				|

		52011PC0824

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o službách pozemnej obsluhy na letiskách Únie, ktorým sa zrušuje smernica Rady 96/67/ES /* KOM/2011/0824 v konečnom znení - 2011/0397 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU
1.1.
Všeobecný kontext – smernica Rady z roku 1996

Služby pozemnej obsluhy sa skladajú zo
všetkých pozemných činností súvisiacich s letectvom vykonávaných pre
jednotlivé letecké spoločnosti na letiskách a sú kľúčovou
funkciou v reťazci leteckej dopravy. Služby pozemnej obsluhy sa
vzťahujú na týchto 11 kategórií služieb:
(1)
pozemná administratíva a dozor;
(2)
obsluha cestujúcich;
(3)
obsluha batožiny;
(4)
obsluha nákladu a pošty;
(5)
obsluha rampy;
(6)
lietadlové služby;
(7)
obsluha paliva a oleja;
(8)
údržba lietadiel;
(9)
letová prevádzka a administratíva posádky;
(10)
povrchová preprava;
(11)
zásobovacie služby.
Efektívne poskytovanie služieb pozemnej
obsluhy je dôležité pre letiská, letecké spoločnosti a cestujúcich a
kľúčové pre efektívne využívanie infraštruktúry leteckej dopravy
a výkonnosť leteckého systému všeobecne.
Niektoré odhady týkajúce sa trhu služieb pozemnej obsluhy: Podľa odhadov Komisie a zainteresovaných strán dosahujú
celosvetové príjmy zo služieb pozemnej obsluhy (vrátane všetkých kategórií) 50
miliárd EUR. Odhaduje sa, že toto odvetvie zamestnáva najmenej
60 000 ľudí v Európe.[1] Náklady spojené so
službami pozemnej obsluhy predstavujú pre letecké spoločnosti 5 až 12 %[2]
prevádzkových nákladov.
Európske spoločenstvo prijalo v roku 1996
smernicu Rady 96/97/ES o prístupe k trhu služieb pozemnej
obsluhy na letiskách Spoločenstva. Smernica bola
prvým krokom k postupnému otvoreniu a harmonizácii prístupu na trh služieb
pozemnej obsluhy.
V minulosti vykonávali činnosti služieb
pozemnej obsluhy prevádzkovatelia letísk alebo letecké spoločnosti. V
súčasnej dobe ich čím ďalej tým viac zaisťujú
špecializované spoločnosti. Prístup k trhu služieb pozemnej obsluhy
podľa smernice je založený na týchto zásadách:
·
sloboda „self-handlingu“, t. j. možnosť
leteckých spoločnosti zabezpečovať si vlastnú obsluhu na každom
komerčnom letisku bez ohľadu na objem prepravy. Pri štyroch
kategóriách služieb (obsluha batožiny, obsluha rampy, obsluha paliva a oleja a
obsluha nákladu a pošty) však členské štáty môžu vyhradiť právo na
self-handling pre najmenej dvoch užívateľov letiska na letiskách
s viac ako 2 miliónmi cestujúcich alebo 50 000 tonami nákladu za rok.
·
sloboda „obsluhy tretích strán“, t. j. možnosť
poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy poskytovať služby tretím
stranám na letiskách s viac ako 2 miliónmi cestujúcich alebo 50 000 tonami
nákladu za rok. V prípade štyroch kategórií služieb, ktoré možno vyhradiť,
ako už bolo uvedené, môžu členské štáty obmedziť počet
dodávateľov najmenej na dvoch pre každú kategóriu.

1.2.
Dôvody návrhu

Podľa rôznych hodnotení smernice Komisiou
dosiahla smernica hlavné žiaduce ciele liberalizácie trhu služieb pozemnej
obsluhy na letiskách EÚ: počet poskytovateľov služieb sa zvýšil a
ceny služieb pozemnej obsluhy sa všeobecne znížili. Okrem toho sa podľa
leteckých spoločností kvalita služieb zvýšila vďaka väčšiemu
výberu konkurentov.
Od prijatia smernice v roku 1996 sa rámcové
podmienky pre služby pozemnej obsluhy výrazne zmenili. V súvislosti
s rýchle sa zvyšujúcimi obmedzeniami v leteckej doprave a obmedzeniami
kapacít je otázka efektívnosti a kvality služieb poskytovaných na
letiskách vrátane služieb pozemnej obsluhy predmetom obnoveného
a zvýšeného záujmu.
Iniciatíva Európskej únie týkajúca sa
Jednotného európskeho neba, ktorej cieľom je reformovať architektúru
európskeho riadenia letovej prevádzky, aby vyhovovala kapacitným a
bezpečnostným potrebám v budúcnosti, uznáva význam začlenenia
kľúčovej infraštruktúry, ako sú letiská, do zásady „celého systému,
od odletu po pristátie (gate-to-gate). Posledné štatistické údaje ukazujú, že
70 percent meškaní je spôsobených preletovým odbavením lietadiel na letiskách.
Cieľom prístupu gate-to-gate je optimalizovať a integrovať
všetky fázy letu, od letiska k letisku, vrátane služieb pozemnej obsluhy, aby
sa zvýšila výkonnosť z hľadiska meškaní, nákladov, vplyvu na
životné prostredie a bezpečnosti.
Okrem toho postupne prichádzajúce krízy, ktoré
mali v poslednom desaťročí na leteckú dopravu veľký dosah,
ukazujú, že je potrebné prijať opatrenia. Hospodárska kríza dala podnet
členským štátom aj odvetviu, aby sa snažili minimalizovať náklady.
Teroristické útoky si vyžadujú zvýšené úrovne bezpečnostnej ochrany
a bezpečnosti. Napokon nepriaznivé poveternostné podmienky ukazujú
potrebu zvýšenej koordinácie pozemnej prevádzky na letiskách.
Z našich konzultácií o súčasnej
smernici a z nášho hodnotenia uvedenej smernice (podrobnosti sa uvádzajú
ďalej) vyplynulo, že súčasný právny rámec už nevyhovuje danému
účelu. Identifikovaný problém je dvojakého druhu: i) poskytovanie
služieb pozemnej obsluhy nie je dostatočne efektívne kvôli prekážkam
vstupu na trh a jeho rozšírenia a ii) celková kvalita
služieb pozemnej obsluhy nedrží krok s rozvíjajúcimi sa potrebami
z hľadiska spoľahlivosti, odolnosti, bezpečnosti,
bezpečnostnej ochrany a životného prostredia.

1.3.
Cieľ návrhu

Na základe posúdenia vplyvu a jeho
zhrnutia, ktoré sprevádza tento návrh, sa stanovili všeobecné a konkrétne
ciele týkajúce sa prijatia nariadenia. Všeobecným cieľom je zvýšiť
efektívnosť a celkovú kvalitu služieb pozemnej obsluhy pre užívateľov
(letecké spoločnosti) a konečných užívateľov (cestujúcich
a dopravcov nákladu) na letiskách EÚ.
Konkrétne ciele sú tieto:
(1)
zaistiť, aby letecké spoločnosti mali
väčší výber riešení pozemnej obsluhy na letiskách EÚ;
(2)
harmonizovať a sprehľadniť
vnútroštátne administratívne podmienky pre vstup na trh (povolenia);
(3)
zaistiť rovnaké podmienky na úrovni letísk
medzi spoločnosťami pre pozemnú obsluhu, ktoré vykonávajú
činnosť podľa odlišných regulačných režimov;
(4)
zvýšiť koordináciu medzi poskytovateľmi
služieb pozemnej obsluhy na letiskách (prevádzkovatelia letísk ako pozemní
koordinátori v rámci leteckej siete EÚ ako súčasť prístupu
gate-to-gate;
(5)
sprehľadniť právny rámec pre odbornú
prípravu a presun pracovníkov.

1.4.
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu

Návrh sa týka prijatia nariadenia
o službách pozemnej obsluhy na letiskách EÚ. Novým nariadením sa má
nahradiť a zrušiť existujúca smernica 96/67/ES. Službami
pozemnej obsluhy sa priamo nezaoberajú žiadne iné ustanovenia.

1.5.
Súlad s politikami a cieľmi
Európskej únie

Tato iniciatíva je jedným z opatrení
potrebných pre jednotný európsky dopravný priestor charakterizovaný v Bielej
knihe Komisie: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru –
Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho
zdroje. Je taktiež súčasťou balíka týkajúceho sa letísk, ktorý je
v pracovnom programe Komisie[3] v roku 2011
určený ako strategická iniciatíva, aby sa potenciál jednotného trhu využil
pre rast.

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ
VPLYVU
2.1.
Konzultácie so zainteresovanými stranami
2.1.1.
Konzultačné metódy, hlavné cieľové
odvetvia a všeobecný profil respondentov

Na vypočutí konanom 6. apríla 2006
v nadväznosti na písomné konzultácie Komisia uskutočnila konzultácie
so všetkými zainteresovanými stranami o rôznych možnostiach revízie
smernice.
Komisia 24. januára 2007 prijala správu
o uplatňovaní smernice[4], ktorá potvrdila, že
hlavné ciele smernice boli dosiahnuté, vyskytli sa však negatívne trendy.
Komisia od novembra 2009 do septembra 2010
uskutočnila konzultácie so zainteresovanými stranami o fungovaní služieb
pozemnej obsluhy na letiskách EÚ a o prípadných možnostiach revízie
smernice.
Zasadnutie pracovnej skupiny pre pozemnú
obsluhu Výboru pre sociálny dialóg (v odvetví civilného letectva) sa konalo 16.
novembra 2009. V nadväznosti na toto zasadnutie traja zo štyroch hlavných
zástupcov prijali spoločné vyhlásenie[5], v ktorom
požadovali zlepšenie súčasného systému výberového konania a sociálne
doložky o presune zamestnancov v prípade čiastočného alebo
úplného utlmenia činnosti.

2.1.2.
Zhrnutie odpovedí

Zhrnutie konzultácií, ako aj jednotlivých
príspevkov, je k dispozícii na:
http://ec.europa.eu/transport/air/consultations/2010_02_12_directive_96_67_ec_en.htm.

Konzultácie poukázali na odlišné záujmy
rôznych typov zainteresovaných strán.
Letecké spoločnosti kládli dôraz na
potrebu trhu s vyššou mierou hospodárskej súťaže. Letecké spoločnosti
vyjadrili uspokojenie so všeobecne zväčšeným výberom poskytovateľov
pozemnej obsluhy v nadväznosti na zavedenie smernice, ale podčiarkli,
že tento trend nie je všade v Európe zjavný.
V odvetví, kde stabilita zamestnania utrpela,
pracovníci pozemnej obsluhy vystupovali za potrebu riešiť sociálne
problémy (najmä presun zamestnancov) a vyjadrili obavy zo zavádzania
príliš veľkej konkurencie, ktorá by mohla ovplyvniť pracovné
podmienky.
Prevádzkovatelia letísk požadovali lepšiu
koordináciu na letiskách a vyjadrili želanie, aby boli jednoznačne
uznaní ako pozemní koordinátori. Niektorí prevádzkovatelia letísk mali námietky
proti akémukoľvek ďalšiemu otváraniu trhu predovšetkým preto, lebo sú
presvedčení, že by to negatívne ovplyvnilo kvalitu na ich letiskách
a zvýšilo ich náklady.
Nezávislí poskytovatelia služieb pozemnej
obsluhy vyzdvihli potrebu spravodlivejšej hospodárskej súťaže medzi
rôznymi poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy. Obhajovali najmä
prísnejšie požiadavky na činnosti pozemnej obsluhy, ktoré vykonávajú
prevádzkovatelia letísk a prevádzkovatelia leteckých spoločností.
Takmer všetky zainteresované strany požadovali
vyššiu kvalitu služieb.

2.2.
Získavanie a využívanie expertízy

Neustále monitorovanie Komisie týkajúce sa
uplatňovania smernice o službách pozemnej obsluhy sprevádzalo
niekoľko externých štúdií, výsledky ktorých sú k dispozícii
na internetovej stránke Komisie. Najmä v nadväznosti na žiadosť
Európskeho parlamentu v jeho uznesení z 11. októbra 2007[6]
Komisia uskutočnila v rokoch 2008–2009[7] komplexnú štúdiu
o vykonávaní a vplyve smernice so zameraním na otázky zamestnanosti,
bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany. Ďalšiu štúdiu o
prípadnej revízii smernice uskutočnila Komisia v roku 2010.[8]

2.3.
Posúdenie vplyvu

Posúdenie vplyvu poskytuje prehľad
o rôznych zvažovaných možnostiach. Boli posúdené štyri politické balíky
(okrem možnosti zachovať existujúci rámec) s cieľom
vyhodnotiť, ako by sa mohla smernica 96/67/ES revidovať.
Politický balík PP1 by zlepšil systém
prostredníctvom minimálnych zmien a doplnení smernice a v prípade
potreby poskytnutím usmernení. Patrí tam úplné otvorenie trhu pre
self-handling, usmernenie o požiadavkách na schvaľovanie, jasnejšie
vymedzenie pojmov a podrobnejšie požiadavky na oddelenie účtov,
centralizovaná infraštruktúra, zadávanie zákaziek subdodávateľom
a Výbor užívateľov letiska (AUC)[9]. Pokiaľ ide
o koordináciu na úrovni letísk, balík obsahuje usmernenie o zadávaní
zákaziek subdodávateľom a harmonizované kritériá výberových konaní.
Balík zaisťuje taktiež minimálnu odbornú prípravu, ako aj konzultácie so
zástupcami zamestnancov o výberových konaniach.
Politický balík PP2 sa snaží zlepšiť
súčasný systém ambicióznejším súborom opatrení. Úplne otvára trh
self-handlingu a minimálny počet poskytovateľov služieb obmedzených
na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy tretím stranám na veľkých
letiskách zvyšuje na 3. Ďalšie opatrenia zahŕňajú vzájomné
uznávanie schválení a harmonizované kritériá výberových konaní, lepšie
riadenie centralizovanej infraštruktúry, právne oddelenie prevádzkovateľov
letísk a dlhšie trvanie výberových konaní. Balík obsahuje nové požiadavky
na zadávanie zákaziek subdodávateľom, vymedzenie úlohy
prevádzkovateľov letísk v celkovej prevádzke (a prípadné minimálne
požiadavky), ako aj povinnosti vykazovania výkonnosti. Zahrnutá je takisto
minimálna odborná príprava a oprávnenie členských štátov vykonávať
presun pracovníkov za rovnakých podmienok v prípade služieb, ku ktorým je
prístup obmedzený.
Politický balík PP2’ je podobný ako politický
balík PP2, ale obsahuje rozdielne opatrenia pre určené menej problémové
oblasti. Rozdiel spočíva v schválení, ktoré sa stanovuje na úrovni
EÚ, a v minimálnych požiadavkách na kvalitu, ktoré sa stanovujú na úrovni EÚ.
V rámci politického balíka PP3 existuje snaha
zlepšiť súčasný systém veľmi náročnými politickými
opatreniami, ktoré zaisťujú úplnú harmonizáciu právneho rámca trhu
pozemnej obsluhy: úplné otvorenie trhu pozemnej obsluhy a jednotný prístup
na trh prostredníctvom lepšieho riadenia centralizovanej infraštruktúry,
zavedenia schválenia EÚ, zbavenie prevádzkovateľov letísk práva
poskytovať pozemnú obsluhu na ich letisku. Pokiaľ ide
o prevádzkovú koordináciu letísk, zahrnuté sú požiadavky na zadávanie
zákaziek subdodávateľom, vymedzenie úlohy prevádzkovateľov letísk
v celkovej prevádzke (a prípadné minimálne požiadavky), ako aj povinnosti
vykazovania výkonnosti. Tento balík predpokladá úplný presun pracovníkov
vo výberových konaniach a vydávanie preukazov spôsobilosti
kľúčových pracovníkov.
Odporúčania výboru pre posudzovanie
vplyvu (IAB) boli zohľadnené s malými úpravami týkajúcimi sa potreby
jasnejšieho vymedzenia problémov, sprehľadnenia ustanovení o sociálnej
ochrane v prípade presunu zamestnancov, zavedenia širšieho rozsahu
uskutočniteľných možností politiky a lepšieho porovnania
možností politiky.
Z posúdenia vplyvu vyplynulo, že
určeným cieľom úplne vyhovuje len politický balík PP2. Musí sa
zaistiť náležitá rovnováha medzi sociálnymi a hospodárskymi vplyvmi.
Tento politický balík tvorí základ daného návrhu.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.
Zhrnutie návrhu

