky stanovené v prílohe, colnému orgánu daného
členského štátu. Ak sa takáto faktúra nepredloží, uplatňuje sa
colná sadzba vzťahujúca sa na všetky ostatné spoločnosti.
4.           Ak nie je stanovené inak,
uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa cla.
Článok 2
Sumy zabezpečené prostredníctvom
dočasného antidumpingového cla podľa nariadenia Komisie (EÚ) č. 1043/2011,
ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz kyseliny
šťaveľovej s pôvodom v Indii a v Čínskej ľudovej republike,
sa vyberajú s konečnou platnosťou. Sumy zabezpečené nad rámec
výšky konečného antidumpingového cla sa uvoľňujú.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Platná obchodná faktúra, ako sa uvádza v
článku 1 ods. 4 tohto nariadenia, musí obsahovať vyhlásenie podpísané
zástupcom subjektu, v takejto forme:
(1)
Meno a funkcia zástupcu subjektu, ktorý obchodnú
faktúru vystavil.
(2)
Toto vyhlásenie: „Ja, podpísaný, potvrdzujem, že
„objem“ kyseliny šťaveľovej, ktorý bol predaný na vývoz do Európskej
únie, na ktorý sa vzťahuje táto faktúra, bol vyrobený (názov a adresa
spoločnosti) (doplnkový kód TARIC) v (príslušná krajina). Vyhlasujem, že
informácie uvedené v tejto faktúre sú úplné a správne.“
Dátum a podpis
[1]               Ú. v. EÚ
L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               Ú. v. EÚ
L 275, 20.10.2011, s. 1.
[3]               European
Commission
                Directorate-General for
Trade
                Directorate H, Office: N105 04/092
                B –
1049 Brussels


				|

		52012PC0150

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa menia a dopĺňajú smernice 1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES, pokiaľ ide o právomoci, ktoré sa majú udeliť Komisii /* COM/2012/0150 final - 2012/0075 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·
Dôvody a ciele návrhu
Zosúladiť existujúce vykonávacie právomoci
Komisie zahrnuté v smerniciach 1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES
a 2001/114/ES s rozlíšením na delegované a vykonávacie právomoci Komisie, ktoré
sa zaviedlo v článkoch 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ďalej len „ZFEÚ“), a udeliť Komisii dodatočné delegované
právomoci.
V zmluve sa rozlišuje medzi právomocami
prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa
dopĺňajú alebo menia a dopĺňajú určité nepodstatné
prvky legislatívneho aktu, delegovanými na Komisiu, ako sa stanovujú v
článku 290 ods. 1 zmluvy (delegované akty), a právomocami prijímať
jednotné podmienky na vykonávanie právne záväzných aktov Únie, udelenými
Komisii, ako sa stanovujú v článku 291 ods. 2 zmluvy (vykonávacie akty). V
prípade delegovaných aktov zákonodarca deleguje na Komisiu právomoc
prijímať kvázilegislatívne akty. V prípade vykonávacích aktov je kontext
veľmi odlišný. Za vykonávanie právne záväzných aktov Európskej únie sú
zodpovedné predovšetkým členské štáty. Ak si však uplatňovanie
legislatívneho aktu vyžaduje jednotné podmienky jeho vykonávania, Komisia je
oprávnená tieto akty prijať. Zosúladenie smerníc 1999/4/ES, 2000/36/ES,
2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES s novými pravidlami podľa zmluvy
vychádza z rozdelenia založeného na novej koncepcii súčasných právomocí
Komisie.
Navyše stále v kontexte tejto novej koncepcie boli
ustanovenia uvedených smerníc takisto predmetom kontroly s cieľom identifikovať
prípadné dodatočné potreby z hľadiska právomocí, ktoré sa majú
udeliť Komisii v rámci nového rozdelenia podľa zmluvy.
Na konci tohto postupu bolo vypracované
pripravované znenie návrhu na zmenu a doplnenie smerníc 1999/4/ES, 2000/36/ES,
2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES.
·
Všeobecný kontext
Články 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie (ZFEÚ) rozlišujú dva rôzne druhy aktov Komisie:
–
článkom 290 ZFEÚ zákonodarca „môže na
Komisiu delegovať právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne
akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky
legislatívneho aktu“. Právne akty, ktoré Komisia takto prijíma, sú
podľa terminológie zmluvy „delegovanými aktmi“ (článok 290 ods. 3),
–
článkom 291 ZFEÚ členské štáty „prijmú
všetky opatrenia vnútroštátneho práva potrebné na vykonanie právne záväzných
aktov Únie“. Uvedenými aktmi sa Komisii udelia vykonávacie právomoci, ak sú
na ich vykonávanie potrebné jednotné podmienky. Právne akty, ktoré Komisia
takto prijíma, sú podľa terminológie zmluvy „vykonávacími aktmi“
(článok 291 ods. 4).
