               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 10. 2015
            COM(2015) 482 final
            2015/0232(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci spoločného výboru zriadeného na základe dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie nadobudla platnosť 1. decembra 2014. Dohodou sa stanovili na základe reciprocity právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri vydávaní víz občanom Kapverd a EÚ. Podľa článku 10 uvedenej dohody sa zriaďuje spoločný výbor, ktorého úlohou je monitorovať vykonávanie dohody.

               Spoločné usmernenia k tejto dohode sú potrebné na to, aby sa zabezpečilo plne harmonizované vykonávanie dohody o zjednodušení udeľovania víz medzi konzulátmi členských štátov a konzulátmi Kapverdskej republiky, a aby sa objasnil vzťah medzi ustanoveniami uvedenej dohody a ustanoveniami zmluvných strán, ktoré sa naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, na ktoré sa dohoda nevzťahuje.

               Vykonávacie usmernenia, ktoré sa majú prijať, nie sú súčasťou dohody; dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri vykonávaní ustanovení dohody.

               Uvedené usmernenia boli vypracované v súlade s dohodou, ktorá obsahuje ustanovenia o zjednodušení postupov pri vydávaní víz občanom Kapverd a EÚ na plánovaný pobyt v trvaní najviac 90 dní počas obdobia 180 dní v schengenskom priestore, ako aj s právnymi predpismi EÚ v oblasti spoločnej vízovej politiky, napríklad s vízovým kódexom.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Usmernenia, ktoré sa majú prijať na základe splnomocnenia udeleného zástupcovi Komisie v spoločnom výbore na základe tohto návrhu, majú poskytnúť podrobné vysvetlenie ustanovení dohody a poradenstvo pri jej uplatňovaní.

               Usmernenia zohľadňujú ustanovenia vízového kódexu a ďalších právnych predpisov v oblasti vízovej politiky EÚ s cieľom zaistiť, aby pracovníci konzulátov členských štátov konali pri vykonávaní ustanovení dohody o zjednodušení udeľovania víz v súlade s acquis EÚ v oblasti vízovej politiky.

               Ustanovenia dohody majú prednosť pred ustanoveniami vízového kódexu v otázkach, ktoré upravujú obidva tieto právne predpisy.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

                  Usmernenia, ktoré sú pripojené k prílohe k tomuto návrhu rozhodnutia Rady, sú výsledkom konzultácií s členskými štátmi v rámci pracovnej skupiny pre víza, ktoré sa uskutočnili 7. apríla 2015 a 11. mája 2015. Komisia konzultovala tieto usmernenia s príslušnými orgánmi na Kapverdoch v novembri 2014.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

               2015/0232 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie
                  v rámci spoločného výboru zriadeného na základe dohody
                  medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou
                  o zjednodušení vydávania krátkodobých víz
                  občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie,
                  pokiaľ ide
                  o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Článkom 10 Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie („dohoda“) sa ustanovuje spoločný výbor. Stanovuje sa v ňom, že spoločný výbor najmä monitoruje vykonávanie tejto dohody.

               (2)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 sa stanovili postupy a podmienky udeľovania víz na tranzit cez územie členských štátov alebo plánované pobyty na ich území, ktorých dĺžka počas akéhokoľvek 180-dňového obdobia neprekročí 90 dní.

               (3)Spoločné usmernenia sú potrebné na to, aby sa zabezpečilo plne harmonizované vykonávanie dohody o zjednodušení udeľovania víz medzi konzulátmi členských štátov a konzulátmi Kapverdskej republiky, a aby sa objasnil vzťah medzi ustanoveniami uvedenej dohody a ustanoveniami zmluvných strán, ktoré sa naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, na ktoré sa dohoda nevzťahuje.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom na základe článku 10 Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 10. 2015
            COM(2015) 482 final
            PRÍLOHA
            Návrh na rozhodnutie Rady,ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej úniev rámci spoločného výboru zriadeného podľa Dohodymedzi Európskou úniou a Kapverdskou republikouo zjednodušení vydávania krátkodobých vízobčanom Kapverdskej republiky a Európskej únie,pokiaľ ideo prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               PRÍLOHA

               Návrh na rozhodnutie Rady,
                  ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie
                  v rámci spoločného výboru zriadeného podľa Dohody
                  medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou
                  o zjednodušení vydávania krátkodobých víz
                  občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie,
                  pokiaľ ide
                  o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               NÁVRH

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU č. 1/2015

               ZRIADENÉHO DOHODOU

               MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A KAPVERDSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA KRÁTKODOBÝCH VÍZ
                  OBČANOM KAPVERDSKEJ REPUBLIKY A EURÓPSKEJ ÚNIE

               z…,

               pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               SPOLOČNÝ VÝBOR,

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie („dohoda“), a najmä na jej článok 10,

               keďže dohoda nadobudla platnosť 1. decembra 2014,

               ROZHODOL TAKTO:

               Článok 1

               Spoločné usmernenia k Dohode medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie sú stanovené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V…

               Za Európsku úniu

                     Za Kapverdskú republiku

               PRÍLOHA

               SPOLOČNÉ USMERNENIA

               K VYKONÁVANIU DOHODY

               MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A KAPVERDSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA KRÁTKODOBÝCH VÍZ
                  OBČANOM KAPVERDSKEJ REPUBLIKY
                  A EURÓPSKEJ ÚNIE

               Účelom Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, ktorá nadobudla platnosť 1. decembra 2014, je zjednodušiť na základe reciprocity postupy pri vydávaní víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie na plánovaný pobyt v trvaní najviac 90 dní za obdobie 180 dní.

               Dohodou sa stanovujú na základe reciprocity právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri vydávaní víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie.

               Cieľom týchto usmernení prijatých spoločným výborom zriadeným na základe dohody je zabezpečiť správne a jednotné uplatňovanie ustanovení dohody diplomatickými misiami a konzulárnymi úradmi členských štátov. Tieto usmernenia nie sú súčasťou dohody, a preto nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri vykonávaní ustanovení dohody.

               Usmernenia sú koncipované ako živý dokument, ktorý sa bude aktualizovať na základe skúseností s vykonávaním dohody pod záštitou spoločného výboru zriadeného článkom 10 dohody.

               I.
                     VŠEOBECNÉ OTÁZKY

               1.1.
                     Účel a rozsah uplatňovania

               V článku 1 dohody sa stanovuje: „Účelom tejto dohody je na základe reciprocity zjednodušiť vydávanie víz občanom Kapverd a Únie na plánovaný pobyt, ktorý počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.“

               Dohoda sa uplatňuje na všetkých občanov Kapverdskej republiky a Európskej únie, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum, bez ohľadu na krajinu, v ktorej majú bydlisko.

               Dohoda sa nevzťahuje na osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného Kapverdami alebo členskými štátmi Európskej únie. Na túto kategóriu osôb sa vzťahujú bežné pravidlá acquis EÚ v oblasti víz.

               1.2.
                     Rozsah pôsobnosti dohody

               V článku 2 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Zjednodušenia vydávania víz stanovené v tejto dohode platia pre občanov Kapverd a Únie len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa právnych predpisov Únie, členských štátov alebo Kapverd podľa tejto dohody alebo iných medzinárodných dohôd.

               2.
                     Na otázky, ktoré nie sú upravené v ustanoveniach tejto dohody, napríklad na zamietnutie udelenia víza, uznávanie cestovných dokladov, preukazovanie primeraných prostriedkov na pokrytie životných nákladov, odmietnutie vstupu alebo na opatrenia súvisiace s vyhostením, sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy Kapverd alebo členských štátov alebo právne predpisy Únie.“

               Bez toho, aby bol dotknutý článok 8 (ktorým sa stanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických alebo služobných pasov vydaných Kapverdskou republikou a členskými štátmi), dohoda neovplyvní existujúce predpisy týkajúce sa vízovej povinnosti a oslobodenia od vízovej povinnosti. Napríklad článok 4 nariadenia Rady č. 539/2001 umožňuje členským štátom oslobodiť od vízovej povinnosti civilné letecké a námorné posádky a ďalšie kategórie osôb.

               Vízový kódex sa vzťahuje na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad pokiaľ ide o určenie členského štátu schengenského priestoru zodpovedného za spracovanie žiadosti o vízum, odôvodnenie zamietnutia udelenia víza a právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu. Okrem toho sa schengenské pravidlá a vnútroštátne právne predpisy aj naďalej uplatňujú v súvislosti s otázkami, ktoré dohoda neupravuje, napríklad pokiaľ ide o uznávanie cestovných dokladov, listinné dôkazy potvrdzujúce účel cesty a dostatočné prostriedky na živobytie, lehoty na spracovanie žiadostí o víza, odopretie vstupu na územie členských štátov EÚ a opatrenia súvisiace s vyhostením.

               Dokonca aj v prípade, ak boli splnené podmienky stanovené v dohode, možno udelenie víza zamietnuť, ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 5 Kódexu schengenských hraníc, t. j. ak dotyčná osoba nie je držiteľom platného cestovného dokladu, má záznam v SIS alebo ak daná osoba predstavuje hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť atď.

               Ostatné možnosti flexibility pri vydávaní víz, ktoré umožňuje vízový kódex, platia aj naďalej. Napríklad víza na viac vstupov s dlhým obdobím platnosti – až na päť rokov – možno vydať pre kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 4, ak sú splnené podmienky stanovené vo vízovom kódexe (článok 24). Rovnako sa aj naďalej budú uplatňovať ustanovenia vízového kódexu, ktoré umožňujú oslobodenie od poplatku za vízum alebo jeho zníženie (článok 16 ods. 5 a 6).

               Vnútroštátne právne predpisy Kapverd sa aj naďalej uplatňujú na všetky záležitosti týkajúce sa vydávania víz občanom EÚ Kapverdmi, na ktoré sa dohoda nevzťahuje, napríklad na tie, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcich troch odsekoch.

               1.3.
                     Typy víz, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody

               Podľa článku 3 písm. d) dohody sa pod pojmom „vízum“ rozumie „povolenie vydané alebo rozhodnutie prijaté niektorým členským štátom alebo Kapverdmi potrebné k vstupu na účely tranzitu cez územie členského štátu alebo viacerých členských štátov alebo cez územie Kapverd alebo na plánovaný pobyt na týchto územiach v trvaní najviac 90 dní“.