Úplné otvorenie trhu self-handlingu a
zvýšenie minimálneho počtu poskytovateľov služieb na veľkých
letiskách na troch
Smernica 96/67/ES umožňuje členským
štátom obmedziť self-handling alebo poskytovanie služieb obsluhy tretím
stranám na minimálne dvoch dodávateľov pre štyri kategórie služieb. V
dôsledku toho letecké spoločnosti na niektorých letiskách narážajú na
obmedzený výber medzi dvoma dodávateľmi pre každú túto službu a nie
sú vždy oprávnené vykonávať self-handling.
Každému užívateľovi letiska by sa mal
umožniť self-handling. Okrem toho počet oprávnených dodávateľov
služieb pozemnej obsluhy pre tretie strany by nemal byť nižší ako traja
dodávatelia na veľkých letiskách s najmenej 5 miliónmi prepravených
cestujúcich alebo 100 000 tonami nákladu za rok.
Vzájomné uznávanie
povolení s harmonizovanými požiadavkami
Tri štvrtiny
členských štátov majú zavedený systém schvaľovania, ktorý má za
následok celý rad rozdielnych administratívnych požiadaviek, ktoré musia
plniť dodávatelia služieb pozemnej obsluhy alebo self-handlingoví
užívatelia letísk v EÚ. Vzájomné uznávanie vnútroštátnych povolení s
harmonizovanými požiadavkami zníži administratívne náklady pre
prevádzkovateľov a zmenší prekážky pre vstup na trh.
Lepšie riadenie
centralizovaných infraštruktúr[10]
Centralizované
infraštruktúry sú dôležité pre vykonávanie služieb pozemnej obsluhy. Keď
neexistuje jasný právny rámec, môže prísť k narušeniu hospodárskej
súťaže na trhu pozemnej obsluhy. Tento návrh zahŕňa jasný právny
rámec pre vymedzenie centralizovanej infraštruktúry a pre poplatky
účtované dodávateľom služieb pozemnej obsluhy
a self-handlingovým leteckým spoločnostiam za centralizovanú
infraštruktúru.
Právne oddelenie
letísk a ich činností pozemnej obsluhy
Ak je samotné letisko
poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy, malo by sa zaistiť, aby
služby pozemnej obsluhy poskytované letiskom nemali neprimeraný prospech
z činností riadenia letiska.
Súčasný systém
účtovného oddelenia pri letiskách vykonávajúcich pozemnú obsluhu sa
veľmi ťažko sleduje a považuje sa za nedostatočný na
zaistenie spravodlivej hospodárskej súťaže. V návrhu sa požaduje, aby
letiská mali svoje činnosti pozemnej obsluhy v rámci právneho subjektu
oddelené od svojich činností riadenia letiska.
Lepšie výberové
konanie
Súčasná maximálna
doba 7 rokov, na ktorú je dodávateľ služieb pozemnej obsluhy, ku ktorým je
obmedzený prístup, vybraný, sa považuje za nedostatočnú najmä na
účely odpisu nákladov na pozemné zariadenia. Návrh stanovuje zvýšenie
maximálnej doby trvania na desať rokov.
Návrh obsahuje
ďalšie špecifikácie podrobností o postupe výberu dodávateľov
služieb, ku ktorým je obmedzený prístup, aby sa zaistilo harmonizované
uplatňovanie a aby sa skutočne vybrali tie spoločnosti,
ktoré sú najvhodnejšie na vykonávanie služieb pozemnej obsluhy.
Pri výbere
dodávateľov služieb pozemnej obsluhy, ku ktorým je obmedzený prístup, sa
musia uskutočniť konzultácie s Výborom užívateľov letiska (AUC).
Návrh obsahuje ustanovenia o rokovacom poriadku výboru užívateľov letiska,
aby sa zamedzilo akémukoľvek konfliktu záujmov v prípade leteckých
spoločností, ktoré poskytujú aj služby pozemnej obsluhy.
Sprehľadnenie
pravidiel zadávania zákaziek subdodávateľom
Aj keď zadávanie
zákaziek subdodávateľom zvyšuje niekedy potrebnú flexibilitu
dodávateľov služieb pozemnej obsluhy, zadávanie zákaziek
subdodávateľom a kaskádové zadávanie zákaziek subdodávateľom
môže mať tiež za následok obmedzenia kapacity a negatívne dosahy na
bezpečnosť.
Návrh preto obsahuje
jasné pravidlá pre zadávanie zákaziek subdodávateľom, ktoré
dodávateľom služieb pozemnej obsluhy umožňujú zadávať zákazky
subdodávateľom, ale zadávanie zákaziek subdodávateľom zo strany
letísk a self-handlingových leteckých spoločností sa obmedzuje na
situácie v prípade zásahu vyššej moci a zakazuje kaskádové zadávanie
zákaziek subdodávateľom.
Úloha riadiaceho
orgánu letiska v koordinácii pozemných služieb
Kríza, ktorej
čelila letecká doprava v minulom roku v dôsledku nepriaznivých
poveternostných podmienok, vyzdvihuje potrebu zvýšenej koordinácie pozemnej
prevádzky na letiskách. Bola zaznamenaná nízka úroveň odolnosti voči
kríze na niektorých letiskách, kde sa to dotklo aj poskytovania služieb
pozemnej obsluhy. Problémy na letisku majú silné „dominové“ účinky na
celkovú sieť a čím ďalej tým viac zvyšujú význam zlepšenia
úrovne odolnosti v krízových situáciách.
Riadiaci orgán letiska
by mal zodpovedať za náležitú koordináciu činností pozemnej obsluhy
na svojom letisku. Okrem toho na veľkých letiskách, ktoré majú mimoriadny
význam pre európsku sieť leteckej dopravy, musí riadiaci orgán letiska
zaistiť, aby tieto činnosti boli koordinované prostredníctvom
rozhodovania letiska na základe spolupráce (CDM – Collaborative Decision
Making) a náležitého pohotovostného plánu.
Zodpovednosť
prevádzkovateľov letísk za minimálne požiadavky na kvalitu činností
pozemnej obsluhy vymedzené v delegovanom akte
Nedostatočná
kvalita služieb jedného dodávateľa služieb pozemnej obsluhy môže
narušiť systém letiska na škodu všetkých zainteresovaných strán
v odvetví leteckej dopravy. Zainteresované strany uviedli, že nedostatkom
súčasnej smernice je absencia spoločných minimálnych noriem kvality
pre všetkých poskytovateľov pozemnej obsluhy na letisku.
Návrh zabezpečuje
stanovenie minimálnych noriem kvality pre vykonávanie služieb pozemnej obsluhy,
ktoré musia plniť všetci dodávatelia služieb pozemnej obsluhy
a self-handlingoví užívatelia letísk.
Povinnosti podávania
správ o výkonnosti služieb pozemnej obsluhy vymedzené v delegovanom akte
Dostatočné, nezávislé
a centralizované údaje o vykonávaní služieb pozemnej obsluhy pomôže
určiť vhodné budúce politické opatrenia. Dodávatelia služieb pozemnej
obsluhy a self-handlingoví užívatelia letísk by mali mať
povinnosť podávať správy o výkonnosti služieb pozemnej obsluhy.
Povinná minimálna
odborná príprava pracovníkov
V pracovne
náročnom odvetví, ako je pozemná obsluha, má neustály rozvoj
a odborná príprava pracovníkov veľký vplyv na kvalitu služieb.
Naopak, nedostatočne odborne pripravení pracovníci zvyšujú riziko
nekvalitných služieb a môžu ovplyvniť najmä bezpečnosť
a bezpečnostnú ochranu služieb pozemnej obsluhy. V návrhu sa
zavádzajú minimálne požiadavky na odbornú prípravu pre všetkých
dodávateľov služieb pozemnej obsluhy a self-handlingové letecké
spoločnosti, aby sa zaistila bezpečnosť a bezpečnostná
ochrana prevádzky a vytvorili rovnaké podmienky pre prevádzkovateľov.
Možnosť
členských štátov stanoviť požiadavku na prevzatie pracovníkov za
rovnakých podmienok v prípade vyhlásenia verejnej súťaže
V nadväznosti na judikatúru Súdneho dvora
Európskej únie[11] nie je
v súčasnej dobe jasné, aké opatrenia sú členské štáty oprávnené
prijať na základe zmeny poskytovateľa služieb pozemnej obsluhy, ku
ktorým je prístup obmedzený .
Fluktuácia pracovníkov v odvetví pozemnej
obsluhy je vysoká a zdá sa, že k nej čiastočne prispieva aj
smernica. Dodávatelia vybraní vo výberovom konaní na účely poskytovania
služieb, ku ktorým je obmedzený prístup, sú oprávnení vykonávať
činnosť iba počas obmedzenej maximálnej doby. Preto sa zdá, že
výberové konanie podporuje fluktuáciu pracovníkov. To môže mať nepriaznivý
vplyv na kvalitu služieb pozemnej obsluhy. Preto je vhodné
sprehľadniť pravidlá o prevzatí zamestnancov, ktoré rozširujú rozsah
uplatňovania smernice 2001/23/ES o prevodoch podnikov a umožniť
členským štátom zabezpečenie primeraných pracovných podmienok a
podmienok zamestnania pre zamestnancov.

3.2.
Právny základ

Návrh sa opiera o článok 100 ZFEÚ.

3.3.
Zásada subsidiarity

Zásada subsidiarity sa uplatňuje len
vtedy, ak návrh nespadá do výlučnej právomoci EÚ.
Členské štáty nemôžu dostatočne
dosiahnuť ciele návrhu, lebo letecké spoločnosti vykonávajú
činnosť na jednotnom leteckom trhu a poskytovatelia pozemnej
obsluhy vykonávajú činnosť tiež na európskom alebo medzinárodnom
trhu. Rámec služieb pozemnej obsluhy nemožno riešiť na nižšej úrovni než
na úrovni nariadenia. Všetky samostatné opatrenia na úrovni členských
štátov by mohli poškodiť fungovanie vnútorného trhu.
Opatrenie na úrovni EÚ môže lepšie
dosiahnuť ciele návrhu. Európske pravidlá o službách pozemnej obsluhy sú
dôležitým sprievodným doplnkom k európskym právnym predpisom, ktoré
podporujú vnútorný trh v leteckej doprave, keďže spravodlivý,
transparentný a nediskriminačný systém pre poskytovanie služieb pozemnej
obsluhy je nevyhnutný pre dosiahnutie efektívnych a kvalitných služieb pozemnej
obsluhy, ktoré majú kľúčovú funkciu v reťazci leteckej
dopravy.
Návrh je preto v súlade so zásadou
subsidiarity.

3.4.
Zásada proporcionality

Návrh je v súlade so zásadou
proporcionality. Dodatočná záťaž pre hospodárske subjekty
a vnútroštátne orgány je obmedzená na záťaž nevyhnutnú na zvýšenie
efektívnosti a celkovej kvality služieb pozemnej obsluhy. Návrh má za
následok značné náklady hlavne na zdokonalené riadenie centralizovaných
infraštruktúr, na právne oddelenie letísk a povinnosti podávania správ,
očakáva sa však, že tieto náklady budú kompenzované značnými
hospodárskymi prínosmi a zvýšením kvality.

3.5.
Výber nástroja

Navrhovaným nástrojom je nariadenie. Iné
prostriedky by neboli primerané. S prihliadnutím na novú potrebu minimálnych,
harmonizovaných noriem kvality na letiskách s cieľom
uplatňovať prístup gate-to-gate (od odletu až po pristátie)
a ďalej harmonizovať podmienky prístupu na trh, aby sa zaistila
spravodlivejšia hospodárska súťaž na trhu služieb pozemnej obsluhy,
flexibilita, ktorá sa v roku 1996 získala na základe smernice, už nie je
vhodná.
Právny nástroj musí mať všeobecnú
platnosť.
Nariadenie spĺňa potrebu
harmonizácie trhov pozemnej obsluhy na úrovni EÚ, teda aspekt, ktorý bol
určený ako problém. Väčšina ťažkostí zistených v súčasnom
právnom rámci je spojená s rozdielnym vykonávaním v členských
štátoch.
Z tohto dôvodu je nariadenie najvhodnejším
právnym nástrojom, lebo alternatívne možnosti by neboli dostačujúce pre
dosiahnutie navrhovaných cieľov.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

5.
NEPOVINNÉ PRVKY
5.1.
Zrušenie platných právnych predpisov

Prijatie návrhu povedie k zrušeniu existujúcej
smernice Rady 96/97/ES z 15. októbra 1996 o prístupe k trhu služieb
pozemnej obsluhy na letiskách Spoločenstva.

