               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 1. 2018
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na šesťdesiatom prvom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov podľa Jednotného dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.PREDMET NÁVRHU

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie, na 61. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov podľa Jednotného dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971.

               2.KONTEXT NÁVRHU

               2.1.Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971

               Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“)
                  1
                sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

               Dohovorom OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  2
                sa zriaďuje medzinárodný systém kontroly psychotropných látok. Tento dohovor bol reakciou na diverzifikáciu a rozširovanie škály zneužívaných drog a u rady syntetických drog zaviedol kontroly podľa potenciálu zneužívania na jednej strane a terapeutickej hodnoty na strane druhej.

               Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach. Únia nie je zmluvnou stranou dohovorov.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „ECOSOC“) a jej funkcie a právomoci sú okrem iného stanovené v dohovore o omamných látkach a dohovore o psychotropných látkach. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí ECOSOC. Členmi Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom je v súčasnosti 12 členských štátov
                  3
               . Únia má v Komisii pre omamné látky štatút pozorovateľa.

               2.3.Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky pravidelne mení zoznam látok, ktorý je v prílohe k dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorej poskytuje poradenstvo jej odborný výbor pre drogovú závislosť.

               Svetová zdravotnícka organizácia odporučila 8. decembra 2017 generálnemu tajomníkovi OSN
                  4
                pridať do zoznamov k dohovorom dvanásť nových látok.

               Komisia pre omamné látky prijme na 61. zasadnutí, ktoré sa uskutoční vo Viedni od 12. do 16. marca 2018 rozhodnutia o zaradení týchto dvanástich látok do zoznamov podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach.

               3.POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ ZAUJAŤ V MENE ÚNIE

               Zmeny zoznamov dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami
                  5
                sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia „drogy“ sú akékoľvek látky, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach alebo dohovor o psychotropných látkach. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch pripojených k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena zoznamov pripojených k týmto dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá EÚ a mení ich rozsah pôsobnosti v zmysle článku 3 ods. 2 ZFEÚ. Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka je už pod kontrolu na úrovni EÚ na základe rozhodnutia Rady 2005/387/SVV.

               Z dvanástich látok, ktoré Svetová zdravotnícka organizácia odporučila na zaradenie do zoznamov, len dve látky, akrylfentanyl
                  6
                a furánfentanyl
                  7
               , už podliehajú kontrolným opatreniam na úrovni EÚ. Na základe správy Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť o hodnotení rizika (EMCDDA), ktoré bolo vykonané súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2, 3 a 4 rozhodnutia Rady 2005/387/SVV o výmene informácií, hodnotení rizika a kontrole nových psychoaktívnych látok
                  8
                Komisia predložila 15. decembra 2017 návrhy na podrobenie siedmich ďalších nových psychoaktívnych látok, t. j. látok karfentanyl, 4-fluórizobutyrfentanyl (4-FIBF, pFIBF), tetrahydrofuránfentanyl (THF-F), AB-CHMINACA ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA a 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB) kontrolným opatreniam uplatňovaným v celej EÚ
                  9
               . Ďalej sa navrhuje zaradenie piatich z týchto látok do medzinárodných zoznamov (pozri podčiarknuté látky). Zatiaľ sa neuvažuje o podrobení ostatných piatich látok kontrolným opatreniam uplatňovaným v celej EÚ.

               Je nevyhnutné, aby sa členské štáty pripravili na zasadnutie Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby prijala rozhodnutie o zaradení látok do zoznamov, dosiahnutím spoločnej pozície v Rade. Takúto pozíciu by z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie mali vyjadriť členské štáty, ktoré sú v súčasnosti členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia, ktorá nie je zmluvnou stranou dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach nemá v Komisii pre omamné látky právo hlasovať.

               Na tento účel Komisia navrhuje spoločnú pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na 61. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach. Komisia predkladá takýto návrh spoločnej pozície EÚ po druhýkrát; prvý bol prijatý pre zasadnutie Komisie pre omamné látky v marci 2017
                  10
               . Rada túto spoločnú pozíciu prijala
                  11
               , a EÚ tak mohla na zasadnutí Komisie pre omamné látky v marci 2017 vystupovať jednotne v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali za zaradenie látok do zoznamov v súlade s prijatou spoločnou pozíciou.

               4.PRÁVNY ZÁKLAD

               4.1.Procesnoprávny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou predmetnej dohody. Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“ vzhľadom na to, že je to orgán, ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  12
               .

               Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými, okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie rade ECOSOC v rámci príslušnej lehoty
                  13
               . Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné. Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov takisto majú právne účinky v právnom poriadku EÚ, podľa práva Únie, konkrétne podľa rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV. Zmeny zoznamov dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania tohto právneho nástroja EÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hlavný cieľ a obsah plánovaného aktu sa týkajú nedovoleného obchodovania s drogami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý vymedzuje nedovolené obchodovanie s drogami ako oblasť trestnej činnosti s osobitným cezhraničným rozmerom a Európsky parlament a Rada sa v ňom splnomocňujú stanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami.