·
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Články 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie (ZFEÚ).
Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999,
ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na
Komisiu, zmenené rozhodnutím Rady 2006/512/ES a zrušené nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa
ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého
členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie.
·
Súlad s ostatnými politikami
a cieľmi Únie
Neuplatňuje sa.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
·
Konzultácie so zainteresovanými stranami
·
Získavanie a využívanie expertízy
Konzultácie so zainteresovanými stranami ani
externá expertíza neboli potrebné vzhľadom na to, že návrh je
medziinštitucionálnou záležitosťou, ktorá sa bude týkať všetkých
aktov Rady a/alebo Rady a Európskeho parlamentu.
·
Posúdenie vplyvu
Posúdenie vplyvu nebolo potrebné vzhľadom na
to, že návrh je medziinštitucionálnou záležitosťou, ktorá sa bude
týkať všetkých aktov Rady a/alebo Rady a Európskeho parlamentu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·
Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Určiť delegované a vykonávacie
právomoci, ktoré by sa mali udeliť Komisii v súvislosti so smernicami
1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES, a stanoviť
zodpovedajúci postup na prijímanie týchto aktov v novom právnom kontexte
vytvorenom v dôsledku nadobudnutia účinnosti článkov 290 a 291 ZFEÚ.
·
Právny základ
Články 43 a 114 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie.
·
Zásada subsidiarity
Návrh patrí do spoločnej právomoci EÚ a
členských štátov a je v súlade so zásadou subsidiarity.
·
Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality.
·
Výber nástrojov
Návrh je súčasťou postupu
zosúlaďovania a týka sa len právomocí Komisie v novom právnom kontexte
vytvorenom Lisabonskou zmluvou. Ustanovenia týkajúce sa delegovaných právomocí
Komisie sa nemusia transponovať do právnych poriadkov členských štátov.
Z tohto dôvodu je zvolená forma nariadenia.
2012/0075 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa menia a dopĺňajú smernice
1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES, pokiaľ ide
o právomoci, ktoré sa majú udeliť Komisii
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej Únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2 a článok 114
ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[1],
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[2],

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       V smernici Európskeho
parlamentu a Rady 1999/4/ES z 22. februára 1999 o kávových extraktoch a
čakankových extraktoch[3],
smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/36/ES z 23. júna 2000 o výrobkoch z
kakaa a čokolády určených na ľudskú spotrebu[4], smernici
Rady 2001/111/ES z 20. decembra 2001 vzťahujúcej sa na niektoré cukry
určené na ľudskú spotrebu[5],
smernici Rady 2001/113/ES z 20. decembra 2001 vzťahujúcej sa na
ovocné džemy, rôsoly a marmelády a sladené gaštanové pyré určené na
ľudskú spotrebu[6]
a smernici Rady 2001/114/ES z 20. decembra 2001 o určitom
čiastočne alebo úplne dehydrovanom konzervovanom mlieku na
ľudskú spotrebu[7]
sa Komisii udeľujú právomoci, aby mohla vykonávať niektoré ich
ustanovenia, pričom tieto právomoci sa majú vykonávať v súlade s
postupmi stanovenými v rozhodnutí Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa
ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[8], zmenenom
a doplnenom rozhodnutím Rady 2006/512/ES[9].
(2)       V dôsledku nadobudnutia
platnosti Lisabonskej zmluvy sa tieto právomoci musia zosúladiť s
článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej Únie (ďalej len „zmluva“).
(3)       Hoci smernice 1999/4/ES,
2000/36/ES, 2001/111/ES a 2001/114/ES obsahujú technické prvky, ktoré by možno
bolo potrebné prispôsobiť alebo aktualizovať s cieľom
zohľadniť vývoj v oblasti príslušných medzinárodných noriem, v
uvedených smerniciach sa Komisii neudeľujú primerané právomoci rýchlo
prispôsobiť alebo aktualizovať uvedené prílohy s cieľom
zohľadniť vývoj v oblasti medzinárodných noriem. V smernici 1999/4/ES
sa navyše Komisii neudeľujú primerané právomoci rýchlo prispôsobiť
alebo aktualizovať prílohu k uvedenej smernici s cieľom
zohľadniť technický pokrok, hoci uvedená príloha obsahuje technické
prvky, ktoré by takisto možno bolo potrebné prispôsobiť alebo
aktualizovať s cieľom zohľadniť technický pokrok. Navyše
hoci oddiel A a oddiel B bod 1 prílohy I k smernici 2000/36/ES obsahujú
technické prvky, ktoré by možno bolo potrebné prispôsobiť alebo
aktualizovať s cieľom zohľadniť technický pokrok, na
uvedené oddiely sa nevzťahujú právomoci Komisie prispôsobovať
určité ustanovenia uvedenej prílohy technickému pokroku. Preto by sa z
dôvodu jednotného vykonávania smerníc 1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES,
2001/113/ES a 2001/114/ES mali Komisii udeliť aj dodatočné právomoci
prispôsobiť alebo aktualizovať prílohy k smerniciam 1999/4/ES,
2000/36/ES, 2001/111/ES a 2001/114/ES s cieľom zohľadniť
technický pokrok a vývoj v oblasti medzinárodných noriem.