               Zjednodušenie podľa dohody platí tak pre jednotné víza platné pre celé územie členských štátov, ako aj pre víza s obmedzenou územnou platnosťou. Vzťahujú sa aj na krátkodobé a tranzitné víza vydané Kapverdmi občanom EÚ.

               1.4.
                     Výpočet dĺžky pobytu stanovenej vo víze

               Súčasná definícia krátkodobého pobytu v Kódexe schengenských hraníc znie: „90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, čo zahŕňa posúdenie obdobia 180 dní predchádzajúcich každému jednotlivému dňu pobytu“.

               Deň vstupu sa bude počítať ako prvý deň pobytu na území členských štátov a deň výstupu sa bude počítať ako posledný deň pobytu na území členských štátov. Pojem „akýkoľvek“ znamená uplatnenie 180-dňového „pohyblivého“ referenčného obdobia, čiže spätného započítania každého dňa pobytu do obdobia posledných 180 dní s cieľom overiť, či je požiadavka týkajúca sa 90/180 dní stále splnená. Znamená to, že neprítomnosťou na území členských štátov počas neprerušeného obdobia 90 dní sa získava nárok na nový pobyt v dĺžke najviac 90 dní.

               Online počítadlo pre krátkodobé pobyty, ktoré možno použiť na výpočet obdobia povoleného pobytu podľa nových pravidiel, možno nájsť na internetovej adrese: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm.

               Príklad výpočtu dĺžky pobytu na základe nového vymedzenia:

               Osoba, ktorá je držiteľom vstupného víza na viac vstupov počas 1 roka (18. 4. 2014 – 18. 4. 2015), prvýkrát vstúpi na územie členských štátov 19. 4. 2014 a pobudne tam 3 dni. Následne tá istá osoba znovu vstúpi 18. 6. 2014 a pobudne tam 86 dní. Ako sa posudzujú tieto konkrétne dátumy? Kedy sa tejto osobe znovu povolí vstup na územie členských štátov?

               Dňa 11. 9. 2014: za posledných 180 dní (16. 3. 2014 – 11. 9. 2014) daná osoba pobudla na území členských štátov 3 dni (19. – 21. 4. 2014) plus 86 dní (18. 6. 2014 – 11. 9. 2014) = 89 dní = žiadne prekročenie. Daná osoba ešte môže zotrvať 1 deň.

               Ku dňu 16.10.2014: daná osoba môže vstúpiť na ďalšie 3 dni (16. 10. 2014 sa pobyt 19. 4. 2014 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); dňa 17. 10. 2014 sa pobyt dňa 20. 4. 2014 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia atď.).

               Ku dňu 15. 12. 2014: daná osoba môže vstúpiť na ďalších 86 dní (15. 12. 2014 sa pobyt 18. 6. 2014 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); dňa 16. 12. 2014 sa pobyt 19. 6. 2014 stáva irelevantným atď.).

               1.5.
                     Situácia týkajúca sa členských štátov, ktoré zatiaľ neuplatňujú schengenské acquis v plnom rozsahu, členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na spoločnej vízovej politike EÚ, a pridružených krajín

               Členské štáty, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 (Cyprus, Česká republika, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko), 2007 (Bulharsko a Rumunsko) a 2013 (Chorvátsko) sú viazané dohodou od nadobudnutia jej platnosti.

               Schengenské acquis zatiaľ neuplatňuje v plnom rozsahu iba Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko. Tieto krajiny budú naďalej vydávať národné víza s platnosťou obmedzenou na ich vlastné územie. Hneď ako tieto členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, budú uplatňovať túto dohodu.

               Kým tieto členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, platia pre všetky záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, ich vnútroštátne právne predpisy. Od uvedeného dňa sa na záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, budú uplatňovať schengenské pravidlá/vnútroštátne právne predpisy.

               Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus, a Rumunsko môžu uznávať povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza vydané štátmi schengenského priestoru a pridruženými krajinami na krátkodobé pobyty na svojom území.

               Podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, sú všetky schengenské štáty povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Schengenské štáty uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza pridružených krajín na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

               Dohoda sa nevzťahuje na Spojené kráľovstvo, Írsko a Dánsko, ale obsahuje spoločné vyhlásenie, že je žiaduce uzavrieť dvojstranné dohody o zjednodušení udeľovania víz medzi Kapverdskou republikou a uvedenými členskými štátmi.

               Island, Nórsko, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko, hoci sú pridružené k Schengenu, nie sú viazané predmetnou dohodou. Dohoda však obsahuje spoločné vyhlásenie, že je žiaduce bezodkladne uzavrieť dvojstranné dohody o zjednodušení udeľovania víz medzi Kapverdskou republikou a uvedenými štátmi schengenského priestoru.

               1.6.
                     Dohoda s Európskou úniou/dvojstranné dohody

               V článku 11 dohody sa stanovuje:

               „Táto dohoda má odo dňa nadobudnutia platnosti prednosť pred ustanoveniami dvojstranných alebo viacstranných dohôd alebo dojednaní uzavretých medzi jednotlivými členskými štátmi a Kapverdmi, pokiaľ ustanovenia týchto dohôd alebo dojednaní upravujú otázky, ktoré sú predmetom úpravy v tejto dohode.“

               Od dátumu nadobudnutia platnosti dohody sa prestávajú uplatňovať ustanovenia platných dvojstranných dohôd medzi členskými štátmi a Kapverdskou republikou v otázkach, ktoré sú predmetom úpravy dohody o zjednodušení udeľovania víz. V súlade s právnymi predpismi Únie musia členské štáty prijať potrebné opatrenia na odstránenie nezrovnalostí medzi svojimi dvojstrannými dohodami a dohodou Európskej únie.

               Ak členský štát uzavrel dvojstrannú dohodu alebo dojednanie s Kapverdskou republikou o otázkach, ktoré dohoda Európskej únie neupravuje, bude sa táto výnimka naďalej uplatňovať aj po nadobudnutí platnosti dohody Európskej únie o zjednodušení udeľovania víz.

               II.
                     USMERNENIA TÝKAJÚCE SA OSOBITNÝCH USTANOVENÍ

               2.1. Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všetkých žiadateľov o víza

               Dôležité: Je potrebné pripomenúť, že ďalej uvedené zjednodušenia týkajúce sa odchodu v prípade straty alebo odcudzenia dokladov a predĺženia platnosti víza sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú na všetkých držiteľov víz z Kapverdskej republiky a členských štátov.

               2.1.1. Predĺženie platnosti víza vo výnimočných prípadoch

               V článku 7 dohody sa stanovuje:

               „Občanom Kapverd a Únie, ktorí nemôžu opustiť územie členských štátov alebo Kapverd v lehote stanovenej vo víze z dôvodu vyššej moci, sa platnosť víza bezplatne predĺži v súlade s právnymi predpismi platnými v hostiteľskom štáte o dobu, ktorá je potrebná na ich návrat do štátu trvalého pobytu.“

               Pokiaľ ide o možnosť predĺženia platnosti víza v prípadoch vyššej moci, napríklad z dôvodu pobytu v nemocnici v dôsledku nehody, ak držiteľ víza nemá možnosť opustiť územie členského štátu do dátumu uvedeného na víze, uplatnia sa ustanovenia článku 33 ods. 1 vízového kódexu za predpokladu, že sú zlučiteľné s dohodou (napríklad predĺžené vízum zostáva jednotným vízom, ktoré oprávňuje na vstup na územie všetkých členských štátov schengenského priestoru, pre ktoré bolo vízum platné v čase jeho vydania). Podľa dohody sa však platnosť víza v prípade vyššej moci predlžuje bezplatne.

               2.2. Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie žiadateľov o víza

               2.2.1.
                     Vydávanie víz na viac vstupov

               V prípadoch, keď žiadateľ o vízum musí často alebo pravidelne cestovať na územie Kapverdskej republiky alebo na územie členských štátov, môžu sa vydať krátkodobé víza na niekoľko vstupov za predpokladu, že celková dĺžka týchto návštev počas akéhokoľvek 180dňového obdobia neprekročí 90 dní.

               V článku 4 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov a Kapverd udeľujú víza na viac vstupov s platnosťou päť rokov týmto kategóriám občanov:

               a) členom národných a regionálnych vlád a parlamentov, ústavných a najvyšších súdov a najvyššieho kontrolného úradu, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, pri výkone ich funkcií;

               b) stálym členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného Kapverdom, členským štátom alebo Únii zúčastňujú na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov alebo Kapverd medzivládnymi organizáciami;

               c) podnikateľom a zástupcom obchodných organizácií, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov alebo na Kapverdy;

               d) manželom, manželkám a deťom (vrátane adoptovaných) vo veku do 21 rokov alebo nezaopatreným deťom a rodičom, ktorí navštevujú:

               – občanov Kapverd s oprávneným pobytom na území niektorého členského štátu alebo občanov Únie s oprávneným pobytom na území Kapverd, alebo

               – občanov Únie s oprávneným pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi, alebo občanov Kapverd s pobytom na Kapverdoch.

               Ak sú potreba alebo zámer často alebo pravidelne cestovať jasne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víza na viac vstupov sa obmedzí na trvanie krátkodobého pobytu, najmä ak

               – trvanie funkčného obdobia, pokiaľ ide o osoby uvedené v písmene a),

               – trvanie pôsobenia ako stáleho člena oficiálnej delegácie, pokiaľ ide o osoby uvedené v písmene b),

               – trvanie pôsobenia ako podnikateľa alebo zástupcu obchodnej organizácie, pokiaľ ide o osoby uvedené v písmene c) alebo

               – povolenie na pobyt pre občanov Kapverd pobývajúcich na území niektorého členského štátu a pre občanov Únie pobývajúcich na Kapverdoch, pokiaľ ide o osoby uvedené v písmene d),

               je kratšie ako päť rokov.“

               Berúc do úvahy profesijný status týchto kategórií osôb, alebo ich rodinný vzťah s občanom Kapverdskej republiky alebo členských štátov, ktorí sa legálne zdržiavajú na území Kapverd alebo členských štátov, ako aj príbuzných občanov Únie s oprávneným pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi, alebo občanov Kapverd s pobytom na Kapverdoch, je odôvodnené, aby sa im udelili víza na viac vstupov s platnosťou päť rokov alebo obmedzené na funkčné obdobie alebo na obdobie ich legálneho pobytu, ak trvajú menej ako 5 rokov.

               Pokiaľ ide o osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 1 písm. a), mali by predložiť potvrdenie o svojom profesijnom postavení a dĺžke svojho mandátu.