5.2.
Európsky hospodársky priestor

Navrhovaný akt sa týka záležitostí EHP,
a preto by sa mal rozšíriť o Európsky hospodársky priestor.
2011/0397 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o službách pozemnej obsluhy na letiskách
Únie, ktorým sa zrušuje smernica Rady 96/67/ES
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[12],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[13],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
V smernici Rady 96/97/ES z 15. októbra 1996 o
prístupe k trhu služieb pozemnej obsluhy na letiskách Spoločenstva[14]
sa zabezpečuje postupné otvorenie trhu služieb pozemnej obsluhy.
(2)
Letiská a služby pozemnej obsluhy sú dôležité pre
riadne fungovanie leteckej dopravy a majú kľúčovú funkciu
v reťazci leteckej dopravy. Služby pozemnej obsluhy sa týkajú
všetkých pozemných činností spojených s leteckou dopravou vykonávaných pre
jednotlivé letecké spoločnosti na letiskách.
(3)
Vyhlásenie prijaté na samite pre civilné letectvo v
Bruggách v októbri 2010 uznalo potrebu reformovať pravidlá Únie, aby
sa podporila konkurencieschopnosť každého prvku v reťazci
leteckej dopravy (ako sú letiská, dopravcovia, iní poskytovatelia služieb).
(4)
V bielej knihe „Plán jednotného európskeho
dopravného priestoru“[15] sa označuje
zlepšenie prístupu na trh a poskytovanie kvalitných služieb na letiskách
za rozhodujúce pre kvalitu života občanov a za základné opatrenie na
dosiahnutie jednotného európskeho dopravného priestoru.
(5)
Ďalšie postupné otváranie trhu služieb
pozemnej obsluhy a zavádzanie harmonizovaných požiadaviek na poskytovanie
služieb pozemnej obsluhy pravdepodobne zvýši efektívnosť a celkovú
kvalitu služieb pozemnej obsluhy pre letecké spoločnosti i pre
cestujúcich a dopravcov nákladu. Mala by sa tým zvýšiť kvalita celkovej
prevádzky letísk.
(6)
Vzhľadom na novú potrebu minimálnych,
harmonizovaných noriem kvality na letiskách s cieľom
uplatňovať prístup gate-to-gate (od odletu až po pristátie) pre
realizáciu jednotného európskeho neba a vzhľadom na potrebu
ďalšej harmonizácie s cieľom plne využiť výhody postupného
otvorenia trhu pozemnej obsluhy, pokiaľ ide o vyššiu kvalitu
a efektívnosť služieb pozemnej obsluhy, smernica 96/97/ES by sa mala
nahradiť nariadením.
(7)
Slobodný prístup na trh služieb pozemnej obsluhy je
v súlade s efektívnou prevádzkou na letiskách Únie za predpokladu, že sú
zavedené príslušné záruky. Slobodný prístup na trh služieb pozemnej obsluhy by
sa mal zavádzať postupne a mal by sa prispôsobiť požiadavkám
tohto odvetvia.
(8)
Postupné otváranie trhu na základe smernice
96/67/ES už prinieslo pozitívne výsledky, pokiaľ ide o vyššiu
efektívnosť a kvalitu. Je preto vhodné pokračovať v jeho
ďalšom postupnom otváraní.
(9)
Každému užívateľovi letiska by sa malo
umožniť vykonávať self-handling. Súčasne je potrebné
zachovať jasné a obmedzujúce vymedzenie self-handlingu, aby sa zamedzilo
zneužitiu a negatívnym vplyvom na trh poskytovania služieb obsluhy tretím
stranám.
(10)
V prípade niektorých kategórií služieb
pozemnej obsluhy môže prístup na trh naraziť na obmedzenia v oblasti
bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany, kapacity a dostupnosti
priestoru. Preto by malo byť možné obmedziť počet oprávnených
dodávateľov týchto služieb pozemnej obsluhy.
(11)
V niektorých prípadoch môžu byť tieto
obmedzenia v oblasti bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany,
kapacity a dostupnosti priestoru takého charakteru, že môžu byť
dôvodom na ďalšie obmedzenia v prístupe na trh alebo
v self-handlingu, pokiaľ majú tieto obmedzenia zmysel a sú
objektívne, transparentné a nediskriminačné. V týchto prípadoch by
členské štáty mali byť oprávnené požiadať o výnimky z
uplatňovania ustanovení tohto nariadenia.
(12)
Účelom týchto výnimiek by malo byť
umožnenie letiskovým orgánom prekonať, alebo aspoň znížiť tieto
obmedzenia. Takéto výnimky by mala schvaľovať Komisia.
(13)
Pokiaľ sa má zachovať efektívna a
spravodlivá hospodárska súťaž tam, kde je počet poskytovateľov
služieb pozemnej obsluhy obmedzený, musí výber týchto poskytovateľov
prebiehať otvoreným, transparentným a nediskriminačným výberovým
konaním. Podrobnosti o tomto konaní by sa mali ďalej spresniť.
(14)
Výber poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy
by sa mal konzultovať s užívateľmi letiska, keďže majú
hlavný záujem na kvalite a cene služieb pozemnej obsluhy.
(15)
Je preto potrebné zaistiť zastúpenie
užívateľov letiska a konzultácie s nimi, najmä pri výbere
oprávnených poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy.
(16)
V súvislosti s výberom poskytovateľov služieb
pozemnej obsluhy na letisku by malo byť za určitých okolností
a za konkrétnych podmienok možné rozšíriť záväzok služby
vo verejnom záujme na iné letiská v tej istej zemepisnej oblasti
dotknutého členského štátu.
(17)
Existujú nejasnosti, či členské štáty
môžu žiadať prevzatie pracovníkov na základe zmeny poskytovateľa
služieb pozemnej obsluhy, ku ktorým je obmedzený prístup. Diskontinuita pracovníkov
môže mať škodlivé účinky na kvalitu služieb pozemnej obsluhy. Je
preto vhodné sprehľadniť pravidlá o prevzatí pracovníkov mimo rámca
uplatňovania smernice 2001/23/ES o prevodoch podnikov a umožniť
členským štátom zabezpečiť primerané podmienky zamestnania a
pracovné podmienky pre zamestnancov.
(18)
Aby sa zaistilo riadne a plynulé fungovanie
prevádzky leteckej dopravy na letiskách, zaručila bezpečnosť
a bezpečnostná ochrana v priestoroch letiska, ako aj ochrana
životného prostredia a zabezpečilo dodržiavanie príslušných predpisov
a pravidiel v sociálnej oblasti, malo by poskytovanie služieb pozemnej
obsluhy podliehať patričnému schváleniu. Vzhľadom na to, že
systém schvaľovania poskytovania služieb pozemnej obsluhy v súčasnosti
vo väčšine členských štátov existuje, ale značne sa odlišuje,
mal by sa zaviesť harmonizovaný systém schvaľovania.
(19)
Aby sa zaistilo, že všetci poskytovatelia služieb
a self-handlingoví užívatelia letísk majú dostatočnú ekonomickú
likviditu, dobrú povesť, dostatočné poistenie a náležité
znalosti o činnostiach pozemnej obsluhy a prostredí letiska
a aby za vytvorili rovnaké podmienky, malo by vydávanie povolení
podliehať minimálnym požiadavkám.
(20)
Otvorený prístup k centralizovanej infraštruktúre
letiska a jasný právny rámec pre vymedzenie centralizovanej infraštruktúry
sú dôležité pre efektívne poskytovanie služieb pozemnej obsluhy. Malo by však
byť možné vyberať poplatok za centralizovanú infraštruktúru.
(21)
Tieto poplatky by mali byť
nediskriminačné a ich výpočet by mal byť transparentný. Poplatky
by nemali prekračovať sumu potrebnú na pokrytie nákladov na
poskytovanie centralizovanej infraštruktúry vrátane primeranej návratnosti
kapitálu.
(22)
Riadiaci orgán letiska a/alebo akýkoľvek iný
riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry daného letiska by mal o vymedzení
infraštruktúry a výške poplatkov pravidelne viesť konzultácie
s užívateľmi letiska.
(23)
Riadiaci orgán letiska môže takisto poskytovať
služby pozemnej obsluhy sám. Pretože riadiaci orgán môže súčasne svojimi
rozhodnutiami vyvíjať značný vplyv na hospodársku súťaž
medzi poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy, letiská by mali mať
povinnosť oddeliť služby pozemnej obsluhy v rámci právneho subjektu
od právneho subjektu pre riadenie infraštruktúry.
(24)
Aby sa letiskám umožnilo plniť ich funkcie
riadenia infraštruktúry a aby sa zaistila bezpečnosť
a bezpečnostná ochrana v priestoroch letiska
a zabezpečila odolnosť služieb pozemnej obsluhy aj
v krízových situáciách, mal by riadiaci orgán letiska zodpovedať za
náležitú koordináciu činností pozemnej obsluhy na letisku. Riadiaci orgán
letiska by mal s cieľom konsolidovanej optimalizácie poskytovať
správy o koordinácii činností pozemnej obsluhy na letisku orgánu
Eurocontrolu pre preskúmanie výkonnosti
(25)
Riadiaci orgán letiska, orgán verejnej moci alebo
akýkoľvek iný orgán, ktorý riadi letisko, by mal mať tiež právomoc
stanovovať potrebné pravidlá riadneho fungovania infraštruktúry letiska.
(26)
Je potrebné vymedziť povinné minimálne normy
kvality, ktoré majú plniť poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy
a self-handlingoví užívatelia letísk, aby sa zaistila celková kvalita
služieb a vytvorili rovnaké podmienky pre poskytovateľov.
(27)
So zreteľom na zvýšenie výkonnosti v celom
reťazci leteckej dopravy a uplatňovanie prístupu „gate-to-gate“,
poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a self-handlingoví užívatelia
letísk by mali Komisii podávať správy o svojej činnosti.
(28)
V odvetví náročnom na pracovnú silu, ako
je pozemná obsluha, má neustály rozvoj a odborná príprava pracovníkov
veľký vplyv na kvalitu služieb. Mali by sa preto ustanoviť minimálne
požiadavky na odbornú prípravu, aby sa zaistila kvalita prevádzky z
hľadiska spoľahlivosti, odolnosti, bezpečnosti
a bezpečnostnej ochrany a vytvorili rovnaké podmienky pre
prevádzkovateľov.
(29)
Zadávanie zákaziek subdodávateľom zvyšuje flexibilitu
poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy. Zadávanie zákaziek
subdodávateľom a kaskádové zadávanie zákaziek subdodávateľom
však môže mať za následok aj obmedzenia kapacity a negatívne
účinky na bezpečnosť a bezpečnostnú ochranu. Zadávanie
zákaziek subdodávateľom by malo byť preto obmedzené a mali by sa
ujasniť pravidlá, ktoré upravujú zadávanie zákaziek subdodávateľom.
(30)
Práva uznané týmto nariadením by sa mali
vzťahovať na poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy tretím
stranám a self-handlingových užívateľov letísk iba s výhradou
prísnej reciprocity. Pokiaľ takáto reciprocita neexistuje, Komisia by mala
mať možnosť rozhodnúť, aby členský štát alebo členské
štáty pozastavili uplatňovanie týchto práv uvedenými poskytovateľmi
alebo užívateľmi.
(31)
Členské štáty by si mali ponechať
právomoc zaistiť príslušnú úroveň sociálnej ochrany zamestnancov
podniku, ktorí poskytujú služby pozemnej obsluhy.
(32)
S cieľom zabezpečiť, aby sa
harmonizované požiadavky na poistenie vzťahovali
na poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy a self-handlingových
užívateľov letísk, na Komisiu by sa mala delegovať právomoc
prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie, pokiaľ ide o požiadavky na poistenie
poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy a self-handlingových
užívateľov letísk. S cieľom zaistiť, aby sa
uplatňovali harmonizované a náležite aktualizované povinnosti týkajúce sa
minimálnych noriem kvality služieb pozemnej obsluhy a povinností
poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy a self-handlingových
užívateľov letísk podávať správy, na Komisiu by sa mala
delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o špecifikácie
minimálnych noriem kvality pre služby pozemnej obsluhy a špecifikácie
obsahu a zavádzania povinností poskytovateľov služieb pozemnej
obsluhy a self-handlingových užívateľov letísk podávať správy. Je
mimoriadne dôležité, aby Komisia uskutočňovala príslušné konzultácie
počas prípravných prác, a to aj na expertnej úrovni, so zapojením
konkrétneho Výboru pre medziodvetvový dialóg o sociálnych veciach zriadeného na
základe rozhodnutia 98/500/ES.
(33)
Komisia by pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov mala zabezpečiť paralelné, včasné
a primerané zasielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.