(4)       Z tohto dôvodu by sa s
cieľom doplniť alebo zmeniť a doplniť určité
nepodstatné prvky smerníc 1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a
2001/114/ES mala Komisii v záujme zohľadnenia technického pokroku a/alebo
prípadne vývoja v oblasti medzinárodných noriem udeliť v súlade s
článkom 290 zmluvy právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o tento
rozsah pôsobnosti a obsah: v súvislosti so smernicou 1999/4/ES prispôsobiť
alebo aktualizovať technické charakteristiky týkajúce sa opisu a definícií
produktov uvedených v prílohe, bežne vyjadrené v percentách; v súvislosti so
smernicou 2000/36/ES prispôsobiť alebo aktualizovať technické
charakteristiky týkajúce sa obchodných názvov a definícií uvedených v prílohe 1
oddiele A, bežne vyjadrené v percentách a/alebo gramoch, ako aj v oddieloch B,
C a D uvedenej prílohy; v súvislosti so smernicou 2001/111/ES prispôsobiť
alebo aktualizovať časť A prílohy v súvislosti s technickými
charakteristikami týkajúcimi sa názvov výrobkov a definícií, ako aj oddiel B
prílohy; v súvislosti so smernicou 2001/113/ES prispôsobiť alebo
aktualizovať prílohu I v súvislosti s technickými charakteristikami
týkajúcimi sa názvov výrobkov a definícií, bežne vyjadrenými v gramoch a/alebo
percentách, ako aj prílohu II a časť B prílohy III, a v súvislosti so
smernicou 2001/114/ES prispôsobiť alebo aktualizovať prílohu I v
súvislosti s technickými charakteristikami týkajúcimi sa definícií výrobkov a
názvov výrobkov, bežne vyjadrenými v percentách, ako aj prílohu II
(5)       Je osobitne dôležité, aby
Komisia počas prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to
aj na expertnej úrovni. Komisia by pri príprave a vypracovávaní delegovaných
aktov mala zabezpečiť súčasné, včasné a náležité odoslanie
príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(6)       Po prijatí nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým
sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje
Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v
záležitostiach bezpečnosti potravín[10], ktoré sa vzťahuje na všetky stupne
výroby, spracúvania a distribúcie potravín a krmív na úrovni Únie a jednotlivých
členských štátov, sa všeobecné ustanovenia Únie týkajúce sa potravín
uplatňujú priamo na výrobky, na ktoré sa vzťahujú smernice 1999/4/ES,
2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES. Z tohto dôvodu už nie je
potrebné, aby Komisia mala právomoci zosúlaďovať ustanovenia
uvedených smerníc so všeobecnými ustanoveniami Únie týkajúcimi sa potravín.
Ustanovenia, na základe ktorých sa udeľujú takéto právomoci, by sa preto
mali vypustiť.
(7)       Smernice 1999/4/ES,
2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES by sa preto mali
zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
(8)       Keďže sa zmeny a
doplnenia smerníc 1999/4/ES, 2000/36/ES, 2001/111/ES, 2001/113/ES a 2001/114/ES
týkajú len právomocí Komisie, nemusia sa transponovať v členských
štátoch,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Články 4 a 5 smernice 1999/4/ES sa
nahrádzajú takto:
„Článok 4
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 5 s cieľom meniť a
dopĺňať technické charakteristiky týkajúce sa opisu a definícií
produktov uvedených v prílohe v záujme zohľadnenia vývoja v oblasti
príslušných medzinárodných noriem a prípadne technického pokroku.
Článok 5
1.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v tejto smernici sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v
tomto článku.
2.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článku 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od (…).
(dátum nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho
aktu má doplniť Úrad pre publikácie).
3.      Delegovanie právomoci uvedené v
článku 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom
uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po
jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu
dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť
delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.      Komisia oznamuje delegovaný akt
Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.      Delegovaný akt prijatý
podľa článku 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch
mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament
a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na
podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.“
Článok 2
Články 5 a 6 smernice 2000/36/ES sa
nahrádzajú takto:
„Článok 5
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 6 s cieľom meniť a
dopĺňať technické charakteristiky týkajúce sa obchodných názvov
a definícií uvedených v prílohe 1 oddiele A, ako aj v oddieloch B, C a D
uvedenej prílohy v záujme zohľadnenia vývoja v oblasti príslušných
medzinárodných noriem a prípadne technického pokroku.