               4.3.Variabilná geometria

               V súlade s článkom 10 ods. 4 Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach pripojeného k zmluvám Spojené kráľovstvo oznámilo, že neakceptuje plné právomoci Komisie a Súdneho dvora, pokiaľ ide o akty v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré boli prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. V dôsledku toho sa rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV a rozhodnutie Rady 2005/387/SVV na Spojené kráľovstvo prestali vzťahovať od 1. decembra 2014
                  14
               .

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov nemajú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Spojené kráľovstvo viazané, Spojené kráľovstvo sa nezúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa ustanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov prijímajú.

               4.4.Záver

               Právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               2018/0011 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na šesťdesiatom prvom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov podľa Jednotného dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972
                  15
                (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) nadobudol platnosť 8. augusta 1975.

               (2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Môže vykonať zmeny v zoznamoch len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť nevykonať zmeny, ktoré odporúča Svetová zdravotnícka organizácia.

               (3)Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  16
                nadobudol platnosť 16. augusta 1976.

               (4)Podľa článku 2 dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov tohto dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci s cieľom zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

               (5)Zmeny zoznamov pripojených k uvedeným dvom dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV
                  17
                sa vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch pripojených k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v zmysle článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               (6)Komisia pre omamné látky prijme počas šesťdesiateho prvého zasadnutia od 12. do 16. marca 2018 vo Viedni rozhodnutia o zaradení dvanástich nových látok do zoznamov dohovorov.

               (7)Únia nie je zmluvnou stranou príslušných dohovorov OSN. Má štatút pozorovateľa v Komisii pre omamné látky, kde 12 členských štátov je v súčasnosti členmi s právom voliť. Preto je nevyhnutné, aby Rada oprávnila členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení nových látok do zoznamov dohovorov patria do výlučnej právomoci Únie.

               (8)Svetová zdravotnícka organizácia odporučila 8. decembra 2017 generálnemu tajomníkovi OSN zaradiť do Zoznamov I a IV dohovoru o omamných látkach jednu novú látku, do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach päť nových látok a do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach šesť nových látok
                  18
               .

               (9)Látka metyl 1-(2-fenyletyl)-4-[fenyl(propanoyl)amino]piperidín-4-karboxylát (karfentanyl) je podľa hodnotenia odborného výboru pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „odborný výbor“) syntetický opioid a je považovaná za jeden z nasilnejších známych opioidov. Karfentanyl je kontrolovanou zlúčeninou v 16 členských štátoch a používa sa hlavne ako sedatívum pre veľké zvieratá. Karfentanyl nie je určený na terapeutické použitie u ľudí. Karfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jeho užívanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku karfentanyl do Zoznamov I a IV dohovoru o omamných látkach.

               (10)Látku karfentanyl monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia Rady 2005/387/SVV
                  19
               . Sedem členských štátov nahlásilo zhabanie karfentanylu. Otvorene sa predáva na trhu, a to aj v zmesi s heroínom a inými opioidmi. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane jeho zistenia v najmenej 60 prípadoch úmrtia v Únii. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť podrobilo karfentanyl hodnoteniu rizika. Komisia navrhla 15. decembra 2017 podrobiť karfentanyl kontrolným opatreniam podľa rozhodnutia Rady 2005/387/SVV
                  20
               .

               (11)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky karfentanyl do Zoznamov I a IV dohovoru o omamných látkach.

               (12)Látka okfentanyl (N-(2-fluórfenyl)-2-metoxy-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]acetamid) je podľa hodnotenia odborného výboru zlúčenina štruktúrou podobná opioidnému analgetiku fentanyl. Žiadna krajina neschválila využitie okfentanylu na lekárske účely. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. V dôsledku toho Svetová zdravotnícka organizácia odporúča zaradiť okfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (13)Látku okfentanyl monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka okfentanyl bola zistená v 12 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu, a to aj vo vzorkách predávaných ako heroín. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane úmrtí a je predmetom dvoch výstrah v záujme ochrany verejného zdravia vydaných systémom včasného varovania Únie.

               (14)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky okfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (15)Látka furánfentanyl (Fu-F; N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]furán-2-karboxamid) je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobný fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Ide o derivát fentanylu, ktorý má dve osobitné vlastnosti: a) vyššiu liposolubilitu, ktorá umožňuje rýchle vstrebávanie do krvného obehu; a b) viaže sa na opioidné receptory μ s výrazne vyššou afinitou ako morfín. Vzhľadom na tieto vlastnosti má furánfentanyl vysoko rizikový farmakologický profil. Za posledných niekoľko rokov za zvýšil počet úmrtí v dôsledku užívania tejto látky. Terapeutická užitočnosť látky furánfentanyl nebola zaznamenaná. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku furánfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (16)Furánfentanyl už podlieha kontrolným opatreniam na úrovni Únie podľa rozhodnutia 2005/387/SVV
                  21
               .

               (17)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky furánfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (18)Látka akrylfentanyl N-(1-fenetylpiperidín-4-yl)-N-fenylakrylamid je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobný fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Akrylfentanyl sa používa a zneužíva na nelekárske účely v rovnakom prostredí a na rovnaké požadované účinky ako iné opioidy. Akrylfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jeho užívanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku akrylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (19)Akrylfentanyl už podlieha kontrolným opatreniam na úrovni Únie podľa rozhodnutia 2005/387/SVV
                  22
               .

