				|

		52011PC0839

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva /* KOM/2011/0839 v konečnom znení - 2011/0405 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Všeobecný kontext
V článku 8 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ)
sa od Európskej únie (EÚ) žiada, aby rozvíjala osobitné vzťahy so
susednými krajinami s cieľom vytvoriť priestor prosperity
a dobrého susedstva na hraniciach EÚ. Európska susedská politika (ESP)
bola vypracovaná v roku 2004 a vzťahuje sa na 16 partnerských
krajín na východ a juh od hraníc EÚ, a to na Alžírsko, Arménsko,
Azerbajdžan, Bielorusko, Egypt, Gruzínsko, Izrael, Jordánsko, Libanon, Líbyu,
Moldavskú republiku, Maroko, okupované palestínske územie, Sýriu, Tunisko
a Ukrajinu. EÚ poskytuje svojim susedom v rámci ESP privilegované
vzťahy budované na vzájomnom uznávaní takých hodnôt a zásad, ako je
demokracia a ľudské práva, právny štát, dobrá správa vecí verejných,
zásady trhového hospodárstva a trvalo udržateľný rozvoj vrátane
opatrení proti zmene klímy. Táto politika zabezpečuje aj politické
združenie a hlbšiu hospodársku integráciu, zvýšenú mobilitu a širšie
kontakty medzi ľuďmi. ESP je financovaná cieleným nástrojom,
nástrojom európskeho susedstva a partnerstva (ENPI), ktorý sa
vzťahuje na spomínaných 16 partnerských krajín a Rusko.
Dôvody a ciele návrhu
Od začiatku pôsobenia ESP a nástroja
európskeho susedstva a partnerstva došlo k viacerým významným zmenám.
Zmeny vo vzťahoch medzi EÚ a jej
susedmi a vývoj od ustanovenia ESP analyzuje a posudzuje strategické
preskúmanie ESP. Na tomto základe sa vytvorila nová predstava o ESP
vyjadrená v spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky EÚ pre
zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie
s názvom „Nová reakcia na meniace sa susedstvo“ prijatom 25. mája 2011
a v záveroch Rady prijatých 20. júna 2011. V novom prístupe sa
požaduje predovšetkým väčšia podpora pre partnerov budujúcich demokratickú
spoločnosť a realizujúcich reformy v súlade so zásadou
„viac za viac“ a zásadou „vzájomnej zodpovednosti“ a zabezpečuje
sa strategický politický rámec pre vzťahy EÚ so susedmi.
Hoci sa nástroj európskeho susedstva a
partnerstva všeobecne považuje za úspešný nástroj sprevádzajúci politiku EÚ vo
vzťahu k jej susedom, politické preskúmanie ESP a ďalšie
posúdenia, získané skúsenosti a verejné konzultácie odhalili množstvo
problémov, ktoré sa budú musieť v budúcnosti vyriešiť prispôsobením
nástroja tak, aby bola reakcia EÚ ešte účinnejšia. Ide predovšetkým
o tieto otázky:
·
Uplatňovanie zásady „viac za viac“: táto zásada je kľúčovým aspektom
obnovenej susedskej politiky. Zabezpečuje omnoho vyššiu úroveň
diferenciácie medzi partnermi v súlade s ich postojom
k spoločne dohodnutým hodnotám a cieľom, a najmä
k partnerstvu s EÚ zameranému na demokraciu a spoločnú
prosperitu. Významným aspektom nového prístupu je finančná motivácia
najambicióznejších reformátorov. Budúci nástroj európskeho susedstva (ENI) by
mal ako politický nástroj vyjadrovať tieto kľúčové zásady,
predovšetkým pri plánovaní a prideľovaní podpory partnerom.
·
Zložitosť a dĺžka procesu
plánovania: súčasný proces plánovania
zahŕňa niekoľko širších konzultácií a veľa
ďalších procedurálnych krokov a trvá v priemere 18 mesiacov.
Dĺžka trvania procesu plánovania znižuje relevanciu pomoci. Rozsah
pôsobnosti dokumentov súvisiacich s plánovaním (strategické dokumenty
krajiny) v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva majú
formu používanú pre rozvojovú spoluprácu, čo znamená
uskutočňovanie rozsiahlych analýz situácie v danej
krajine, čím sa predlžuje obdobie trvania procesu. Pre susedné
krajiny je však realita iná a analýza krajiny pre mnohých partnerov
(krajiny, ktoré s EÚ uzatvorili akčný plán alebo ekvivalentný súbor
spoločných cieľov) sa každoročne uvádza v špecifických
správach o dosiahnutom pokroku, čím sa všeobecná časť
strategického dokumentu krajiny stáva nadbytočnou. Preto je potrebné
sústrediť sa na zjednodušenie, skrátenie a lepšie zameranie procesu
plánovania.
·
Rozsah pôsobnosti nástroja: nedávno vymedzený rozsah pôsobnosti nástroja európskeho susedstva a
partnerstva sa vzťahuje na vykonávanie dohôd o partnerstve
a spolupráce, asociačných dohôd a ďalších relevantných
dohôd, na podporu dobrej správy vecí verejných a spravodlivého sociálneho
a hospodárskeho rozvoja. Okrem toho zahŕňa aj veľmi široký
zoznam 29 tematických oblastí spolupráce rozpracovaných podrobne a na
rovnakom základe, čím sa komplikuje zvýraznenie hlavných cieľov
a zamerania ESP. V programovaní sa potom odráža tento široký prístup,
a preto je v mnohých prípadoch súdržnosť medzi politikou
a spoluprácou problematická. Budúci legislatívny návrh nástroja európskeho
susedstva pomôže zjednodušiť rozsah pôsobnosti nástoja a posilniť
prepojenia s príslušnými vnútornými politikami a zároveň
zachovať jeho súčasnú flexibilitu.
·
Čiastočne zastarané vykonávacie
ustanovenia a nedostatočná súdržnosť medzi nástrojmi pre
vonkajšie činnosti: niektoré časti oddielu
o vykonávaní súčasného nariadenia o nástroji európskeho susedstva a
partnerstva sú zastarané, a preto už primerane nevyjadrujú spôsob, ako sa
realizuje pomoc v oblasti susedstva. Okrem toho sa prejavuje
nedostatočná súdržnosť medzi vykonávacími ustanoveniami nástroja
európskeho susedstva a partnerstva a ostatnými nástrojmi pre vonkajšie
činnosti. Aby mechanizmy flexibility zodpovedali novým politickým
súvislostiam, musia sa zdokonaliť. Na účely vyriešenia týchto
problémov a v záujme lepšieho zosúladenia a zjednodušenia bolo
vypracované samostatné horizontálne rámcové nariadenie zahŕňajúce
všetky všeobecné a opakujúce sa ustanovenia. Toto nové horizontálne
nariadenie sa vzťahuje aj na špecifiká uplatňovania nástroja
európskeho susedstva a partnerstva. Umožní to aktualizáciu vykonávacích
ustanovení a riešenie nedostatočnej súdržnosti medzi nástrojmi pre
vonkajšie činnosti. Okrem toho nové horizontálne nariadenie prispeje
k zvýšeniu jednoznačnosti pravidiel a k účinnosti
a súladu opatrení Únie.
·
Ustanovenia o cezhraničnej spolupráci: cezhraničná spolupráca bola vo vzťahu medzi EÚ, partnermi
ESP a Ruskom rozdielna, čo viedlo k realizácii spoločných
iniciatív s jednotným súborom pravidiel na obidvoch stranách hraníc EÚ.
Tento systém funguje relatívne dobre, ale konzultácie so zainteresovanými
subjektmi odhalili potrebu určitých zmien vplývajúcich na nariadenie.
Patrí sem rozšírenie geografickej oprávnenosti využívať významné
hospodárske, sociálne a kultúrne centrá dôležité pre správne fungovanie
programov; plné uplatňovanie „zdieľaného hospodárenia“
zahŕňajúce členské štáty ako signatárov dohôd
o financovaní; osobitné pravidlá pre spolufinancovanie partnerskými
krajinami a osobitné postavenie Ruska. Ďalekosiahle zmeny sa budú
musieť uskutočniť v nariadení Komisie, ktorým sa stanovujú
vykonávacie pravidlá cezhraničnej spolupráce, hlavne vzhľadom na
metódy hospodárenia.
·
Prepojenie s vnútornými
nástrojmi/politikami: ESP zabezpečuje
postupné politické pridružovanie a postupnú hospodársku integráciu
partnerov k EÚ. Vnútorná politika EÚ a zásady trhového hospodárstva
sú v tomto procese kľúčovými referenčnými bodmi. Mnohé
iniciatívy susedných krajín majú cezhraničný aspekt, ktorému sa doteraz
venovala len obmedzená pozornosť. Výraznú výnimku predstavuje
cezhraničná spolupráca, ktorá umožňuje riešenie spoločných úloh
a dosahovanie spoločných cieľov prostredníctvom samostatného
súboru pravidiel a zlučovaním prostriedkov tak z vonkajších, ako
aj vnútorných zdrojov financovania z rozpočtu EÚ. V ostatných
oblastiach, ako je infraštruktúra, energetika[1],
doprava[2],
rozvoj MSP[3]
a priemyselná spolupráca vrátane cestovného ruchu, IKT[4], zamestnanosti a sociálnej
politiky[5],
migrácie a bezpečnosti, súdnictva, boja proti drogám, vysokoškolského
vzdelávania, kultúry, výskumu a inovácie[6],
životného prostredia, klímy[7],
odolnosti voči katastrofám a spolupráce v námorných
záležitostiach, existuje priestor na posilnenie prepojení medzi vnútornými
politikami a nástrojmi a ESP a nástrojom európskeho susedstva.
V tejto súvislosti bude nariadenie o nástroji európskeho susedstva
podporovať komplementaritu, súdržnosť a zohľadňovanie
prioritných politických oblastí EÚ v súlade so stratégiou Európa 2020,
pričom sa bude stále zameriavať na hlavné ciele ESP. ESP poskytuje
partnerom možnosť podieľať sa na programoch a činnosti
agentúr EÚ. Dlhodobé financovanie účasti partnerov ESP na programoch
a činnosti agentúr EÚ sa musí primerane riešiť, a to v
prípade potreby aj finančným príspevkom z ENI vrátane ustanovenia vhodných
a trvalo udržateľných realizačných mechanizmov.
·
Vývoj vzťahu s Ruskom: Rusko je jediným príjemcom nástroja európskeho susedstva
a partnerstva, na ktorého sa nevzťahuje ESP. Ako všetky ostatné
krajiny, aj Rusko má nárok na výhody vyplývajúce z dvojstranného,
mnohonárodného a cezhraničného financovania nástrojom európskeho
susedstva a partnerstva. Rusko má ale vzhľadom na výrazné zlepšenie
svojho fiškálneho postavenia menšiu potrebu veľkých objemov finančnej
pomoci. Rusko má záujem o rovnocenné vzťahy a samo sa stalo
poskytovateľom pomoci. V dôsledku toho v období rokov 2007 –
2013 mu boli v rámci dvojstranného krytia z nástroja európskeho
susedstva a partnerstva pridelené len minimálne rozpočtové
prostriedky. Spolupráca v rámci mnohonárodných programov pokračuje,
pričom sa dodržiava zásada spolufinancovania zo strany EÚ a Ruska.