(34)
S cieľom zaistiť jednotné podmienky
vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie
právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné
zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie[16].
(35)
Mal by sa použiť konzultačný postup pre
prijatie vykonávacích rozhodnutí o výnimkách podľa miery otvárania
trhu služieb pozemnej obsluhy pre tretie strany a pre self-handlingové
letecké spoločnosti vzhľadom na to, že tieto akty majú iba obmedzený
rozsah pôsobnosti.
(36)
Konzultačný postup by sa mal takisto
použiť pre prijatie vykonávacích rozhodnutí o rozšírení záväzku služby
vo verejnom záujme členskými štátmi na ostrovné letisko vzhľadom na
to, že tieto akty majú iba obmedzený rozsah pôsobnosti.
(37)
Postup preskúmania by sa mal použiť pre
prijatie vykonávacích rozhodnutí o úplnom alebo čiastočnom
pozastavení práva prístupu na trh služieb pozemnej obsluhy na území
členských štátov pre poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy
a užívateľov letísk z tretích krajín.
(38)
Keďže cieľ tohto nariadenia, a to
jednotnejšie uplatňovanie právnych predpisov Únie v oblasti služieb
pozemnej obsluhy, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých
členských štátov z dôvodu medzinárodnej povahy leteckej dopravy
a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať
opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5
zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku
toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto
cieľa.
(39)
Ministerským vyhlásením o gibraltárskom letisku
dohodnutým na prvom stretnutí ministrov fóra pre dialóg o Gibraltári, ktoré sa
konalo 18. septembra 2006 v Córdobe, sa nahradí spoločné vyhlásenie o
gibraltárskom letisku prijaté v Londýne 2. decembra 1987, pričom splnenie
všetkých jeho požiadaviek sa bude považovať za splnenie požiadaviek
vyhlásenia z roku 1987.
(40)
Smernica 96/67/ES by sa preto mala zrušiť.
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Kapitola I – Rozsah pôsobnosti a vymedzenie
pojmov
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa vzťahuje na všetky
letiská, ktoré sa nachádzajú na území členského štátu podliehajúcom
ustanoveniam zmluvy a ktoré je otvorené pre komerčnú dopravu.
Uplatňovanie tohto nariadenia na
gibraltárske letisko sa nedotýka príslušnej právnej pozície Španielskeho
kráľovstva a Spojeného Kráľovstva Veľkej Británie a Severného
Írska s ohľadom na spor o zvrchovanosť nad územím, na ktorom sa
nachádza letisko.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(a)
„letisko“ znamená akúkoľvek pozemnú plochu
špeciálne upravenú na pristávanie, odlet a manévrovanie lietadla vrátane
doplnkových zariadení, ktoré môžu tieto činnosti zahŕňať z
hľadiska požiadaviek leteckej prepravy a služieb, vrátane zariadení
potrebných na pomoc komerčným leteckým službám;
(b)
„riadiaci orgán letiska“ znamená orgán, ktorý v
spojení s inými činnosťami prípadne bez nich, má podľa
vnútroštátnych právnych predpisov za cieľ správu a riadenie infraštruktúry
letiska a koordináciu a kontrolu činností rôznych prevádzkovateľov na
príslušnom letisku;
(c)
„užívateľ letiska“ znamená každú fyzickú alebo
právnickú osobu zodpovednú za prepravu cestujúcich, pošty a/alebo nákladu
leteckou dopravou z príslušného letiska alebo na príslušné letisko;
(d)
„pozemná obsluha“ znamená služby poskytované
užívateľom letiska na letiskách tak, ako sa uvádza v prílohe;
(e)
„self-handling“ znamená situáciu, v ktorej užívateľ
letiska sám pre seba priamo zabezpečuje jednu alebo viaceré kategórie
služieb pozemnej obsluhy a neuzatvára žiadnu zmluvu akéhokoľvek charakteru
s treťou stranou na poskytovanie takých služieb; na účely tohto
nariadenia sa sami osebe užívatelia letiska nepovažujú za tretiu stranu,
keď:
–
jeden subjekt má väčšinový podiel v druhom
subjekte; alebo
–
jeden a ten istý subjekt má väčšinový podiel v
každom z nich;
(f)
„poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy“
znamená akúkoľvek fyzickú alebo právnickú osobu poskytujúcu tretím stranám
jednu alebo viaceré kategórie služieb pozemnej obsluhy;
(g)
„centralizovaná infraštruktúra“ znamená špecifické
zariadenia a/alebo vybavenia na letisku, ktoré sa z technických,
environmentálnych, nákladových alebo kapacitných dôvodov nemôžu rozdeliť
alebo zdvojnásobiť, a ktorých dostupnosť je dôležitá
a nevyhnutná pre vykonávanie následných služieb pozemnej obsluhy;
(h)
„zadanie zákazky subdodávateľovi“ znamená
uzatvorenie zmluvy poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy ako hlavným
dodávateľom alebo výnimočne self-handlingovým užívateľom letiska
s treťou stranou nazvanou ako „subdodávateľ“, na základe ktorej
musí subdodávateľ vykonávať jednu alebo viaceré kategórie (alebo
podkategórie) služieb pozemnej obsluhy;
(i)
„povolenie“: znamená povolenie, ktoré príslušný
orgán vydáva podniku na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy tak, ako sa
uvádza v povolení;
(j)
„nezávislý dozorný orgán“ znamená orgán uvedený
v článku 11 smernice 2009/12/ES.
Kapitola II – Všeobecné predbežné
požiadavky
Článok 3
Riadiaci orgán letiska
1.
Keď letisko nie je riadené alebo prevádzkované
jedným orgánom ale niekoľkými samostatnými orgánmi, na účely tohto
nariadenia sa každý z týchto orgánov považuje za súčasť riadiaceho
orgánu letiska.
2.
Keď sa pre niekoľko letísk zriadi iba
jeden riadiaci orgán, na účely tohto nariadenia sa každé z týchto letísk
posudzuje osobitne.
Článok 4
Výbor užívateľov letiska
1.
Každé dotknuté letisko zriadi výbor zložený zo
zástupcov užívateľov letiska alebo organizácií zastupujúcich
užívateľov letiska (ďalej len „Výbor užívateľov letiska“).
2.
Všetci užívatelia letiska majú právo účasti na
práci Výboru užívateľov letiska, alebo ak si to želajú, majú právo
byť v ňom zastúpení organizáciou ustanovenou na tento účel. Ak
sú však zastúpení takouto organizáciou, táto organizácia nesmie poskytovať
služby pozemnej obsluhy na dotyčnom letisku.
3.
Výbor užívateľov letísk ustanoví v písomnej
podobe svoj rokovací poriadok vrátane vlastných pravidiel hlasovania.
Pravidlá
hlasovania obsahujú osobitné ustanovenia o tom, ako vo Výbore užívateľov
letiska zamedziť akémukoľvek konfliktu záujmov vyplývajúcemu
z prítomnosti užívateľov letiska, ktorí poskytujú služby pozemnej
obsluhy na príslušnom letisku. Užívatelia letiska, ktorí žiadajú
o povolenie poskytovať jednu alebo viacej služieb pozemnej obsluhy
pre tretie strany, nemajú právo hlasovať, najmä ak sa v priebehu postupu
výberu v súlade s článkami 8 a 9 uskutočňujú
konzultácie s Výborom užívateľov letiska.
4.
Váha hlasov vo Výbore užívateľov letiska sa
stanovuje tak, že:
(a)
bez ohľadu na ročný objem prepravy
uskutočnený jedným užívateľom letiska na letisku jeho počet
hlasov nesmie prekročiť 49 % všetkých hlasov;
(b)
počet hlasov self-handlingových
užívateľov letiska nesmie prekročiť jednu tretinu všetkých
hlasov.
5.
Riadiaci orgán letiska poskytne sekretariát pre
Výbor užívateľov letiska.
Ak to
riadiaci orgán letiska odmietne, alebo ak to Výbor užívateľov letiska
neakceptuje, riadiaci orgán letiska určí iný subjekt, ktorý musí Výbor
užívateľov letiska akceptovať. Sekretariát Výboru užívateľov
letiska vedie a udržiava zoznam užívateľov letiska alebo ich zástupcov,
ktorí sú súčasťou Výboru užívateľov letiska.
6.
Sekretariát Výboru užívateľov letiska
vyhotovuje zápisnicu z každého zasadnutia Výboru užívateľov letiska. Táto
zápisnica verne odráža názory a výsledky hlasovania počas zasadnutia.
Kapitola III – Otvorenie trhu služieb
pozemnej obsluhy
Oddiel 1 Self-handling
Článok 5
Self-handling
Všetci užívatelia letiska môžu slobodne
vykonávať self-handling.
Oddiel 2 Pozemná obsluha pre tretie strany
Článok 6
Pozemná obsluha pre tretie strany
1.
Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy majú
slobodný prístup na trh na účely poskytovania služieb pozemnej obsluhy
tretím stranám alebo akémukoľvek letisku, ktorého ročný objem dopravy
dosiahol prinajmenšom v troch predchádzajúcich rokoch najmenej 2 milióny
prepravených cestujúcich alebo 50 000 ton nákladu.
2.
V prípade letísk uvedených v odseku 1 členské
štáty môžu obmedziť počet poskytovateľov oprávnených
poskytovať tieto kategórie služieb pozemnej obsluhy:
(a)
obsluha batožiny;
(b)
obsluha rampy;
(c)
obsluha paliva a oleja;
(d)
obsluha nákladu a pošty, pokiaľ ide o
fyzickú obsluhu nákladu a pošty pri príjme, odosielaní alebo
premiestňovaní medzi letiskovým terminálom a lietadlom.
Členské
štáty však nesmú obmedziť tento počet na menej ako dvoch poskytovateľov
pre každú kategóriu služieb pozemnej obsluhy alebo na menej ako troch
poskytovateľov pre každú kategóriu služieb pozemnej obsluhy v prípade
letísk, ktorých ročný objem dopravy prinajmenšom v troch predchádzajúcich
rokoch dosiahol najmenej 5 miliónov cestujúcich alebo 100 000 ton nákladu.
3.
Na letiskách, kde je počet poskytovateľov
obmedzený na dvoch alebo viacerých dodávateľov v súlade
s odsekom 2 tohto článku alebo v súlade s článkom 14 ods. 1
písm. a) a c), nesmie byť prinajmenšom jeden oprávnený
poskytovateľov priamo alebo nepriamo kontrolovaný:
(a)
riadiacim orgánom letiska,
(b)
akýmkoľvek užívateľom letiska, ktorý
prepravil viac než 25 % cestujúcich alebo nákladu zaznamenaných na letisku
v priebehu roku predchádzajúcemu roku, v ktorom boli títo poskytovatelia
vybraní,
(c)
orgánom, ktorý priamo alebo nepriamo kontroluje
riadiaci orgán letiska, alebo je riadiacim orgánom letiska kontrolovaný
podľa ustanovenia písm. a) alebo akýmkoľvek takýmto užívateľom
uvedeným v písm. b).
Kontrola
pozostáva z práv, zmlúv alebo akýchkoľvek iných prostriedkov, ktoré
samostatne alebo spoločne a vzhľadom na príslušné skutočnosti
alebo právne predpisy dávajú možnosť vykonávať rozhodujúci vplyv nad
poskytovateľom podľa výkladu Súdneho dvora Európskej únie.
4.
Ak je počet oprávnených dodávateľov
obmedzený podľa odseku 2, členské štáty nesmú brániť
užívateľovi letiska bez ohľadu na to, ktorá časť letiska je
mu pridelená, aby vzhľadom na každú kategóriu služieb pozemnej obsluhy
podliehajúcej obmedzeniu, si mohli podľa podmienok stanovených v odsekoch
2 a 3 efektívne vybrať aspoň medzi:
–
dvoma poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy
alebo
–
troma poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy
na letiskách, ktorých ročný objem dopravy prinajmenšom v predchádzajúcich
troch rokoch dosiahol najmenej 5 miliónov cestujúcich alebo 100 000 ton
nákladu.
5.
Ak letisko dosahuje v nákladnej doprave hranicu
uvedenú v tomto článku bez toho, aby dosiahlo hranicu stanovenú pre
prepravu cestujúcich, toto nariadenie sa neuplatňuje na kategórie služieb
pozemnej obsluhy vyhradené výlučne pre cestujúcich.
6.
Každé letisko, ktorého ročný objem dopravy
prinajmenšom za tri po sebe idúce roky bol minimálne 2 milióny prepravených
cestujúcich alebo 50 000 ton nákladu a ktorého ročný objem
dopravy následne nedosiahne hranicu 2 miliónov prepravených cestujúcich alebo
50 000 ton nákladu, si ponechá svoj trh otvorený pre poskytovateľov
služieb pozemnej obsluhy tretích strán počas najmenej prvých troch rokov
nasledujúcich po roku, keď nedosiahlo túto hranicu.
7.
Každé letisko, ktorého ročný objem dopravy
prinajmenšom za tri po sebe idúce roky bol minimálne 5 miliónov prepravených
cestujúcich alebo 100 000 ton nákladu a ktorého ročný objem
dopravy následne nedosiahne hranicu 5 miliónov prepravených cestujúcich alebo
100 000 ton nákladu, si ponechá svoj trh otvorený pre poskytovateľov
služieb pozemnej obsluhy tretích strán počas najmenej prvých troch rokov
nasledujúcich po roku, keď nedosiahlo túto hranicu.
Článok 7
Výber poskytovateľov
1.
Poskytovatelia oprávnení poskytovať služby
pozemnej obsluhy na letisku, kde je ich počet obmedzený podľa
článku 6 alebo článku 14, sa vyberajú v súlade
s transparentným, otvoreným a nediskriminačným výberovým
konaním.
2.
Zadávateľ zákazky, je
(a)
riadiaci orgán letiska, pokiaľ:
–
neposkytuje podobné služby pozemnej obsluhy a
–
nemá priamu alebo nepriamu kontrolu nad podnikom,
ktorý poskytuje takéto služby a
–
nemá účasť v žiadnom takom podniku;
(b)
vo všetkých ostatných prípadoch príslušný orgán
nezávislý od riadiaceho orgánu letiska.
3.
Výbor užívateľov letiska nemá prístup k žiadostiam
uchádzačov v žiadnej etape postupu výberu. Riadiaci orgán letiska
nemá prístup k žiadostiam uchádzačov v žiadnej etape postupu výberu s
výnimkou prípadov, ak je zadávateľom zákazky.
4.
Po oznámení Komisii môžu príslušné členské
štáty medzi špecifikácie výberového konania zahrnúť záväzok služby vo
verejnom záujme, ktorý majú plniť poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy,
pokiaľ ide o letiská obsluhujúce okrajové alebo rozvojové oblasti,
ktoré sú súčasťou ich územia, ak poskytovatelia nie sú ochotní poskytovať
služby pozemnej obsluhy bez verejnej podpory (t. j. bez výlučných práv
alebo náhrad), ale ak tieto letiská majú veľký význam pre dostupnosť
príslušných členských štátov. Uplatňovaním tohto ustanovenia nie sú
dotknuté pravidlá EÚ o štátnej pomoci.
5.
Výzva na predkladanie ponúk sa musí uverejniť
v Úradnom vestníku Európskej únie.
6.
Zadávateľ zákazky uskutočňuje výber
dodávateľov v dvoch etapách:
(a)
kvalifikačné konanie s cieľom
preskúmať vhodnosť uchádzačov a
(b)
postup zadania zákazky s cieľom výberu
oprávnených poskytovateľov.
Článok 8
Kvalifikačné konanie
1.
V kvalifikačnom konaní zadávateľ zákazky
overí, že uchádzači spĺňajú minimálne kritériá. Zadávateľ
zákazky ustanoví tieto minimálne kritériá po konzultácii s Výborom
užívateľov letísk a riadiacim orgánom letiska, ak je riadiaci orgán
letiska iný ako zadávateľ zákazky.
2.
K minimálnym kritériám patrí to, že:
(a)
uchádzač má platné povolenie vydané
v súlade s kapitolou IV o schvaľovacích postupoch;
(b)
uchádzač preukáže svoju spôsobilosť a
písomne sa zaviaže uplatňovať príslušné ustanovenia a pravidlá
vrátane príslušných pracovných právnych predpisov, príslušných kolektívnych
zmlúv, pravidiel správania na letisku a požiadaviek na kvalitu na letisku.