               (20)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky akrylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (21)Látka 4-fluórizobutyrfentanyl [4F-iBF, 4-FIBF, pFIBF; N-(4-fluórfenyl)-N-(1-fenetylpiperidín-4-yl)izobutyramid] je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid. Látka 4-fluórizobutyrfentanyl je jedným z najnovších derivátov fentanylu, ktorý sa predáva a používa podobným spôsobom ako ostatné legálne a nelegálne opioidy. V súčasnosti existujú dôkazy o tom, že látka 4-fluórizobutyrfentanyl predstavuje podobné riziká pre verejné zdravie ako deriváty fentanylu, ktoré jej predchádzali. Látka 4-fluórizobutyrfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jej používanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku 4-fluórizobutyrfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (22)Látku 4-fluórizobutyrfentanyl monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka 4-fluórizobutyrfentanyl bola zhabaná v štyroch členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane jej zistenia v najmenej 16 prípadoch úmrtia. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť podrobilo látku 4-fluórizobutyrfentanyl hodnoteniu rizika. Komisia navrhla 15. decembra 2017 podrobiť látku 4-fluórizobutyrfentanyl kontrolným opatreniam podľa rozhodnutia Rady 2005/387/SVV
                  23
               .

               (23)Členské štáty Únie by preto mali podporiť zaradenie látky 4-fluórizobutyrfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (24)Látka tetrahydrofuránfentanyl (THF-F; N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl] tetrahydrofurán-2-karboxamid) je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid. Z doteraz zozbieraných údajov zo štúdií in vitro, toxikologických zistení a spôsobov užívania vyplýva, že tetrahydrofuránfentanyl je pravdepodobne opioidné narkotické analgetikum, ktoré u ľudí vedie k riziku zneužitia a k možnej závislosti podobne ako fentanyl a ostatné nelegálne opioidy. Tetrahydrofuránfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jeho užívanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť tetrahydrofuránfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (25)Látku tetrahydrofuránfentanyl monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia 2005/387/SVV. Tetrahydrofuránfentanyl bol zhabaný v jednom členskom štáte. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane jeho zistenia v najmenej 14 prípadoch úmrtia. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť podrobilo tetrahydrofuránfentanyl hodnoteniu rizika. Komisia navrhla 15. decembra 2017 podrobiť tetrahydrofuránfentanyl kontrolným opatreniam podľa rozhodnutia 2005/387/SVV
                  24
               .

               (26)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky tetrahydrofuránfentanyl (THF-F) do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (27)Látka 4-fluóramfetamín (4-FA; 1-(4-fluórfenyl)propán-2-amín) je podľa hodnotenia odborného výboru fenetylamín. Kritické preskúmanie tejto látky bolo uskutočnené už v novembri 2015 na 37. zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie. Výbor v tom čase odporúčal, aby z dôvodu nedostatku údajov o závislosti, zneužívaní a rizikách pre verejné zdravie látka 4-fluóramfetamín nebola zaradená pod medzinárodnú kontrolu, ale aby bola pod dohľadom. Väčšina nových zozbieraných údajov pochádza z Európy a naznačuje zvýšené užívanie a popularitu tejto látky; zároveň rastie počet oznámení o vážnych nepriaznivých účinkoch tejto drogy vrátane jej závažnej kardiovaskulárnej toxicity. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku 4-fluóramfetamín do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (28)Látku 4-fluóramfetamín monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka 4-fluóramfetamín bola zistená v 21 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu a často sa s amfetamínom mieša alebo sa ako amfetamín predáva. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane úmrtí.

               (29)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky 4-fluóramfetamín (4-FA) do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (30)Podľa hodnotenia odborného výboru je stupeň rizika pre verejné zdravie a spoločnosť spojený so zneužívaním látky AB-PINACA (N-[(2S)-1-amino-3-metyl-1-oxobután-2-yl]-1-pentyl-1H-indazol-3-karboxamid) podstatný. Látka AB-PINACA je syntetický agonista kanabinoidných receptorov. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku AB-PINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (31)Látku AB-PINACA monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka AB-PINACA bola zistená v 12 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu.

               (32)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky AB-PINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (33)Podľa hodnotenia odborného výboru je stupeň rizika pre verejné zdravie a spoločnosť, ktorý je spojený so zneužívaním látky AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metyl-1-oxobután-2-yl)-1-(cyklohexylmetyl)-1H-indazol-3-karboxamid) podstatný. Látka AB-CHMINACA je syntetický agonista kanabinoidných receptorov s aminoalkylindazolovou štruktúrou používaný ako účinná látka vo výrobkoch predávaných ako náhrada kanabisu. Látka AB-CHMINACA nemá známe terapeutické alebo lekárske použitie. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku AB-CHMINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (34)Látku AB-CHMINACA monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku na základe podmienok rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka AB-CHMINACA bola zistená v 24 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane jej zistenia v najmenej 31 prípadoch úmrtia. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť podrobilo látku AB-CHMINACA hodnoteniu rizika. Európska komisia navrhla 18. decembra 2017 podrobiť látku AB-CHMINACA kontrolným opatreniam podľa rozhodnutia 2005/387/SVV
                  25
               .