Rusko spolufinancuje predovšetkým programy cezhraničnej spolupráce.
Vyjadruje to meniace sa postavenie Ruska ako strategického partnera, kde by
mali byť spolufinancované projekty v záujme obidvoch strán.
Budúci nástroj európskeho susedstva by mal
byť zosúladený s novou predstavou o ESP a riešiť už
uvedené osobitné úlohy a otázky.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Legislatívny návrh nástroja európskeho
susedstva je založený na širokom konzultačnom procese. Tento proces
zahŕňal verejné konzultácie o vonkajšom financovaní realizovanom
pre všetky nástroje pre vonkajšie činnosti EÚ a osobitné konzultácie
konané ako súčasť strategického preskúmania európskej susedskej politiky
a cezhraničnej spolupráce. Konzultácie sa zaoberali aj
budúcnosťou politiky rozvoja EÚ.
Verejné
konzultácie o financovaní vonkajšej činnosti EÚ
V období od
26. novembra 2010 do 31. januára 2011 Komisia uskutočnila verejné
konzultácie o budúcom financovaní vonkajšej činnosti EÚ. Tento proces
vychádzal z internetového dotazníka doplneného o podkladový materiál
s názvom „Ako financovať vonkajšiu činnosť EÚ po roku 2013?“,
ktorý zostavila Komisia spolu Európskou službou pre vonkajšiu činnosť
(ESVČ). 220 príspevkov, ktoré prišli ako odpoveď na verejné
konzultácie, vyjadrovalo široké a rozmanité spektrum predstavujúce
množstvo štruktúr, názorov a tradícií spoločenstva vonkajšej
činnosti.
Väčšina respondentov potvrdila, že
finančná podpora EÚ poskytuje značnú pridanú hodnotu v hlavných
politických oblastiach prostredníctvom finančných nástrojov EÚ pre
vonkajšiu činnosť[8].
Vytváranie pridanej hodnoty EÚ uviedli mnohí respondenti ako hlavný hnací
mechanizmus do budúcnosti: EÚ by mala rozširovať svoje porovnateľné
výhody súvisiace s jej globálnou prítomnosťou v oblasti, jej
rozsiahlymi skúsenosťami, jej nadnárodným charakterom, jej úlohou
podporovateľa koordinácie a úspor z rozsahu.
Takmer všetci respondenti podporili
diferencovanejší prístup prispôsobený situácii príjemcov a založený na
správnych podmienkach pre zvyšovanie vplyvu finančných nástrojov EÚ.
Prejavili širokú podporu aj podmienenosti založenej na rešpektovaní
ľudských práv, menšín, správneho riadenia a prejavov kultúrnej
rozmanitosti alebo na kvalite politík príjemcov a ich schopnosti a ochote
realizovať ich.
Konzultácie v súvislosti so
strategickým preskúmaním ESP
Európska služba pre vonkajšiu
činnosť začala v júli 2010 uskutočňovať
osobitné konzultácie so zástupcami členských štátov EÚ a partnerských
krajín ESP ako súčasť strategického preskúmania politiky. Konzultácie
sa zaoberali financovaním ESP, predovšetkým prostredníctvom nástroja európskeho
susedstva a partnerstva, a otázkami dlhodobej predstavy ESP
a strednodobých politických cieľov.
Konzultácie odhalili, že nástroj európskeho
susedstva a partnerstva sa považuje za postupnú zmenu v spôsobe
poskytovania pomoci EÚ. Zistila sa však aj potreba jeho ďalšieho
dopracovania. Mnohé členské štáty zdôrazňovali význam zvýšenej
súdržnosti medzi politikou a finančnou pomocou poskytovanou prostredníctvom
nástroja. Viacerí respondenti upozorňovali na to, že prideľovanie
rozpočtových prostriedkov by malo byť založené na výkonnosti. Mnohí
zdôrazňovali význam urýchlenia finančnej pomoci, zvýšenia jej
účinnosti a flexibility reakcií na potreby v núdzových
situáciách.
Partnerské krajiny zdôrazňovali potrebu
doplniť hospodársku integráciu, otváranie trhu a zbližovanie
regulačných predpisov o primeranú finančnú podporu.
Upozorňovali aj na význam podpory zahraničných investícií.
Konzultácie so zainteresovanými subjektmi
o cezhraničnej spolupráci
Uskutočnili sa osobitné konzultácie
o cezhraničnej spoluprácu so všetkými zainteresovanými subjektmi.
Tento proces sa začal vo februári 2011 v Bruseli počas
konferencie o cezhraničnej spolupráci a zainteresované subjekty
konzultovali budúci regulačný rámec (vrátane vykonávacích predpisov
o cezhraničnej spolupráci) na základe dotazníka, ktorý sa
vypĺňal v máji/júni 2011. Výsledky odhalili potrebu upraviť
niektoré ustanovenia tak, aby sa zvýšila účinnosť cezhraničnej
spolupráce. Cieľom navrhovaných zmien je lepšie reagovať na
integráciu medzi prioritami zahraničnej politiky EÚ a kohéznou
politikou EÚ, predovšetkým ďalším zosúlaďovaním cezhraničnej
spolupráce na vonkajších hraniciach EÚ s pravidlami európskej územnej spolupráce.
Ďalšie konzultačné porady sa uskutočnili 20. septembra 2011
s členskými štátmi v Bruseli a so všetkými zainteresovanými
subjektmi v Budapešti 18. – 19. októbra 2011.
Verejné konzultácie o „rozvojovej politike
EÚ“
Okrem toho Komisia uverejnila zelenú knihu pod
názvom „Rozvojová politika EÚ na podporu inkluzívneho rastu
a udržateľného rozvoja“ a v období od 15. novembra 2010 do
17. januára 2011 uskutočnila verejné konzultácie. Mnohí respondenti
zdôrazňovali, že ODA[9]
predstavuje len zlomok financovania rozvoja a má sa považovať za
doplnok k vnútroštátnym mobilizovaným zdrojom, zahraničným
investíciám, obchodu a platbám. Požadovala sa väčšia súdržnosť
rozvojovej politiky EÚ, predovšetkým vzhľadom na krajiny so stredne
vysokými príjmami. Hoci sa spoločné programovanie pomoci v zásade
odsúhlasilo, malo by sa zavádzať postupne počnúc krajinami, kde by
mohlo priniesť preukázateľnú pridanú hodnotu.
Návrh nástroja európskeho susedstva je vo
veľkej miere založený na výsledkoch týchto konzultácií. Medzi hlavné aspekty,
ktoré boli začlenené do zrevidovaného nástroja, patrí diferenciácia
a prideľovanie rozpočtových prostriedkov na základe výkonnosti,
nový prístup súvisiaci s plánovaním a zlepšením súladu politiky
s pomocou, zmena a doplnenie pravidiel cezhraničnej spolupráce
a ustanovení na zvýšenie účinnosti a flexibility podpory.
Posúdenie vplyvu
Osobitné posúdenie vplyvu budúceho nástroja
európskeho susedstva pripravila Európska služba pre vonkajšiu činnosť
spolu s Európskou komisiou.
V posúdení vplyvu sa preskúmali tieto štyri
možnosti:
·
Možnosť 0:
„nijaké opatrenia na úrovni EÚ“. EÚ zastaví poskytovanie finančnej
podpory susedných krajín realizované prostredníctvom cieleného nástroja.
·
Možnosť 1:
„nijaká zmena“. spolupráca s príslušnými krajinami sa bude naďalej
prísne riadiť ustanoveniami súčasného nariadenia o nástroji
európskeho susedstva a partnerstva.
·
Možnosť 2:
„prispôsobenie súčasného stavu“. Budúci legislatívny návrh by mal
byť založený na súčasnom nariadení o nástroji európskeho
susedstva a partnerstva s viacerými podstatnými zmenami
a doplneniami reagujúcimi na nové politické súvislosti a osobitné
ciele. V rámci tejto možnosti existuje niekoľko vedľajších
možností, ktoré sa vzťahujú na: zásady diferenciácie; proces plánovania;
rozsah pôsobnosti nástroja a súlad medzi politikou a pomocou;
pravidlá cezhraničnej spolupráce; vykonávacie ustanovenia, ktoré
umožňujú predovšetkým väčšiu flexibilitu; prepojenosť
s vnútornými politikami a nástrojmi a na geografický rozsah pôsobnosti
nástroja európskeho susedstva.
·
Možnosť 3:
„predloženie úplne nového nástroja“ s odlišným geografickým rozsahom
pôsobnosti a zameraním na ciele, ktoré sú širšie alebo iné než ciele ESP.
Vzhľadom na hospodárske, sociálne,
environmentálne a iné vplyvy jednotlivých možností sa dospelo k týmto
záverom:
·
Zastavenie činnosti EÚ (možnosť 0) by
výrazne znížilo a podkopalo trvalú udržateľnosť doteraz
dosiahnutého vplyvu. Negatívne by to ovplyvnilo aj celkové vzťahy EÚ
s partnermi ESP.
·
Žiadna zmena súčasného nástroja (možnosť
1) by viedla k viacerým pozitívnym hospodárskym, sociálnym
a environmentálnym vplyvom v partnerských krajinách.
·
Zmena a doplnenie nástroja (možnosť 2) by
rozšírila pozitívny hospodársky, sociálny a environmentálny vplyv
dosiahnutý za súčasného stavu a priniesla by ešte pozitívnejší vplyv
v oblasti riadenia, predovšetkým uplatňovaním zásady „viac za viac“.
·
Vypracovanie úplne nového nástroja (možnosť 3)
by malo negatívny vplyv predovšetkým na súlad činnosti EÚ
s cieľmi ESP a podkopalo by to dôveryhodnosť EÚ
v regióne.
Na základe analýzy a zváženia
rozličných vplyvov (globálneho, hospodárskeho, sociálneho,
environmentálneho) boli možnosti 0 a 3 zamietnuté, keďže sa
nepovažujú za použiteľné možnosti, ktoré by mali pozitívny vplyv
a pomohli dosiahnuť ciele ESP. Možnosť 2 by mala najvyšší potenciál
priniesť pozitívny vplyv a prispôsobiť súčasný rámec
spolupráce novým politickým súvislostiam, cieľom ESP a výzvam
vyplývajúcim z hodnotení a získaných skúseností. Možnosť 1 by bola
druhou najlepšou možnosťou zachovávajúcou súčasné pozitívne vplyvy,
avšak nezabezpečila by dosiahnutie cieľov novej ESP, ani by
neprispievala k riešeniu výziev a konkrétnych problémov identifikovaných v
rámci súčasného stavu.
Uprednostňovanou možnosťou je preto
možnosť 2.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Článkom 8 ZEÚ sa zabezpečuje
všeobecné zameranie a základ pre ESP. Právny základ pre nástroj
financovania na podporu ESP, budúci nástroj európskeho susedstva, predstavuje
článok 209 ods. 1 ZFEÚ[10]
a článok 212 ods. 2 ZFEÚ.