3.
Zadávateľ zákazky zostaví užší zoznam
uchádzačov, ktorí spĺňajú kritériá kvalifikačného konania.
Článok 9
Postup zadania zákazky
1.
V postupe zadania zákazky zadávateľ
zákazky vyberie poskytovateľa z užšieho zoznamu uchádzačov
a udelí mu povolenie po konzultácii s Výborom užívateľov letísk
a riadiacim orgánom letiska, ak je riadiaci orgán letiska iný ako
zadávateľ zákazky.
2.
Výber poskytovateľa na účely udelenia
povolenia vychádza z porovnania žiadostí uchádzačov so zoznamom
kritérií pre zadanie zákazky. Kritériá pre zadanie zákazky musia byť
relevantné, objektívne, transparentné a nediskriminačné.
Zadávateľ zákazky ustanoví kritériá pre zadanie zákazky po konzultácii s
Výborom užívateľov letísk a riadiacim orgánom letiska, ak je riadiaci
orgán letiska iný ako zadávateľ zákazky.
3.
Kritériá pre zadanie zákazky zahŕňajú:
(a)
nespornosť a vierohodnosť
podnikateľského plánu posúdeného na základe modelových výpočtov
nákladov;
(b)
úroveň kvality prevádzky posúdenú na základe
reprezentatívneho letového poriadku vrátane prípadne efektívneho využívania
pracovníkov a vybavenia, posledného príjmu batožiny a nákladu, doby
dodania batožiny a nákladu a maximálnych dôb odbavenia;
(c)
primeranosť materiálových zdrojov z
hľadiska dostupnosti zariadenia a ekologickosti zariadenia;
(d)
primeranosť ľudských zdrojov z
hľadiska skúseností pracovníkov a primeranosti programu odbornej
prípravy/kvalifikácie;
(e)
kvalita informačných a komunikačných
technológií;
(f)
kvalita organizačného plánovania;
(g)
vplyv na životné prostredie.
4.
Pomerná váha kritérií pre zadanie zákazky sa uvedie
vo výzve na predkladanie ponúk a v príslušných dokumentoch. Pri
každom kritériu pre zadanie zákazky sa uplatňuje rozsah bodov s primeraným
maximálnym rozpätím. Zadávateľ zákazky môže ustanoviť minimálny
počet bodov, ktoré úspešný kandidát musí dosiahnuť
pri niektorých špecifických kritériách pre zadanie zákazky. Ustanovenie
minimálneho počtu bodov nesmie byť diskriminačné a musí byť
jasne uvedené vo výzve na predkladanie ponúk a v príslušných
dokumentoch. Zadávateľ zákazky nesmie vyradiť žiadne kritérium pre
zadanie zákazky, doplniť iné, alebo ďalej rozdeliť kritériá
pôvodne stanovené vo výzve na predkladanie ponúk.
5.
Povolenie na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy
na príslušnom letisku sa udelí uchádzačovi, ktorý dosiahne najvyšší
počet bodov a súčasne splní minimálny počet bodov
požadovaných pri určitých kritériách pre zadanie zákazky.
6.
Konzultácie počas postupu zadania zákazky
sa neuskutočňujú s užívateľmi letísk, ktorí žiadajú o
poskytovanie služieb pozemnej obsluhy pre tretie strany, alebo ktorí používajú
self-handling.
7.
Zadávateľ zákazky zaistí, aby rozhodnutie
o zadaní zákazky a jeho dôvody boli uverejnené.
Článok 10
Doba výberu a ukončenie činnosti
1.
Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy dostanú
povolenie na minimálne obdobie siedmych rokov a maximálne obdobie
desiatich rokov okrem prípadov výnimiek pri otvorení self-handlingu
a služieb pozemnej obsluhy pre tretie strany, ako sa stanovuje
v článku 14 ods. 1. Presná doba, na ktorú majú poskytovatelia
povolenie a dátum začatia prevádzky sa jednoznačne uvedie vo
výzve na predkladanie ponúk.
2.
Poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy
začne tieto služby poskytovať do jedného mesiaca od dátumu uvedeného
vo výzve na predkladanie ponúk. Zadávateľ zákazky môže v náležite
odôvodnených prípadoch na žiadosť poskytovateľa služieb pozemnej
obsluhy a po konzultáciách s Výborom užívateľov letiska túto dobu
predĺžiť maximálne na šesť mesiacov. Po uplynutí tejto
lehoty platnosť povolenia skončí.
3.
Zadávateľ zákazky musí počítať
s ukončením doby platnosti povolenia a zaistiť, aby každý
poskytovateľ vybraný po otvorení novej výzvy na predkladanie ponúk
bol oprávnený začať prevádzku v deň nasledujúci po
poslednom dni doby platnosti povolenia predtým vybraných poskytovateľov.
4.
Pokiaľ poskytovateľ služieb pozemnej
obsluhy ukončí svoju činnosť pred skončením doby, na ktorú
má povolenie, nahradí sa na základe postupu výberu opísaného
v článkoch 7, 8 a 9 a v tomto článku. Každý
poskytovateľ, ktorý končí svoju činnosť, informuje
príslušného zadávateľa zákazky o úmysle ukončiť činnosť
s dostatočným predstihom a najmenej šesť mesiacom predtým,
než opustí letisko. Poskytovateľovi sa môžu uložiť finančné
pokuty, ak s dostatočným predstihom neinformuje zadávateľa zákazky s
výnimkou prípadov, ak preukáže zásah vyššej moci.
5.
V prípade, že poskytovateľ ukončí
svoju činnosť pred skončením doby, na ktorú mal povolenie
a zadávateľovi zákazky neponechá dostatočný čas na výber
nového poskytovateľa, než opustí letisko, čo bude mať za
následok, že na tomto letisku vznikne dočasný monopol na niektoré služby
pozemnej obsluhy, členský štát na obmedzenú dobu neprekračujúcu
desať mesiacov povolí poskytovateľovi služieb pozemnej obsluhy
poskytovať tieto služby na danom letisku bez toho, aby sa uplatnil postup
výberu ustanovený v článkoch 7, 8 a 9 a v tomto
článku.
Ak sa
členskému štátu na toto obmedzené obdobie nepodarí nájsť
poskytovateľa služieb pozemnej obsluhy, daný členský štát reguluje
ceny tých služieb pozemnej obsluhy, na ktoré dočasne existuje monopol, a
to až dovtedy, kým ďalší poskytovateľ nezačne na danom letisku
poskytovať tieto služby pozemnej obsluhy.
6.
Zadávateľ zákazky informuje Výbor
užívateľov letiska a prípadne riadiaci orgán letiska
o rozhodnutiach prijatých podľa článkov 7, 8, 9 a tohto
článku.
7.
Články 7, 8 a 9, ako aj ustanovenia tohto
článku sa nevzťahujú na zadávanie verejných zákaziek
a udeľovanie koncesií, ktoré sú upravené inými ustanoveniami právnych
predpisov Únie.
Článok 11
Riadiaci orgán letiska ako poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy
1.
Keď je počet poskytovateľov služieb
pozemnej obsluhy obmedzený v súlade s článkom 6, riadiaci orgán
letiska môže sám poskytovať služby pozemnej obsluhy bez toho, aby sa
podrobil postupu výberu stanovenému v článkoch 7 až 10. Podobne môže
bez dodržania tohto postupu povoliť podniku poskytovať služby
pozemnej obsluhy na príslušnom letisku:
(a)
ak tento podnik priamo alebo nepriamo kontroluje;
(b)
ak ho tento podnik priamo alebo nepriamo
kontroluje.
2.
V prípade, že riadiaci orgán letiska, ktorý
poskytuje služby pozemnej obsluhy v súlade s odsekom 1, už nespĺňa
podmienky odseku 1, tento poskytovateľ môže ďalej poskytovať služby
pozemnej obsluhy po dobu piatich rokov bez toho, aby sa podrobil postupu výberu
stanovenému v článkoch 7 až 10. Na konci tohto päťročného
obdobia poskytovateľ informuje príslušného zadávateľa zákazky
s dostatočným predstihom a najneskoršie šesť mesiacov pred
uplynutím päťročného obdobia. Poskytovateľovi sa môžu
uložiť finančné pokuty, ak s dostatočným predstihom neinformuje
zadávateľa zákazky s výnimkou prípadov, ak preukáže zásah vyššej moci. V
prípade, že poskytovateľ ukončí činnosť pred skončením
päťročného obdobia, uplatňuje sa článok 10 ods. 4
a článok 10 ods. 5.
Článok 12
Zachovanie práv zamestnancov v prípade presunu pracovníkov pri službách
podliehajúcich obmedzeniam prístupu na trh
1.
Tento článok sa vzťahuje len na tie
služby pozemnej obsluhy, pri ktorých daný členský štát obmedzil počet
poskytovateľov v súlade s článkom 6 alebo článkom 14.
2.
Pokiaľ po postupe výberu stanovenom v
článkoch 7 až 10 poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy uvedený
v odseku 1 príde o povolenie poskytovať tieto služby, členské
štáty môžu od poskytovateľa (poskytovateľov) služieb pozemnej
obsluhy, ktorí následne poskytujú tieto služby, vyžadovať, aby
zamestnancom prijatým predtým na poskytovanie týchto služieb poskytol také
práva, na aké by mali nárok v prípade prevodu v zmysle smernice Rady
2001/23/ES[17].
3.
Členské štáty obmedzia uplatňovanie
požiadavky uvedenej v odseku 2 na zamestnancov
predchádzajúceho poskytovateľa zapojených do poskytovania služieb, na
ktoré predchádzajúci poskytovateľ stratil povolenie a ktorí
dobrovoľne súhlasia s prevzatím zo strany nového poskytovateľa
(poskytovateľov).
4.
Členské štáty obmedzia požiadavku uvedenú v
odseku 2 tak, aby bola úmerná objemu činnosti efektívne prevádzanej na
iného poskytovateľa (poskytovateľov).
5.
Pokiaľ členské štáty uložia požiadavku
uvedenú v odseku 2, v súťažných podkladoch pre postup výberu uvedený
v článkoch 7 až 10 sa uvedie zoznam dotknutých zamestnancov
a zodpovedajúce informácie o ich zmluvných právach
a podmienkach, za ktorých sa zamestnanci považujú za zapojených do poskytovania
predmetných služieb.
6.
Ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy
prestane užívateľovi letiska poskytovať služby pozemnej obsluhy,
ktoré predstavujú značnú časť činností pozemnej obsluhy
tohto poskytovateľa v prípadoch, na ktoré sa nevzťahuje odsek 2,
alebo ak sa užívateľ letiska vykonávajúci self-handling rozhodne
self-handling ukončiť, členské štáty môžu od poskytovateľa
(poskytovateľov) služieb pozemnej obsluhy alebo užívateľa letiska
vykonávajúceho self-handling, ktorí následne poskytujú tieto služby pozemnej
obsluhy vyžadovať, aby zamestnancom prijatým predtým na poskytovanie
týchto služieb poskytol také práva, na aké by mali nárok v prípade prevodu v
zmysle smernice Rady 2001/23/ES.
7.
Členské štáty obmedzia uplatňovanie
požiadavky podľa odseku 6 na zamestnancov predchádzajúceho
poskytovateľa, ktorí sú zapojení do poskytovania služieb pozemnej obsluhy,
poskytovanie ktorých predchádzajúci poskytovateľ ukončil a ktorí
dobrovoľne súhlasia s prevzatím novým poskytovateľom
(poskytovateľmi) alebo užívateľom letiska vykonávajúcim self
handling.
8.
Členské štáty obmedzia uplatňovanie
požiadavky podľa odseku 6 na zamestnancov užívateľa letiska
vykonávajúceho self-handling, ktorí sú zapojení do poskytovania služieb
pozemnej obsluhy, pri ktorých sa užívateľ letiska vykonávajúci
self-handling rozhodne ukončiť self-handling a ktorí dobrovoľne
súhlasia s prevzatím novým poskytovateľom (poskytovateľmi) alebo
užívateľom letiska vykonávajúcim self-handling
9.
Členské štáty obmedzia uplatňovanie
požiadavky uvedenej v odseku 6, tak aby bola úmerná objemu činností
efektívne prevádzaných na iného poskytovateľa alebo užívateľa letiska
vykonávajúceho self-handling.
10.
Členské štáty môžu poveriť riadiacich
pracovníkov a zamestnancov na primeranej úrovni, aby prostredníctvom dohody schválenej
na základe rokovania vymedzili praktické opatrenia na účely vykonávania
tohto článku.
11.
Členské štáty informujú Komisiu o všetkých
opatreniach prijatých v súlade s týmto článkom.
Článok 13
Ostrovné letiská
V prípade výberu poskytovateľov
služieb pozemnej obsluhy na letisku podľa ustanovení článkov 7 až 10
môže členský štát rozšíriť záväzok služby vo verejnom záujme na iné
letiská v danom členskom štáte, pokiaľ:
(a)
tieto letiská sú umiestnené na ostrovoch v tom
istom geografickom regióne a
(b)
na každom z takých letísk je objem prepravy
minimálne 100 000 prepravených cestujúcich za rok;
(c)
a takéto rozšírenie schváli Komisia.
Rozhodnutie o schválení rozšírenia
predstavuje vykonávací akt, ktorý sa prijme v súlade
s konzultačným postupom uvedeným v článku 43 ods. 2. Týmto
ustanovením nie sú dotknuté pravidlá EÚ o štátnej pomoci.
Oddiel 3 Výnimky pre self-handling a pozemnú obsluhu
pre tretie strany
Článok 14
Výnimky
1.
Ak špecifické obmedzenia použiteľného
priestoru alebo kapacity vyplývajúce najmä z preťaženia a miery využitia
plochy na letisku neumožňujú otvoriť trh a/alebo vykonávať
self-handling v miere stanovenej týmto nariadením, príslušný členský štát
sa môže rozhodnúť:
(a)
obmedziť počet poskytovateľov
najmenej na dvoch pre jednu alebo viac kategórií služieb pozemnej obsluhy okrem
tých, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 2, a to na celom letisku