               (35)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky AB-CHMINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (36)Podľa hodnotenia odborného výboru je stupeň rizika pre verejné zdravie a spoločnosť, ktorý je spojený so zneužívaním látky 5F-PB-22 (chinolín-8-yl 1-(5-fluórpentyl)-1H-indol-3-karboxylát) podstatný. Látka 5F-PB-22 je syntetický agonista kanabinoidných receptorov. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku 5F-PB-22 do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (37)Látku 5F-PB-22 monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku v zmysle rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka 5F-PB-22 bola zistená v 4 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu.

               (38)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky 5F-PB-22 do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (39)Podľa hodnotenia odborného výboru je stupeň rizika pre verejné zdravie a spoločnosť súvisiaceho so zneužívaním látky UR-144 [(1-pentyl)-1H-indol-3-yl)(2,2,3,3-tetrametylcyklopropyl)metanón] podstatný. Látka UR-144 je syntetický agonista kanabinoidných receptorov, ktorá bola kriticky preskúmaná už v roku 2014 na 36. zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie. Výbor vtedy odporučil, aby bola látka UR-144 pod dohľadom z dôvodu nedostatku vedeckých údajov o prípadoch intoxikácie bez smrteľných následkov a o smrteľnej intoxikácii spôsobených výlučne touto látkou. V súčasnosti existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku UR-144 do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (40)Látku UR-144 monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku v zmysle rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka UR-144 bola zistená v 16 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami a je predmetom výstrahy v záujme ochrany verejného zdravia zadanej do systému včasného varovania Únie.

               (41)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky UR-144 do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (42)Podľa hodnotenia odborného výboru je stupeň rizika pre verejné zdravie a spoločnosť spojený so zneužívaním látky 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metyl 2-[1-(5-fluórpentyl)-1H-indazol-3-karbonyl]amino-3,3-dimetylbutanoát) podstatný. Látka 5F-ADB je syntetický agonista kanabinoidných receptorov s aminoalkylindazolovou štruktúrou používaný ako účinná látka vo výrobkoch predávaných ako náhrada kanabisu. Látka 5F-ADB nemá známe terapeutické alebo lekárske použitie. Existujú dostatočné dôkazy, že uvedená látka je alebo môže byť zneužitá, a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo vyžaduje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku 5F-ADB do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (43)Látku 5F-ADB monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku v zmysle rozhodnutia 2005/387/SVV. Látka 5F-ADB bola zistená v 25 členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa so závažnými nežiaducimi udalosťami vrátane jej zistenia v najmenej 28 prípadoch úmrtia. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť podrobilo látku 5F-ADB hodnoteniu rizika. Európska komisia navrhla 15. decembra 2017 podrobiť látku 5F-ADB kontrolným opatreniam podľa rozhodnutia 2005/387/SVV
                  26
               .

               (44)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky 5F-ADB do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (45)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Komisii pre omamné látky, keďže rozhodnutia o zaradení 12 nových látok do zoznamov príslušných dohovorov OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne rámcového rozhodnutia 2004/757/SVV a rozhodnutia 2005/387/SVV.

               (46)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               (47)Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV a rozhodnutím 2005/387/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (48)Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV a rozhodnutím 2005/387/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (49)Spojené kráľovstvo nie je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV ani rozhodnutím 2005/387/SVV, a preto sa nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na šesťdesiatom prvom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 12. do 16. marca 2018, keď bude tento orgán vyzvaný, aby prijal rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov Jednotného dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971, sa uvádza v prílohe.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (2)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Rakúsko, Slovensko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Taliansko.

                     (4)

                        Ústne vyhlásenie na zvolanom 60. zasadnutí Komisie pre omamné látky 8. decembra 2017; pozri aj výňatok zo správy z 39. zasadnutia odborného výboru pre drogovú závislosť (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8.

                     (6)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1774 z 25. septembra 2017 o podrobení N-(1-fenyletyl-4-piperidinyl)-N-fenylakrylamid (akrylfentanyl) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 251, 29.9.2017, s. 21.

                     (7)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2170 z 15. novembra 2017 o podrobení N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]furán-2-karboxamidu (furanylfentanylu) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 306, 22.11.2017, s. 19.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ L 127, 20.5.2005, s. 32.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 v konečnom znení.

                     (11)

                        Schválený 7. marca 2017 Radou pre všeobecné záležitosti.

                     (12)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, vec C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (13)

                        Článok 3 ods. 7 dohovoru o omamných látkach; Článok 2 ods. 7 dohovoru o psychotropných látkach.

                     (14)

                        Pozri rozhodnutie Komisie 2014/858/EÚ z 1. decembra 2014 o oznámení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska o želaní zúčastňovať sa na aktoch Únie v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, ktoré nie sú súčasťou schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 345, 1.12.2014, s. 6). Body 29 a 33 zoznamu aktov Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré sa od 1. decembra 2014 prestanú vzťahovať na Spojené kráľovstvo v súlade s článkom 10 ods. 4 druhou vetou Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach (Ú. v. EÚ C 430 1.12.2014, s. 17).