Subsidiarita
Činnosť na úrovni EÚ prináša vo
vzťahu k subsidiarite podstatnú pridanú hodnotu spojenú
s viacerými faktormi:
·
V susedných krajinách, kde je zosúladenie s
pravidlami a normami, usmerneniami a opatreniami EÚ jedným z
kľúčových politických cieľov, je postavenie EÚ najvhodnejšie na
poskytnutie tejto pomoci. Niektoré osobitné druhy podpory možno poskytovať
len na úrovni EÚ, napríklad podporovanie postupnej hospodárskej integrácie do
vnútorného trhu EÚ, prístup do schengenského priestoru alebo účasť na
programoch EÚ. Preto je EÚ popredným partnerom pre spoluprácu s
väčšinou týchto krajín, pričom túto jej úlohu vo všeobecnosti
uznávajú členské štáty, medzinárodné finančné inštitúcie a ďalší
poskytovatelia pomoci. Pomoc krajinám susediacim s EÚ pri zosúladení s
politikami, predpismi a normami EÚ je kľúčovou hnacou silou reforiem
v partnerských krajinách zapojených do ESP.
·
Keďže 27 členských štátov prijíma
opatrenia v rámci spoločných politík a stratégií, má EÚ len ako celok
zásadný vplyv pri reakcii na globálne problémy. Činnosť na
vnútroštátnej úrovni môže byť obmedzená a rozdelená na viac
častí, keďže projekty sú často príliš malé na to, aby priniesli
udržateľné zmeny. Zosúladenie opatrení členských štátov na úrovni EÚ
umožňuje lepšiu koordináciu a zefektívňuje činnosť EÚ.
·
V čase rozpočtových obmedzení, keď
sa niekoľko členských štátov rozhodlo opustiť celé oblasti
spolupráce a prestalo podporovať niektoré krajiny, dokáže EÚ zohrávať
aktívnu úlohu pri presadzovaní demokracie, mieru, stability, prosperity a
znižovania chudoby vo svojom susedstve. V tejto súvislosti je z čisto
hospodárskeho hľadiska omnoho zmysluplnejšie než kedykoľvek predtým
prideľovať pomoc na úrovni EÚ tam, kde to môže znamenať
skutočný prínos. Spolupráca s EÚ je takisto lacnejšia. Administratívne
náklady sú nižšie než priemerné administratívne náklady hlavných darcov v rámci
bilaterálnej pomoci.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Objem finančných prostriedkov
určených z rozpočtu EÚ na nový nástroj európskeho susedstva by
mal primerane vyjadrovať ambície revidovanej európskej susedskej politiky.
Európska komisia preto vo svojom oznámení
z 29. júna 2011 pod názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“ navrhla
pridelenie rozpočtových prostriedkov pre nástroj európskeho susedstva na
obdobie rokov 2014 – 2020 vo výške 18 182 300 000 EUR
(v bežných cenách).
Kvôli zabezpečeniu predvídateľnosti
sa bude financovanie činností vysokoškolského vzdelávania v tretích
krajinách v rámci programu „Erasmus pre všetkých“ zabezpečovať v
súlade s cieľmi vonkajšej činnosti EÚ formou 2 viacročných
prídelov, z ktorých prvý bude určený iba na krytie prvých 4 rokov a
druhý na zostávajúce 3 roky. Toto financovanie bude vyjadrené vo
viacročných indikatívnych programoch ENI v súlade so zistenými
potrebami a prioritami príslušných krajín. Prídely možno prehodnotiť
v prípade závažných nepredvídaných okolností alebo významných politických zmien
v súlade s prioritami vonkajšej politiky EÚ. Pre využívanie týchto
finančných prostriedkov budú platiť ustanovenia nariadenia o programe
„Erasmus pre všetkých“, t. j. nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. [--], ktorým sa ustanovuje program „Erasmus pre všetkých“[11].
Podrobný odhadovaný finančný vplyv návrhu
je uvedený v samostatnom legislatívnom finančnom výkaze nástroja
európskeho susedstva.
5.           HLAVNÉ PRVKY
Podrobné vysvetlenie osobitných ustanovení návrhu
Kľúčové prvky návrhu (v porovnaní so
súčasným stavom) a ich odôvodnenia sú tieto:
·
uplatňovanie zásady „viac za viac“
a vzájomnej zodpovednosti v súlade s novou predstavou o ESP, predovšetkým prostredníctvom osobitných ustanovení
o diferenciácii pre prideľovanie finančných prostriedkov
a pre proces programovania podľa konkrétnych požiadaviek,
·
riešenie problému komplikovaného
a zdĺhavého procesu programovania s
cieľom zjednodušiť, skrátiť a lepšie nasmerovať
proces, predovšetkým vo vzťahu k tým partnerom ESP, ktorí spoločne
odsúhlasili strategické priority EÚ v akčných plánoch alebo
ekvivalentných dokumentoch,
·
zjednodušenie rozsahu pôsobnosti nástroja dosiahnutím rovnováhy medzi flexibilitou nástroja a sústredením sa na
politické ciele a kľúčové oblasti spolupráce,
·
prispôsobenie vykonávacích ustanovení a zlepšenie súladu medzi vonkajšími nástrojmi,
·
zdokonalenie ustanovení o cezhraničnej
spolupráci na uľahčenie účinného
a rýchleho vykonávania programov,
·
podpora užšieho prepojenia s vnútornými
nástrojmi a politikami EÚ, a to aj
posilňovaním spolupráce s Komisiou v etape plánovania
a v prípade potreby podporou mechanizmov spoločného financovania
z vnútorných a vonkajších položiek rozpočtu EÚ,
·
reakcia na vývoj vzťahov s Ruskom zmenou a doplnením ustanovení o oprávnenosti Ruska na
financovanie prostredníctvom nástroja európskeho susedstva s cieľom
vyjadriť osobitné postavenie Ruska ako suseda a strategického
partnera EÚ.
Zjednodušenie
Návrh nástroja európskeho susedstva obsahuje
ustanovenia o zjednodušení nástroja v mnohých aspektoch. Rozsah
pôsobnosti nástroja sa zjednodušil zlúčením 29 tematických oblastí
súčasného nariadenia o nástroji európskeho susedstva
a partnerstva do šiestich osobitných cieľov. Bol zavedený nový
zjednodušený nástroj plánovania pre väčšinu susedných krajín (jednotný
podporný rámec). Tento nový programovací dokument bude kratší než strategické
dokumenty a viacročné indikatívne programy, zabráni duplicite
informácií uvádzaných v právnych/politických dokumentoch, ktoré sa
zaoberajú vzťahmi medzi EÚ a jej susedmi, a mal by skrátiť
proces programovania, čím sa znížia administratívne náklady. Nový
článok, ktorým sa umožňuje spojenie finančných prostriedkov
nástroja európskeho susedstva a príslušnej vnútornej položky rozpočtu
EÚ so samostatným súborom pravidiel pre opatrenia riešiace predovšetkým
cezhraničné úlohy, výrazne zvýši efektívnosť a zníži
administratívne náklady na vykonávanie týchto opatrení.
Prioritou Komisie v tomto novom
nariadení, tak ako aj v iných programoch súvisiacich s viacročným
finančným rámcom, je zjednodušiť regulačné prostredie
a zlepšiť prístup k pomoci EÚ pre partnerské krajiny
a regióny, organizácie občianskej spoločnosti, MSP atď. za
predpokladu, že sledujú dosiahnutie cieľov nariadenia.
Zjednodušené a flexibilné postupy by mali
na účely vykonávania nového nariadenia o nástroji európskeho
susedstva viesť k rýchlejšiemu prijímaniu vykonávacích opatrení
a rýchlejšiemu poskytovaniu pomoci EÚ, predovšetkým v krízových
situáciách alebo situáciách ohrozenia demokracie, právneho štátu, ľudských
práv a základných slobôd alebo v prípade prírodných katastrof či
katastrof spôsobených ľudskou činnosťou. Aj revízia nariadenia
o rozpočtových pravidlách, v ktorom sú uvedené mimoriadne dôležité
ustanovenia o vonkajšej činnosti, pomôže uľahčiť
účasť organizácií občianskej spoločnosti a malých
podnikov na programoch financovania, napríklad zjednodušením pravidiel,
znížením nákladov na účasť a zrýchlením postupov udeľovania
pomoci. Komisia má v úmysle vykonávať toto nariadenie pomocou nových
flexibilných postupov stanovených v novom nariadení
o rozpočtových pravidlách.
Okrem toho sa ďalšie zjednodušenie
dosiahne vypracovaním jedného horizontálneho rámcového nariadenia obsahujúceho
všetky všeobecné a opakujúce sa ustanovenia a zabezpečujúceho zvýšenú
súdržnosť medzi nástrojmi pre vonkajšiu činnosť.
2011/0405 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho
susedstva
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 209 ods. 1 a článok
212 ods. 2,
so zreteľom na návrh Komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[12],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[13],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Toto nariadenie predstavuje jeden z nástrojov
zabezpečujúcich priamu podporu pre vonkajšiu politiku Európskej únie.
Nahradí nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 1638/2006
z 24. októbra 2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia
zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva[14], ktorého účinnosť sa
končí 31. decembra 2013.
(2)
Článkom 8 Zmluvy o Európskej únii sa
zabezpečuje rozvoj osobitných vzťahov so susednými krajinami s cieľom
vytvoriť priestor prosperity a dobrého susedstva, ktorý je založený
na hodnotách Únie a je charakterizovaný blízkymi a mierovými
vzťahmi založenými na spolupráci.
(3)
Únia sa prostredníctvom dialógu a spolupráce
s tretími krajinami usiluje o podporu, rozvoj a upevňovanie
hodnôt slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných
slobôd, zásad rovnoprávnosti a právneho štátu, na ktorých je založená.
(4)
Európska susedská politika od začiatku svojho
pôsobenia výrazne posilnila vzťahy s partnerskými krajinami a je
zdrojom hmatateľného prínosu tak pre Úniu, ako aj pre jej partnerov.
(5)
Na základe európskej susedskej politiky Únia
poskytuje susedným krajinám privilegované vzťahy vychádzajúce zo
vzájomného uznávania a podpory hodnôt demokracie a ľudských práv,
právneho štátu, dobrej správy vecí verejných, zásad trhového hospodárstva
a trvalo udržateľného rozvoja.
(6)
Regionálnu spoluprácu v rámci susedstva
Európskej únie formovali dve hlavné politické iniciatívy: Východné partnerstvo
medzi Úniou a jej východnými susedmi a Únia pre Stredozemie medzi
Úniou a jej susedmi z južného Stredozemia. Tieto iniciatívy
predstavujú zmysluplné politické rámce pre prehlbovanie vzťahov
s partnerskými krajinami a medzi nimi navzájom na základe zásad
zdieľanej zodpovednosti.
(7)
Od začiatku pôsobenia európskej susedskej
politiky došlo k viacerým významným zmenám a bol ustanovený nástroj
európskeho susedstva a partnerstva. Znamenalo to prehĺbenie
vzťahov medzi partnermi a spustenie regionálnych iniciatív a demokratických
transformačných procesov v regióne. Tieto zmeny sa stali základom
predstavy o novej európskej susedskej politike ustanovenej v roku
2011 na základe komplexného strategického preskúmania politiky. Boli
vytýčené kľúčové ciele pre spoluprácu Únie so susednými
krajinami a zabezpečila sa väčšia podpora pre partnerov oddaných
budovaniu demokratickej spoločnosti a realizujúcich reformy
v súlade so zásadou „viac za viac“ a zásadou „vzájomnej
zodpovednosti“.