alebo na jeho časti, pričom sa uplatňuje článok 6 ods. 3;
(b)
na letiskách, ktorých objem dopravy je najmenej 2
milióny cestujúcich ročne alebo 50 000 ton nákladu, vyhradiť jednému
poskytovateľovi jednu alebo viac kategórií služieb pozemnej obsluhy
uvedených v článku 6 ods. 2;
(c)
obmedziť na jedného alebo dvoch
poskytovateľov pre jednu alebo viac kategórií služieb pozemnej obsluhy
uvedených v článku 6 ods. 2 na letiskách, ktorých objem dopravy je
najmenej 5 miliónov cestujúcich ročne alebo 100 000 ton nákladu,
pričom v prípade obmedzenia na dvoch poskytovateľov sa
uplatňuje článok 6 ods. 3;
(d)
vyhradiť self-handling uvedený
v článku 5 obmedzenému počtu užívateľov letiska,
pokiaľ títo užívatelia sú vybraní na základe relevantných, objektívnych,
transparentných a nediskriminačných kritérií.
2.
Pri všetkých výnimkách podľa odseku 1:
(a)
sa špecifikuje kategória alebo kategórie služieb
pozemnej obsluhy, pre ktoré je výnimka udelená a konkrétne obmedzenia týkajúce
sa použiteľného priestoru alebo kapacity, ktoré ju oprávňujú;
(b)
sa uvádza plán vhodných opatrení na prekonanie
týchto obmedzení.
3.
Výnimky nesmú:
(a)
dávať podnet k narušeniu hospodárskej
súťaže medzi poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy a/alebo
užívateľmi letiska vykonávajúcimi self-handling;
(b)
prekračovať rámec toho, čo je
nevyhnutné.
4.
Členské štáty oznámia Komisii všetky výnimky,
ktoré hodlajú udeliť na základe odseku 1 a dôvody, ktoré ich k tomu
oprávňujú, a to prinajmenšom šesť mesiacov predtým, než nadobudnú
účinnosť.
5.
Po ich doručení Komisia uverejní zhrnutie
oznámených rozhodnutí o výnimkách v Úradnom vestníku Európskej únie
a vyzve zainteresované strany na predloženie pripomienok.
6.
Komisia dôkladne preskúma rozhodnutia o výnimkách
oznámené členskými štátmi. Na tento účel Komisia vykoná podrobnú
analýzu situácie a preštuduje príslušné opatrenia oznámené členským štátom
s cieľom preveriť, či údajné obmedzenia existujú a či nie
je možné otvoriť trh a/alebo zaviesť self-handling v miere
určenej týmto nariadením.
7.
Po tomto preskúmaní a po konzultácii s príslušným
členským štátom môže Komisia schváliť rozhodnutie členského
štátu alebo ho neschváliť, ak usúdi, že sa nepreukázala existencia
údajných obmedzení, alebo že nie sú také vážne, aby oprávňovali uplatnenie
výnimky. Po konzultáciách s príslušným členským štátom môže Komisia
takisto požiadať členský štát, aby zmenil, doplnil alebo obmedzil
rozsah pôsobnosti výnimky na tie časti letiska, na ktorých je preukázaná
existencia údajných obmedzení.
8.
Komisia prijme rozhodnutie najneskôr do šiestich
mesiacov od úplnej notifikácie členským štátom a uverejní ho v Úradnom
vestníku Európskej únie.
9.
Vykonávacie rozhodnutia uvedené v odsekoch 7 a 8
tohto článku sa prijímajú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v
článku 43 ods. 2.
10.
Doba trvania výnimiek udelených členským
štátom podľa odseku 1 nesmie prekročiť tri roky, okrem výnimiek
udelených podľa odseku 1 písm. b) a c). Najneskôr šesť mesiacov
pred uplynutím tejto doby prijme členský štát nové rozhodnutie o každej
žiadosti o výnimku, na ktoré sa takisto uplatňujú ustanovenia stanovené
v tomto článku.
11.
Výnimky udelené členskými štátmi podľa
odseku 1 písm. b) a c) nesmú prekročiť dobu trvania dvoch rokov.
Členský štát však môže v súlade s ustanovením odseku 1 požiadať o
jednorazové predĺženie tejto doby o dva roky. O takejto žiadosti rozhodne
Komisia. Vykonávacie rozhodnutie sa prijíma v súlade s konzultačným
postupom uvedeným v článku 43 ods. 2.
Článok 15
Konzultácie s poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy a užívateľmi
letiska
Riadiaci orgán letiska organizuje postup
konzultácií o uplatňovaní tohto nariadenia medzi ním, Výborom
užívateľov letiska a podnikmi poskytujúcimi služby pozemnej obsluhy.
Tieto konzultácie sa musia okrem iného zaoberať cenami za tie služby
pozemnej obsluhy, pri ktorých bola udelená výnimka podľa článku 14
ods. 1 písm. b) a c), ako aj organizáciou zabezpečovania týchto
služieb. Konzultačné stretnutie sa koná najmenej raz do roka. Riadiaci
orgán letiska vyhotoví zápisnicu z tohto stretnutia, ktorá sa zašle Komisii na
jej žiadosť.
Kapitola IV – Schvaľovacie postupy
Článok 16
Požiadavka na získanie príslušného povolenia uznaného vo všetkých
členských štátoch EÚ
1.
Na letiskách s ročným objemom dopravy
minimálne 2 milióny prepravených cestujúcich alebo 50 000 ton nákladu
prinajmenšom počas troch po sebe nasledujúcich rokov, nesmie žiadny podnik
poskytovať služby pozemnej obsluhy ako poskytovateľov týchto služieb
alebo ako užívateľ vykonávajúci self-handling, pokiaľ mu nebolo
udelené príslušné povolenie. Podnik, ktorý spĺňa požiadavky tejto
kapitoly, je oprávnený získať povolenie.
2.
Každý členský štát určí príslušný orgán
(ďalej len „schvaľovací orgán“) nezávislý od akéhokoľvek
riadiaceho orgánu letiska na vydávanie povolení na poskytovanie služieb pozemnej
obsluhy.
3.
Schvaľovací orgán neudelí povolenia, ani ich
neponechá v platnosti, ak nie sú splnené akékoľvek požiadavky tejto
kapitoly.
Článok 17
Podmienky pre udelenie povolenia
1.
Schvaľovací orgán členského štátu udelí
podniku povolenie za predpokladu, že:
(a)
má sídlo v členskom štáte a je v ňom
registrovaný;
(b)
jeho podniková štruktúra umožňuje
schvaľovaciemu orgánu vykonávať ustanovenia tejto kapitoly;
(c)
spĺňa finančné podmienky stanovené
v článku 18;
(d)
spĺňa dôkaz o dobrej povesti stanovený v
článku 19;
(e)
spĺňa požiadavky na kvalifikáciu
pracovníkov stanovené v článku 20;
(f)
spĺňa požiadavky na prevádzkovú
príručku stanovenú v článku 21;
(g)
spĺňa požiadavky na poistenie stanovené v
článku 22.
2.
Odsek 1 písm. a), c) a d) sa nevzťahuje na
užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling, ktorí neposkytujú služby
pozemnej obsluhy tretím stranám. Užívatelia letiska, ktorým bolo vydané
povolenie na self-handling, nie sú na základe tohto povolenia oprávnení
poskytovať služby pozemnej obsluhy tretím stranám.
3.
Podnik, ktorý žiada o povolenie, alebo získal
povolenie, musí dodržiavať vnútroštátne ustanovenia týkajúce sa sociálnej
ochrany, ochrany životného prostredia a bezpečnostnej ochrany letiska
všetkých členských štátov, v ktorých vykonáva činnosť.
Článok 18
Finančné podmienky pre udelenie povolenia
1.
Podnik, ktorý žiada o povolenie, nesmie byť
v platobnej neschopnosti alebo v podobnom či v konkurznom
konaní.
2.
Schvaľovací orgán podrobne posúdi, či
podnik, ktorý žiada o povolenie môže preukázať, že:
(a)
môže kedykoľvek splniť svoje aktuálne a
potenciálne záväzky založené na reálnych predpokladoch, v období 24
mesiacov od začatia prevádzky a
(b)
môže pokryť svoje fixné a prevádzkové náklady
vzniknuté na základe činností podľa svojho podnikateľského
plánu, ktoré sú založené na reálnych predpokladoch, za obdobie troch mesiacov
od začatia prevádzky bez ohľadu na akýkoľvek príjem z týchto
činností.
3.
Na účely posúdenia uvedeného v odseku 1 každý
žiadateľ predloží auditované účtovné závierky za dva predchádzajúce
finančné roky.
4.
Na účely posúdenia uvedeného v odseku 2 každý
žiadateľ predloží podnikateľský plán minimálne na prvé tri roky
prevádzky. Podnikateľský plán musí tiež obsahovať podrobnosti o
finančných prepojeniach s akýmikoľvek inými obchodnými činnosťami,
na ktorých sa žiadateľ zúčastňuje buď priamo alebo
prostredníctvom prepojených podnikov. Žiadateľ takisto poskytuje všetky
relevantné informácie, najmä tieto údaje:
(a)
projekciu súvahy vrátane výkazu ziskov a strát na
nasledujúce tri roky;
(b)
plánovaný výkaz peňažných tokov a plány
likvidity na prvé tri roky prevádzky;
(c)
údaje o financovaní nákupu/prenajímania zariadenia
a v prípade prenájmu prípadné termíny a podmienky každej zmluvy.
Článok 19
Dôkaz o dobrej povesti
1.
Podnik, ktorý žiada o povolenie, poskytne dôkaz, že
v poslednom roku zaplatil dane a príspevky na sociálne zabezpečenie v
členských štátoch, v ktorých vykonáva svoju činnosť, alebo
v krajine pôvodu, ak nevykonáva žiadnu činnosť v Únii.
2.
Podnik poskytne takisto dôkaz, že osoby, ktoré budú
nepretržite a efektívne riadiť prevádzku podniku, majú dobrú povesť,
alebo že na ne nebol vyhlásený konkurz. Vo vzťahu k občanom
členských štátov schvaľovací orgán akceptuje ako dostatočný
dôkaz predloženie dokumentov vydaných príslušnými orgánmi v členskom
štáte, v ktorom má podnik sídlo, alebo v ktorom je registrovaný, alebo
v členskom štáte, kde má daná osoba trvalý pobyt,
a dokazujúcich, že uvedené požiadavky sú splnené.
3.
Ak členský štát, v ktorom má podnik
sídlo, alebo v ktorom je registrovaný, alebo členský štát, v ktorom
má daná osoba trvalý pobyt, nevydáva doklady uvedené v odseku 2, nahradia
sa tieto doklady prísažným vyhlásením alebo – v členských štátoch, kde
neexistuje žiadne ustanovenie týkajúce sa prísažného vyhlásenia – čestným
vyhlásením vykonaným dotknutou osobou pred povereným príslušným súdnym alebo
správnym úradom, prípadne notárom alebo kvalifikovaným profesijným orgánom
členského štátu, v ktorom má podnik sídlo, alebo v ktorom je
registrovaný, alebo členského štátu, v ktorom má daná osoba trvalý pobyt.
Takýto úrad, notár alebo kvalifikovaný profesijný orgán musí vydať
osvedčenie o pravosti prísažného vyhlásenia alebo čestného
vyhlásenia.
Článok 20
Kvalifikácia pracovníkov
Podnik, ktorý žiada o povolenie, preukáže, že
jeho zamestnanci majú kvalifikáciu, odborné skúsenosti a počet odpracovaných
rokov potrebných na vykonávanie činnosti, o ktoré žiada.
Článok 21
Prevádzková príručka
Podnik, ktorý žiada o povolenie, predloží
prevádzkovú príručku pre príslušné činnosti, ktorá musí
obsahovať tieto informácie:
(a)
organizačnú schému, riadiacich pracovníkov,
opis zodpovedností a povinností, zodpovednosť;
(b)
schopnosť bezpečne pracovať v rámci
letiska;
(c)
politiku týkajúcu sa zariadení;
(d)
kvalifikačné požiadavky na pracovníkov, ako aj
príslušné požiadavky na odbornú prípravu a plán odbornej prípravy;
(e)
postupy riadenia bezpečnosti a kvality;
(f)
štandardné postupy obsluhy vrátane koordinácie
s užívateľmi letiska a riadiacimi orgánmi letiska, koordináciu
činností a špecifické postupy obsluhy týkajúce sa špecifických
zákazníkov;
(g)
spôsoby reakcie v prípade mimoriadnej situácie;
(h)
postupy riadenia bezpečnostnej ochrany.
Článok 22
Požiadavky na poistenie
1.
Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a
užívatelia letiska vykonávajúci self-handling v Únii musia mať
poistenie zodpovednosti týkajúce sa vykonávania služieb pozemnej obsluhy za
škody spôsobené na území členského štátu, pri ktorých je právo na
náhradu.
2.
Prostredníctvom delegovaného aktu v súlade
s článkom 42 je Komisia splnomocnená stanoviť ďalšie
podrobnosti o požiadavkách na poistenie a minimálnych sumách.
Článok 23
Platnosť povolenia
1.
Povolenie je platné na obdobie piatich rokov.
2.
Povolenie je platné pre kategórie a/alebo
podkategórie, ktoré sú v ňom uvedené.
3.
Poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy musí
byť kedykoľvek schopný na požiadanie príslušného schvaľovacieho
orgánu preukázať, že spĺňa všetky požiadavky tejto kapitoly.
4.
Schvaľovací orgán monitoruje plnenie
požiadaviek tejto kapitoly. V každom prípade preskúma plnenie týchto
požiadaviek v nasledujúcich prípadoch:
(a)
keď existuje podozrenie na potenciálny problém
alebo
(b)
na žiadosť schvaľovacieho orgánu iného
členského štátu alebo
(c)
na žiadosť Komisie.
5.
Povolenie sa musí predložiť opätovne na nové
schválenie, ak podnik poskytujúci služby pozemnej obsluhy:
(a)
nezačal prevádzku do dvanástich mesiacov od
udelenia povolenia alebo
(b)
pozastavil činnosť na viac ako
dvanásť mesiacov.
6.
Podnik, ktorý poskytuje služby pozemnej obsluhy,
oznámi schvaľovaciemu orgánu:
(a)
vopred akúkoľvek podstatnú zmenu v rozsahu
svojich činností;
(b)
ak je v prípade podniku otvorené konkurzné konanie.