                     (15)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (16)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (17)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (18)

                        Ústne vyhlásenie na zvolanom 60. zasadnutí Komisie pre omamné látky 8. decembra 2017; pozri aj výňatok zo správy z 39. zasadnutia odborného výboru pre drogovú závislosť (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Rozhodnutie Rady 2005/387/SVV o výmene informácií, hodnotení rizika a kontrole nových psychoaktívnych látok, (Ú. v. EÚ L 127, 20.5.2005, s. 32).

                     (20)

                        Návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení novej psychoaktívnej látky metyl 1-(2-fenyletyl)-4-[fenyl(propanoyl)amino]piperidín-4-karboxylát (karfentanyl) kontrolným opatreniam (COM(2017) 765).

                     (21)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2170 z 15. novembra 2017 o podrobení N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]furán-2-karboxamidu (furanylfentanylu) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 306, 22.11.2017, s. 19.

                     (22)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1774 z 25. septembra 2017 o podrobení N-(1-fenyletyl-4-piperidinyl)-N-fenylakrylamid (akrylfentanyl) kontrolným opatreniam (Ú. v. EÚ L 251, 29.9.2017, s. 21).

                     (23)

                        Návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení novej psychoaktívnej látky N(4-fluórfenyl)-2-metyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]propánamid (4-fluórizobutyrylfentanyl) kontrolným opatreniam (COM(2017) 756).

                     (24)

                        Návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení novej psychoaktívnej látky N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]oxolán-2-karboxamid (tetrahydrofuránfentanyl; THF-F) kontrolným opatreniam (COM(2017) 759).

                     (25)

                        Návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení novej psychoaktívnej látky N-(1-amino-3-metyl-1-oxobután-2-yl)-1-(cyklohexylmetyl)-1H-indazol-3-karboxamid (AB-CHMINACA) kontrolným opatreniam (COM(2017) 758).

                     (26)

                        Návrh vykonávacieho rozhodnutia Rady o podrobení novej psychoaktívnej látky metyl 2-{[1-(5-fluórpentyl)-1H-indazol-3-karbonyl]amino}-3,3-dimetylbutanoát (5F-MDMB-PINACA) kontrolným opatreniam (COM(2017) 766).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 1. 2018
            COM(2018) 31 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na šesťdesiatom prvom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov podľa Jednotného dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorú majú zaujať členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúce spoločne v záujme Únie na šesťdesiatom prvom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 12. do 16. marca 2018, pokiaľ ide o zmeny v rozsahu kontroly látok:

               1.Látka karfentanyl sa má zaradiť do Zoznamov I a IV dohovoru o omamných látkach.

               2.Látka okfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               3.Látka furánfentanyl (Fu-F) sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               4.Látka akrylfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               5.Látka 4-fluórizobutyrfentanyl (4-FIBF, pFIBF) sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               6.Látka tetrahydrofuránfentanyl (THF-F) sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               7.Látka 4-fluóramfetamín (4-FA) sa má zaradiť do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               8.Látka AB-PINACA sa má zaradiť do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               9.Látka AB-CHMINACA sa má zaradiť do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               10.Látka 5F-PB-22 sa má zaradiť do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               11.Látka UR-144 sa má zaradiť do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               12.Látka 5F-ADB sa má zaradiť do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 1. 2018
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO) v súvislosti s plánovaným prijatím aktov s právnymi účinkami v oblasti civilného letectva.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Chicagský dohovor

               Medzinárodná organizácia civilného letectva (ďalej len „ICAO“) bola zriadená Dohovorom o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „Chicagský dohovor“) podpísaným v roku 1944 v Chicagu, ktorý nadobudol platnosť 4. apríla 1947. Všetky členské štáty Európskej únie sú zmluvnými stranami uvedeného dohovoru, a preto sú aj členmi ICAO. Únia nie je zmluvnou stranou Chicagského dohovoru, ale má štatút pozorovateľa v ICAO.

               2.2.Medzinárodná organizácia civilného letectva

               ICAO prijíma medzinárodné normy pre civilné letectvo, najmä v otázkach bezpečnosti letectva, leteckej navigácie a manažmentu letovej prevádzky, životného prostredia, bezpečnostnej ochrany letectva, hospodárskeho rozvoja leteckej dopravy, práv cestujúcich a zjednodušovania. Tieto témy sú zahrnuté v ustanoveniach Lisabonskej zmluvy a sú vo veľkej miere v právomoci Európskej únie. Cieľom EÚ je zabezpečiť čo najväčší možný súlad s medzinárodnými normami v oblasti civilného letectva.

               2.3.Plánované akty s právnymi účinkami v Medzinárodnej organizácii civilného letectva

               Všeobecné smerovanie ICAO v každej z uvedených oblastí sa prijíma na zhromaždení ICAO na obdobie zodpovedajúce trom rokom pred ďalším zhromaždením ICAO.

               Navrhuje sa, aby EÚ v ICAO prijala pozíciu v súlade s koncepciou vypracovanou na dvoch úrovniach. Rozhodnutím Rady sa na viacročnom základe ustanovujú základné zásady a usmernenia pre pozíciu Únie na každé trojročné obdobie ICAO. Následne sa prispôsobia pre každé zasadnutie Rady ICAO neoficiálnymi dokumentmi Komisie, ktoré sa prerokúvajú v rámci príslušného orgánu Rady EÚ. Tento prístup sa v súčasnosti uplatňuje pri iných medzinárodných organizáciách, najmä v rámci výboru pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole
                  1
               .