(8)
Z tohto nástroja a z Európskeho fondu
regionálneho rozvoja by sa mala poskytovať podpora pre programy
cezhraničnej spolupráce medzi partnerskými krajinami a členskými
štátmi pozdĺž vonkajších hraníc Európskej únie na posilnenie integrovaného
a trvalo udržateľného regionálneho rozvoja medzi susediacimi
hraničnými regiónmi a na harmonickú územnú integráciu v rámci
Únie a so susednými krajinami.
(9)
Okrem toho je dôležité posilňovať
a uľahčovať spoluprácu na spoločný prospech Únie
a jej partnerov, konkrétne združovaním príspevkov z vnútorných
a vonkajších nástrojov rozpočtu Únie, predovšetkým v oblasti
cezhraničnej spolupráce, projektov infraštruktúr, ktoré sú v záujme Únie
a ktoré prechádzajú cez susedné krajiny, a v ďalších
oblastiach spolupráce.
(10)
Pohraničné regióny, ktoré patria ku krajinám
Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a regióny Ruskej federácie,
ktoré sa v súčasnosti podieľajú na programoch cezhraničnej
spolupráce, by mali mať možnosť pokračovať v tejto
činnosti. Dôležité je aj to, aby príslušné regióny v krajinách, na
ktoré sa vzťahuje nástroj predvstupovej pomoci, boli schopné
podieľať sa na cezhraničnej spolupráci. Účasť krajín
Európskeho hospodárskeho priestoru na programoch cezhraničnej spolupráce
by mala byť naďalej založená na ich vlastných zdrojoch.
(11)
Očakáva sa, že členské štáty EÚ
a partnerské krajiny podieľajúce sa na cezhraničnej spolupráci
zabezpečia štátne spolufinancovanie. Posilní sa tým zodpovednosť
krajín, zvýši sa objem finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii
pre programy, a uľahčí sa účasť miestnych subjektov.
(12)
Cezhraničná spolupráca prípadne prispeje aj
k realizácii existujúcich a budúcich makroregionálnych stratégií.
(13)
Podpora poskytovaná susedným rozvojovým krajinám na
základe rámca stanoveného európskou susedskou politikou by mala byť v
súlade s cieľmi a zásadami vonkajšej politiky Únie,
a predovšetkým s jej rozvojovou politikou vrátane dokumentu
„Spoločné vyhlásenie o európskej rozvojovej politike: európsky
konsenzus“ prijatého Radou a zástupcami vlád členských štátov na
zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie 22. decembra 2005.
(14)
Spoločná stratégia EÚ – Afrika má význam pre
vzťahy so stredozemskými susedmi zo severnej Afriky.
(15)
Únia a jej členské štáty by mali
zvýšiť súdržnosť a komplementaritu svojich príslušných politík
v oblasti spolupráce so susednými krajinami. Na zabezpečenie toho,
aby sa spolupráca Únie a spolupráca členských štátov vzájomne
dopĺňali a podporovali, je vhodné vytvoriť podmienky pre
spoločné programovanie, ktoré by sa realizovalo vždy, keď by to bolo
možné a vhodné.
(16)
Podpora Únie na základe tohto nariadenia by mala
byť v zásade zosúladená so zodpovedajúcimi vnútroštátnymi,
regionálnymi alebo miestnymi stratégiami a opatreniami partnerských
krajín.
(17)
V susedných krajinách, kde je zosúladenie s
pravidlami a normami, usmerneniami a opatreniami EÚ jedným z
kľúčových politických cieľov, je postavenie EÚ najvhodnejšie na
poskytnutie tejto pomoci. Niektoré osobitné druhy podpory sa môžu
poskytovať len na úrovni Únie.
(18)
Okrem toho, keďže ciele tohto nariadenia,
konkrétne podporu rozšírenej politickej spolupráce a postupnej
hospodárskej integrácie medzi Európskou úniou a susednými krajinami, nie
je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale
z dôvodu rozsahu činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni
Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity
podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa
uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na
dosiahnutie uvedených cieľov.
(19)
Finančné potreby vonkajšej pomoci Európskej
únie neustále narastajú, ekonomická a rozpočtová situácia Únie však
obmedzuje zdroje dostupné pre takúto pomoc. Preto sa Komisia musí usilovať
o čo najúčinnejšie využitie dostupných finančných
prostriedkov využívaním finančných nástrojov s pákovým efektom.
Takýto efekt sa môže zvýšiť tým, že sa umožní jednorazové aj opakované
použitie finančných prostriedkov investovaných a vytvorených
prostredníctvom finančných nástrojov.
(20)
Boj v oblasti zmeny klímy predstavuje jednu
z najvýznamnejších úloh, ktorým čelí Únia a ktoré si naliehavo
vyžadujú medzinárodné opatrenia. V súlade so zámerom uvedeným
v oznámení Komisie z júna 2011 o viacročnom finančnom
rámci, ktorý sa týka zvýšenia podielu rozpočtu únie súvisiaceho
s klímou minimálne na 20 %, toto nariadenie by malo prispievať
k tomuto cieľu.
(21)
Rovnosť pohlaví a nediskriminácia by mali
byť prierezovými cieľmi vo všetkých opatreniach realizovaných na
základe tohto nariadenia.
(22)
Únia sa zaväzuje podporovať dôstojnú prácu vo
vzťahoch so svojimi partnermi na celom svete, ako aj ratifikáciu
a efektívnu realizáciu medzinárodne uznávaných pracovných noriem
a mnohostranných environmentálnych dohôd.
(23)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť
primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane
predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania
stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných
prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií. Tieto opatrenia sa
vykonávajú v súlade s uplatniteľnými dohodami uzatvorenými
s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami.
(24)
Na účely zosúladenia terminológie
s európskou územnou spoluprácou by sa vykonávacie dokumenty pre programy
cezhraničnej spolupráce mali označovať ako spoločné
operačné programy.
(25)
Aby sa v tomto nariadení mohli urýchlene
premietnuť výsledky politických rozhodnutí prijímaných Radou, Komisii by
mala byť udelená právomoc prijímať akty v súlade
s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a to na
účely aktualizácie zoznamu prijímajúcich krajín uvedeného v prílohe
k tomuto nariadeniu.
(26)
Hoci nariadenie Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. …/…[15]
(ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“) stanovuje spoločné
pravidlá a postupy pre uplatňovanie nástrojov Únie v rámci
vonkajšej činnosti, na Komisiu by mali byť prenesené delegované
právomoci na prijímanie aktov súlade s článkom 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie, a to na účely prijímania osobitných
vykonávacích opatrení požadovaných pre mechanizmy cezhraničnej spolupráce
uvedené v hlave III tohto nariadenia. Mimoriadne dôležité je, aby Komisia
a počas svojich prípravných prác uskutočňovala vhodné
konzultácie, aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súbežné, včasné
a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(27)
Na účely zabezpečenia jednotných
podmienok pre vykonávanie tohto nariadenia by na Komisiu mali byť
prenesené vykonávacie právomoci.
(28)
Vykonávacie právomoci súvisiace s článkom
7 ods. 1, 2 a 3 a článkom 9 ods. 1 by sa mali
uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa
ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého
členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[16]. Vzhľadom na charakter
týchto vykonávacích aktov, najmä na ich politický orientačný charakter
či finančné vplyvy, by sa pri ich prijímaní mal v zásade
uplatňovať postup preskúmania, s výnimkou opatrení malého
finančného rozsahu.
(29)
Organizácia a fungovanie Európskej služby pre
vonkajšiu činnosť sú opísané v rozhodnutí Rady 2010/472/EÚ,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Hlava I. CIELE A ZÁSADY
Článok 1
Všeobecný cieľ a rozsah pôsobnosti
1.
Cieľom Únie je prostredníctvom rozvoja
osobitných vzťahov ustanoviť oblasť prosperity a dobrého
susedstva zahŕňajúcu Európsku úniu a krajiny a územia
uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu (ďalej len „partnerské
krajiny“).
2.
Podpora Únie na základe tohto nariadenia sa využije
v prospech partnerských krajín a môže sa využiť aj na
spoločný prospech EÚ a partnerských krajín.
3.
Financovanie Únie by sa mohlo využiť aj na to,
aby sa Ruskej federácii umožnila účasť na cezhraničnej
spolupráci a na príslušných mnohonárodných programoch s cieľom
vyjadriť osobitné postavenie Ruska ako suseda a zároveň
strategického partnera Únie.
Článok 2
Osobitné ciele podpory Únie
1.
Podpora poskytovaná na základe tohto nariadenia
posilňuje rozšírenú politickú spoluprácu a postupnú hospodársku
integráciu medzi Úniou a partnerskými krajinami, najmä však plnenie dohôd
o partnerstve a spolupráci, dohôd o pridružení alebo iných
existujúcich a budúcich dohôd a spoločne dohodnutých
akčných plánov.
2.
Podpora Únie by sa mala zameriavať
predovšetkým na tieto oblasti:
(a)
podpora ľudských práv a základných
slobôd, právneho štátu, zásad rovnosti, ustanovenie hlbokej a trvalo
udržateľnej demokracie, podpora dobrej správy vecí verejných
a rozvoja prosperujúcej občianskej spoločnosti vrátane
sociálnych partnerov;
(b)
dosiahnutie postupnej integrácie do vnútorného trhu
Únie a rozšírenej odvetvovej a medziodvetvovej spolupráce, a to
aj prostredníctvom aproximácie s právnymi a inými predpismi Únie
a ďalšími dôležitými medzinárodnými normami,
súvisiacim budovaním inštitúcií a investíciami zameranými najmä na
vzájomné prepojenia;
(c)
vytváranie podmienok pre správne riadenú mobilitu
ľudí a podpora medziľudských kontaktov;
(d)
trvalo udržateľný a inkluzívny rozvoj vo
všetkých aspektoch, odstraňovanie chudoby, okrem iného prostredníctvom
rozvoja súkromného sektora; podpora vnútornej hospodárskej, sociálnej
a územnej súdržnosti, rozvoj vidieka, opatrenia v oblasti zmeny klímy
a odolnosť voči katastrofám;
(e)
podpora pre budovanie dôveryhodnosti
a ďalšie opatrenia prispievajúce k bezpečnosti a k
prevencii a riešeniu konfliktov;
(f)
rozšírenie subregionálnej, regionálnej
a celosusedskej spolupráce, ako aj cezhraničnej spolupráce.
3.
Dosahovanie týchto cieľov sa bude
hodnotiť predovšetkým prostredníctvom príslušných pravidelných správ EÚ
o realizácii politiky a v prípade odseku 2 písm. a),
d) a e) pomocou príslušných ukazovateľov stanovených medzinárodnými
organizáciami a inými zainteresovanými orgánmi; v prípade odseku 2
písm. b), c) a d) uplatňovaním regulačného rámca EÚ partnerskými
krajinami podľa potreby; v prípade odseku 2 písm. c) a f)
pomocou počtu príslušných dohôd a činností v oblasti
spolupráce. K týmto ukazovateľom budú patriť okrem iného
primerane monitorované demokratické voľby, úroveň korupcie, obchodné
toky a ukazovatele umožňujúce meranie vnútorných ekonomických disproporcií
vrátane úrovne zamestnanosti.
4.
Podpora Únie sa môže využívať aj v iných
oblastiach, ak je to v súlade s celkovými cieľmi európskej
susedskej politiky.
Článok 3
Rámec politiky
1.