Článok 24
Zrušenie povolenia
1.
Schvaľovací orgán môže kedykoľvek
zrušiť povolenie, ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy alebo
užívateľ letiska vykonávajúci self-handling z dôvodov, ktoré sám
spôsobil, neplní kritériá stanovené v tejto kapitole. Dôvody zrušenia sa
oznámia dotknutému poskytovateľovi alebo užívateľovi letiska
vykonávajúcemu self-handling a schvaľovacím orgánom v iných
členských štátoch.
2.
Schvaľovací orgán zruší povolenie, ak
poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy vedome alebo z nedbalosti predloží schvaľovaciemu
orgánu nepravdivé informácie týkajúce sa akéhokoľvek dôležitého aspektu.
Článok 25
Rozhodnutia o povoleniach
1.
Schvaľovací orgán rozhodne o žiadosti čo
najskôr, najneskôr však do dvoch mesiacov od predloženia všetkých potrebných
informácií, berúc pri tom do úvahy všetky dostupné dôkazy. Rozhodnutie sa
oznámi žiadateľovi a schvaľovacím orgánom iných členských
štátov. Zamietnutie musí obsahovať príslušné dôvody.
2.
Povolenie sa môže zamietnuť len vtedy, ak
poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy alebo užívateľ letiska
vykonávajúci self-handling nespĺňa z dôvodov, ktoré sám spôsobil,
kritériá uvedené v tejto kapitole.
3.
Schvaľovací orgán verejne sprístupní postupy
udelenia a zrušenia povolení, o čom informuje Komisiu.
Článok 26
Vzájomné uznávanie povolení
Povolenie vydané v členskom štáte v
súlade s touto kapitolou umožňuje poskytovať služby pozemnej obsluhy
prevádzkovateľovi, či už je poskytovateľom služieb pozemnej
obsluhy alebo užívateľom letiska vykonávajúcim self-handling, vo všetkých
členských štátoch za podmienok stanovených v povolení a bez
toho, aby boli dotknuté obmedzenia v prístupe na trh v súlade
s článkami 6 a 14.
Kapitola V – Povinnosti riadiacich orgánov
letiska a centralizovanej infraštruktúry
Článok 27
Prístup k centralizovaným infraštruktúram a zariadeniam
1.
Tento článok sa vzťahuje len na letiská,
ktorých ročný objem dopravy dosiahol minimálne 2 milióny prepravených
cestujúcich alebo 50 000 ton nákladu prinajmenšom
počas predchádzajúcich troch rokov.
2.
Riadiaci orgán letiska uverejní zoznam
centralizovaných infraštruktúr na letisku.
3.
Riadenie centralizovaných infraštruktúr môže
byť vyhradené pre riadiaci orgán letiska alebo iný orgán, ktorý môže
poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy a užívateľom letiska
vykonávajúcim self-handling uložiť povinnosť používať tieto
infraštruktúry. Riadenie týchto infraštruktúr sa vykonáva transparentným,
objektívnym a nediskriminačným spôsobom.
4.
Riadiaci orgán letiska prípadne orgán verejnej moci
alebo akýkoľvek iný orgán, ktorý kontroluje riadiaci orgán letiska, po
konzultáciách s Výborom užívateľov letiska a podnikmi
poskytujúcimi služby pozemnej obsluhy na letisku objektívne rozhodne
o infraštruktúrach, ktoré sa majú centralizovať. Riadiaci orgán
letiska prípadne orgán verejnej moci alebo akýkoľvek iný orgán, ktorý
kontroluje riadiaci orgán letiska, zaistí, aby každá infraštruktúra alebo
zariadenie, na ktoré sa vzťahuje vymedzenie pojmu „centralizovanej
infraštruktúry“ boli ako také určené a aby požiadavky stanovené
v tejto kapitole boli v prípade tejto infraštruktúry alebo zariadenia
dodržané.
5.
Ak Výbor užívateľov letiska nesúhlasí s
rozhodnutím riadiaceho orgánu letiska o tom, či centralizovať,
alebo necentralizovať infraštruktúru, alebo s rozsahom centralizácie,
môže požiadať nezávislý dozorný orgán dotknutého členského štátu
o rozhodnutie, či sa má príslušná infraštruktúra centralizovať
alebo nie a v akom rozsahu.
6.
Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy
a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling musia mať otvorený
prístup k infraštruktúram letiska, centralizovaným infraštruktúram
a letiskovým zariadeniam v rozsahu potrebnom na to, aby mohli
vykonávať svoje činnosti. Riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci
orgán centralizovanej infraštruktúry, prípadne orgán verejnej moci alebo akýkoľvek
iný orgán, ktorý kontroluje riadiaci orgán letiska, alebo prípadne riadiaci
orgán centralizovanej infraštruktúry, môžu tento prístup podriadiť
podmienkam, ktoré sú relevantné, objektívne, transparentné
a nediskriminačné.
7.
Priestor, ktorý je k dispozícii pre pozemnú obsluhu
na letisku, musí byť rozdelený medzi rôznych poskytovateľov služieb
pozemnej obsluhy alebo užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling
vrátane nových účastníkov na trhu v rozsahu, ktorý je potrebný na
uplatňovanie ich práv a ktorý umožňuje účinnú a spravodlivú
hospodársku súťaž na základe relevantných, objektívnych, transparentných a
nediskriminačných pravidiel a kritérií.
8.
Ak sa rozhodnutie o rozsahu centralizovanej
infraštruktúry predloží nezávislému dozornému orgánu v súlade
s odsekom 5 tohto článku, uplatňuje sa postup stanovený
v článku 6 smernice 2009/12/ES.
Článok 28
Poplatky za centralizované infraštruktúry a zariadenia
1.
Tento článok sa vzťahuje len na letiská,
ktorých ročný objem dopravy dosiahol minimálne 2 milióny prepravených
cestujúcich alebo 50 000 ton nákladu prinajmenšom
počas predchádzajúcich troch rokov.
2.
Ak používanie centralizovanej infraštruktúry alebo
letiskových zariadení podlieha poplatkom, riadiaci orgán letiska prípadne
riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry zaistí, aby výška poplatku bola
stanovená na základe relevantných, objektívnych, transparentných
a nediskriminačných kritérií.
3.
Riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci orgán
centralizovanej infraštruktúry má právo na náhradu svojich nákladov
a primeranú návratnosť aktív z účtovaných poplatkov.
Poplatky predstavujú plnenie za službu.
4.
Všetky poplatky uvedené v odseku 1 sa stanovujú na
úrovni jednotlivého letiska po konzultáciách s Výborom užívateľov
letiska a podnikmi, ktoré poskytujú služby pozemnej obsluhy na letisku. Riadiaci
orgán letiska prípadne riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry predloží
každý rok Výboru užívateľov letiska a podnikom poskytujúcim
služby pozemnej obsluhy na letisku informácie o položkách, ktoré slúžia
ako základ pre stanovenie poplatkov. Tieto informácie zahŕňajú
prinajmenšom:
(a)
zoznam rôznych služieb a infraštruktúry
poskytovaných za poplatky;
(b)
metodiku používanú na stanovenie poplatkov;
(c)
celkovú štruktúru nákladov na zariadenia
a služby, ktorých sa poplatky týkajú;
(d)
príjem z rôznych poplatkov, celkové náklady
vynaložené na služby a návratnosť aktív;
(e)
každé financovanie zariadení a služieb, na ktoré sa
vzťahuje poplatok, orgánmi verejnej moci;
(f)
predpokladaný výsledok všetkých významných
navrhovaných investícií vzhľadom na ich vplyv na kapacitu letiska.
5.
Riadiaci orgán letiska uverejní výšku poplatkov
vrátane podrobného zoznamu poskytovaných služieb, aby preukázal, že všetky
poplatky vyberané za poskytovanie centralizovanej infraštruktúry, priestoru pre
pozemnú obsluhu a dôležité služby týkajúce sa poskytovania služieb
pozemnej obsluhy sa používajú výlučne na úhradu všetkých alebo časti
súvisiacich nákladov. Ak je to vhodné, riadiaci orgán centralizovanej
infraštruktúry oznámi riadiacemu orgánu letiska výšku poplatkov vrátane
podrobného zoznamu poskytovaných služieb.
6.
V prípade, že Výbor užívateľov letiska
nesúhlasí s poplatkom, ktorý stanovil riadiaci orgán letiska prípadne riadiaci
orgán centralizovanej infraštruktúry, môže požiadať nezávislý dozorný
orgán dotknutého členského štátu, aby rozhodol o výške poplatku.
7.
Ak sa rozhodnutie o výške poplatkov predloží
nezávislému dozornému orgánu v súlade s odsekom 6 tohto článku,
uplatňuje sa postup stanovený v článku 6 smernice 2009/12/ES.
Článok 29
Právne oddelenie
1.
Ak na letiskách, ktorých ročný objem dopravy
dosiahol minimálne 2 milióny prepravených cestujúcich alebo 50 000 ton
nákladu prinajmenšom za predchádzajúce tri roky, riadiaci orgán letiska alebo
riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry poskytujú služby pozemnej obsluhy
tretím stranám, zriadia samostatnú právnickú osobu pre poskytovanie týchto
činností pozemnej obsluhy.
Tento
subjekt je z hľadiska jeho právnej formy, organizácie a rozhodovania
nezávislý od subjektu zapojeného do riadenia infraštruktúry letiska, ak
riadiaci orgán letiska poskytuje služby pozemnej obsluhy tretím stranám
a od akéhokoľvek subjektu zapojeného do centralizovanej
infraštruktúry, ak riadiaci orgán centralizovanej infraštruktúry poskytuje
služby pozemnej obsluhy tretím stranám.
2.
Na letiskách, ktorých ročný objem dopravy
dosiahol minimálne 2 milióny prepravených cestujúcich alebo 50 000 ton
nákladu prinajmenšom za predchádzajúce tri roky, osoby zodpovedné za riadenie
infraštruktúry letiska alebo riadenie centralizovanej infraštruktúry sa nesmú
priamo ani nepriamo zúčastňovať v štruktúrach spoločnosti
nezávislého subjektu, ktorý poskytuje služby pozemnej obsluhy.
3.
Právnická osoba, ktorá poskytuje služby pozemnej
obsluhy uvedené v odseku 1, nesmie dostávať žiadne finančné
krížové dotácie z leteckých činností súvisiacich s riadením
infraštruktúry letiska v prípadoch, keď riadiaci orgán letiska
poskytuje služby pozemnej obsluhy, alebo z leteckých činnosti súvisiacich
s riadením centralizovanej infraštruktúry v prípadoch, keď riadiaci
orgán centralizovanej infraštruktúry poskytuje služby pozemnej obsluhy, ktoré
by právnickej osobe umožnili poskytovať služby pozemnej obsluhy
s cieľom znížiť ceny, ktoré účtuje tretím stranám za svoje
služby pozemnej obsluhy.
4.
Na účely tohto článku „letecké
činnosti“ riadiaceho orgánu letiska sú akékoľvek činnosti
vykonávané riadiacim orgánom letiska na príslušnom letisku, ktoré súvisia
s poskytovaním služieb alebo infraštruktúr užívateľom letiska,
poskytovateľom služieb pozemnej obsluhy v ich činnosti leteckej
dopravy alebo cestujúcim v leteckej doprave používajúcim letisko,
napríklad vyberanie letiskových poplatkov, prideľovanie infraštruktúr
a zariadení a opatrenia týkajúce sa bezpečnostnej ochrany
a bezpečnosti na letiskách. Neletecké činnosti
zahŕňajú činnosti v oblasti nehnuteľností alebo
akékoľvek iné činnosti v inom odvetví mimo leteckej dopravy.
5.
Na konci každého finančného roku nezávislý
audítor overí situáciu a verejne vyhlási, že nedošlo k poskytnutiu takýchto
finančných krížových dotácií. Ak právnická osoba poskytujúca služby
pozemnej obsluhy dostane krížové dotácie z neleteckých činností, subjekt,
ktorý riadi infraštruktúru letiska, alebo subjekt, ktorý riadi centralizovanú
infraštruktúru, preukáže, že je to v súlade s odsekom 3.
Kapitola VI – Koordinácia činností a
kvalita
Článok 30
Úloha riadiaceho orgánu letiska v koordinácii služieb pozemnej obsluhy
1.
Riadiaci orgán letiska zodpovedá za náležitú
koordináciu činností pozemnej obsluhy na svojom letisku. Riadiaci orgán
letiska ako koordinátor pozemných služieb predovšetkým zaistí, aby sa
počas činnosti poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy
a užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling dodržiavali
pravidlá správania na letisku vymedzené v článku 31.
2.
Okrem toho na letiskách, ktorých ročný objem
dopravy dosiahol minimálne 5 miliónov cestujúcich alebo 100 000 ton
nákladu prinajmenšom počas troch po sebe idúcich rokov:
(a)
činnosti poskytovateľov
pozemných služieb a užívateľov
letiska vykonávajúcich self-handling musia dodržiavať
minimálne normy kvality stanovené v článku 32;
(b)
riadiaci orgán letiska zaistí, aby sa činnosti
poskytovateľov pozemných služieb
a užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling koordinovali prostredníctvom rozhodovania na
základe spolupráce (CDM) a náležitého pohotovostného plánu.
3.
Uplatňovaním ustanovení tohto článku nie sú
dotknuté pravidlá hospodárskej súťaže EÚ.
4.
Riadiaci orgán letiska predloží orgánu Eurocontrolu
pre preskúmanie výkonu výročnú správu o uplatňovaní opatrení
uvedených v odseku 2. Orgán pre preskúmanie výkonu poskytne Komisii
konsolidovanú správu.
5.
Riadiaci orgán letiska podá vnútroštátnemu
schvaľovaciemu orgánu správu o každom probléme
s poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy alebo užívateľmi
letiska vykonávajúcimi self-handling.
Článok 31
Pravidlá správania
1.
Na účely tohto článku „pravidlá
správania“ zahŕňajú všetky pravidlá vymedzené riadiacim orgánom
letiska, orgánom verejnej moci alebo akýmkoľvek iným orgánom, ktorý
kontroluje letisko z hľadiska jeho náležitého fungovania.
2.
Pravidlá správania môže ustanoviť riadiaci
orgán letiska, orgán verejnej moci alebo akýkoľvek iný orgán, ktorý
kontroluje letisko.
3.
Pravidlá správania musia byť v súlade s
týmito zásadami:
(a)
musia sa uplatňovať nediskriminačným
spôsobom vo vzťahu k rôznym poskytovateľom služieb pozemnej
obsluhy a užívateľom letiska;
(b)
musia sa vzťahovať na zamýšľaný
cieľ;
(c)
nesmú v praxi obmedziť prístup na trh alebo
slobodu vykonávať self-handling na nižšiu úroveň, ako
zabezpečuje toto nariadenie.
4.
Členský štát môže v prípade potreby na návrh
riadiaceho orgánu letiska:
(a)
zakázať poskytovateľovi služieb pozemnej
obsluhy alebo užívateľovi letiska vykonávajúcemu
self-handling poskytovanie služieb pozemnej obsluhy alebo
vykonávanie self-handlingu, ak tento poskytovateľ alebo užívateľ
nedodržiava pravidlá správania;
(b)
požadovať od poskytovateľov služieb
pozemnej obsluhy na letisku, aby sa podieľali spravodlivým s
nediskriminačným spôsobom na plnení záväzkov služieb vo verejnom
záujme uložených vnútroštátnymi právnymi predpismi vrátane záväzkov súvisiacich
so zabezpečením zachovania prevádzky.
Článok 32
Minimálne normy kvality
1.
Na účely tohto článku „minimálne normy
kvality“ znamenajú minimálne požiadavky na úroveň kvality služieb pozemnej
obsluhy.
2.
Na letiskách, ktorých ročný objem dopravy
dosiahol minimálne 5 miliónov prepravených cestujúcich alebo 100 000 ton
nákladu prinajmenšom počas predchádzajúcich troch rokov, riadiaci orgán
letiska alebo prípadne orgán verejnej moci či akýkoľvek iný orgán,
ktorý kontroluje letisko, ustanovia minimálne normy kvality pre vykonávanie
služieb pozemnej obsluhy.
3.
Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy
a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling musia tieto minimálne
normy kvality dodržiavať. Užívatelia letiska a poskytovatelia služieb
pozemnej obsluhy musia okrem toho vo svojich zmluvných vzťahoch
dodržiavať minimálne normy kvality.
4.
Minimálne normy kvality sa vzťahujú najmä na
tieto oblasti: prevádzková výkonnosť, odborná príprava, informácie a pomoc
pre cestujúcich najmä podľa ustanovení nariadení Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 261/2004[18] a Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2006[19], rozhodovanie na
základe spolupráce (CDM), bezpečnosť, bezpečnostná ochrana,
opatrenia pre prípad mimoriadnych udalostí a životné prostredie.
5.
Minimálne normy kvality musia byť spravodlivé,
transparentné, nediskriminačné a nesmú sa dotýkať príslušných
právnych predpisov Únie vrátane nariadení (ES) č. 261/2004 a (ES) č.
1107/2006. Musia byť dôsledné, primerané a relevantné pre kvalitu
prevádzky letiska. V tejto súvislosti sa musí náležitým spôsobom
zohľadňovať kvalita colného odbavenia, bezpečnostná ochrana
letiska a imigračné konanie.
6.
Minimálne normy kvality musia byť
v súlade so špecifikáciami stanovenými Komisiou. Komisia je splnomocnená
prijať tieto špecifikácie prostredníctvom delegovaného aktu v súlade
s článkom 42.
7.
Riadiaci orgán letiska pred stanovením týchto
noriem uskutoční konzultácie s Výborom užívateľov letiska
a poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy.
Článok 33
Povinnosti podávať správy o vykonávaní služieb pozemnej obsluhy
1.
Na letiskách, ktorých ročný objem dopravy
dosiahol minimálne 5 miliónov prepravených cestujúcich alebo 100 000 ton
nákladu prinajmenšom počas troch po sebe idúcich rokov, poskytovatelia
služieb pozemnej obsluhy a užívatelia letiska vykonávajúci self-handling
podávajú Komisii správy o svojej prevádzkovej výkonnosti.
2.
Komisia je splnomocnená prijímať podrobné
špecifikácie týkajúce sa obsahu a šírenia povinností podávania správ
prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 42.
Článok 34
Odborná príprava
1.
Poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy a
užívatelia letiska vykonávajúci self-handling zaistia, aby sa všetci ich
zamestnanci zapojení do poskytovania služieb pozemnej obsluhy vrátane
riadiacich pracovníkov a pracovníkov dozoru pravidelne zúčastňovali
osobitnej a opakovanej odbornej prípravy, aby mohli plniť úlohy, ktoré sú
im uložené.
2.
Každý zamestnanec zapojený do poskytovania služieb
pozemnej obsluhy sa zúčastňuje odbornej prípravy v trvaní najmenej
dvoch dní súvisiacej s úlohami, ktoré sú mu uložené. Každý zamestnanec sa
zúčastní príslušnej odbornej prípravy, keď nastupuje na nové
pracovné miesto, alebo keď sa mu pridelí nová úloha.
3.
Odborná príprava pre činnosť predmetných
služieb pozemnej obsluhy v prípade potreby musí zahŕňať
prinajmenšom:
(a)
bezpečnostnú ochranu vrátane jej kontroly,
bezpečnosť prevádzky, bezpečnostné zariadenia a riadenie
ohrozenia bezpečnosti;
(b)
nebezpečný tovar;
(c)
bezpečnosť v letovej časti letiska
vrátane koncepcie bezpečnosti, bezpečnostných nariadení, rizík,
ľudských faktorov, označenia letových častí letiska
a informačných nápisov na nich, núdzových situácií, zamedzenia
poškodeniu lietadla cudzím predmetom, ochrany pracovníkov, nehôd, incidentov a
bezprostredne hroziacich nehôd a dozoru nad bezpečnosťou
letových častí letiska;
(d)
odbornú prípravu vodičov pracujúcich v letovej
časti letiska vrátane všeobecných zodpovedností a postupov (postupy
za zníženej viditeľnosti), vybavenie vozidiel, letiskové pravidlá
a usporiadanie dopravnej a prevádzkovej plochy;
(e)
prevádzku a riadenie pozemného
zabezpečovacieho zariadenia vrátane jeho údržby a činnosti;
(f)
kontrolu nákladu vrátane odbornej spôsobilosti
a znalostí týkajúcich sa celkového zaťaženia a vyváženia
lietadla, konštrukčného dovoleného zaťaženia lietadla, nakladacích
jednotiek, nakladania voľne naloženého tovaru do nákladového
priestoru lietadla, nákladného listu, tabuliek/grafov vyvažovania lietadla,
hlásenia o pokynoch nakladania (LIR), hlásenia o náklade
a riadenia nakladania nebezpečného tovaru do lietadla;
(g)
praktickú odbornú prípravu týkajúcu sa obsluhy
cestujúcich vrátane výcviku na nástupnom moste/v tuneli pre cestujúcich
a informácií a pomoci pre cestujúcich v súlade
s nariadeniami (ES) č. 261/2004 a (ES) č. 1107/2006;
(h)
praktickú odbornú prípravu pre obsluhu batožiny;
(i)
odbornú prípravu v obsluhe a nakladaní
lietadla;
(j)
pohyb lietadiel na zemi vrátane činností
pohybu lietadiel na zemi, činnosť zariadenia, postupy pripojenia a
odpojenia zariadenia a lietadla, ručné signály pre pohyb lietadiel na
zemi, riadenie lietadiel na zemi a pomoc v pohybe lietadiel na zemi;
(k)
obsluhu nákladu a poštových zásielok vrátane
príslušných zákazov a obmedzení v obchode s tovarom;
(l)
odbornú prípravu v koordinácii preletového
odbavenia lietadla;
(m)
životné prostredie vrátane kontroly únikov paliva a
oleja, riadenie vypúšťania a uloženie odpadu;
(n)
núdzové opatrenia a riadenie mimoriadnych udalostí;
(o)
systémy hlásenia;
(p)
využívanie externých dodávateľov na riadenie
kvality.
4.
Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy
a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling predloží riadiacemu
orgánu letiska každý rok správu o plnení povinnosti odbornej prípravy.
Článok 35
Zadávanie zákaziek subdodávateľom
1.
Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2, 3 a 4,
poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy môžu uzatvárať