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Cieľom tohto návrhu je určiť na súčasné trojročné obdobie pozíciu Únie v ICAO, ktorou sa vykonáva pracovný program organizácie na obdobie rokov 2016 – 2019 v súlade s odporúčaniami a závermi 39. zasadnutia zhromaždenia ICAO.

               Komisia navrhuje vzhľadom na osobitosti rozhodovacieho postupu v ICAO vypracovať koncepciu na dvoch úrovniach. Rada ICAO je riadiaci orgán zodpovedný za prijatie aktov s právnymi účinkami v ICAO. Vo vnútorných pravidlách ICAO sa posledný dátum na predloženie všetkých dokumentov členmi Rady ICAO, predsedom Rady ICAO a generálnym tajomníkom ICAO stanovil na desať dní až 24 hodín pred zasadnutím Rady ICAO (v závislosti od povahy dokumentov). Až vtedy sú všetky príspevky dostupné a Komisia môže analyzovať dokumenty s cieľom vypracovať pozíciu Únie o otázkach právomoci EÚ, ktoré sa prerokujú na zasadnutí Rady ICAO. Časový rámec od sprístupnenia dokumentov do začiatku zasadnutia Rady ICAO neumožňuje prípravu a prijatie rozhodnutia Rady podľa článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

               Navrhuje sa preto prijať rozhodnutie Rady na základe článku 218 ods. 9 ZFEÚ, v ktorom sa určí pozícia EÚ na súčasné trojročné obdobie a na každom zasadnutí Rady ICAO sa doplní neoficiálnymi dokumentmi Komisie.

               Tento návrh je v súlade s politikami EÚ v oblasti civilného letectva, a to najmä v otázkach bezpečnosti civilného letectva, leteckej navigácie a manažmentu letovej prevádzky, životného prostredia, bezpečnostnej ochrany letectva, hospodárskeho rozvoja leteckej dopravy, práv cestujúcich a zjednodušovania.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 ZFEÚ sa „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“ prijímajú formou rozhodnutia.

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou predmetnej dohody
                  2
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               ICAO je orgán zriadený dohodou, konkrétne Chicagským dohovorom.

               Akty, ktoré má ICAO schváliť, sú akty s právnymi účinkami. Plánované akty môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy EÚ v oblasti civilného letectva. Dôvodom je to, že normy prijaté ICAO sú uplatniteľné podľa Chicagského dohovoru, pokiaľ zmluvný štát nepredloží ICAO oznámenie o odchýlke v zmysle článku 38 Chicagského dohovoru. Cieľom EÚ je okrem toho zabezpečiť čo najväčší možný súlad s medzinárodnými normami v oblasti civilného letectva.

               Plánované akty nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu plánovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak plánovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               Ak plánovaný akt sleduje viacero cieľov zároveň alebo obsahuje viacero zložiek, ktoré sú nerozlučne spojené bez toho, aby jeden cieľ alebo zložka boli oproti ostatným vedľajšie, hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ bude musieť výnimočne zahŕňať viaceré zodpovedajúce právne základy.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Plánovaný akt sleduje ciele a obsahuje zložky súvisiace so spoločnou dopravnou politikou a politikou Únie v oblasti životného prostredia. Tieto aspekty plánovaných aktov sú nerozlučne spojené bez toho, aby jeden cieľ alebo zložka boli oproti ostatným vedľajšie.

               Hmotnoprávny základ navrhovaného rozhodnutia preto obsahuje tieto ustanovenia: článok 100 ods. 2 a článok 191 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mali byť článok 100 ods. 2 a článok 191 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2018/0004 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 a článok 191 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Podľa článku 47 Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „Chicagský dohovor“) môže Medzinárodná organizácia civilného letectva (ďalej len „ICAO“) prijímať medzinárodné normy pre civilné letectvo, najmä v otázkach bezpečnosti civilného letectva, leteckej navigácie a manažmentu letovej prevádzky, životného prostredia, bezpečnostnej ochrany letectva, hospodárskeho rozvoja leteckej dopravy, práv cestujúcich a zjednodušovania.

               (2)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať v ICAO, keďže sa v nej prijímajú akty, ktoré môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie v oblasti civilného letectva.

               (3)Keďže vnútorné pravidlá ICAO, a najmä rokovací poriadok Rady ICAO neumožňuje včas prijať pozíciu v mene Únie v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ, v takejto situácii je účinné, aby sa taká pozícia prijala na viacročnom základe spolu s rámcom na jej každoročné spresnenie, obsahujúca základné zásady a usmernenia. Väčšina tém, ktoré sa prerokúvajú na zasadnutiach ICAO, sa zároveň týka otázok obsiahnutých v pracovnom programe ICAO stanovenom jej trojročným zhromaždením. V osobitnom rámci ICAO preto možno prijať všeobecnú pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať v ICAO.