Dohody o partnerstve a spolupráci, dohody
o pridružení a iné existujúce a budúce dohody ustanovujúce
vzťah s partnerskými krajinami, zodpovedajúce oznámenia, závery Rady
a uznesenia Európskeho parlamentu, ako aj príslušné závery
z ministerských porád s partnerskými krajinami predstavujú celkový
rámec politiky pre plánovanie a realizáciu podpory Únie na základe tohto
nariadenia.
2.
Spoločne dohodnuté akčné plány alebo iné
ekvivalentné dokumenty medzi partnerskými krajinami a Úniou predstavujú
kľúčový referenčný bod pre stanovenie priorít podpory Únie.
3.
Ak neexistujú žiadne dohody medzi Úniou
a partnerskými krajinami podľa odseku 1, podpora Únie sa môže
poskytovať, ak sa dokáže jej užitočnosť pre dosahovanie
cieľov politiky Únie, a naprogramuje sa na základe týchto
cieľov, pričom sa zohľadnia potreby dotknutej krajiny.
Článok 4
Diferenciácia, partnerstvo a spolufinancovanie
1.
Podpora Únie poskytovaná na základe tohto
nariadenia jednotlivým partnerským krajinám je diferencovaná vo svojej forme
a sumách v závislosti od odhodlanosti partnerskej krajiny k reformám
a jej pokroku pri realizácii týchto reforiem. Táto diferenciácia vyjadruje
úroveň ambicióznosti partnerstva krajiny s Úniou, jej pokrok pri
budovaní hlbokej a trvalo udržateľnej demokracie, jej pokrok pri
dosahovaní cieľov dohodnutých reforiem, potreby a schopnosti krajiny
a potenciálny vplyv podpory Únie.
2.
Podpora Únie na základe tohto nariadenia sa
v zásade určuje v partnerstve s príjemcami. Partnerstvo podľa potreby
zahŕňa vnútroštátne, regionálne a miestne orgány, ostatné
zainteresované subjekty, občiansku spoločnosť, sociálnych
partnerov a ďalších neštátnych účastníkov podieľajúcich sa
na príprave, realizácii a monitorovaní podpory Únie.
3.
Podpora Únie na základe tohto nariadenia je
v zásade spolufinancovaná partnerskými krajinami prostredníctvom verejných
fondov, príspevkov od príjemcov a z iných zdrojov. Rovnaká zásada sa
vzťahuje aj na spoluprácu s Ruskou federáciou, predovšetkým
pokiaľ ide o programy uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c). Od požiadaviek na
spolufinancovanie možno upustiť v riadne odôvodnených prípadoch a v
prípadoch, ak je to potrebné na podporu rozvoja občianskej
spoločnosti a neštátnych účastníkov bez toho, aby to ovplyvnilo
súlade s ostatnými podmienkami stanovenými v nariadení o rozpočtových
pravidlách.
Článok 5
Súlad a koordinácia poskytovateľov pomoci
1.
Pri realizácii tohto nariadenia sa zabezpečí
súlad s ostatnými oblasťami vonkajšej činnosti Únie, ako aj
s ostatnými relevantnými politikami Únie. V tejto súvislosti sú
opatrenia financované na základe tohto nariadenia, vrátane opatrení riadených
Európskou investičnou bankou (EIB), založené na koordinácii politických
dokumentov uvedených v článku 3 ods. 1 a 2, ako aj na osobitných
záujmoch Únie, jej politických prioritách a stratégiách. Takéto opatrenia rešpektujú záväzky
vyplývajúce z viacstranných dohôd a medzinárodných dohovorov, ktorých
sú Únia a partnerské krajiny zmluvnými stranami.
2.
Komisia, členské
štáty a Európska investičná banka zabezpečia súlad medzi
podporou poskytovanou na základe tohto nariadenia a ostatnými programami
podpory poskytovanými Úniou, členskými štátmi a Európskou
investičnou bankou.
3.
Únia
a členské štáty koordinujú svoje príslušné programy podpory
s cieľom zvyšovať efektívnosť a účinnosť
poskytovania podpory a politického dialógu v súlade so stanovenými
zásadami pre posilňovanie operačnej koordinácie v oblasti
vonkajšej pomoci, ako aj v záujme zosúladenia politík a postupov. Koordinácia zahŕňa pravidelné konzultácie
a častú výmenu príslušných informácií počas jednotlivých fáz
cyklu poskytovania podpory, predovšetkým na úrovni dotknutých oblastí,
a jej výsledkom môže byť spoločné programovanie, delegovaná
spolupráca a/alebo dohody o presune.
4.
Únia spolu s členskými štátmi prijme
opatrenia potrebné na zabezpečenie správnej koordinácie a spolupráce
s viacstrannými a regionálnymi organizáciami a subjektmi vrátane
európskych finančných inštitúcií, medzinárodných finančných
inštitúcií, agentúr, fondov a programov Organizácie Spojených národov,
súkromných a politických nadácií a poskytovateľov pomoci mimo
Európskej únie.

HLAVA II. INDIKATÍVNE PROGRAMOVANIE
A PRIDEĽOVANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV
Článok 6
Typy programov
1.
Podpora Únie na základe tohto nariadenia sa
programuje prostredníctvom:
a)      dvojstranných programov, ktoré sa
vzťahujú na podporu jednej partnerskej krajiny;
b)      mnohonárodných programov, ktoré riešia
úlohy spoločné pre všetky partnerské krajiny alebo pre niekoľko
partnerských krajín, a programov regionálnej a subregionálnej
spolupráce medzi dvoma alebo viacerými partnerskými krajinami, ktoré môžu
zahŕňať aj spoluprácu s Ruskou federáciou;
c)      programov cezhraničnej spolupráce,
ktorých predmetom je spolupráca medzi jedným alebo viacerými
členskými štátmi na jednej strane a jednou alebo viacerými
partnerskými krajinami a/alebo Ruskou federáciou na strane druhej, pričom
sa realizujú pozdĺž spoločnej časti vonkajších hraníc EÚ.
2.
Podpora Únie na základe tohto nariadenia sa
realizuje v súlade so spoločným vykonávacím nariadením.
Článok 7
Programovanie a indikatívne prideľovanie finančných prostriedkov
pre indikatívne programy krajiny alebo viacerých krajín
1.
Pre krajiny, v prípade ktorých existujú
dokumenty uvedené v článku 3 ods. 2, sa v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho
nariadenia prijme komplexný viacročný jednotný rámec podpory.
Prostredníctvom jednotného rámca podpory sa vyhodnotí pokrok dosiahnutý
oproti politickému rámcu a stanovia sa priority pre podporu Únie,
predovšetkým priority vybrané z tých, ktoré obsahovali dokumenty uvedené
v článku 3 ods. 2 a stratégie a plány partnerských krajín
a v prípade ktorých sa regulárnym posúdením Únie dokázala potreba
podpory. Okrem toho určí aj indikatívnu úroveň financovania. Obdobie
platnosti jednotného rámca podpory zodpovedá obdobiu platnosti príslušného
dokumentu uvedeného v článku 3 ods. 2.
2.
Pre krajiny, v prípade ktorých dokumenty
uvedené v článku 3 ods. 2 neexistujú, sa v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho
nariadenia prijme komplexný programovací dokument vrátane stratégie
a viacročného indikatívneho programu. Tento
dokument určí stratégiu reakcie Únie na základe analýzy situácie
príslušnej krajiny a jej vzťahov s Úniou, stratégiu a plány
partnerských krajín, priority pre podporu Únie a indikatívnu úroveň
financovania rozdeleného podľa priorít. Má
zodpovedajúce viacročné trvanie.
3.
V prípade mnohonárodných programov sa v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3
spoločného vykonávacieho nariadenia prijme komplexný programovací dokument
vrátane stratégie a viacročného indikatívneho programu. Programovací dokument vymedzuje priority pre
podporu Únie vo vzťahu k regiónu alebo subregiónu a indikatívnu
úroveň financovania rozdeleného podľa priorít. Má zodpovedajúce viacročné trvanie.
4.
Dokumenty jednotného rámca podpory uvedené
v odseku 1 sa preskúmajú podľa potreby a môžu byť predmetom
revízie v súlade s postupom preskúmania stanoveným v článku 15
ods. 3 spoločného vykonávacieho nariadenia. Programovacie dokumenty
uvedené v odsekoch 2 a 3 podliehajú strednodobému preskúmaniu alebo
preskúmaniu podľa potreby a môžu sa revidovať v súlade so
spomínaným postupom.
5.
Prideľované finančné prostriedky pre
národné a mnohonárodné programy sa určujú pomocou transparentných
a objektívnych kritérií vyjadrujúcich zásadu diferenciácie uvedenú
v článku 4 ods. 1.
6.
Ak je potrebné vykonať viac účinných
opatrení na spoločný prospech Únie a partnerských krajín
v takých oblastiach, ako je nadnárodná spolupráca a vzájomné
prepojenia, financovanie na základe tohto nariadenia sa môže spojiť
s financovaním, na ktoré sa vzťahujú iné relevantné právne predpisy
Únie, ktorými sa zriaďujú finančné nástroje. V takom prípade
Komisia rozhodne o tom, ktorý samostatný súbor predpisov by sa mal
uplatňovať na realizáciu opatrení.
7.
Procesu programovania sa zúčastňujú
členské štáty a ďalší poskytovatelia pomoci, ktorí sa zaviazali
spoločne plánovať svoju podporu s EÚ. Programovacie dokumenty sa
prípadne môžu vzťahovať aj na ich príspevky.
8.
Ak sa členské štáty a ďalší
poskytovatelia pomoci zaviažu spoločne plánovať svoju podporu,
spoločný viacročný programovací dokument môže nahradiť jednotný
rámec podpory uvedený v odseku 1 a programovacie dokumenty uvedené
s odsekoch 2 a 3 za podmienky, že zodpovedá požiadavkám stanoveným
v týchto ustanoveniach.
9.
V prípade krízy alebo ohrozenia demokracie,
právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd alebo
v prípade prírodnej katastrofy či katastrofy spôsobenej ľudskou
činnosťou, sa môže uskutočniť ad hoc preskúmanie
programovacích dokumentov. Takéto núdzové preskúmanie zabezpečí zachovanie
súdržnosti medzi podporou Únie poskytovanou na základe tohto nariadenia
a podporou poskytovanou na základe iných finančných nástrojov Únie.
Núdzové preskúmanie môže viesť k prijatiu zrevidovaných programovacích
dokumentov. V takom prípade Komisia pošle zrevidované programovacie
dokumenty v priebehu jedného mesiaca od ich prijatia Európskemu parlamentu
a Rade na informačné účely.

Hlava III. CEZHRANIČNÁ SPOLUPRÁCA
Článok 8
Geografická oprávnenosť
1.
Programy cezhraničnej spolupráce uvedené
v článku 6 ods. 1 písm. c) sa môžu ustanoviť:
(a)
pre pozemné hranice, pričom sa vzťahujú
na územné jednotky v rámci úrovne NUTS 3 alebo im rovnocenné, ktoré
sa nachádzajú pozdĺž pozemných hraníc medzi členskými štátmi
a partnerskými krajinami a/alebo Ruskou federáciou;
(b)
pre morské hranice, pričom sa
vzťahujú na územné jednotky v rámci úrovne NUTS 3 alebo im
rovnocenné, ktoré sa nachádzajú pozdĺž morských hraníc medzi
členskými štátmi a partnerskými krajinami a/alebo Ruskou federáciou
a sú vzdialené od seba maximálne 150 km, a to bez toho, aby boli
dotknuté prípadné úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti
a kontinuity spolupráce;
(c)
v okolí morského dna, pričom sa
vzťahujú na pobrežné územné jednotky v rámci úrovne NUTS 2 alebo im
rovnocenné, ktoré sa nachádzajú popri morskom dne spoločnom pre
členské štáty a partnerské krajiny a/alebo Ruskú federáciu.