               Toto ustanovenie sa nevzťahuje na osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 1 písm. a), ak sú oslobodené od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, t. j. ak sú držiteľmi diplomatických alebo služobných pasov.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 1 písm. b), musia predložiť dôkaz o svojom postavení stáleho člena delegácie a o potrebe pravidelne sa zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 1 písm. c), musia predložiť dôkaz o svojom profesijnom postavení a dĺžke svojich aktivít.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 4 ods. 1 písm. d), musia predložiť dôkaz o legálnom pobyte pozývajúcej osoby.

               Ak sú potreba alebo zámer často alebo pravidelne cestovať jasne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víza na viac vstupov sa obmedzí na toto obdobie.

               „2.
                     Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov a Kapverd vydávajú víza na viac vstupov platné jeden rok nasledujúcim kategóriám osôb pod podmienkou, že im počas predchádzajúceho roku bolo udelené aspoň jedno vízum, ktoré využili v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte:

               a) zástupcom organizácií občianskej spoločnosti, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov alebo na Kapverdy na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov;

               b) príslušníkom slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach a ktorí často cestujú do členských štátov alebo na Kapverdy;

               c) účastníkom vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov alebo na Kapverdy;

               d) účastníkom medzinárodných športových podujatí a ich profesionálnemu sprievodu;

               e) novinárom a ich akreditovanému odbornému sprievodu;

               f) žiakom, študentom, študentom (vrátane postgraduálnych študentov) a ich sprevádzajúcim učiteľom, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov a iných školských činností;

               g) zástupcom náboženských komunít uznávaných na Kapverdoch alebo v členských štátoch, ktorí pravidelne navštevujú členské štáty alebo Kapverdy;

               h) osobám vykonávajúcim pravidelné návštevy zo zdravotných dôvodov;

               i) účastníkom oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami či obcami;

               j) členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného Kapverdom, členským štátom alebo Únii zúčastňujú pravidelne na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov alebo Kapverd medzivládnymi organizáciami.

               Ak je však potreba alebo zámer často alebo pravidelne cestovať jasne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víza na viac vstupov sa obmedzí na trvanie krátkodobého pobytu.“

               Víza na viac vstupov platné jeden rok sa v zásade vydávajú pre uvedené kategórie osôb, ak v priebehu predchádzajúceho roka (12 mesiacov) získal žiadateľ o vízum aspoň jedno schengenské vízum, využil ho v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštívených štátoch (napríklad neprekročil povolenú dĺžku pobytu) a ak existujú dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov.

               V prípadoch, keď nie je opodstatnené vydať vízum platné jeden rok (napríklad ak výmenný program trvá menej ako jeden rok alebo osoba nemá potrebu cestovať na celý rok), bude platnosť víza kratšia ako jeden rok za predpokladu, že ostatné podmienky na vydanie víza sú splnené.

               „3.
                     Diplomatické misie a konzulárne služby členských štátov a Kapverd vydávajú víza na viac vstupov platné najmenej dva roky a najviac päť rokov kategóriám osôb uvedeným v odseku 2 tohto článku pod podmienkou, že počas predchádzajúcich dvoch rokov využili víza na viac vstupov s obdobím platnosti jeden rok v súlade s predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte.

               Ak je však potreba alebo zámer často alebo pravidelne cestovať jasne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víza na viac vstupov sa obmedzí na trvanie krátkodobého pobytu.“

               „4. Celková dĺžka pobytu osôb uvedených v odsekoch 1 až 3 tohto článku na území členských štátov alebo Kapverd počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.“

               Víza na viac vstupov platné dva až päť rokov sa vydajú pre kategórie uvedené v článku 4 ods. 2 pod podmienkou, že v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov (24 mesiacov) využili schengenské víza na viac vstupov platné jeden rok v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštívených štátov a že dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov sú stále platné. Je potrebné poznamenať, že vízum s platnosťou od 2 do 5 rokov sa vydá iba vtedy, ak boli žiadateľovi o vízum v predchádzajúcich dvoch rokoch vydané dve víza platné jeden rok – a nie menej – a žiadateľ tieto víza využil v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštívených štátov. Na základe posúdenia jednotlivých žiadostí o vízum diplomatické misie a konzulárne úrady rozhodnú o dobe platnosti týchto víz, t. j. od dvoch do piatich rokov.

               Ak žiadateľ nevyužil predchádzajúce vízum, neexistuje povinnosť vydávať vízum na viac vstupov.

               2.2.2.
                     Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum

               V článku 5 ods. 1 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odseku 2, členské štáty alebo Kapverdy oslobodia od poplatkov za víza tieto kategórie osôb:

               a) členov oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného Kapverdom, členským štátom alebo Únii zúčastňujú na oficiálnych stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území niektorého členského štátu alebo Kapverd medzivládnymi organizáciami;

               b) deti vo veku do 12 rokov (Pozn.: Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od vízovej povinnosti pre túto kategóriu osôb, musia predložiť dôkaz potvrdzujúci ich vek.);

               c) žiakov, študentov, študentov postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúcich učiteľov, ktorí sa zúčastňujú na pobytoch na účely štúdia alebo vzdelávacích školení;

               d) výskumných pracovníkov cestujúcich na účely vedeckého výskumu;

               e) osoby vo veku do 25 rokov (vrátane) zúčastňujúce sa na seminároch, konferenciách, športových, kultúrnych, alebo vzdelávacích podujatiach, ktoré organizujú neziskové organizácie.“

               Uvedené kategórie osôb sú od poplatku úplne oslobodené.

               Okrem toho podľa článku 16 ods. 6 vízového kódexu sa „[v] jednotlivých prípadoch môže vízový poplatok odpustiť alebo znížiť, ak to slúži na podporu kultúrnych alebo športových záujmov, záujmov v oblasti zahraničnej politiky, politiky rozvoja a ostatných oblastí zásadného verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov.“

               V článok 16 ods. 7 vízového kódexu sa stanovuje, že „[v]ízový poplatok sa vyberá v eurách, v národnej mene tretej krajiny alebo v mene bežne používanej v tretej krajine, v ktorej sa žiadosť podáva, a je nevratný, okrem prípadov uvedených v článku 18 ods. 2 a článku 19 ods. 3“ – v prípadoch neprípustného uplatnenia alebo v prípadoch, keď konzulát nie je príslušný.

               Žiadateľom o víza na Kapverdách sa v súlade s článkom 16 ods. 8 vízového kódexu a občanom Európskej únie sa v súlade s „décret-loi“ 27/2007 „odovzdá potvrdenie o zaplatenom vízovom poplatku“.

               V článku 5 ods. 2 dohody sa stanovuje:

               „2.
                     Ak členské štáty alebo Kapverdy spolupracujú s externým poskytovateľom služieb, možno vyberať poplatok za služby. Tento poplatok za služby bude primeraný nákladom, ktoré externému poskytovateľovi služieb vznikli pri plnení jeho úloh, a neprekročí sumu 30 EUR. Kapverdy, príslušný členský štát či členské štáty zachovajú možnosť, aby všetci žiadatelia mohli podávať žiadosti priamo na ich konzulárnych úradoch.“

               Na kategórie osôb oslobodených od vízového poplatku sa vzťahuje poplatok za služby v prípade, že členský štát spolupracuje s externým poskytovateľom služieb.

               V súčasnosti žiadny členský štát EÚ nemá dohodu o outsourcingu s externými poskytovateľmi služieb na Kapverdách.

               2.2.3. Držitelia diplomatických a služobných pasov

               V článku 8 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Občania Kapverd alebo členských štátov, ktorí sú držiteľmi platných diplomatických alebo služobných pasov, môžu bez víz vstúpiť na územie členských štátov alebo Kapverd, opustiť ho alebo ním prechádzať.

               2. Občania uvedení v odseku 1 tohto článku sa môžu zdržiavať na území členských štátov alebo Kapverd najviac 90 dní počas obdobia 180 dní.“

               Dohoda sa nevzťahuje na vysielanie diplomatov do členských štátov. V týchto prípadoch sa použije bežný akreditačný postup.

               V spoločnom vyhlásení pripojenom k dohode sa zmluvné strany dohodli, že každá zmluvná strana môže čiastočne pozastaviť uplatňovanie dohody, a to najmä jej článku 8, ak uplatňovanie tohto článku druhá zmluvná strana zneužíva alebo ak jeho uplatňovanie predstavuje ohrozenie verejnej bezpečnosti. Čiastočné pozastavenie dohody sa musí uskutočniť v súlade s postupom stanoveným v článku 12 ods. 5.

               V prípade pozastavenia uplatňovania článku 8 obe zmluvné strany začnú v rámci spoločného výboru zriadeného dohodou konzultácie s cieľom vyriešiť problémy, ktoré viedli k pozastaveniu.

               Obe zmluvné strany sa dohodli, že prioritne zabezpečia vysokú úroveň bezpečnosti diplomatických a služobných pasov, a to najmä zapracovaním biometrických identifikačných znakov. Pokiaľ ide o Úniu, táto bezpečnosť bude zabezpečená v súlade s požiadavkami stanovenými v nariadení Rady (ES) č. 2252/2004 z 13. decembra 2004 o normách pre bezpečnostné znaky a biometriu v pasoch a cestovných dokladoch vydávaných členskými štátmi.

               III.
                     SPOLUPRÁCA V OBLASTI BEZPEČNOSTI DOKLADOV

               V spoločnom vyhlásení pripojenom k dohode sa zmluvné strany dohodli, že spoločný výbor zriadený podľa článku 10 posudzuje v rámci monitorovania vykonávania tejto dohody vplyv, ktorý má úroveň bezpečnosti príslušných cestovných dokladov na fungovanie tejto dohody. Na tento účel sa zmluvné strany zaviazali, že si budú pravidelne vymieňať informácie o opatreniach, ktoré prijali, aby sa vyhli zvýšeniu množstva cestovných dokladov, a rozvíjať technické aspekty bezpečnosti cestovných dokladov, ako aj že si budú pravidelne vymieňať informácie o procese personalizácie vydávania cestových dokladov.