Článok 6
1.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v tejto smernici sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v
tomto článku.
2.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článku 5 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od (…).
(dátum nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho
aktu má doplniť Úrad pre publikácie).
3.      Delegovanie právomoci uvedené v
článku 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej.
Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu,
ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných
aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.      Komisia oznamuje delegovaný akt
Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.      Delegovaný akt prijatý
podľa článku 5 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch
mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament
a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na
podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.“
Článok 3
Články 4 a 5 smernice 2001/111/ES sa
nahrádzajú takto:
„Článok 4
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 5 s cieľom meniť a
dopĺňať časť A prílohy v súvislosti s technickými
charakteristikami týkajúcimi sa názvov výrobkov a definícií, ako aj
časť B prílohy v záujme zohľadnenia vývoja v oblasti príslušných
medzinárodných noriem a prípadne technického pokroku.
Článok 5
1.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v tejto smernici sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v
tomto článku.
2.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článku 4 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od (…).
(dátum nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho
aktu má doplniť Úrad pre publikácie).
3.      Delegovanie právomoci uvedené v
článku 4 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom
uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po
jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu
dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť
delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.      Komisia oznamuje delegovaný akt
Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.      Delegovaný akt prijatý
podľa článku 4 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch
mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada
informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.“
Článok 4
Články 5 a 6 smernice 2001/113/ES sa
nahrádzajú takto:
„Článok 5
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 6 s cieľom meniť a
dopĺňať prílohu I v súvislosti s technickými charakteristikami
týkajúcimi sa názvov výrobkov a definícií, ako aj prílohu II a časť B
prílohy III v záujme zohľadnenia vývoja v oblasti príslušných medzinárodných
noriem a prípadne technického pokroku.
Článok 6
1.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v tejto smernici sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v
tomto článku.
2.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článku 5 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od (…).
(dátum nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho
aktu má doplniť Úrad pre publikácie).
3.      Delegovanie právomoci uvedené v
článku 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej.
Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu,
ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných
aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.      Komisia oznamuje delegovaný akt
Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.      Delegovaný akt prijatý
podľa článku 5 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch
mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament
a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na
podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.“
Článok 5
Články 5 a 6 smernice 2001/114/ES sa
nahrádzajú takto:
„Článok 5
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 6 s cieľom meniť a
dopĺňať prílohu I v súvislosti s technickými charakteristikami
týkajúcimi sa definícií výrobkov a názvov výrobkov, ako aj prílohu II v záujme
zohľadnenia vývoja v oblasti príslušných medzinárodných noriem a prípadne
technického pokroku.
Článok 6
1.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v tejto smernici sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v
tomto článku.
2.      Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článku 5 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú od (…).
(dátum nadobudnutia účinnosti tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho
aktu má doplniť Úrad pre publikácie).
3.      Delegovanie právomoci uvedené v
článku 5 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom
uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po
jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu
dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť
delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.      Komisia oznamuje delegovaný akt
Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.      Delegovaný akt prijatý
podľa článku 5 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch
mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada
informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva
mesiace.“
Článok 6
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Ú. v. EÚ
C, , s. .
[2]               Ú. v. EÚ
C, , s. .
[3]               Ú. v. ES L 66, 13.3.1999, s.
26.
[4]               Ú. v. ES L 197, 3.8.2000, s. 19.
[5]               Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 53.
[6]               Ú. v. ES L 10, 12.1.2002, s. 67.
[7]               Ú. v. ES L 15, 17.1.2002, s. 19.
[8]               Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.
[9]               Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11.
[10]             Ú. v. ES L
31, 1.2.2002, s. 1.


				|

		52012PC0109

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o programe Európskej únie na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 106/2008 o programe Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení /* COM/2012/0109 final - 2012/0049 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Nariadením (ES) č. 106/2008 sa v
Európskej únii stanovujú pravidlá vykonávania programu Energy Star, pokiaľ
ide o kancelárske zariadenia (počítače, monitory, tlačiarne,
kopírky, skenery atď.). Program Energy Star sa v EÚ vykonáva na základe
dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskym spoločenstvom
o koordinácii programov označovania energetickej účinnosti
kancelárskych zariadení[1],
ktorej platnosť uplynula v decembri 2011. Rada 12. júla 2011 prijala
rozhodnutie, ktorým sa Komisia oprávňuje rokovať o novej
5-ročnej dohode. Príslušné rokovania sa uzavreli 29. novembra 2011.
Účelom tohto návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 106/2008
je prispôsobiť vykonávanie programu Energy Star novej dohode Spolu s týmto
návrhom na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 106/2008 sa Rade
predkladá návrh rozhodnutia Rady o podpísaní a uzavretí novej dohody
Energy Star.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
V návrhu
novej dohody a návrhu na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) 106/2008 sa
zohľadňujú skúsenosti získané počas prvých dvoch období
vykonávania programu Energy Star v EÚ, v rokoch 2001 až 2010,
ako aj konzultácie s Výborom Európskej únie pre Energy Star.