2.
S cieľom zabezpečiť
pokračovanie prebiehajúcej spolupráce a v iných odôvodnených prípadoch sa
územným jednotkám, ktoré susedia s jednotkami uvedenými v odseku 1,
môže umožniť účasť na programoch cezhraničnej spolupráce.
3.
V riadne odôvodnených prípadoch sa môžu na
programoch podieľať aj významné spoločenské, hospodárske
a kultúrne strediská, ktoré sa nenachádzajú v rámci oprávnených
územných jednotiek, avšak za podmienky, že takáto ich účasť prispieva
k cieľom stanoveným v programovacom dokumente.
4.
Ak sa stanovia programy podľa odseku 1 písm.
b), Európska komisia môže po dohode s partnermi navrhnúť, aby sa
geografická oprávnenosť rozšírila na celú územnú jednotku úrovne NUTS 2,
na ktorej území sa nachádza územná jednotka úrovne NUTS 3.
Článok 9
Programovanie a prideľovanie finančných prostriedkov pre
cezhraničnú spoluprácu
1.
Programovací dokument sa pripravuje na účely
vymedzenia:
a)       strategických cieľov sledovaných
cezhraničnou spoluprácou;
b)       zoznamu spoločných operačných
programov, ktoré sa majú ustanoviť;
c)       indikatívneho rozdelenia zdrojov medzi
programy týkajúce sa pozemných a morských hraníc podľa článku 8
ods. 1 písm. a) a b) a programy týkajúce sa mora podľa
článku 8 ods. 1 písm. c);
d)       indikatívnych viacročných
pridelených rozpočtových prostriedkov pre jednotlivé spoločné
operačné programy;
e)       územných jednotiek oprávnených
podieľať sa na jednotlivých spoločných operačných
programoch a regiónov a stredísk uvedených v článku 8 ods.
2, 3 a 4;
f)        indikatívnych pridelených
rozpočtových prostriedkov na prípadnú podporu horizontálnych činností
budovania kapacít, tvorby sietí a výmeny skúseností medzi programami;
g)       príspevkov do nadnárodných programov
ustanovených na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. […] z […] o osobitných ustanoveniach pre podporu čerpanú
z Európskeho fondu regionálneho rozvoja na účely dosiahnutia
cieľa európskej územnej spolupráce[17],
na ktorých sa podieľajú partnerské krajiny a/alebo Ruská federácia.
Programovací dokument sa vzťahuje na obdobie
siedmich rokov a prijíma ho Komisia v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho
nariadenia. Vzťahuje sa naň strednodobé preskúmanie alebo preskúmanie
podľa potreby a môže byť revidovaný v súlade
s rovnakým postupom stanoveným v uvedenom článku.
2.
Spoločné operačné programy spolufinancuje
Európsky fond regionálneho rozvoja. Celková suma príspevku z Európskeho
fondu regionálneho rozvoja sa určuje podľa článku 4 ods. 4
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […] z […]
o osobitných ustanoveniach pre podporu čerpanú z Európskeho fondu
regionálneho rozvoja na účely dosiahnutia cieľa európskej územnej
spolupráce[18].
Ustanovenia tohto nariadenia sa vzťahujú aj na využívanie tohto príspevku.
3.
Z nástroja predvstupovej pomoci možno
spolufinancovať spoločné operačné programy, na ktorých sa
podieľajú krajiny oprávnené podľa tohto nástroja. Využívanie tohto
spolufinancovania sa riadi ustanoveniami tohto nariadenia.
4.
Indikatívne prideľovanie rozpočtových
prostriedkov spoločným operačným programom je založené predovšetkým
na počte obyvateľov oprávnených oblastí. Pri určovaní
indikatívne pridelených rozpočtových prostriedkov sa môžu vykonať
úpravy vyjadrujúce potrebu dosiahnutia rovnováhy medzi príspevkami
z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a príspevkami poskytovanými
z rozpočtu tohto nástroja, ako aj iné faktory ovplyvňujúce
intenzitu spolupráce, napríklad osobitné charakteristiky pohraničných
oblastí a ich schopnosť spravovať a absorbovať podporu
Únie.
Článok 10
Spoločné operačné programy
1.
Cezhraničná spolupráca sa realizuje
v rámci viacročných spoločných operačných programov
týkajúcich sa spolupráce na hraniciach alebo skupine hraníc a obsahujúcich
viacročné opatrenia, ktoré sledujú konzistentný súbor priorít a ktoré
sa môžu vykonávať s podporou Únie. Spoločné operačné
programy vychádzajú z programovacích dokumentov uvedených
v článku 9. Obsahujú súhrnný opis systémov riadenia a kontroly,
ktoré sa vzťahujú na prvky uvedené v článku 11 ods. 2
a článku 12 ods. 2.
2.
Spoločné operačné programy pre pozemné
hranice a morské hranice sa stanovia pre každú hranicu na príslušnej
územnej úrovni a zahŕňajú oprávnené územné jednotky, ktoré
patria do jedného alebo viacerých členských štátov a do jednej
partnerskej krajiny a/alebo Ruskej federácie.
3.
Spoločné operačné programy pre morskú
hladinu sú multilaterálne, ustanovené na primeranej územnej úrovni a
zahŕňajú oprávnené územné jednotky pozdĺž spoločného
morského dna, o ktoré sa delí niekoľko zúčastnených krajín vrátane
aspoň jedného členského štátu a jednej partnerskej krajiny a/alebo
Ruskej federácie. Môžu medzi ne patriť bilaterálne činnosti na
podporu spolupráce medzi jedným členským štátom a jednou partnerskou
krajinou a/alebo Ruskou federáciou.
4.
Do jedného roku po schválení programovacích
dokumentov uvedených v článku 9 zúčastnené krajiny spoločne
odovzdajú Komisii návrhy spoločných operačných programov. Komisia
prijme jednotlivé spoločné operačné programy po zhodnotení ich súladu
s týmto nariadením, programovacím dokumentom a vykonávacími pravidlami.
5.
Regióny v iných krajinách, ako sú partnerské
krajiny, Ruská federácia alebo členské štáty, ktoré sú pripojené
k oprávneným regiónom podľa článku 8 ods. 1 písm. a) a b),
alebo ktoré zdieľajú spoločné morské dno, pre ktoré bol ustanovený
spoločný operačný program, môžu podliehať spoločnému
operačnému programu a využívať podporu Únie za podmienok
stanovených v programovacom dokumente uvedenom v článku 9.
6.
Komisia a zúčastnené krajiny prijmú
primerané opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa programy týkajúce sa
morského dna ustanovené na základe tohto nariadenia, programy nadnárodnej
spolupráce ustanovené na základe nariadenia (EÚ) č. [….] a programy
s čiastočne sa prekrývajúcim geografickým pokrytím v plnej
miere dopĺňali a vzájomne sa podporovali.
7.
Spoločné operačné programy môžu byť
podrobené revízii z iniciatívy zúčastnených krajín alebo Komisie,
a to z dôvodu:
-        zmien v prioritách spolupráce,
sociálno-ekonomických zmien,
-        výsledkov realizácie príslušných
opatrení a výsledkov monitorovacieho a hodnotiaceho postupu,
-        potreby upraviť sumy dostupných
finančných prostriedkov a prerozdeliť ich.
8.
Po prijatí
spoločných operačných programov Komisia uzatvorí s partnerskými
krajinami a/alebo Ruskou federáciou dohodu o financovaní. Dohoda o financovaní obsahuje právne ustanovenia
potrebné pre vykonávanie spoločného operačného programu a môže
byť podpísaná aj inými zúčastnenými krajinami a riadiacim
orgánom uvedeným v článku 12 ods. 2 písm. c).
V prípade potreby sa medzi zúčastnenými
krajinami a riadiacim orgánom uzatvorí memorandum o porozumení,
v ktorom sa určia špecifické finančné povinnosti krajín.
9.
Spoločný operačný program týkajúci sa
viac ako jednej partnerskej krajiny sa ustanoví vtedy, keď dohodu o
financovaní podpíše aspoň jedna partnerská krajina. Ďalšie partnerské
krajiny, na ktoré sa vzťahuje ustanovený program, sa môžu kedykoľvek
pripojiť k programu podpísaním dohody o financovaní.
10.
Ak sa zúčastnená krajina zaviaže
spolufinancovať program, spoločný operačný program
jednoznačne stanoví mechanizmy poskytovania, použitia a monitorovania
spolufinancovania. Súvisiacu dohodu o financovaní podpíšu
všetky zúčastnené krajiny.
11.
Spoločné operačné programy môžu
zabezpečovať finančné príspevky aj z iných nástrojov alebo
pre iné nástroje, s ktorými by sa mohli skombinovať granty na základe
pravidiel týchto nástrojov, avšak za podmienky, že sa tým prispeje
k dosiahnutiu priorít programov.
12.
Zúčastnené krajiny na základe zásady
partnerstva spoločne vyberú akcie na podporu Únie, ktoré sú v súlade
s prioritami a opatreniami spoločného operačného programu.
13.
V osobitných
a riadne odôvodnených prípadoch, keď:
a) nemožno predložiť spoločný
operačný program pre problémy vo vzťahoch medzi zúčastnenými
krajinami alebo medzi Európskou úniou a partnerskou krajinou;
alebo
b) najneskôr 30. júna 2017 zúčastnené krajiny
nepredložia Komisii spoločný operačný program;
alebo
c) žiadna z partnerských krajín, na ktoré sa
program vzťahuje, nepodpíše príslušnú dohodu o financovaní do konca roka
nasledujúceho po prijatí programu,
Komisia po konzultácii s dotknutým
členským štátom, resp. štátmi prijme kroky potrebné na to, aby dotknutému
členskému štátu, resp. štátom umožnila využívať príspevok z
Európskeho fondu regionálneho rozvoja na spoločný operačný program
podľa článku 4 ods. 7 a 8 nariadenia (ES) č. [...].
14.
Rozpočtové záväzky pre akcie alebo programy
cezhraničnej spolupráce trvajúce viac ako jeden finančný rok sa môžu
rozdeliť na viac ročných splátok počas niekoľkých rokov.
Článok 11
Riadenie spoločných operačných programov
1.
Spoločné operačné programy sa v zásade
realizujú na základe zdieľaného hospodárenia s členskými štátmi.
Zúčastnené krajiny môžu navrhnúť realizáciu programov aj v nepriamom
hospodárení prostredníctvom subjektu uvedeného v nariadení o
rozpočtových pravidlách a v súlade s vykonávacím predpismi uvedenými v
článku 12 ods. 2.
2.
Komisia sa na základe dostupných informácií
ubezpečí, či členský štát v prípade zdieľaného
hospodárenia alebo partnerská krajina či medzinárodná organizácia
v prípade nepriameho hospodárenia ustanovili a prevádzkujú systémy
riadenia a kontroly, ktoré vyhovujú nariadeniu o rozpočtových
pravidlách, tomuto nariadeniu a jeho vykonávacím predpisom uvedeným
v článku 12 ods. 2.