               IV.
                     ŠTATISTIKA

               Aby spoločný výbor ustanovený dohodou mohol účinne monitorovať vykonávanie dohody, musia diplomatické misie a konzulárne úrady Kapverdskej republiky a členských štátov predložiť Komisii štatistické údaje každých šesť mesiacov, a ak je to možné, podľa jednotlivých mesiacov:

               –
                     počet vydaných víz na viac vstupov,

               –
                     doba platnosti vydaných víz na viac vstupov,

               –
                     počet víz vydaných pre jednotlivé kategórie osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje.


|

52010PC0653

Návrh ROZHODNUTIE RADY o plnení podmienok Chorvátskou republikou, pokiaľ ide o dokončenie prvého prechodného obdobia podľa Mnohostrannej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Republikou Čierna Hora, Nórskym kráľovstvom, Rumunskom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru  /* KOM/2010/0653 v konečnom znení - NLE 2010/0320*/

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 9.11.2010KOM(2010) 653 v konečnom znení2010/0320 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo plnení podmienok Chorvátskou republikou, pokiaľ ide o dokončenie prvého prechodného obdobia podľa Mnohostrannej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Republikou Čierna Hora, Nórskym kráľovstvom, Rumunskom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove[1] o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoruDÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHU-  Dôvody a ciele návrhuV roku 2006 Rada prijala Mnohostrannú dohodu medzi Európskym spoločenstvom a ôsmimi pridruženými stranami tvoriacimi región západného Balkánu, menovite Albánsko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Rumunsko, Srbsko a Čierna Hora a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove[2] o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (ECAA) (ďalej len „dohoda“) (Rozhodnutie Rady 2006/682/ES, Ú. v. EÚ L 285, 16. 10. 2006, s. 1.).Cieľom dohody je začleniť susedné krajiny EÚ do existujúceho vnútorného trhu leteckej dopravy Európskej únie, ktorý zahŕňa 27 členských štátov EÚ, Nórsko a Island. Osem pridružených strán juhovýchodnej Európy súhlasilo, že budú plne uplatňovať právne predpisy Európskej únie v oblasti letectva („acquis Európskej únie“). Keď sa acquis začne plne vykonávať, letecké spoločnosti ECAA budú mať otvorený prístup k rozšírenému európskemu jednotnému trhu v oblasti leteckej dopravy.Dohodou sa leteckým spoločnostiam všetkých strán poskytuje prístup k priamym službám medzi ich vlastným územím a územiami ostatných strán. Ďalšie práva sú spojené s dodržaním osobitných prechodných ustanovení týkajúcich sa jednotlivých pridružených strán tak, ako sú ustanovené v dohode, ktoré sa medzi jednotlivými stranami líšia.V prípade Chorvátska si dokončenie prvej prechodnej etapy vyžaduje zavedenie prvkov základu európskeho acquis v oblasti leteckej dopravy, ako aj, inter alia , ratifikáciu Montrealského dohovoru a zriadenie nezávislého regulačného úradu manažmentu letovej prevádzky. Realizácia týchto krokov prináša posilnené obchodné práva európskym a chorvátskym leteckým spoločnostiam, predovšetkým ďalšie služby („piata sloboda“) na niektorých územiach, na ktoré sa táto dohoda vzťahuje.V článku 27 ods. 3 dohody sa ustanovuje, že postupný prechod každej pridruženej strany na úplné uplatňovanie dohody podlieha hodnoteniu Európskej únie.V novembri 2009 navštívila delegácia odborníkov členských štátov a Európskej komisie sprevádzaná členmi úradu Taiex Záhreb, aby vykonali rozsiahle posúdenie, ako Chorvátsko vykonáva acquis Európskej únie v oblasti letectva. Posúdenie potvrdilo, že Chorvátska republika splnila podmienky pre dokončenie prvého prechodného obdobia ustanoveného v protokole IV k dohode. Tieto kladné závery posúdenia boli oznámené členským štátom a chorvátskej vláde a budú prezentované na zasadnutí Spoločného výboru ECAA, ktoré sa má konať v decembri 2010.-  Všeobecný kontextDohoda o ECAA je jasne koncipovaná ako otvorený rámec dostupný európskym krajinám, ktoré si želajú plne sa začleniť do európskeho jednotného trhu v oblasti letectva.Prínosy dohody sú značné, pretože dohoda :-  vytvára nové trhové príležitosti na to, aby sa medzi potenciálnych zákazníkov začlenilo celkovo 52 miliónov obyvateľov Balkánu, čím sa vytvára jednotný trh v oblasti letectva pozostávajúci z 35 krajín a viac než 500 miliónov ľudí. Letecká doprava medzi EÚ a juhovýchodnou Európou nedávno zaznamenala výrazný nárast, až o 121 % od roku 2001 ,a tento trend by sa prostredníctvom úplného začlenenia do spoločného trhu v oblasti leteckej dopravy urýchlil,-  generuje nové príležitosti pre priemysel a zákazníkov, najmä vzhľadom na výrazný rozvoj turizmu v pobrežných regiónoch. Podľa predpovedí pohybu lietadiel sa v období medzi rokmi 2005 až 2011 v tomto regióne predpokladá priemerná ročná miera rastu viac ako 6 % per annum. V regióne je potenciálne 414 letísk, na ktoré sa môžu prevádzkovať lety, existuje teda príležitosť dosiahnuť ďalší nárast. Výsledkom bude čoraz dostupnejšia letecká doprava pre väčší počet ľudí. Okrem toho sa dohodou v dôsledku zjednodušenia vlastníctva a pravidiel kontroly, ktoré sú zahrnuté v bilaterálnych dohodách, uľahčia kapitálové toky z oboch strán,-  zaväzuje všetkých osem partnerov ECAA, aby pokračovali v zosúlaďovaní svojich právnych predpisov s právnymi predpismi EÚ, čo by malo vyústiť do rovnako prísnych noriem v oblasti ochrany a bezpečnosti, ako aj do spravodlivej hospodárskej súťaže v celej Európe,-  odstraňuje pretrvávajúce trhové obmedzenia letov medzi EÚ a Balkánom, čím sa vyrovnávajú rozdiely východiskových podmienok medzi dopravcami EÚ,-  odstraňuje existujúce prekážky v systéme manažmentu letovej prevádzky,-  zaväzuje krajiny regiónu, aby spolupracovali a zlepšovali medziregionálne vzťahy na prospech ďalšej európskej integrácie a-  zriaďuje sa spoločný výbor, ktorý bude zodpovedný za riešenie otázok týkajúcich sa interpretácie alebo uplatňovania tejto dohody.Nezávislé potvrdenie pokroku Chorvátska pri vykonávaní acquis je dobrou správou vo všetkých týchto ohľadoch a je dobrým signálom pre ostatné pridružené strany, ktoré prechádzajú na plný prístup k Európskemu jednotnému trhu v oblasti leteckej dopravy.-  Existujúce platné ustanovenia v oblasti návrhuMnohostranná dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskom, Chorvátskom, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandom, Čiernou Horou, Nórskom, Rumunskom, Srbskom a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (Ú. v. L 285, 16. 10. 2006, s. 3).-  Súlad s inými politikami a cieľmi ÚnieTento návrh je v súlade s leteckou dopravnou politikou Európskej únie pre rozvoj vonkajšej politiky Spoločenstva v oblasti letectva (KOM(2005) 79 v konečnom znení), predovšetkým so zreteľom na jej susedskú politiku.KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU-  Konzultácie so zainteresovanými stranamiKonzultácia nie je ako súčasť vykonávania existujúcej dohody o ECAA potrebná, členské štáty a pridružené strany dohody sú však zainteresované na priebežnej báze.-  Získavanie a využívanie expertízyHlavné organizácie/odborníci, ktorí poskytli konzultácieAko súčasť procesu monitorovania pokroku Chorvátskej republiky pri vykonávaní acquis v oblasti leteckej dopravy prebehla v novembri 2009 rozsiahla hodnotiaca návšteva, ktorá potvrdila, že krajina plní podmienky potrebné na dokončenie prvého prechodného obdobia. Hodnotiacu delegáciu tvorili odborníci v oblasti hospodárskeho riadenia, bezpečnosti a manažmentu letovej prevádzky (ATM) členských štátov a pracovníci Komisie z GR pre mobilitu a dopravu a z úradu Taiex.-  Posúdenie vplyvuPosúdenie vplyvu nebolo vykonané.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU-  Zhrnutie navrhovaného opatreniaNávrh splní povinnosti vyplývajúce z prijatia Dohody o ECAA Európskou úniou a jej členskými štátmi.-  Právny základČlánok 27 ods. 4 a Protokol IV k Mnohostrannej dohode medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskom, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskom, Chorvátskom, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandom, Čiernou Horou, Nórskom, Rumunskom, Srbskom a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru.-  Zásada subsidiarityZásada subsidiarity sa uplatňuje, ak návrh nemá vplyv na oblasť, ktorá patrí do výlučnej právomoci Únie.Ciele návrhu sa nemôžu dosiahnuť primeraným spôsobom opatrením členských štátov z týchto dôvodov:Mnohostranná dohoda o EACC bola uzatvorená na úrovni Únie a akékoľvek rozhodnutie o fungovaní tejto dohody sa môže prijať len na úrovni Únie.Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto(týchto) dôvodu(-ov):Návrh pomôže podporiť ďalšie právne zbližovanie medzi Európskou úniou a Chorvátskou republikou v oblasti poskytovania služieb v odvetví leteckej dopravy a uľahčí bezpečné a efektívne cestovanie leteckou dopravou.Členské štáty a Chorvátska republika budú pokračovať v plnení tradičných administratívnych úloh, ktoré vykonávajú v súvislosti s medzinárodnou leteckou dopravou, ale podľa spoločných jednotne uplatňovaných predpisov.-  Výber nástrojovNavrhovaný nástroj: rozhodnutie Rady.Iné prostriedky by neboli primerané z týchto dôvodov:V článku 27 ods. 4 a protokole IV k Mnohostrannej dohode sa predpokladá, že Rada prijme takéto rozhodnutie po potvrdení, že Chorvátska republika spĺňa podmienky pre dokončenie prvého prechodného obdobia.VPLYV NA ROZPOčETNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.DODATOčNÉ INFORMÁCIE-  Členské štáty EHP:Toto rozhodnutie má vplyv na členské štáty EHP, Nórsko a Island ako spolusignatárov Mnohostrannej dohody.2010/0320 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo plnení podmienok Chorvátskou republikou, pokiaľ ide o dokončenie prvého prechodného obdobia podľa Mnohostrannej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Republikou Čierna Hora, Nórskym kráľovstvom, Rumunskom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove[3] o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Mnohostrannú dohodu medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Republikou Čierna Hora, Nórskym kráľovstvom, Rumunskom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove[4] o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru („dohoda o ECAA“), a najmä na jej článok 27 ods. 4,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:1.  V článku 27 ods. 1 dohody sa ustanovujú prechodné ustanovenia medzi stranami.2.  V protokole IV k dohode sa ustanovujú prechodné ustanovenia medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Chorvátskou republikou na strane druhej.3.  V článku 27 ods. 3 dohody sa ustanovuje, že postupný prechod každej pridruženej strany k úplnému uplatňovaniu dohody o ECAA podlieha posúdeniu Európskou úniou.4.  Posúdením, ktoré zorganizovala Európska komisia, sa potvrdilo, že Chorvátska republika splnila podmienky pre dokončenie prvého prechodného obdobia ustanoveného v protokole IV k dohode.5.  V článku 27 ods. 4 sa ustanovuje, že ak Európska únia usúdi, že pridružená strana splnila podmienky pre dokončenie prechodného obdobia, rozhodne, že príslušná pridružená strana je spôsobilá na prechod do ďalšieho prechodného obdobia, či prípadne na úplné zaradenie do Spoločného európskeho leteckého priestoru.6.  Rada je presvedčená, že Chorvátska republika splnila podmienky pre dokončenie prechodného obdobia ustanoveného v protokole IV k dohode,ROZHODLA TAKTO:Jediný článokChorvátska republika je spôsobilá na prechod do druhého prechodného obdobia podľa protokolu IV k Mnohostrannej dohode medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, Bulharskou republikou, Chorvátskou republikou, Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Čiernou Horou, Nórskym kráľovstvom, Rumunskom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove[5] o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru.V Bruseli […]Za Radu [1] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.[2] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.[3] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.[4] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.[5] Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.