Podrobné dôvody,
prečo pokračovať v programe Energy Star počas tretieho
päťročného obdobia, sú uvedené v oznámení o vykonávaní
programu Energy Star v období rokov 2006 – 2010[2] a v odporúčaní
Komisie Rade o začatí rokovaní o druhej dohode Energy Star. Tu
sú zhrnuté hlavné body:
–
Program Energy Star je veľmi účinný pri
smerovaní trhu s kancelárskymi zariadeniami k vyššej energetickej
účinnosti. Podarilo sa mu znížiť
množstvo elektrickej energie spotrebované kancelárskymi zariadeniami predanými
za posledné 3 roky o približne 11 TWh, t. j. o približne 16 %. V dôsledku toho
sa ušetrilo viac ako 1,8 mld. EUR, ktoré by sa inak vynaložili na faktúry za
energiu, a podarilo sa predísť 3,7 Mt emisií CO2.
–
Program poskytuje pružný a dynamický rámec
politiky, ktorý sa obzvlášť dobre hodí pre rýchlo sa vyvíjajúce produkty,
ako sú napr. IKT.
–
EÚ a USA by mali naďalej spolupracovať na
vývoji špecifikácií výrobkov, pričom by obe strany mali zavádzať
požiadavky rovnakej úrovne približne v rovnakom čase.
–
Vzhľadom na skutočnosť, že Spojené
štáty mienia zaviesť do programu certifikáciu treťou stranou, by sa v
dohode malo pokračovať s dvoma rozdielnymi systémami registrácie
výrobkov, pričom by sa v EÚ uplatňovala vlastná certifikácia a v
Spojených štátoch by sa uplatňovala certifikácia treťou stranou.
Neočakáva sa, že by ukončenie platnosti zásady vzájomného uznávania
nepriaznivo ovplyvnilo výrobcov zúčastňujúcich sa na programe EÚ,
keďže títo výrobcovia sa zameriavajú v prvom rade na trh EÚ.
–
Výrobcovia označili požiadavku, aby ústredné
orgány štátnej správy nakupovali kancelárske zariadenia dosahujúce prinajmenšom
takú účinnosť ako zariadenia s označením Energy Star, za hlavnú
motiváciu ich účasti na programe. Keďže značná časť
týchto výrobcov sa zúčastňuje na verejných súťažiach v iných
členských štátoch, než v ktorých majú sídlo, malo by sa okrem toho
zvážiť posilnenie ustanovení o verejnom obstarávaní. Ďalšie dôvody na posilnenie ustanovení o
verejnom obstarávaní sa uvádzajú v posúdení vplyvu[3], ktoré je
priložené k návrhu smernice o energetickej účinnosti[4].
–
Aj keď z dostupných údajov vyplýva, že sa
dosahuje vysoká úroveň súladu, Komisia a členské štáty by mali úzko
spolupracovať na dôkladnom presadzovaní programu a mali by preskúmať
účinnosť takéhoto presadzovania najneskôr do 18 mesiacov od uzavretia
dohody. V tejto súvislosti by sa mali
objasniť príslušné povinnosti Komisie a členských štátov týkajúce sa
presadzovania programu.
–
Komisia bude naďalej monitorovať vplyv
zmien, ktoré navrhli Spojené štáty, a vplyv programu Energy Star na úspory
energie, výrobcov a súlad. Prinajmenšom dva roky pred uplynutím platnosti novej
dohody zanalyzuje možné varianty riešenia spotreby energie kancelárskymi
zariadeniami vrátane nahradenia programu Energy Star alternatívnymi nástrojmi
politiky.
3.           PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU
Hlavným účelom tohto návrhu na zmenu a
doplnenie nariadenia (ES) č. 106/2008 je prispôsobiť
vykonávanie programu Energy Star novej dohode medzi vládou Spojených štátov
amerických a Európskou úniou o koordinácii programov označovania
energetickej účinnosti kancelárskych zariadení.
Jedinou podstatnou zmenou a doplnením návrhu
je vypustenie článku 4 ods. 4 nariadenia 106/2008, v ktorom sa uvádza, že
„Kancelárske zariadenia, ktorým USEPA povolila používať spoločné
logo, sa v prípade, že neexistujú dôkazy o opaku, považujú za zariadenia v
súlade s týmto nariadením“. V EÚ a Spojených štátoch program doteraz fungoval
na základe vlastnej certifikácie výrobcov. Má sa za to, že úspech programu v EÚ
čiastočne vychádza z takýchto jednoduchých postupov registrácie výrobkov.