Členské štáty, partnerské krajiny
a dotknuté medzinárodné organizácie zabezpečia účinné fungovanie
svojho systému riadenia a kontroly, zákonnosť a regulárnosť
súvisiacich transakcií a rešpektovanie zásady správneho finančného
hospodárenia. Sú zodpovedné za riadenie a kontrolu programov.
Komisia môže od členského štátu, partnerskej
krajiny alebo dotknutej medzinárodnej organizácie požadovať, aby
preskúmali sťažnosť predloženú Komisii v súvislosti
s výberom alebo realizáciou operácií podporovaných na základe tejto hlavy
alebo v súvislosti s fungovaním systému riadenia a kontroly.
3.
Aby bolo možné primerane pripraviť
spoločné operačné programy na realizáciu, výdavky vynaložené po
predložení spoločných operačných programov Komisii budú oprávnené
najskôr od 1. januára 2014.
4.
Ak je oprávnenosť obmedzená v súlade
s článkom 8 ods. 7 spoločného vykonávacieho nariadenia, subjekt
uvedený v odseku 1, ktorý môže vydať výzvu na predkladanie návrhov
a vyhlásiť verejnú súťaž, má v takom prípade právo
akceptovať ako oprávnených uchádzačov, žiadateľov a kandidátov
z neoprávnených krajín alebo tovar neoprávneného pôvodu v súlade
s článkom 9 ods. 3 spoločného vykonávacieho nariadenia.
Článok 12
Vykonávacie predpisy pre cezhraničnú spoluprácu
1.
Vykonávacie predpisy stanovujúce osobitné
ustanovenia pre vykonávanie tejto hlavy budú prijaté prostredníctvom
delegovaného aktu v súlade s článkom 14.
2.
Medzi oblasti, na
ktoré sa vzťahujú vykonávacie predpisy, patria ustanovenia o:
(a)
miere a metódach spolufinancovania;
(b)
príprave, zmenách a ukončovaní
spoločných operačných programov;
(c)
úlohe a fungovaní programových štruktúr:
spoločný monitorovací výbor, riadiaci orgán a jeho spoločný
technický sekretariát, spoločné výberové komisie vrátane ich právneho
postavenia, účinnej identifikácie, spoľahlivosti
a zodpovednosti, opis systémov riadenia a kontroly a podmienky
technického riadenia podpory Únie a finančného hospodárenia
s ňou vrátane oprávnenosti výdavkov;
(d)
postupy vymáhania; monitorovanie a hodnotenie;
(e)
činnosti súvisiace so
zviditeľňovaním a informáciami;
(f)
zdieľané a nepriame hospodárenie
podľa článku 6 ods. 2 spoločného vykonávacieho nariadenia.

Hlava IV. ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 13
Aktualizácia prílohy
Zoznam prijímajúcich krajín uvedený
v prílohe k tomuto nariadeniu sa môže aktualizovať na základe
politických rozhodnutí prijatých Radou vo veci rozsahu pôsobnosti susedskej
politiky. Zmena a doplnenie prílohy sa prijme delegovaným aktom v súlade
s článkom 14.
Článok 14
Vykonávanie delegovanej právomoci
1.
Delegovanie právomoci uvedené v článkoch
12 a 13 sa udeľuje na obdobie účinnosti tohto nariadenia.
2.
Delegovanie právomoci môže Európsky parlament alebo
Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje
delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Takéto rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo v neskorší deň uvedený v tomto
rozhodnutí. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už
nadobudli účinnosť.
3.
Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
4.
Prijatý delegovaný akt nadobudne účinnosť
iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku
v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada
informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predlžuje o 2 mesiace.
Článok 15
Výbor
Komisii pomáha Výbor pre nástroj európskeho
susedstva. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č.
182/2011.
Článok 16
Účasť tretej krajiny neuvedenej v prílohe
1.
Za riadne odôvodnených okolností a na
účely zabezpečenia súdržnosti a účinnosti financovania Únie
alebo posilnenia regionálnej a transregionálnej spolupráce môže Komisia
rozhodnúť o rozšírení oprávnenosti akcií na krajiny, územia
a regióny, ktoré by v opačnom prípade neboli oprávnené na
prijatie financovania. Bez ohľadu na ustanovenia článku 8 ods. 1
spoločného vykonávacieho nariadenia sa tak môžu fyzické a právnické
osoby z dotknutých krajín, území a regiónov podieľať na
postupoch vykonávania týchto akcií.
2.
Programovacie dokumenty uvedené v článku
7 môžu obsahovať ustanovenie pre takúto možnosť.
Článok 17
Pozastavenie
podpory Únie
Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o
pozastavení pomoci v dohodách o partnerstve a spolupráci a v dohodách o
pridružení s partnerskými krajinami a regiónmi, môže Únia v prípade, že
partnerská krajina nedodržiava zásady demokracie a právneho štátu alebo
nerešpektovala ľudské práva a základné slobody, vyzvať dotknutú
krajinu na konzultácie s cieľom nájsť riešenie prijateľné
pre obidve strany, s výnimkou mimoriadne naliehavých prípadov. Ak konzultácie s
dotknutou krajinou nevedú k riešeniu prijateľnému pre obidve strany, ak sú
konzultácie zamietnuté alebo v mimoriadne naliehavých prípadoch Rada môže
prijať vhodné opatrenia v súlade s článkom 215 ods. 1 Zmluvy o
fungovaní Európskej únie, ktoré môžu zahŕňať úplné alebo
čiastočné pozastavenie podpory Únie.
Článok 18
Finančná referenčná suma
1.
Finančné krytie, ktoré je k dispozícii na
vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020, predstavuje
18 182 300 000 EUR (v bežných cenách). Až do 5 %
finančného krytia sa pridelí na programy sa cezhraničnej spolupráce,
ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 1 písm. c).
2.
Ročné rozpočtové prostriedky
povoľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca.
3.
Ako sa uvádza v článku 13, ods. 2 nariadenia o
programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom podporiť medzinárodný
rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych vonkajších nástrojov (nástroj
rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej
pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) vyčlení indikatívna
suma 1 812 100 000 EUR na akcie mobility v oblasti vzdelávania
vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a na spoluprácu a politický dialóg
s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto
finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia nariadenia
o programe „Erasmus pre všetkých“.
Financovanie sa sprístupní formou 2 viacročných
príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto
financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom programovaní
týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami
príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade
závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v
súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov.
Článok 19
Európska služba pre vonkajšiu činnosť
Toto nariadenie sa uplatňuje
v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) č. 2010/427/EÚ
o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu
činnosť.
Článok 20
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli,
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA
Partnerské krajiny uvedené v článku 1
Alžírsko
Arménsko
Azerbajdžan
Bielorusko
Egypt
Gruzínsko
Izrael
Jordánsko
Libanon
Líbya
Moldavská republika
Maroko
okupované územie Palestíny (oPt)
Sýria
Tunisko
Ukrajina
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁSTROJ EURÓPSKEHO SUSEDSTVA
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systém
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
              2.4.    Odhad
nákladov a prínosov kontrol
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
3.2.5. Účasť tretích strán na
financovaní
              3.3.    Odhadovaný
vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1         Názov návrhu/iniciatívy
 Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva (ENI)
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[19]
Hlava 19: Vonkajšie
vzťahy
Činnosť 19 08: Nástroj európskej susedskej politiky a vzťahy s Ruskom
Názov tejto rozpočtovej kapitoly 19 08
zodpovedá súčasnej štruktúre finančných nástrojov na roky 2007 –
2013. Navrhuje sa ponechať tú istú činnosť 19 08, ale
zmeniť názov tejto kapitoly na obdobie rokov 2014 – 2020 takto:
19 08 : Nástroj
európskeho susedstva
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie.
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie,
ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[20]
¨Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Európa vo svete: zvyšovať našu váhu na
globálnej scéne
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Cieľom
európskej susedskej politiky je ustanovenie priestoru prosperity a dobrého
susedstva na hraniciach EÚ, predovšetkým prostredníctvom intenzívnejšieho
politického združovania, hospodárskej integrácie a úzkej spolupráce
v mnohých sektoroch. V období rokov 2014 – 2020 bude EÚ ďalej
podporovať tieto ciele prostredníctvom cieleného finančného nástroja,
nástroja európskeho susedstva, ktorý nahradí nástroj európskeho susedstva
a partnerstva ustanovený v roku 2006. Nástroj európskeho susedstva
zabezpečí pre partnerov hromadné financovanie z rozpočtu EÚ.
Podpora
Spoločenstva na základe tohto nariadenia bude stimulovať užšiu
politickú spoluprácu a postupnú hospodársku integráciu medzi Európskou
úniou a partnerskými krajinami a predovšetkým plnenie dohôd
o partnerstve a spolupráci, dohôd o pridružení alebo iných
existujúcich a budúcich dohôd, ako aj spoločne dohodnutých
akčných plánov.
Podpora Únie
by sa mala zameriavať predovšetkým na tieto oblasti:
a) podpora
ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu a zásad
rovnoprávnosti, ustanovenie hlbokej a trvalo udržateľnej demokracie,
podpora dobrej správy vecí verejných a rozvoja prosperujúcej
občianskej spoločnosti vrátane sociálnych partnerov;
b) dosiahnutie
postupnej integrácie do vnútorného trhu Únie a rozšírenej odvetvovej
a medziodvetvovej spolupráce, a to aj prostredníctvom legislatívnej
aproximácie a regulačnej konvergencie vo vzťahu k Únii
a ďalších dôležitých medzinárodných noriem v súvislosti
s budovaním inštitúcií a investíciami, predovšetkým v otázke
vzájomných prepojení;
c) vytváranie
podmienok pre správne riadenú mobilitu ľudí a podporu
medziľudských kontaktov;
d) trvalo
udržateľný a inkluzívny rozvoj vo všetkých aspektoch,
odstraňovanie chudoby, vytváranie pracovných miest, okrem iného
prostredníctvom rozvoja súkromného sektora; podpora vnútornej hospodárskej,
sociálnej a územnej súdržnosti, rozvoj vidieka, opatrenia v oblasti
zmeny klímy a odolnosť voči katastrofám;
e) budovanie
dôveryhodnosti a ďalšie opatrenia prispievajúce
k bezpečnosti, predchádzanie konfliktom a ich riešenie;
f)
subregionálna, regionálna a celosusedská spolupráca, ako aj
cezhraničná spolupráca.
Podpora Únie
sa môže využívať aj v iných oblastiach, ak je to v súlade
s celkovými cieľmi európskej susedskej politiky.
Príslušné
činnosti) v rámci ABM/ABB
Názov
činnosti 19.08 sa zmení takto: Nástroj európskeho susedstva
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte,
aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Súvislosti
Článok 8
Zmluvy o Európskej únii a nová predstava ESP o užšom,
demokratickom, prosperujúcom a stabilnom susedstve s jednotlivými
partnerskými krajinami využívajúcimi výhody na mieru prispôsobeného
a diferencovaného prístupu si vyžadujú prispôsobenie budúceho
finančného nástroja susedstva zvýšenej úrovni ambícií obnovenej ESP. Tým
skôr, že realizácia takejto predstavy nie je bez úloh pre partnerov, ktorí
musia uskutočniť náročné a nákladné reformy predtým, než sa
výhody prejavia v plnej miere.