title: Návrh na rozhodnutie Rady o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---             KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                           V Bruseli 30. 10. 2008
                                           KOM(2008) 716 v konečnom znení

                              Odporúčanie na

                         ROZHODNUTIE RADY

                 o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

                                Návrh na

                         ROZHODNUTIE RADY

     o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

                          (predložený Komisiou)

SK                                                                          SK
 ---pagebreak---                                       DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      ÚVOD
     Maďarské orgány vynakladajú od polovice roku 2006 značné úsilie na vyrovnanie
     nahromadenej vonkajšej a vnútornej nerovnováhy. Aj napriek hmatateľným výsledkom, ktoré
     sa dosiahli počas ostatných dvoch rokov a ktoré zahŕňajú významné zníženie celkového
     deficitu verejných financií a postupné znižovanie deficitu bežného účtu, maďarské finančné
     trhy sú od začiatku októbra 2008 pod silným tlakom. Tento tlak súvisí s porovnateľne
     vysokou finančnou zraniteľnosťou následkom veľkého vonkajšieho dlhu Maďarska (takmer
     100 % HDP), ku ktorému nedávno prispeli úvery v zahraničných menách určených
     súkromnému sektoru, a najvyšším pomerom verejného zadlženia v regióne (približne 66 %
     HDP). Príslušné orgány rýchlo oznámili súbor komplexných politických opatrení navrhnutý
     na obnovenie dôvery investorov a zmiernenie tlaku, ku ktorému dochádza na finančných
     trhoch. Opatrenia zahŕňajú zrýchlené znižovanie deficitu v roku 2008, ako aj v roku 2009, čím
     by sa znížila potreba financovania zo štátnych zdrojov, a určitý počet krokov zacielených na
     rozmrazenie trhu so štátnymi dlhopismi a zvýšenie likvidity na trhu s devízovými swapmi.
     Keďže však v roku 2008 a osobitne v roku 2009 je možné očakávať prudké zhoršenie
     kapitálového a finančného účtu zapríčinené otrasmi na finančných trhoch, Maďarsko bude v
     tomto období potrebovať výraznú finančnú podporu, ktorá sa do konca roku 2009 bude
     pravdepodobne pohybovať rádovo v sume 20 miliárd EUR.

     2.      MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ A VÝHĽAD
     V polovici roku 2006 sa začal program fiškálnej konsolidácie s cieľom odstrániť vysoké
     fiškálne a vonkajšie nerovnováhy, ktoré sa vytvorili v predchádzajúcich rokoch (celkový
     deficit verejných financií v roku 2006 dosiahol 9,3 % a deficit bežného účtu 7,5 %). Medzi
     tieto opatrenia patrili, okrem iného, zmrazenie výdavkov, škrty vo verejných investíciách,
     zvýšenie daní a zníženie dotácií cien. Následne sa výrazne znížili výstupné ukazovatele
     verejného sektora, najmä v zdravotníctve, vzdelávaní a verejnej správe. V roku 2007 sa
     v súkromnom sektore prejavila určitá odolnosť proti spomaleniu rastu hospodárstva, čo bolo
     podporené prístupom k novým úverom. Vďaka výraznému zvýšeniu objemu vývozu
     o približne 16 % objem investícií predsa len mierne rástol, aj keď zisky podnikov sa
     v dôsledku podstatného rastu nákladov spojených so mzdami znížili. Spotreba takisto mierne
     stúpla, a to o 0,7 %, aj napriek poklesu reálnych miezd spôsobenému prudkým nárastom cien
     ropy a potravín, ktorý bol sprevádzaný zvýšením regulovaných cien a dane z pridanej
     hodnoty. Celkovo sa ročný rast HDP spomalil zo 4,1 % v roku 2006 na 1,1 % v roku 2007,
     pričom inflácia sa zdvojnásobila na takmer 8 %, čím výrazne prevýšila oficiálnu cieľovú
     hodnotu inflácie.
     S postupne zanikajúcimi účinkami fiškálneho balíka sa hospodárstvo mohlo od roku 2008
     zotavovať a dosiahnuť do 2 až 3 rokov potenciálny rast (tesne pod 3 %). Spomalením rastu v
     EÚ a vo zvyšku sveta, ktoré je výraznejšie, ako sa predpokladalo, sa však podstatne oslabil
     výhľad na výkonnosť vývozu, ktorý v minulých rokoch predstavoval hlavnú hybnú silu rastu
     maďarského hospodárstva. Súčasné finančné ťažkosti a s nimi súvisiace sprísnenie úverových
     podmienok prispeli k spomaleniu a ďalej zhoršovali perspektívy rastu. Sprísnením úverových
     podmienok sú najviac postihnuté súkromná spotreba a investície domácností, zatiaľ čo
     investície podnikového sektora by sa ešte mohli udržať, pričom sa očakáva podpora v podobe
     prílivu prostriedkov z fondov EÚ (zo štrukturálneho fondu a kohézneho fondu). Očakáva sa,
     že predtým, ako sa ročný rast HDP v roku 2010 pomaly obnoví, zostane v roku 2008 výrazne
     pod 2 % a v roku 2009 prudko klesne. So zreteľom na vysokú mieru neistoty v kontexte

SK                                                2                                                  SK
 ---pagebreak---      súčasných podmienok na finančných trhoch existujú dokonca riziká, že by sa HDP mohol v
     roku 2009 zmenšiť a následné zotavenie by sa mohlo predĺžiť.

     3.      VEREJNÉ FINANCIE
     V roku 2007 sa celkový deficit verejných financií prudko znížil na 5 % HDP, pričom v roku
     2006 bol na úrovni 9,3 % HDP. Toto zníženie deficitu bolo výsledkom programu fiškálnej
     konsolidácie, ktorý začala znovuzvolená vláda v lete 2006 a ktorý obsahoval aj niekoľko
     zvýšení daní, ako aj krátenie cenových dotácií, zmrazenie výdavkov (najmä v prípade platov
     vo verejnom sektore) a nominálne zníženie verejných investícií. V polovici júla 2008, na
     základe príjmov verejných financií v prvom polroku, ktoré boli lepšie ako sa očakávalo, vláda
     upravila svoju prognózu deficitu na 3,8 % HDP (v najnovšej aktualizácii konvergenčného
     programu bol cieľ stanovený na 4 % HDP a Rada ho schválila).
     V reakcii na turbulencie na maďarských finančných trhoch vláda oznámila 10. októbra
     dvanásťbodový akčný plán na posilnenie dôvery v trh. Tento plán obsahoval predovšetkým
     zníženie cieľových hodnôt rozpočtového deficitu: na 3,4 % HDP z 3,8 % na rok 2008, a na
     2,9 % HDP z 3,2 % na rok 2009, čo bolo následne ďalej znížené na 2,6 % HDP. V prípade
     roku 2008 by sa dosiahnutie ambicióznejšej cieľovej hodnoty deficitu vo výške 3,4 % HDP
     zaručilo týmito opatreniami: (i) úspory výdavkov v niektorých štátnych programoch a nižšie
     očakávané výdavky na spolufinancovanie v dôsledku pomalšieho čerpania prostriedkov z
     fondov EÚ (0,15 % HDP), ako bol stanovený cieľ; ako aj (ii) v prípade potreby trvalé
     zmrazenie nevyužitých rozpočtových rezerv (0,3 % HDP). Pokiaľ ide o rok 2009,
     predpokladá sa, že cieľová hodnota deficitu nižšia o 0,6 % HDP sa dosiahne prostredníctvom
     (i) zrušenia plánovaných daňových úprav, pri ktorých sa formálne očakávalo, že ich
     následkom v roku 2009 bude strata príjmu vo výške 0,55 % HDP, zatiaľ čo vyrovnávacie
     opatrenia na strane výdavkov sa nezmenia a (ii) ďalšieho krátenia na strane výdavkov vo
     výške 0,6% HDP (škrty vo vládnych programoch a prevádzkových nákladoch rozpočtových
     inštitúcií ako aj odklad indexácie niektorých sociálnych prevodov) obsiahnutých
     v revidovanom návrhu rozpočtu predloženom 18. októbra, ako aj (iii) dodatočných opatrení
     vo výške okolo 1 % HDP, konkrétne znížením trinástych dôchodkov a platov vo verejnej
     sfére, ako aj zmrazením platov vo verejnom sektore.
     Oživenie procesu reformy fiškálneho riadenia je takisto súčasťou dvanásťbodového vládneho
     akčného plánu. Revidovaný legislatívny dokument bol do parlamentu predložený 17. októbra.
     Integrujú sa v ňom niektoré dôležité prvky alternatívnych návrhov opozičných strán
     (napríklad viacročné výdavkové stropy pre podsektor ústrednej štátnej správy a zriadenie
     Fiškálnej rady popri Úrade pre rozpočtovú legislatívu). V tomto revidovanom pláne sa
     predpisuje, že ročný rozpočet by sa začlenil do trojročného rámca vrátane strednodobých
     numerických pravidiel. Predpokladá sa, že nový legislatívny návrh bude schválený
     jednoduchou väčšinou.