Spojené štáty sa však rozhodli pristúpiť v prípade výrobkov uvedených na
trh Spojených štátov k certifikácii treťou stranou. Takáto koncepcia sa
pre trh EÚ neodporúča. Mohla by mať nepriaznivý vplyv na program a
MSP by mohla znevýhodniť oproti veľkým výrobcom. V rámci novej dohody
bude program teda musieť fungovať na základe dvoch samostatných
systémov registrácie výrobkov. Výrobky uvedené na trh EÚ sa budú musieť
registrovať u Európskej komisie, zatiaľ čo výrobky uvedené na trhu
Spojených štátov sa budú musieť registrovať prostredníctvom tretích
strán akreditovaných v rámci programu Energy Star Spojených štátov. Znamená to,
že zásada vzájomného uznávania sa už ďalej nebude uplatňovať.
Ostatné zmeny a doplnenia sa zameriavajú na
aktualizáciu odkazov na platné právne predpisy (v článku 4) a na novú
dohodu (v článku 11), ako aj na aktualizáciu názvu Výboru pre Energy Star
(v článku 8). V článku 12 sa vyjasňujú zodpovednosti Komisie a
členských štátov pri presadzovaní programu. Články 4 a 7, ako aj
články 13 a 14 sa zlučujú.
V oznámení o vykonávaní programu Energy
Star v období rokov 2006 – 2010 sa dospelo k záveru, že by sa malo
zvážiť posilnenie ustanovení o verejnom obstarávaní. Keďže
včasné vykonávanie programu Energy Star podľa novej dohody závisí od
rýchleho prijatia zmeneného a doplneného nariadenia, v novom znení sa
nenavrhujú podstatné zmeny. Posilnením
ustanovení o verejnom obstarávaní sa namiesto toho bude zaoberať návrh
smernice o energetickej účinnosti[5], v ktorom
sa komplexne rieši problematika verejného obstarávania.
V zmenenom a doplnenom nariadení by sa mali zohľadniť
ustanovenia uvedenej smernice týkajúce sa verejného obstarávania.
Komisia bude nepretržite monitorovať
vplyv zmien, ktoré navrhli Spojené štáty, a vplyv programu Energy Star na
úspory energie, výrobcov a súlad. Prinajmenšom dva roky pred uplynutím
platnosti novej dohody zanalyzuje možné budúce varianty riešenia spotreby
energie kancelárskymi zariadeniami vrátane nahradenia programu Energy Star
alternatívnymi nástrojmi politiky.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Cieľom návrhu je pokračovať vo
vykonávaní platného programu, a preto nemá vplyv na operačné a
administratívne rozpočtové prostriedky ani na ľudské zdroje.
2012/0049 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o programe Európskej únie na označovanie
energetickej účinnosti kancelárskych zariadení, ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie (ES) č. 106/2008 o programe Spoločenstva
na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych zariadení
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru
regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 106/2008 z 15. januára 2008 o programe
Spoločenstva na označovanie energetickej účinnosti kancelárskych
zariadení[6] sa v Únii na základe dohody medzi vládou Spojených štátov amerických a
Európskym spoločenstva o koordinácii programov označovania
energetickej účinnosti kancelárskych zariadení[7] vykonáva
program Energy Star. Platnosť tejto dohody uplynula 28. decembra 2011 a
Rada prijala rozhodnutie, ktorým sa Komisia oprávňuje rokovať so
Spojenými štátmi o novej päťročnej dohode. Rokovania o novej dohode
sa uzavreli 29. novembra 2011. Preto by sa mal doplniť odkaz na novú
dohodu.
(2)       Takisto je potrebné
zaktualizovať odkazy na schémy Únie zamerané na označovanie alebo
certifikáciu kvality, ktoré sa zriadili smernicou Európskeho parlamentu a Rady
2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na
ekodizajn energeticky významných výrobkov[8], smernicou
Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ z 19. mája 2010 o udávaní spotreby
energie a iných zdrojov energeticky významnými výrobkami na štítkoch a
štandardných informáciách o výrobkoch[9] a
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 z 25. novembra
2009 o environmentálnej značke EÚ[10].
(3)       Týmto meniacim a
doplňujúcim nariadením sa poskytuje vhodná príležitosť na vloženie
nového názvu Výboru pre Energy Star.
(4)       Článok 4 ods. 4 by sa
mal vypustiť, aby sa tak zohľadnil článok VI novej dohody, v
ktorom sa stanovujú dve samostatné schémy certifikácie výrobkov (vlastná
certifikácia pre výrobky uvedené na trh Únie a certifikácia treťou stranou
pre výrobky uvedené na trh Spojených štátov).
(5)       V článku 6 by sa malo
objasniť prepojenie s príslušnými ustanoveniami smernice Európskeho
parlamentu a Rady […./../EÚ] o energetickej účinnosti, ktorou sa zrušujú
smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES[11].