               (4)Pozícia Únie by sa mala určiť v súlade s cieľmi, ktoré Únia sleduje v rámci spoločnej dopravnej politiky a politiky Únie v oblasti životného prostredia, stanovenými v súlade s článkom 100 ods. 2 a článkom 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, s cieľom podporiť bezpečný, zabezpečený, efektívny, výkonný, otvorený, ekonomicky životaschopný a ekologický systém leteckej dopravy.

               (5)Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915
                  4
                o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať, pokiaľ ide o medzinárodný nástroj, ktorý majú vypracovať orgány ICAO a ktorý má viesť k vykonávaniu jednotného globálneho trhového opatrenia na emisie z medzinárodnej leteckej dopravy od roku 2020, ktorého prvky sa ešte prerokúvajú na zasadnutiach ICAO. Pozícia Únie k tejto otázke by sa mala riadiť výlučne rozhodnutím (EÚ) 2016/915, ktoré je v tejto súvislosti konkrétnejšie ako toto rozhodnutie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO), keď je tento orgán vyzvaný prijať rozhodnutia s právnymi účinkami, sa stanovuje v prílohe I.

               Rada uvedenú pozíciu posúdi a v prípade potreby zmení na návrh Komisie, najmä s cieľom zohľadniť výsledky 40. zasadnutia ICAO.

               Článok 2

               Podrobná špecifikácia pozície, ktorá sa má prijať v mene Únie na zasadnutiach Rady ICAO, sa vypracuje v súlade s prílohou II.

               Článok 3

               Pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie, vyjadria členské štáty konajúce spoločne v záujme Únie v orgánoch ICAO a za pomoci Komisie, v súlade so štatútom pozorovateľa Únie.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby bolo dotknuté rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/381 zo 14. marca 2016 o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole, Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2016, s. 53 – 56.

                     (2)

                        Vec C-399/12, Nemecko/Rada, (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (3)

                        Vec C-399/12, Nemecko/Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 – 64.

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915 z 30. mája 2016 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať, pokiaľ ide o medzinárodný nástroj, ktorý majú vypracovať orgány ICAO a ktorý má viesť k vykonávaniu jednotného globálneho trhového opatrenia na emisie z medzinárodnej leteckej dopravy od roku 2020, Ú. v. EÚ L 153, 10.6.2016, s. 32 – 34.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 1. 2018
            COM(2018) 19 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva

               PRÍLOHA I

                  POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ PRIJAŤ V MENE ÚNIE V MEDZINÁRODNEJ ORGANIZÁCII CIVILNÉHO LETECTVA

               Základné zásady

               Členské štáty v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), konajúce spoločne v záujme Únie:

               a)konajú v súlade s cieľmi, ktoré Únia sleduje v rámci politiky EÚ v oblasti letectva, najmä pri podpore bezpečného, zabezpečeného, efektívneho, výkonného, otvoreného, ekonomicky životaschopného a ekologického systému leteckej dopravy,

               b)podporujú rozvoj regionálnej spolupráce a regionálnych systémov leteckej dopravy, ich uznávanie zo strany ICAO a jej zmluvných štátov, ako aj ich začlenenie do rámca ICAO,

               c)podporujú vypracovanie pravidiel a politík, ktorými sa zaisťuje bezpečné prevádzkovanie leteckej dopravy a vykonávanie riadneho dohľadu nad bezpečnostnými pravidlami,

               d)podporujú rozvoj a zavádzanie efektívnych, výkonných a interoperabilných leteckých navigačných systémov v súlade s plánom globálnej leteckej navigácie a blokovou modernizáciou leteckého systému (ASBU),

               e)podporujú rozvoj systému zabezpečenej leteckej dopravy chránenej pred protiprávnymi zásahmi,

               f)podporujú rozvoj leteckej dopravy pri súčasnom obmedzení alebo znížení jej vplyvu na klímu a životné prostredie,

               g)podporujú pravidlá v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj sprísnenie opatrení v rámci záväzkov Únie podľa Parížskej dohody,

               h)podporujú rozvoj prostredia, v ktorom sa môže medzinárodná letecká doprava rozvíjať na otvorenom, liberalizovanom a globálnom trhu a ďalej rásť bez ohrozenia bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany a životného prostredia, pri súbežnom zavedení príslušných záruk,

               i)presadzujú globálny rámec ICAO pre zjednodušenie a podporujú jeho vykonávanie,

               j)naďalej podporujú, v relevantných prípadoch aj technickou pomocou a činnosťami budovania kapacít, rozvoj bezpečného, zabezpečeného, efektívneho, ekonomicky životaschopného a ekologického globálneho systému leteckej dopravy vo všetkých zmluvných štátoch ICAO.