     4.      FINANČNÉ TRHY
     Zatiaľ čo v roku 2008 sa podmienky na maďarských finančných trhoch väčšinou vyvíjali
     prevažne paralelne s podmienkami v iných krajinách tohto regiónu (aj keď miestami s vyššou
     volatilitou1), trhy sa na začiatku októbra dostali pod veľký tlak, pričom došlo k zmrazeniu na
     primárnom trhu so štátnych dlhopismi, veľmi prudkému pádu na burzách a prudkému
     znehodnoteniu výmenného kurzu, čo viedlo k významnému nárastu rozpätia výnosov zo

     1
            Napríklad trh so štátnymi dlhopismi sa dostal v jari 2008 pod dočasný tlak, hlavne v dôsledku posunu
            portfólia domácimi dôchodkovými fondmi.

SK                                                      3                                                          SK
 ---pagebreak---      štátnych dlhopisov a swapov na úverové zlyhanie (CDS). Zdá sa, že to súvisí s nedostatkom
     likvidity vo finančnom systéme, najmä pokiaľ ide o likviditu v cudzích menách, čo sa stáva
     čoraz nákladnejšie v dôsledku toho, že riziko protistrany sa vníma ako zvýšené a v dôsledku
     zvýšenej neochoty riskovať v súvislosti so stredoeurópskymi a východoeurópskymi
     krajinami.
     Po otrasoch na trhoch, ku ktorým došlo na začiatku októbra, príslušné orgány oznámili
     niekoľko opatrení zameraných priamo na zníženie finančného napätia. Popri sprísnení
     opatrení v oblasti rozpočtových plánov, ktorým sa znižujú požiadavky na čisté financovanie,
     patria sem tieto prvky: (1) uvoľnenie pravidiel investovania pre dôchodkové fondy, (2)
     otvorenie novej facility pre devízové swapy Národnou bankou Maďarska (NBM) 13. októbra,
     ktorej účelom je uľahčiť kontakt medzi kupujúcimi a predávajúcimi pri devízových swapoch
     a tým prekonať riziko protistrany, (3) nový pohotovostný systém pomoci pre banky ponúkaný
     od 16. októbra, ktorým MNB môže poskytovať bankám jednodňové swapy euro-forint. Táto
     nová facilita je zaručená dohodou o repo transakciách s ECB, prostredníctvom ktorej ECB
     poskytne MNB úverový rámec až do výšky 5 miliárd EUR. (4) MNB 16. októbra takisto
     oznámila opatrenia s cieľom poskytnúť ochranu domácemu trhu s dlhopismi v zhode
     s primárnymi dílermi. (5) Dňa 22. októbra MNB zvýšila svoju úrokovú sadzbu o 300
     bázických bodov, aby zastavila prepad domácej meny (maďarský forint stratil od začiatku
     októbra k uvedenému dátumu 14 % svojej hodnoty oproti euru).
     Maďarský parlament okrem toho prijal 13. októbra opatrenie na zvýšenie prahu poistenia
     vkladov zo 6 miliónov HUF na 13 miliónov HUF. Odhaduje sa, že touto novou hornou
     hranicou sa pokryje približne 90 % oprávnených vkladov. Toto legislatívne opatrenie je
     sprevádzané politickým záväzkom ručiť v prípade potreby za všetky vklady. Maďarské
     orgány navyše zintenzívnili svoju spoluprácu s vnútroštátnym Výborom pre finančnú stabilitu
     (vytvoreným v roku 2004) a rozvinuli cezhraničné kontakty s orgánmi dohľadu.

     5.      PLATOBNÁ BILANCIA A POTREBA EXTERNÉHO FINANCOVANIA
     Čistý rast vývozu, výrazne posilnený prudkým celosvetovým rastom, bol hlavnou hnacou
     silou rastu HDP v minulých rokoch, pričom v značnej miere prispel k postupnému poklesu
     pomeru deficitu bežného účtu k HDP, ktorý sa znížil zo 7,5 % HDP v roku 2006 na 6,4 % v
     roku 2007. V roku 2007 sa ukázalo, že ďalším dôležitým faktorom bolo podstatné zníženie
     vládnej potreby financovania. Na kapitálovom účte sa dosiahol rastúci prebytok, ktorý v roku
     2007 dosiahol 1,1 % HDP, a to čiastočne vďaka rastúcemu čerpaniu prostriedkov z EÚ, takže
     celkové čisté vonkajšie záväzky sa stabilizovali, hoci na vysokej úrovni (97 % HDP). Súčasne
     sa zvýšil podiel dlhových nástrojov pri vonkajšom deficite. Toto odzrkadľuje okrem iného
     trvalo vysoký odlev priamych zahraničných investícií (PZI) a portfóliových investícií
     rezidentmi, ktoré by po čase mali priaznivo prispieť k bilancii na strane príjmov bežného
     účtu. Zatiaľ čo v prvej polovici roku 2008 sa podiel financovania nevytvárajúceho dlh mierne
     zvýšil (na približne jednu tretinu z celkovej sumy), podiel krátkodobých záväzkov (s dobou
     splatnosti kratšou než 1 rok) na celkovom dlhu sa zvýšil na hodnotu približne 23 % HDP, a to
     najmä v dôsledku rastúcich vonkajších záväzkov finančného odvetvia, ktoré teraz predstavujú
     35 % HDP (pričom podiel štátu na vonkajšom dlhu je 30 %).
     Očakáva sa, že saldo bežného účtu sa bude v tomto a osobitne v nasledujúcom roku ďalej
     znižovať, a to so zreteľom na súčasné znehodnotenie forintu a prudké zníženie rastu importu v
     roku 2009. S rastom čerpania už vyčlenených prostriedkov z EU sa očakáva, že sa zlepší
     takisto saldo kapitálového účtu. Na druhej strane sa vzhľadom na najnovší vývoj, najmä od
     začiatku októbra, očakáva, že nastane zrýchlenie čistého odlevu portfóliových investícií
     (vrátane finančných derivátov), a to najmä preto, že vláda a banky radikálne obmedzujú

SK                                                4                                                  SK
 ---pagebreak---      prijímanie úverov zo zahraničia, čo prispeje k podstatnému zhoršeniu kapitálového a
     finančného účtu v roku 2008 a osobitne v roku 2009. So zreteľom na tento vývoj a s cieľom
     podporiť platobnú bilanciu a zvýšiť menové rezervy na rozumnú úroveň zastávajú MMF a
     Komisia názor, že Maďarsko bude do konca roku 2009 potrebovať podstatnú krátkodobú
     a strednodobú finančnú pomoc rádovo vo výške 20 miliárd EUR.
     So zreteľom na prv uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie
     maďarskej platobnej bilancie; Komisia preto Rade odporúča rozhodnutie o poskytnutí
     vzájomnej pomoci.

     6.      POMOC EÚ   V RÁMCI SYSTÉMU                PRE   PLATOBNÉ   BILANCIE    AKO    SÚČASŤ
             MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIA

     Strednodobá finančná pomoc pre Maďarsko v rámci systému pre platobné bilancie členských
     štátov (so zreteľom na nariadenie č. 332/2002) sa zdá byť za súčasných okolností primeraná.
     Bola by účinná v okamihu, keď je Maďarsko so zreteľom na zvýšenie napätia na finančnom
     trhu vážne ohrozené ťažkosťami s jeho platobnou bilanciou, hoci sa jeho politika od polovice
     roku 2006 podstatne zlepšila. Podpora EÚ Maďarsku by bola súčasťou väčšieho finančného
     balíka pre Maďarsko, v rámci ktorého MMF poskytne úver vo výške 10,5 miliárd SDR
     (približne 12,5 miliárd EUR), a to podľa dohody o pohotovostnom úvere, ktorá by sa mala
     schváliť 6. novembra 2008, a Svetová banka úver vo výške 1 miliardy EUR. Je vecou
     zásadného významu, aby veľké finančné inštitúcie vykonávajúce svoju činnosť v Maďarsku aj
     naďalej poskytovali primerané financovanie hospodárstva. Finančná pomoc EÚ sa poskytuje
     na podporu veľkého záväzku maďarských orgánov vykonávať komplexný program
     hospodárskej politiky, ktorého účelom je obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie, ktoré
     sa v minulých týždňoch pociťovalo na maďarských finančných trhoch. Tento program bude
     zahrnutý do aktualizácie konvergenčného programu. Najmä zrýchlenie fiškálnej konsolidácie,
     ktoré znižuje potreby financovania, a plánovaný pokrok v reforme fiškálneho riadenia
     zodpovedajú predchádzajúcim odporúčaniam Rady v súvislosti so stanoviskami ku
     konvergenčnému programu z novembra 2007 a správou o vykonávaní národného programu
     reforiem z októbra 2007. Pomoc EÚ a účasť Komisie by takisto pomohli zaistiť úplnú
     konzistentnosť súčasných politických opatrení podporovaných celým finančným balíkom s
     politickými odporúčaniami EÚ.
     Podmienky hospodárskej pomoci by zahŕňali reformu fiškálneho riadenia a podporu väčších
     ambícií, pokiaľ ide o znižovanie deficitu, čím by sa zaručilo, že sa vykoná plánovaná korekcia
     nadmerného deficitu (najneskôr v roku 2009), ktorá bola odporúčaná v odporúčaní Rady v
     rámci postupu pri nadmernom schodku z 10. októbra 2006. Patrili by sem aj opatrenia
     štrukturálnych reforiem podporované v kontexte lisabonskej stratégie, ako napr. posilňovanie
     stimulov na prácu s cieľom zvýšiť mieru zamestnanosti a prispieť k dlhodobej udržateľnosti
     verejných financií. Monetárna politika by sa naďalej mala zameriavať na cenovú stabilitu
     a dosiahnutie inflačného cieľa MNB (v súčasnosti 3 %). Okrem toho by zahŕňali rýchle a
     prísne vykonávanie rozhodnutí s cieľom zlepšiť fungovanie finančného odvetvia. A nakoniec,
     pri monitorovaní dodržiavania podmienok by sa bral do úvahy aj pokrok pri plnení kritérií
     výkonnosti v rámci programu MMF. Patria sem (i) kvartálne stropy na kumulatívne peňažné
     primárne výdavky ústrednej štátnej správy, fondov sociálneho zabezpečenia a
     mimorozpočtových fondov; (ii) zabránenie akumulácii vonkajších nedoplatkov vo verejnom
     sektore; (iii) dolná hranica čistého toku medzinárodných rezerv; a (iv) konzultačné pásmo pre
     dvanásťmesačnú mieru zmeny národného indexu spotrebiteľských cien (ISC). Najmä
     prísnejšie monitorovanie vývoja rozpočtu počas roku by mohlo byť užitočným dodatočným
     nástrojom na udržanie rozpočtu podľa plánu, aby sa dosiahol oficiálny cieľový deficit.