(6)       Mali by sa objasniť
príslušné povinnosti Komisie a členských štátov v oblasti presadzovania
programu Energy Star podľa článku 12 ods. 3.
(7)       Posúdenie programu by malo
obsahovať zváženie alternatívnych možností politiky a poskytovať
dostatok času na prijatie kvalifikovaného rozhodnutia o možnom
predĺžení platnosti dohody.
(8)       Nariadenie (ES) č.
106/2008 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 106/2008 sa mení
a dopĺňa takto:
(1)
Článok 4 sa nahrádza takto:
„Článok 4
Všeobecné zásady
1.
Program Energy Star sa podľa potreby
skoordinuje s ostatnými úpravami Európskej únie v oblasti označovania a
certifikácie kvality, ako aj so schémami, ku ktorým patrí najmä schéma
Európskej únie pre udeľovanie environmentálnej značky ustanovená nariadením
(ES) č. 66/2010, udávanie spotreby energie a iných zdrojov energeticky
významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch
podľa smernice 2010/30/ES a opatrenia vykonávajúce smernicu 2009/125/ES.
Táto koordinácia zahŕňa výmenu dôkazov a v prípade potreby aj
stanovenie spoločných úrovní špecifikácií a požiadaviek v rámci rôznych
schém.
2.
Spolu s programom Energy Star sa v členských
štátoch môžu uplatňovať aj iné už zavedené i nové dobrovoľné
schémy označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení.
3.
Účastníci programu môžu používať
spoločné logo na označovanie svojich kancelárskych zariadení, ako aj
súvisiacich propagačných materiálov.
4.
Účasť na programe Energy Star je
dobrovoľná.
5.
Bez toho, aby tým boli dotknuté akékoľvek
pravidlá Európskej únie o posudzovaní a označovaní zhody a/alebo
akákoľvek medzinárodná dohoda uzavretá medzi Európskou úniou
a tretími krajinami v oblasti prístupu na trh Európskej únie, Komisia
alebo členské štáty môžu testovať výrobky, na ktoré sa toto
nariadenie vzťahuje a ktoré sa uvádzajú na trh Európskej únie, aby
overili, či spĺňajú požiadavky tohto nariadenia.
(2)
Článok 6 sa nahrádza takto:
„Článok 6
Propagácia kritérií energetickej
účinnosti
1.      Na dobu platnosti dohody ústredné orgány štátnej správy v zmysle
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii
postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku
tovaru a verejných zákaziek na služby[12] bez toho,
aby tým bolo dotknuté právo Únie alebo vnútroštátne právo či hospodárske
kritériá, určia požiadavky energetickej účinnosti, ktoré sú
aspoň také náročné ako spoločné špecifikácie pre verejné zákazky
na dodávku tovaru, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia než minimálne
hraničné hodnoty stanovené v článku 7 uvedenej smernice. Tento
článok sa uplatňuje bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia
článku 5 a prílohy III písm. f) k smernici Európskeho parlamentu a Rady
[…./../EÚ] o energetickej účinnosti, ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES
a 2006/32/ES[13].
2.
Na dobu platnosti dohody Komisia a ostatné
inštitúcie Únie bez toho, aby tým bolo dotknuté právo Únie alebo vnútroštátne
právo či hospodárske kritériá, určia požiadavky energetickej
účinnosti, ktoré sú aspoň také náročné ako spoločné
špecifikácie pre verejné zákazky na dodávku tovaru, ktorých hodnota sa rovná
alebo je vyššia než minimálne hraničné hodnoty stanovené v článku 7
smernice 2004/18/ES.
(3)
Článok 7 sa vypúšťa.
(4)
Článok 8 sa nahrádza takto:
„Článok 8
Výbor Európskej únie pre Energy Star
1.           Komisia zriadi Výbor
Európskej únie pre Energy Star (European Union Energy Star Board – EUESB),
ktorý bude v súlade s článkom 9 pozostávať z predstaviteľov
členských štátov a z predstaviteľov zainteresovaných strán. EUESB
preskúma vykonávanie programu Energy Star v rámci Únie a v prípade potreby
poskytne Komisii poradenstvo a pomoc, aby mohla plniť svoju úlohu
riadiaceho orgánu v súlade s článkom IV dohody.
2.           Komisia zaistí, aby sa na
práci EUESB v rámci možností jeho činnosti a pre každú kategóriu
kancelárskych zariadení vyváženým spôsobom podieľali všetky relevantné
zainteresované strany pre príslušnú kategóriu, ku ktorým patria výrobcovia,
maloobchodníci, dovozcovia, zoskupenia na ochranu životného prostredia a
organizácie na ochranu spotrebiteľov.