subdodávateľské zmluvy.
2.
Užívatelia letiska vykonávajúci self-handling môžu
zadať služby pozemnej obsluhy subdodávateľom len v prípade, ak
dočasne nie sú schopní vykonávať self-handling z dôvodov zásahu
vyššej moci.
3.
Subdodávatelia nesmú zadať služby pozemnej
obsluhy ďalším subdodávateľom.
4.
Poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy uvedený
v článku 11 ods. 1 nesmie zadať služby pozemnej obsluhy
subdodávateľom, okrem prípadov, keď dočasne nie je schopný
poskytovať tieto služby pozemnej obsluhy z dôvodu zásahu vyššej moci.
5.
Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy
a užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby
jedného alebo viacerých subdodávateľov, zabezpečí, aby subdodávatelia
plnili povinnosti poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy podľa tohto
nariadenia.
6.
Každý poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a
užívateľ letiska vykonávajúci self-handling, ktorý využíva služby jedného
alebo viacerých subdodávateľov, informuje riadiaci orgán letiska
o názvoch a činnostiach príslušných subdodávateľov.
7.
Ak poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy žiada
o povolenie na poskytovanie služieb pozemnej obsluhy na základe výberového
konania uvedeného v článku 7, uvedie počet, činnosti
a názvy subdodávateľov, ktorých služby hodlá použiť.
Kapitola VII – Medzinárodné vzťahy
Článok 36
Vzťahy s tretími krajinami
1.
Bez toho, aby boli dotknuté medzinárodné záväzky
Únie, Komisia môže v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 43 ods. 3 rozhodnúť, aby členský štát alebo
členské štáty prijali opatrenia vrátane úplného alebo
čiastočného pozastavenia práva na prístup k trhu pozemnej obsluhy na
svojom území pre poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy
a užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling z tretej
krajiny s cieľom nápravy diskriminačného správania príslušnej tretej
krajiny, a to vždy keď sa zdá, že táto tretia krajina vzhľadom na
prístup k trhu pozemnej obsluhy alebo self-handlingu:
(a)
nezaobchádza de jure alebo de facto s
poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy a s užívateľmi letiska
vykonávajúcimi self-handling spôsobom, ktorý je porovnateľný
so zaobchádzaním členského štátu s poskytovateľmi služieb
pozemnej obsluhy a s užívateľmi letiska vykonávajúcimi self-handling
z danej tretej krajiny na svojom letisku alebo
(b)
s poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy
a s užívateľmi letiska vykonávajúcimi self-handling zaobchádza de
jure alebo de facto menej priaznivým spôsobom, než ako zaobchádza
s vlastnými poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy a s
užívateľmi letiska vykonávajúcimi self-handling alebo
(c)
s poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy
a s užívateľmi letiska vykonávajúcimi self-handling z iných tretích
krajín zaobchádza priaznivejším spôsobom, než zaobchádza s poskytovateľom
služieb pozemnej obsluhy a s užívateľom letiska vykonávajúcim
self-handling z členského štátu.
2.
Poskytovateľ služieb pozemnej obsluhy a
užívateľ letiska vykonávajúci self-handling z tretej krajiny sa
považujú za právnickú alebo fyzickú osobu zriadenú v súlade
s právnymi predpismi danej tretej krajiny so sídlom, centrálnou správou
alebo hlavným miestom podnikania na území tejto tretej krajiny.
3.
Únia a/alebo členské štáty zaistia, aby,
pokiaľ ide o práva prístupu na trh v tretích krajinách,
neexistovala žiadna diskriminácia medzi užívateľmi letiska Únie, ktorí
poskytujú služby pozemnej obsluhy tretím stranám a inými
poskytovateľmi služieb pozemnej obsluhy Únie.
Kapitola VIII – Povinnosti podávania správ
a monitorovania
Článok 37
Povinnosti členských štátov podávať správy
1.
Členské štáty do 1. júla každého roku zašlú
Komisii zoznam letísk, ktoré podliehajú najmenej jednému obmedzeniu v prístupe
na trh pozemnej obsluhy stanovenému v článku 6 ods. 2 alebo v článku
14.
2.
Členské štáty do 1. júla každého roku
predložia Komisii zoznam poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy
a užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling schválených
členským štátom v súlade s kapitolou VI o schvaľovacích
postupoch.
Článok 38
Uverejnenie zoznamov letísk
Komisia do konca každého roku uverejní v Úradnom
vestníku Európskej únie tieto informácie:
(a)
zoznam letísk Únie, ktorých ročný objem
dopravy dosiahol minimálne 5 miliónov prepravených cestujúcich alebo
100 000 ton nákladu prinajmenšom počas predchádzajúcich troch rokov;
(b)
zoznam letísk Únie, ktorých ročný objem
dopravy dosiahol minimálne 2 milióny prepravených cestujúcich alebo 50 000
ton nákladu prinajmenšom počas predchádzajúcich troch rokov;
(c)
zoznam letísk Únie otvorených pre komerčnú
dopravu;
(d)
zoznam letísk, ktoré podliehajú obmedzeniam v
súlade s článkom 6 ods. 2 alebo článkom 14;
(e)
zoznam poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy
a užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling schválených
v súlade s kapitolou IV o schvaľovacích postupoch.
Článok 39
Hodnotiaca a informačná správa
1.
Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a
Rade o vykonávaní tohto nariadenia najneskôr do 5 rokov od dátumu
uplatňovania tohto nariadenia. V tejto správe sa zhodnotí najmä každý
významný vplyv na kvalitu služieb pozemnej obsluhy, podmienky zamestnania a
pracovné podmienky. Správa obsahuje tento súbor ukazovateľov
a kritérií pre vzorku letísk:
(a)
priemerný počet poskytovateľov služieb
pozemnej obsluhy na letiskách Únie pre 11 kategórií služieb;
(b)
počet užívateľov letiska vykonávajúcich
self-handling na každom letisku Únie pre 11 kategórií služieb;
(c)
počet letísk, na ktorých je počet
poskytovateľov služieb pozemnej obsluhy obmedzený a rozsah týchto
obmedzení;
(d)
počet spoločností, ktoré majú povolenie
od členského štátu a vykonávajú činnosť v inom
členskom štáte;
(e)
stanovisko zainteresovaných strán k
schvaľovaciemu systému (kritériá schvaľovania, otázky vykonávania,
cena atď.);
(f)
počet poskytovateľov služieb pozemnej
obsluhy a užívateľov letiska vykonávajúcich self-handling, ktorí
vykonávajú činnosť v Únii (spolu);
(g)
ceny za centralizovanú infraštruktúru a systém jej
riadenia na každom letisku;
(h)
podiel riadiaceho orgánu letiska na trhu podnikania
v poskytovaní služieb pozemnej obsluhy na každom letisku pre 11 kategórií
služieb;
(i)
podiel užívateľov letiska na trhu, ktorí
poskytujú obsluhu tretím stranám na každom letisku, pre všetky kategórie
služieb;
(j)
bezpečnostné incidenty týkajúce sa služieb
pozemnej obsluhy;
(k)
stanovisko zainteresovaných strán ku kvalite
služieb pozemnej obsluhy na letiskách, pokiaľ ide o odbornú
spôsobilosť pracovníkov, životné prostredie, bezpečnosť
a koordináciu činností (rozhodovanie na základe spolupráce, opatrenia
pre prípad mimoriadnych udalostí, odborná príprava v súvislosti
s letiskom, zadávanie zákaziek subdodávateľom);
(l)
minimálne normy kvality pre podniky poskytujúce
služby pozemnej obsluhy;
(m)
hlavné body odbornej prípravy;
(n)
presun zamestnancov a jeho vplyv na ich ochranu;
(o)
podmienky zamestnania a pracovné podmienky v
sektore pozemnej obsluhy.
2.
Komisia a členské štáty spolupracujú
v zhromažďovaní informácií pre správu uvedenú v odseku 1.
3.
Na základe tejto správy Komisia môže rozhodnúť
o potrebe revízie tohto nariadenia.
Kapitola IX – Sociálna ochrana
Článok 40
Sociálna ochrana
Bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie
tohto nariadenia a s výhradou ostatných ustanovení právnych predpisov Únie,
môžu členské štáty prijať potrebné opatrenia
na zabezpečenie ochrany práv pracovníkov.
Kapitola X – Odvolanie proti rozhodnutiam
alebo jednotlivým opatreniam
Článok 41
Právo na odvolanie
1.
Členské štáty alebo prípadne riadiace orgány
letísk zabezpečia, aby každá strana s oprávneným záujmom mala právo
odvolať sa proti rozhodnutiam alebo jednotlivým opatreniam prijatým
podľa článku 6 ods. 2 (pozemná obsluha pre tretie strany),
článkov 7 až 10 (postup výberu), článku 13 (ostrovné letiská),
článkov 23 a 24 (rozhodnutia o schválení), článku 27
(prístup k centralizovaným infraštruktúram a zariadeniam),
článku 28 (poplatky za centralizované infraštruktúry a zariadenia),
článku 31 (pravidlá správania) a článku 32 (minimálne normy
kvality).
2.
Odvolanie sa môže podať vnútroštátnemu súdu
alebo orgánu verejnej moci inému ako riadiaci orgán letiska a prípadne
nezávislému orgánu verejnej moci, ktorý kontroluje riadiaci orgán letiska.
Pokiaľ sa tak stanovuje v tomto nariadení, odvolanie sa podá nezávislému
dozornému orgánu.
Kapitola XI – Ustanovenia o vykonávaní a
delegované právomoci
Článok 42
Vykonávanie delegovania právomocí
1.
Právomoc prijímať delegované akty sa prenáša
na Komisiu na základe podmienok stanovených v tomto článku.
2.
Delegovanie právomocí uvedené v článkoch
22, 32 a 33 sa poskytuje na dobu neurčitú od nadobudnutia
účinnosti tohto nariadenia.
3.
Delegovanie právomocí uvedených v článkoch 22,
32 a 33 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomoci uvedenej v danom
rozhodnutí. Nadobudne účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení
rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo
k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Nemá vplyv na
platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol
účinnosť.
4.
Komisia hneď po prijatí delegovaného aktu túto
skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5.
Delegovaný akt prijatý podľa článkov 22,
32 a 33 nadobudne účinnosť len vtedy, ak v lehote 2 mesiacov od
oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky
parlament alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto
lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky.
Táto lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predlžuje
o dva mesiace.
Článok 43
Komitologický postup
1.
Komisii pomáha výbor v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011.
2.
Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa
článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Pokiaľ sa stanovisko
výboru má získať písomným postupom, tento postup sa ukončí bez
výsledku, ak tak v lehote na zaslanie stanoviska rozhodne predseda výboru,
alebo ak o to požiada väčšina členov výboru.
3.
Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa
článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Pokiaľ sa stanovisko
výboru má získať písomným postupom, tento postup sa ukončí bez
výsledku, ak tak v lehote na zaslanie stanoviska rozhodne predseda výboru,
alebo ak o to požiada väčšina členov výboru.
Kapitola XII – Záverečné ustanovenia
Článok 44
Zrušenie
Smernica 96/67/ES sa týmto zrušuje s
účinnosťou od dátumu uplatňovania tohto nariadenia.
Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za
odkazy na toto nariadenie.
Článok 45
Prechodné ustanovenia
1.
Poskytovatelia vybraní v súlade s článkom 11
smernice 96/67/ES pred dátumom uplatňovania tohto nariadenia sa aj
naďalej schvaľujú podľa podmienok stanovených v smernici
96/67/ES, kým neuplynie pôvodne plánované obdobie výberu.
2.
Na letiskách, kde boli vybraní len dvaja
poskytovatelia pre každú kategóriu služieb podľa článku 6 ods. 2
smernice 96/67/ES a kde sa majú vybrať najmenej traja poskytovatelia
podľa článku 6 ods. 2 tohto nariadenia, postup výberu v súlade
s článkami 7 až 13 tohto nariadenia sa organizuje tak, aby bol tretí
poskytovateľ vybraný a schopný začať prevádzku najneskôr
jeden rok po dátume uplatňovania tohto nariadenia.
3.
Povolenia vydané v súlade s článkom
14 smernice 96/67/ES platia naďalej až do skončenia ich
platnosti a v každom prípade najviac dva roky po dátume
uplatňovania tohto nariadenia.
4.
Ak sa podniku vydá povolenie v súlade s týmto
nariadením, do dvoch mesiacov požiada o zrušenie všetkých jeho povolení
vydaných v súlade s článkom 14 smernice 96/67/ES. Ak sa však platnosť
povolenia vydaného v súlade s článkom 14 smernice 96/67/ES končí
do dvoch mesiacov po vydaní nového povolenia v súlade s týmto nariadením, nie
je podnik povinný požiadať o zrušenie.
5.
Článok 26 tohto nariadenia sa nevzťahuje
na povolenia vydané v súlade s článkom 14 smernice 96/67/ES.
Článok 46
Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie.
Toto nariadenie sa uplatňuje od
XX.XX.20XX [18 mesiacov po dátume prijatia].
Toto
nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo
všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA
ZOZNAM
KATEGÓRIÍ SLUŽIEB POZEMNEJ OBSLUHY
1.
Pozemná administratíva a dozor zahŕňa
tieto podkategórie:
1.1.
zastupiteľské a styčné služby s miestnymi
úradmi alebo akýmikoľvek inými subjektmi, platenie v mene užívateľov
letiska a zabezpečenie kancelárskych priestorov pre ich zástupcov;
1.2.
kontrola nakládky, oznamovanie a telekomunikácie;
1.3.
obsluhu, skladovanie a správu nakladacích jednotiek;
1.4.
akékoľvek iné dozorné služby pred letom,
počas letu a po lete a akékoľvek administratívne služby požadované
užívateľom letiska.
2.
Obsluha cestujúcich zahŕňa každý druh
informácií a pomoci – vrátane tých, ktoré sa poskytujú v rámci príslušných
právnych predpisov EÚ o právach cestujúcich – pri príchode, odchode,
premiestňovaní alebo tranzite cestujúcich, vrátane kontroly leteniek
a cestovných dokladov, registrácie batožiny a jej prepravy do miesta
triedenia.
3.
Obsluha batožiny zahŕňa manipuláciu s
batožinou v mieste triedenia, jej triedenie, prípravu na odlet, nakladanie do
zariadenia a vykladanie zo zariadenia určeného na jej premiestnenie z
lietadla na miesto triedenia a naopak, ako aj prepravu batožiny z miesta
triedenia na miesto jej výdaja.
4.
Obsluha nákladu a pošty zahŕňa tieto
podkategórie:
4.1.
pri náklade: fyzickú manipuláciu s exportovaným,
premiestňovaným a importovaným nákladom, manipuláciu so sprievodnými
dokumentmi, colné postupy a uplatňovanie všetkých bezpečnostných
postupov odsúhlasených medzi stranami alebo vyžadovaných okolnosťami;
4.2.
pri pošte: fyzickú manipuláciu s došlou alebo
odosielanou poštou, manipuláciu s príslušnými dokumentmi
a uplatňovanie každého bezpečnostného postupu odsúhlaseného
medzi stranami alebo vyžadovaného okolnosťami.
5.
Obsluha rampy zahŕňa tieto podkategórie:
5.1.
posunovanie lietadla na zemi pri príchode
a odchode;
5.2.
pomoc pri doplňovaní lietadla a
zabezpečenie vhodných zariadení;
5.3.
komunikáciu medzi lietadlom a dodávateľom
doplnkových leteckých služieb;
5.4.
nakladanie a vykladanie lietadla vrátane
zabezpečenia a prevádzky vhodných prostriedkov, ako aj prepravu posádky a
cestujúcich medzi lietadlom a terminálom a prepravu batožiny medzi
lietadlom a terminálom;
5.5.
zabezpečenie a prevádzku potrebných jednotiek
pre naštartovanie motora;
5.6.
pohyb lietadla pri príchode a odchode, ako aj
zabezpečenie a prevádzka vhodných zariadení;
5.7.
prepravu, nakladanie potravín a nápojov do lietadla
a ich vykladanie z lietadla.
6.
Lietadlové služby zahŕňajú tieto
podkategórie:
6.1.
vonkajšie a vnútorné čistenie lietadla a
služby týkajúce sa vody a toaliet;
6.2.
chladenie a vykurovanie kabíny, odstraňovanie
snehu a ľadu, odnámrazovanie lietadla;
6.3.
nové vybavenie kabíny vhodným kabínovým zariadením,
skladovanie takého zariadenia.
7.
Obsluha paliva a oleja zahŕňa tieto
podkategórie:
7.1.
organizáciu a výkon činností doplňovania
a vypúšťania paliva, vrátane skladovania paliva, tiež v prípadoch,
keď je v bezprostrednej blízkosti letiska, a kontroly kvality
a kvantity dodávok paliva;
7.2.
doplňovanie oleja a iných tekutín.
8.
Údržba lietadla zahŕňa tieto podkategórie:
8.1.
rutinné služby vykonávané pred letom;
8.2.
nerutinné služby požadované užívateľom
letiska;
8.3.
zabezpečenie a správu náhradných dielov a
potrebného vybavenia;
8.4.
žiadosť o vhodné parkovacie a/alebo hangárové
miesto alebo ich rezerváciu.
9.
Letová prevádzka a administratíva posádky
zahŕňa tieto podkategórie:
9.1.
prípravu letu na odletovom letisku alebo na
ktoromkoľvek inom mieste;
9.2.
letovú pomoc vrátane nového odbavenia, ak je to
potrebné;
9.3.
poletové činnosti;
9.4.
riadenie posádky.
10.
Povrchová preprava zahŕňa tieto
podkategórie:
10.1.
organizáciu a uskutočňovanie prepravy
posádky, cestujúcich, batožiny, nákladu a pošty medzi rôznymi terminálmi
tohto istého letiska, ale okrem rovnakej prepravy medzi lietadlom a
ktorýmkoľvek bodom v obvode toho istého letiska;
10.2.
akúkoľvek špeciálnu prepravu požadovanú
užívateľom letiska.
11.
Zásobovacie služby zahŕňajú tieto
podkategórie:
11.1.
styk s dodávateľmi a riadenie administratívy;
11.2.
skladovanie potravín, nápojov a zariadenia
potrebného na ich prípravu;
11.3.
čistenie tohto zariadenia;
11.4.
prípravu a doručenie vybavenia, ako aj dodávky
potravín a nápojov.
[1]               Odhad Medzinárodného združenia poskytovateľov
služieb pozemnej obsluhy v leteckej doprave (IAHA – International Aviation
Handlers Association), ktoré je nezávislým združením poskytovateľov
služieb obsluhy v leteckej doprave) za jeho členov. Všetci
poskytovatelia služieb pozemnej obsluhy nie sú členmi IAHA, a preto
by mohlo v odvetví poskytovania služieb pozemnej obsluhy pracovať viac ako
110 000 zamestnancov.
[2]               Konzultácie so zainteresovanými stranami a „Pozorovanie
leteckého trhu – výročná správa“, k dispozícii na
http://ec.europa.eu/transport/air/observatory_market/annual_reports_en.htm.
[3]               KOM (2010) 623.
[4]               KOM (2006) 821 v konečnom znení.
[5]               Vyhlásenie obchodných združení EÚ zastupujúcich letiská
zo 7 apríla 2011 (ACI-Europe), nezávislých poskytovateľov služieb pozemnej
obsluhy v leteckej doprave (IAHA) a odborových zväzov (Európska
federácia pracovníkov v doprave – ETF). K dispozícii na:
https://www.itfglobal.org/files/seealsodocs/28646/Statement%20GH%20ACI%20IAHA%20ETF%20070411.pdf.
[6]               Uznesenie Európskeho parlamentu z
11. októbra 2007 o kapacite letísk a pozemnej obsluhe:
smerom k politike vyššej účinnosti.
(2007/2092(INI)). K dispozícii na: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P6-TA-2007-0433
[7]               „Štúdia o vplyve smernice 96/67/ES na služby
pozemnej obsluhy v rokoch 1996–2007“, Stredisko pre výskum letísk, február
2009. K dispozícii na internetovej stránke: http://ec.europa.eu/transport/air/studies/doc/airports/2009_02_ground_handling.pdf.
[8]               Možná revízia smernice 96/97/ES o
prístupe k trhu služieb pozemnej obsluhy na letiskách Spoločenstva. Steer Davies Gleave, jún 2010. K dispozícii na: http://ec.europa.eu/transport/air/studies/airports_en.htm.
[9]               Výbor užívateľov letiska je výbor zástupcov
užívateľov letiska (t. j. leteckých spoločností) zriadený
na každom letisku.
[10]             Centralizované infraštruktúry sú infraštruktúry „používané
pre poskytovanie služieb pozemnej obsluhy, ktorých zložitosť, náklady
alebo environmentálny vplyv neumožňuje delenie alebo duplicitu“.
[11]             Prípad C-460/02, Komisia proti Taliansku, rozsudok
z 9. decembra 2004. Prípad C-386/03, Komisia proti Nemecku, 14. júla 2005.

[12]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[13]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[14]             Ú. v. ES L 272, 25.10.1996, s. 36.
[15]             KOM(2011) 144 v konečnom znení.
[16]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[17]             Smernica Rady 2001/23/ES z 12. marca
2001 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv
zamestnancov pri prevodoch podnikov, podnikateľských činností alebo
časti podnikov alebo podnikateľských činností, Ú. v. ES L 82,
22.3.2001, s. 16.
[18]             Ú. v. EÚ L 46, 17.2.2004, s.1.
[19]             Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 1.