SK                                                 5                                                  SK
 ---pagebreak---      Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť
     využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje táto pôžička.
     S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu
     úverovú kvalitu.
     So zreteľom na tieto skutočnosti a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
     Komisia odporúča Rade poskytnúť vzájomnú pomoc uvedenú v článku 119 Zmluvy.

     Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí
     prv uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku na odporúčanie
     Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného
     nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej
     pomoci Maďarsku v sume do 6,5 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jeho platobnej
     bilancie. Táto pomoc by bola poskytnutá spolu s úverom z MMF. Bola by vyplatená
     maximálne v 5 splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti hospodárskej politiky.
     Navrhované rozhodnutie by bolo platné dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti.

SK                                               6                                                SK
 ---pagebreak---                                               Odporúčanie na

                                         ROZHODNUTIE RADY

                               o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,
     so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym
     výborom,
     keďže:
     (1)      Od polovice roku 2006 podnikajú maďarské úrady výrazné snahy korigovať
              akumulovanú vonkajšiu a vnútroštátnu finančnú nerovnováhu krajiny. Napriek
              hmatateľným výsledkom dosiahnutým v priebehu ostatných dvoch rokov vrátane
              výrazného zníženia celkového deficitu verejných financií a postupného znižovania
              schodku bežného účtu sa maďarské finančné trhy od začiatku októbra 2008 dostali do
              značnej tiesne.
     (2)      Maďarské orgány prijali v októbri 2008 komplexný program hospodárskej politiky
              zameraný na obnovenie dôvery investorov a zmiernenie napätia pociťovaného
              v ostatných týždňoch na maďarských finančných trhoch; tento program zahŕňa
              opatrenia na zabezpečenie primeranej likvidity a financovania bankového sektora,
              opatrenia na zaistenie primeranej kapitalizácie bánk, ako aj plány na zaistenie fiškálnej
              udržateľnosti a obmedzenie potrieb financovania; vláda prehodnotila najmä svoj
              cieľový deficit na rok 2008 na úroveň 3,4 % HDP v porovnaní s plánovanou úrovňou
              4 % HDP a na rok 2009 z pôvodných 3,2 % HDP na 2,6 % HDP; tento hospodársky
              program a najmä fiškálne ciele sa odzrkadlia v rozpočte vlády i v konvergenčnom
              programe, ktorý takisto obsahuje politické opatrenia a štrukturálne reformy.
     (3)      Rada pravidelne prehodnocuje hospodárske politiky implementované v Maďarsku,
              najmä v kontexte každoročného prehodnocovania aktualizácií konvergenčného
              programu Maďarska a implementácie národného programu reforiem, v kontexte
              pravidelného prehodnocovania pokroku, ktorý Maďarsko dosiahlo v súvislosti
              s odporúčaním Rady o postupe pri nadmernom schodku, ako aj v kontexte
              konvergenčnej správy.
     (4)      Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu čelí Maďarsko v rokoch 2008
              a 2009 významným finančným potrebám (ktorých výška sa odhaduje na približne 20
              miliárd EUR), keďže z nedávnej situácie na finančnom trhu vyplýva, že kapitálový
              a finančný účet by sa mohol výrazne prepadnúť a čistý odliv prostriedkov z portfólií
              by sa mohol zrýchliť.
     (5)      Maďarské orgány požiadali EÚ a iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny
              o výraznú finančnú pomoc na podporu udržateľnosti platobnej bilancie a uvedenie
              medzinárodných menových rezerv na rozumnú úroveň.
     (6)      V súvislosti s platobnou bilanciou Maďarska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje
              naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva,

SK                                                    7                                                   SK
 ---pagebreak---      PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                             Článok 1
     Spoločenstvo poskytne Maďarsku vzájomnú pomoc.
     Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                                 8      SK
 ---pagebreak---                                                       Návrh na

                                             ROZHODNUTIE RADY

                 o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Maďarsku

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,
     so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/20022 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza
     systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho
     článok 3 ods. 2,
     so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a sociálnym
     výborom (EFC),

     keďže:
     (1)      Rozhodnutím Rady [….] sa rozhodlo o poskytnutí vzájomnej pomoci Maďarsku.
     (2)      Napriek očakávanému zlepšeniu stavu bežného účtu sa očakáva, že zahraničné
              finančné potreby Maďarska v rokoch 2008 a 2009 budú predstavovať približne
              20 miliárd EUR, keďže s ohľadom na nedávnu situáciu na finančnom trhu by sa
              kapitálový a finančný účet mohol výrazne prepadnúť a čistý odliv prostriedkov
              z portfólií by sa mohol zrýchliť.
     (3)      Je vhodné poskytnúť Maďarsku podporu Spoločenstva do výšky 6,5 miliárd EUR
              v rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských
              štátov, zavedeného v roku 2002 nariadením (ES) č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala
              poskytnúť spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 10,5
              miliardy SDR (približne 12,5 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru, ktorého
              schválenie sa očakáva 6. novembra 2008. Svetová banka takisto súhlasila s tým, že
              poskytne Maďarsku úver vo výške 1 miliardy EUR.
     (4)      Pomoc by mala riadiť Komisia, ktorá by po konzultácii s EFC dohodla s maďarskými
              orgánmi špecifické podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku finančnej
              pomoci. Tieto podmienky by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Podrobné
              finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve.
     (5)      Pomoc by sa mala poskytnúť s cieľom podporiť udržateľnosť platobnej bilancie
              v Maďarsku, čím by sa následne prispelo k úspešnej implementácii vládneho
              programu hospodárskej politiky v súčasnej hospodárskej a finančnej situácii.
     ROZHODLA TAKTO:

                                                      Článok 1
     1.        Spoločenstvo sprístupní Maďarsku strednodobý úver vo výške maximálne
               6,5 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti 5 rokov.

     2
              Ú. v. ES L 53/1, [23. februára 2002].

SK                                                       9                                          SK
 ---pagebreak---      2.      Finančná pomoc Spoločenstva bude k dispozícii počas dvoch rokov počnúc prvým
             dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Ak si to vyžiadajú okolnosti,
             Komisia sa môže po porade s Hospodárskym a finančným výborom rozhodnúť
             predĺžiť toto obdobie najviac o dva roky.

                                             Článok 2
     1.      Pomoc bude riadiť Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Maďarska
             a odporúčaniami Rady, a to najmä v kontexte implementácie národného programu
             reforiem, ako aj konvergenčného programu a postupu pri nadmernom deficite.
     2.      Komisia dohodne po konzultácii s EFC s maďarskými orgánmi špecifické
             podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku finančnej pomoci, ako sa
             ustanovuje v článku 3 ods. 4. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande
             o porozumení, ktoré bude konzistentné so záväzkami a odporúčaniami uvedenými
             v odseku 1. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve.
     3.      Komisia bude v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overovať, či sú splnené
             podmienky hospodárskej politiky tvoriace podmienku pomoci. Komisia bude
             priebežne informovať EFC o možnom splácaní pôžičiek, resp. reštrukturalizácii
             finančných podmienok.

                                             Článok 3
     1.      Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Maďarsku prostredníctvom
             najviac piatich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení.
     2.      Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení
             nadobudnú účinnosť.
     3.      Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie
             úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.
     4.      Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC.
             Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania
             nového hospodárskeho programu maďarskej vlády vrátane konvergenčného
             programu Maďarska, a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok
             hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Okrem iného by
             sem patrili pokrok dosiahnutý vo fiškálnej konsolidácii plánovanej vládou v súlade
             s odporúčaním Rady podľa postupu pri nadmernom deficite z 10. októbra 2006, ako
             aj v súlade so stanoviskom Rady k aktualizácii konvergenčného programu
             z novembra 2007; špecifické opatrenia na kontrolu výdavkov vyplývajúcich
             z procesu konsolidácie, ako aj pokrok dosiahnutý v reforme fiškálneho riadenia
             a finančného dohľadu; opatrenia štrukturálnych reforiem podporované v kontexte
             lisabonskej stratégie, ako napr. posilňovanie stimulov na prácu s cieľom podporiť
             zamestnanosť a prispieť k dlhodobej udržateľnosti verejných financií.
     Toto rozhodnutie je určené Maďarskej republike.
     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                              10                                                SK
 ---pagebreak---                                  VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET

                                  (pozri článok 16 interného predpisu)

     PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ
     ZÁLEŽITOSTI
     ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE
     NÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ MAĎARSKU

     1.        NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV
               01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej
               bilancie

     2.        PRÁVNY ZÁKLAD:
               Článok 119 a 308 Zmluvy o ES; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.
               V nariadení sa výška istiny pri úveroch poskytovaných členským štátom podľa tohto
               systému obmedzuje na 12 miliárd EUR. Od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia
               sa v rámci tohto systému neposkytli žiadne úvery.

     3.        CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)
               Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou.
               Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník
               (Maďarsko) neplnil zmluvné záväzky.
               Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať
               iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa
               záruka z rozpočtu nebude požadovať. Pred tým, ako sa Maďarsko stalo členským
               štátom, poskytla Rada na základe rozhodnutí 1990/83/EHS z 25. februára 1990
               a 91/310/EHS z 24. júna 1991 Maďarsku makrofinančnú pomoc v celkovej výške
               790 miliónov ECU. Celá makrofinančná pomoc bola splatená do roku 1998.
               3a – Bežný rok
               Neuplatňuje sa.

                                                             VRP

     Počiatočné     rozpočtové
     prostriedky na rozpočtový
     rok (rozpočet)

     Presuny

     Ďalšie          rozpočtové
     prostriedky

     Rozpočtové     prostriedky
     spolu

SK                                                11                                                SK
 ---pagebreak---      Rozpočtové prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok

     Suma      na   navrhovanú
     akciu

               3b – Prenosy
               Neuplatňuje sa.