3.           Komisia bude s pomocou EUESB
sledovať zastúpenie výrobkov so spoločným logom na trhu a vývoj
energetickej účinnosti kancelárskych zariadení s cieľom včas
revidovať spoločné špecifikácie.
4.           Komisia stanoví rokovací
poriadok EUESB s prihliadnutím na názory zástupcov členských štátov
v EUESB.“
(5)
Článok 11 sa nahrádza takto:
„Článok 11
Prípravné postupy revízie technických
kritérií
5.           V záujme prípravy
revízie spoločných špecifikácií a kategórií kancelárskych zariadení
zahrnutých v prílohe C k dohode a pred predložením návrhu alebo pred
zaslaním odpovede USEPA v súlade s postupmi ustanovenými
v dohode a v rozhodnutí Rady č. […] z […] o uzavretí dohody
medzi vládou Spojených štátov amerických a Európskou úniou o koordinácii
programov označovania energetickej účinnosti kancelárskych zariadení[14] je potrebné prijať kroky stanovené v odsekoch 2 až 5.
6.           Komisia môže od EUESB
požadovať predloženie návrhu na revíziu dohody alebo spoločných
špecifikácií pre výrobok. Komisia môže EUESB navrhnúť revíziu
spoločných špecifikácií pre výrobok alebo revíziu dohody. EUESB môže
Komisii predkladať návrhy aj z vlastnej iniciatívy.
7.           Komisia sa s EUESB poradí
vždy, keď od USEPA dostane návrh na revíziu dohody.
8.           Pri poskytovaní svojich
stanovísk Komisii vezmú členovia EUESB do úvahy výsledky realizačnej
štúdie a štúdie trhu a dostupnú technológiu na znižovanie spotreby energie.
9.           Komisia vezme do úvahy najmä
cieľ stanovenia spoločných špecifikácií na ambicióznej úrovni v
zmysle článku I ods. 3 dohody v záujme zníženia spotreby energie a
náležite zohľadní dostupnú technológiu a súvisiace náklady. EUESB pred
poskytnutím svojich stanovísk k novým spoločným špecifikáciám vezme do
úvahy najmä najnovšie výsledky ekodizajnových štúdií.“
(6)
Články 12 a 13 sa nahrádzajú takto:
„Článok 12
Dohľad nad trhom a kontrola
porušení
1.           Spoločné logo sa používa
len v súvislosti s výrobkami, na ktoré sa vzťahuje dohoda, a v súlade s
usmerneniami pre používanie spoločného loga uvedenými v prílohe B k
dohode.
2.           Zakazuje sa akákoľvek
nepravdivá alebo klamlivá reklama alebo použitie akéhokoľvek označenia
alebo loga, ktoré by mohlo byť zameniteľné so spoločným logom.
3.           Komisia zaistí správne
používanie spoločného loga realizáciou alebo koordináciou opatrení
uvedených v článku IX ods. 2, 3 a 4 dohody. Členské štáty prijmú v
prípade potreby opatrenia, osobitne opísané v článku IX odseku 5 dohody,
na zabezpečenie súladu s ustanoveniami tohto nariadenia na vlastnom
území a informujú o tom Komisiu. Členské štáty môžu Komisii predložiť
dôkazy o tom, že účastníci programu konali v rozpore s týmto nariadením,
aby jej umožnili prijať príslušné opatrenia.
„Článok 13
Preskúmanie a revízia
Skôr ako zmluvné strany dohody začnú
rokovať o predĺžení jej platnosti v súlade s jej článkom XIV
ods. 2, Komisia posúdi účinnosť programu Energy Star pri zlepšovaní
energetickej účinnosti kancelárskych zariadení a pri poskytovaní trhových
príležitostí výrobcom a posúdi alternatívne možnosti politiky ako napr.
možnosti uvedené v právnych predpisoch Únie, najmä smerniciach 2009/125/ES a
2010/30/ES. Výsledky takéhoto hodnotenia a posúdenia sa oznámia Európskemu
parlamentu a Rade, a to aspoň dva roky pred uplynutím platnosti dohody. “
(7)
Článok 14 sa vypúšťa.
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 26.
[2]               KOM(2011) 337 v konečnom znení.
[3]               SEK(2011) 779 v konečnom znení.
[4]               KOM(2011) 370 v konečnom znení.
[5]               KOM(2011) 370 v konečnom znení.
[6]               Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 1.
[7]               Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 26.
[8]               Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10.
[9]               Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 1.
[10]             Ú. v. EÚ L 27, 30.1.2010, s. 1.
[11]             Ú. v. EÚ L […], […], s. […].
[12]             Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114. Smernica naposledy
zmenená a doplnená
nariadením Rady (ES) č. 1422/2007
(Ú. v. EÚ L 317, 5.12.2007,
s. 34).
[13]             Ú. v. EÚ L […], […], s. […].
[14]             Ú. v. EÚ L […], […], s. […].