               Usmernenia

               Členské štáty, konajúce spoločne v záujme Únie, vynaložia úsilie na podporu týchto opatrení zo strany ICAO:

               1.
                     s cieľom zabezpečiť vypracovanie pravidiel a politík na zaistenie bezpečného prevádzkovania leteckej dopravy a vykonávania riadneho dohľadu nad bezpečnostnými pravidlami:

               a)podporujú rozvoj a vykonávanie globálneho plánu bezpečnosti letectva (GASP),

               b)podporujú potrebu neustáleho zlepšovania bezpečnosti letectva znižovaním počtu nehôd a s nimi spojených smrteľných následkov v leteckej doprave a vo všetkých častiach sveta,

               c)podporujú vypracovanie a vykonávanie pravidiel, politík a opatrení, keď je to potrebné na ochranu cestujúcich a bezpečnosť letov,

               d)podporujú rozvoj a zavádzanie regionálnych systémov bezpečnosti letectva a iných rámcov regionálnej spolupráce v oblasti bezpečnosti medzi členskými štátmi a ich lepšie začlenenie v kontexte ICAO,

               2.
                     s cieľom zabezpečiť rozvoj a zavádzanie efektívnych, výkonných a interoperabilných leteckých navigačných systémov:

               a)podporujú rozvoj a vykonávanie globálneho plánu leteckej navigácie (GANP) a jeho postup monitorovania vhodnými výkonnostnými metrikami,

               b)podporujú potrebu harmonizovanejších štandardov, globálnej interoperability nových technológií a systémov a užšej koordinácie relevantných činností v oblasti manažmentu letovej prevádzky (ATM),

               c)podporujú rozvoj a vykonávanie pravidiel, politík a opatrení v oblasti manažmentu letovej prevádzky a leteckých navigačných služieb (ATM/ANS),

               3.
                     s cieľom zabezpečiť rozvoj zabezpečeného systému leteckej dopravy chránenej pred protiprávnymi zásahmi:

               a)podporujú rozvoj a vykonávanie globálneho plánu bezpečnostnej ochrany letectva (GASeP),

               b)podporujú opatrenia a spoluprácu potrebné na zabránenie protiprávnym zásahom vrátane teroristických činov,

               c)podporujú opatrenia a spoluprácu potrebné na boj proti kybernetickým hrozbám v civilnom letectve,

               4.
                     s cieľom zabezpečiť ekologický systém leteckej dopravy:

               a)usilujú sa obmedziť alebo znížiť:

               – počet ľudí vystavených značnému hluku spôsobeného leteckou dopravou,

               – vplyv emisií z leteckej dopravy na miestnu kvalitu ovzdušia, a

               – vplyv emisií skleníkových plynov z leteckej dopravy na globálnu klímu v súlade s cieľmi Parížskej dohody,

               5.
                     s cieľom zabezpečiť hospodársky rozvoj leteckej dopravy:

               a)podporujú tempo a spôsob liberalizácie prístupu na trh, ktoré zodpovedajú potrebám a okolnostiam,

               b)podporujú úsilie o uľahčenie liberalizácie vlastníctva a kontroly leteckých dopravcov spôsobom, ktorý je v súlade s pravidlami Únie,

               c)podporujú rozvoj a vykonávanie pravidiel, politík a opatrení na zabezpečenie ochrany spotrebiteľa,

               d)podporujú rozvoj a vykonávanie pravidiel, politík a opatrení s cieľom predchádzať diskriminácii a podporiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi leteckými dopravcami,

               e)podporujú rozvoj a vykonávanie ustanovení o zjednodušení s cieľom uľahčiť udeľovanie povolení pre lietadlá, odbavovanie cestujúcich a ich batožiny, nákladu a pošty pri zachovaní zabezpečenej a efektívnej prevádzky leteckej dopravy,

               6.
                     s cieľom ďalej presadzovať globálny rámec ICAO pre zjednodušenie vo všetkých zmluvných štátoch ICAO, podporujú prvky stratégie programu ICAO na identifikáciu cestujúcich (ICAO TRIP):

               a)zavedením a presadzovaním štandardov pre strojovo čitateľný cestovný doklad (MRTD), špecifikáciami a osvedčenými postupmi, ako aj vydávaním a kontrolou zabezpečených cestovných dokladov,

               b)vykonávaním a podporou spoľahlivých postupov preukazovania totožnosti vrátane technológií na výmenu informácií,

               7.
                     s cieľom naďalej podporovať rozvoj bezpečného, zabezpečeného, efektívneho, ekonomicky životaschopného a ekologického systému leteckej dopravy vo všetkých zmluvných štátoch ICAO:

               a)podporujú iniciatívu No country left behind (Nezabudneme na žiadnu krajinu),

               b)podporujú prínos letectva k programu trvalo udržateľného rozvoja OSN do roku 2030,

               c)podporujú, ak je to vhodné, ďalšie poskytovanie technickej pomoci a činnosti budovania kapacít.

               PRÍLOHA II

                  KAŽDOROČNÉ SPRESNENIE POZÍCIE, KTORÁ SA MÁ PRIJAŤ V MENE EURÓPSKEJ ÚNIE V MEDZINÁRODNEJ ORGANIZÁCII CIVILNÉHO LETECTVA

               Pred každým zasadnutím Rady Medzinárodnej organizácie civilného letectva treba prijať potrebné opatrenia, aby sa v súlade so základnými zásadami a usmerneniami stanovenými v prílohe I zohľadnili v pozícii prijatej v mene Únie všetky relevantné informácie, ako aj všetky dokumenty, ktoré sa majú prerokovať a ktoré patria do právomoci Únie. Útvary Komisie na tento účel a na základe uvedených informácií doručia Rade alebo jej prípravným orgánom na posúdenie a schválenie pracovný dokument, v ktorom sa stanovia podrobnosti plánovanej pozície Únie.