                                                     VRP
     Prenosy

     Rozpočtové       prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok
     Suma na navrhovanú akciu

               3c – Ďalší finančný rok
               Neuplatňuje sa.

                                                     VRP

     Počiatočné     rozpočtové                p.m.
     prostriedky na rozpočtový
     rok (rozpočet)

     Presuny

     Ďalšie            rozpočtové
     prostriedky
     Rozpočtové prostriedky
     spolu
     Rozpočtové prostriedky,
     ktoré už boli vyčlenené na
     iný pracovný program

     Disponibilný zostatok
     Suma na navrhovanú akciu
                                              p.m.

SK                                       12                SK
 ---pagebreak---      4.        OPIS AKCIE
               Navrhovaná strednodobá finančná pomoc Maďarsku pozostáva z úveru Spoločenstva
               (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových
               trhoch) vo výške 6,5 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného
               finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 10,5 miliardy SDR
               (približne 12,5 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Svetová banka sa
               takisto zaviazala sumou 1 miliardy EUR. Cieľom strednodobej finančnej pomoci
               Spoločenstva Maďarsku je podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Maďarska, ktorá
               je vo vážnom ohrození, a tým zároveň podporiť nový hospodársky program vlády,
               ktorého cieľom je, okrem iného, obnoviť dôveru investorov a zmierniť napätie
               pociťované od začiatku októbra 2008 na finančných trhoch. Pomoc je odzrkadlením
               ochoty podporiť členský štát, ktorého politika sa od polovice roka 2006 značne
               zlepšila aj vďaka výraznému zníženiu celkového deficitu verejných financií. Touto
               pomocou sa zároveň prispieva k finančnej stabilite, ktorej rozsah siaha ďaleko za
               samotnú krajinu prijímajúcu pomoc, s cieľom posilniť dôležité medzinárodné
               (i medzibankové) prepojenia. Takto podporovaný nový hospodársky balík zahŕňa
               zrýchlené znižovanie deficitu v roku 2008 i 2009, ktorým by sa mala znížiť potreba
               financovania zo štátnych zdrojov, ako aj niekoľko cielených opatrení na rozmrazenie
               trhu s vládnymi dlhmi a zvýšenie likvidity na trhu s devízovými swapmi. Záverom,
               pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
               predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do
               vytvárania hospodárskych politík v Maďarsku a že tieto politiky budú konzistentné
               so záväzkami Maďarska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide
               o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu
               a postupu pri nadmernom deficite.
               Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných
               inštitúcií na účely poskytnutia úveru Maďarsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva.
               Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny
               úverov, ktoré sa poskytnú Maďarsku, je 6,5 miliardy EUR.
               Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh
               v prípade, že by si Maďarsko neplnilo zmluvné záväzky.
               S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať
               zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12
               nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva
               rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v.
               ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).

     5.        POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU
               Neuplatňuje sa.

     6.        ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)
               Neuplatňuje sa.
     Položka          Rozpočtové
                      prostriedky                                Platby
                                                                                Nasledujúce
                                      Rok n       Rok n+1     Rok n+2     Rok n+3
                                                                                finančné

SK                                                13                                                 SK
 ---pagebreak---                     roky
     Rok n
     Rok n+1

     Rok n
     Rok n+1

     Spolu

SK             14          SK


title: Návrh ROZHODNUTIE RADY o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť do Európskeho rozvojového fondu v rokoch 2012 a 2013 vrátane prvej splátky na rok 2012

text:
|

52011PC0691

	DÔVODOVÁ SPRÁVAVnútorná dohoda a nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (ERF), ustanovujú nový postup týkajúci sa výziev na úhradu príspevkov členských štátov do ERF. Podľa článku 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa tento nový postup uplatnil prvý raz na príspevky na rok 2009.V súlade s článkom 57 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. ERF, sa tento návrh týka:-  stropu pre ročnú sumu príspevkov na rok 2013,-  ročnej sumy príspevkov na rok 2012 a-  sumy prvej splátky príspevkov na rok 2012.V súlade s článkom 57 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách , ktoré sa vzťahujú na 10. ERF, sa zvlášť uvádza suma spravovaná Komisiou a zvlášť suma spravovaná Európskou investičnou bankou (EIB).V súlade s článkom 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. ERF, EIB oznámila Komisii svoje aktualizované odhady záväzkov a platieb týkajúce sa nástrojov, ktoré spravuje.V súlade s článkom 57 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. ERF, musí Rada o tomto návrhu rozhodnúť do 15. novembra 2011 a členské štáty musia prvú splátku príspevkov uhradiť najneskôr do 21. januára 2012.V článku 58 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa ustanovuje, že výzvy na úhradu príspevkov sa najskôr použijú na splatenie súm stanovených pre predchádzajúce ERF. Výzvy na úhradu príspevkov, ktoré sú predmetom tohto návrhu, sa teda týkajú súm v rámci 9. ERF v prípade EIB a v rámci 10. ERF v prípade Komisie.V článku 60 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa ustanovuje, že v prípade, ak splátka príspevkov splatných podľa tohto článku nebude zaplatená v určenom termíne, príslušný členský štát bude musieť zaplatiť úroky z nezaplatenej sumy, pričom spôsob úhrady úrokov je vymedzený v tom istom článku.2011/0305 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť do Európskeho rozvojového fondu v rokoch 2012 a 2013 vrátane prvej splátky na rok 2012RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – ES a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť štyri Zmluvy o ES[1] (ďalej len „vnútorná dohoda“), a najmä na jej článok 7,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF“)[2], naposledy zmenené a doplnené 11. apríla 2011[3], a najmä na jeho článok 57 ods. 5,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) V súlade s postupom stanoveným v článkoch 57 až 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF by mala Komisia do 15. októbra 2011 predložiť návrh, v ktorom sa uvedie strop pre ročnú sumu príspevkov členských štátov do Európskeho rozvojového fondu (ERF) na rok 2013, ročná suma príspevkov na rok 2012 a suma prvej splátky príspevkov na rok 2012.(2) V súlade s prvým odsekom článku 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF Európska investičná banka oznámila Komisii aktualizované odhady záväzkov a platieb v rámci nástrojov, ktoré spravuje.(3) V článku 58 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF sa ustanovuje, že výzvy na úhradu príspevkov sa najskôr použijú na splatenie súm stanovených pre predchádzajúce ERF. Na základe článku 58 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF by sa malo preto vyzvať aj k úhrade finančných prostriedkov v rámci 9. ERF v prípade EIB.(4) Rada by mala o tomto návrhu rozhodnúť do 15. novembra 2011 a členské štáty by mali prvú splátku príspevkov na rok 2012 uhradiť najneskôr do 21. januára 2012,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Týmto sa stanovuje strop pre ročnú sumu príspevkov členských štátov do ERF na rok 2013 na 3 800 000 000 EUR v prípade Komisie a 250 000 000 EUR v prípade Európskej investičnej banky.Článok 2Týmto sa stanovuje ročná suma príspevkov členských štátov do ERF na rok 2012 na 3 600 000 000 EUR v prípade Komisie a 280 000 000 EUR v prípade Európskej investičnej banky.Článok 3Jednotlivé príspevky do ERF, ktoré členské štáty hradia Komisii a Európskej investičnej banke v rámci prvej splátky na rok 2012, sú uvedené v tabuľke v prílohe.Článok 4Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.Článok 5Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHAPrvá splátka príspevkov na rok 2012 (v EUR)ČLENSKÉ ŠTÁTY | Kľúč 9. ERF | Kľúč 10. ERF | 1. splátka | 1. splátka spolu |% | % | EIB 9. ERF | Komisia 10. ERF |BELGICKO | 3.92 | 3.53 | 3 920.000 | 68 835 000 | 72 755 000 |DÁNSKO | 2.14 | 2.00 | 2 140.000 | 39 000 000 | 41 140 000 |NEMECKO | 23.36 | 20.50 | 23 360.000 | 399 750 000 | 423 110 000 |GRÉCKO | 1.25 | 1.47 | 1 250 000 | 28 665 000 | 29 915 000 |ŠPANIELSKO | 5.84 | 7.85 | 5 840 000 | 153 075 000 | 158 915 000 |FRANCÚZSKO | 24.30 | 19.55 | 24 300 000 | 381 225 000 | 405 525 000 |ÍRSKO | 0.62 | 0.91 | 620 000 | 17 745 000 | 18 365 000 |TALIANSKO | 12.54 | 12.86 | 12 540 000 | 250 770 000 | 263 310 000 |LUXEMBURSKO | 0.29 | 0.27 | 290 000 | 5 265 000 | 5 555 000 |HOLANDSKO | 5.22 | 4.85 | 5 220 000 | 94 575 000 | 99 795 000 |RAKÚSKO | 2.65 | 2.41 | 2 650 000 | 46 995 000 | 49 645 000 |PORTUGALSKO | 0.97 | 1.15 | 970 000 | 22 425 000 | 23 395 000 |FÍNSKO | 1.48 | 1.47 | 1 480 000 | 28 665 000 | 30 145 000 |ŠVÉDSKO | 2.73 | 2.74 | 2 730 000 | 53 430 000 | 56 160 000 |SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO | 12.69 | 14.82 | 12 690 000 | 288 990 000 | 301 680 000 |Medzisúčet EÚ-15 | 100 | 96.38 | 100 000 000 | 1 879 410 000 | 1 979 410 000 |ČESKÁ REPUBLIKA | 0.51 | 9 945 000 | 9 945 000 |BULHARSKO | 0.14 | 2 730 000 | 2 730 000 |ESTÓNSKO | 0.05 | 975 000 | 975 000 |CYPRUS | 0.09 | 1 755 000 | 1 755 000 |LOTYŠSKO | 0.07 | 1 365 000 | 1 365 000 |LITVA | 0.12 | 2 340 000 | 2 340 000 |MAĎARSKO | 0.55 | 10 725 000 | 10 725 000 |MALTA | 0.03 | 585 000 | 585 000 |POĽSKO | 1.30 | 25 350 000 | 25 350 000 |RUMUNSKO | 0.37 | 7 215 000 | 7 215 000 |SLOVINSKO | 0.18 | 3 510 000 | 3 510 000 |SLOVENSKO | 0.21 | 4 095 000 | 4 095 000 |Medzisúčet EÚ-12 | 3.62 | 70 590 000 | 70 590 000 |SPOLU EÚ-27 | 100 | 100 | 100 000 000 | 1 950 000 000 | 2 050 000 000 |[1] Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.[2] Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 102, 16.4.2011, s. 1.