Budúci nástroj
európskeho susedstva by mal byť predovšetkým zameraný na dosahovanie
hlavných cieľov novej predstavy ESP a na riešenie osobitných
problémov a úskalí zistených v minulosti.
Oznámenie o
„Novej reakcii na meniace sa susedstvo“ ďalej rozvíja prístupy vo
vzťahu východnej Európe a južnému Kaukazu na základe pokračujúcej
realizácie Východného partnerstva a vo vzťahu k južnému Stredozemiu
v kontexte nového „Partnerstva pre demokraciu a spoločnú prosperitu“.
EÚ sa
prostredníctvom ponuky „Partnerstva pre demokraciu a spoločnú prosperitu“
usiluje podporovať demokratickú transformáciu iniciovanú v Egypte
a Tunisku, ktorá sa môže rozšíriť aj do ďalších krajín južného
Stredozemia.
Na základe
strategického preskúmania európskej susedskej politiky (ESP) vykonaného minulý
rok sa určili oblasti, v ktorých je možné politiku značne
posilniť. Vo svetle transformačného procesu prebiehajúceho v južnom
Stredozemí a veľkých ambícií, ktoré vyjadrili ľudia týchto krajín
smerom k politickej a hospodárskej zmene, sa podpora EÚ javí ešte
podstatnejšia než v minulosti a tieto zmeny poukazujú na oblasti, v ktorých sa
EÚ a partnerské krajiny môžu zlepšiť. Rovnako si EÚ ponecháva záväzok
trvalej podpory demokratizácie a reformných procesov v celom susedstve,
východnom aj južnom.
1.4.4.   Ukazovatele
výsledkov a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Toto
nariadenie stanovuje podstatné prvky a základ pre opatrenia EÚ. Presné
činnosti sú vymedzené prostredníctvom viacročného programovania
a ročných akčných programov podrobne uvádzajúcich činnosti,
ktoré má EÚ vykonať vrátane očakávaných výsledkov a vplyvu sledovaného
príslušnými činnosťami. Zároveň sa stanovia podrobné ukazovatele
na sledovanie realizácie návrhu, aby bolo možné dôsledne hodnotiť pokrok
v dosahovaní politických cieľov so zreteľom na špecifiká
príslušného opatrenia. Tieto ukazovatele sa uvádzajú podľa potreby vo
výročnej správe o dosiahnutom pokroku v realizácii akčných
plánov ESP, v štatistických údajoch a/alebo hodnoteniach nezávislých
orgánov takto:
a)         Väčší
súlad s ľudskými právami a demokratickými štandardmi sa bude
hodnotiť pomocou údajov a štatistiky, ktoré poskytnú mimovládne
organizácie, OSN a regionálne orgány v týchto oblastiach: sloboda
združovania, prejavu a zhromažďovania, slobodná tlač
a slobodné médiá; primerane monitorované demokratické a dôveryhodné
voľby; úroveň korupcie; nezávislejšie a efektívnejšie súdnictvo;
lepší demokratický dohľad nad bezpečnostným sektorom. Pripomína sa,
že v súvislosti s otázkami ľudských práv nie sú k dispozícii
žiadne oficiálne ukazovatele. „Hodnotiace stupne“ vypracované návštevníkom
organizácie však pomáhajú dospieť k použiteľnému posúdeniu situácie,
pričom lepší hodnotiaci stupeň (z roka na rok) je väčšinou
spojený s pokrokom v konkrétnej oblasti;
b)         Zvýšená
integrácia na vnútornom trhu EÚ sa okrem iného hodnotí pomocou odchýlky
obchodných tokov vo vzťahu k základným údajom v roku n=0 (údaje
Eurostatu); pomocou pokroku v regulačnej aproximácii s normami
a štandardmi EÚ hodnotenými vo vzťahu k dostupným základným
údajom v roku „n=0“ a veľmi všeobecne pomocou počtu krajín,
ktoré podpísali rozsiahlu a komplexnú dohodu o voľnom obchode
(DCFTA);
c)         Zvýšená
mobilita spojená s lepším riadením hraníc a migrácie, pokrok v
nadväzovaní partnerstiev v rámci mobility a dohody o zjednodušení
a liberalizácii vízového režimu sa budú hodnotiť pomocou dostupných
štatistických údajov (Eurostat a/alebo iné spoľahlivé inštitúcie),
posudzovania tokov cestovného ruchu, migračných tokov,
akademických/študentských tokov v roku „n“ a ich porovnaním so
základnými údajmi v roku „n=0“;
d)         Znižovanie
vnútorných hospodárskych disproporcií; zvýšená miera zamestnanosti, rozvoj MSP:
politika, právne predpisy; posilnené odborné vzdelávanie a školenia;
životná úroveň poľnohospodárskych spoločenstiev a zvýšená
bezpečnosť potravín sa budú hodnotiť pomocou údajov
pochádzajúcich od Eurostatu, OECD, Svetovej banky, UNDP
a z oficiálnych štatistík. Budú zahŕňať pravidelne
aktualizované údaje o zamestnanosti (počty, sektory, vek, pohlavie),
počty MSP (zakladanie/rušenie MSP), čísla z oblasti vzdelávania,
rozloženie bohatstva a porovnanie týchto údajov so základnými údajmi
v roku „n=0“. Mimoriadna pozornosť sa v tejto súvislosti venuje
hodnoteniu Giniho koeficientu (na posúdenie poklesu alebo nárastu rozdielov
v príjmoch);
e)         Budovanie
rastúcej dôveryhodnosti v konfliktných oblastiach; pokrok v riešení
existujúcich konfliktov sa hodnotí pomocou prvkov uvádzaných v správach
o dosiahnutom pokroku;
f)          Zintenzívnená
spolupráca medzi partnerskými krajinami pozdĺž pohraničných regiónov,
rozšírený regionálny dialóg, počet kooperačných odpovedí na regionálne
úlohy v rozličných oblastiach, počet spoločných stanovísk
a spoločných činností; sociálny a hospodársky rozvoj
v pohraničných oblastiach.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Požiadavky, ktoré sa majú
splniť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Vízie
politiky a strednodobé ciele
Dlhodobou víziou
ESP je susedstvo, v rámci ktorého každá partnerská krajina rozvíja svoje
prepojenie s EÚ do takej miery, pokiaľ siahajú jej vlastné ambície,
potreby a možnosti. Z politického hľadiska to zahŕňa ponuku
užšej spolupráce s EÚ vrátane vyššieho počtu spoločných iniciatív
týkajúcich sa globálnych otázok spoločného záujmu na medzinárodných
fórach. V oblasti hospodárstva je EÚ tiež naklonená užšej integrácii vedúcej k
postupnej hospodárskej integrácii do vnútorného trhu EÚ. Podporuje aj
zrýchlenie inkluzívneho a trvalo udržateľného rastu u našich susedov,
čo by im malo pomôcť stať sa konkurencieschopnejšími,
energeticky efektívnejšími, vytvárať dôstojné pracovné miesta,
dosiahnuť miléniové rozvojové ciele a realizovať stratégiu rozvoja
nízkouhlíkových technológií s cieľom prispievať svojím podielom k
boju proti zmene klímy. EÚ by mala mobilizovať celé spektrum svojich
politík podľa vzájomných potrieb a záujmov a záväzkov každej krajiny
v oblasti reforiem a demokratizácie.
Cieľom je posilniť vzájomný záväzok v prospech politického a
hospodárskeho blahobytu našich občanov, európskych aj susedných krajín,
ktorý predstavuje najlepšiu záruku spoločnej stability a prosperity.
Takáto vízia sa nezaobíde bez výziev. Partnerské krajiny budú musieť do
potrebných reforiem investovať značné prostriedky a úsilie ešte
predtým, než sa dostavia prvé pozitívne výsledky. Zo strany EÚ je dôležité
neohroziť hladký chod vnútorného trhu a zabezpečiť, aby mobilita
prebiehala v bezpečnom prostredí.
V priebehu
nasledujúcich rokov môžu partnerské krajiny vykonávajúce rozhodné kroky k
politickým a hospodárskym reformám očakávať uzatvorenie dohody
o pridružení v rámci Východného partnerstva (východ) a vstup do Partnerstva
pre demokraciu a spoločnú prosperitu (juh). Toto doplní zvýšená
mobilita a vzájomné medziľudské kontakty (napr. aj prostredníctvom možného
zriadenia partnerstiev v oblasti mobility), hospodárska integrácia
prostredníctvom priemyselnej spolupráce, rozvoj MSP, priame zahraničné investície
a posilnené obchodné vzťahy s EÚ (napr. prostredníctvom zriadenia
rozsiahlych a komplexných zón voľného obchodu a uzatvorenia iných dohôd,
napr. v oblasti poľnohospodárstva, služieb a podnikania, alebo dohôd o
posudzovaní zhody a prijímaní priemyselných výrobkov pre prioritné
sektory), hlbšia sektorová integrácia (napr. prostredníctvom integrácie do
celoeurópskeho trhu s energiou, účasťou na medzinárodných trhoch
s emisiami CO2 vrátane prípravných krokov na prepojenie so
systémom obchodovania s emisiami EÚ, a účasťou na programoch
a v agentúrach EÚ v súlade s možnosťami zapojenia stanovenými
každým programom a v súlade so všeobecnými usmerneniami týkajúcimi sa
účasti v agentúrach EÚ).
EÚ sa najmä
prostredníctvom ponuky Partnerstva pre demokraciu a spoločnú
prosperitu[21]
usiluje podporovať demokratickú transformáciu iniciovanú v Egypte
a Tunisku, ktorá sa môže rozšíriť aj do ďalších krajín. Tieto
krajiny potrebujú podporu, aby mohli s odhodlaním uskutočňovať
proces demokratickej transformácie, zreformovať svoje inštitúcie a
obnoviť hospodársky rast. Ich obyvateľstvo musí tiež vidieť, že
EÚ je pripravená im pomôcť v tomto období transformácie plnom výziev i
ťažkostí.
Nástroj
európskeho susedstva by mal byť väčšmi orientovaný na politiku a
zabezpečovať vyššiu diferenciáciu, flexibilitu, prísnejšiu
podmienenosť a stimuly pre najlepších partnerov, vyjadrujúce ambície
každého partnerstva (napr. rokovania o DCFTA). Pomoc EÚ by sa takisto mohla vo
väčšej miere poskytovať partnerským krajinám pod podmienkou, že
dodržiavajú finančné pravidlá Únie a chránia finančné záujmy EÚ.
Financovanie
Úroveň
financovania nového nástroja európskeho susedstva vyjadruje ambície
zrevidovanej ESP. Preto sa navrhuje, aby na roky 2014 až 2020 bola pre nástroj
európskeho susedstva vyčlenená suma 18 182 300 000 EUR
v bežných cenách.
Diferenciácia
Úroveň
podpory od EÚ bude závisieť od pokroku dosiahnutého v rámci budovania a
upevňovania demokracie a dodržiavania zásad právneho štátu, ako aj od
tempa reforiem. Čím viac a rýchlejšie dosiahne krajina pokrok v rámci
svojich vnútorných reforiem, tým viac podpory dostane od EÚ. Táto väčšia
podpora bude mať rôzne podoby vrátane zvýšeného financovania sociálneho a
hospodárskeho rozvoja, rozsiahlejších programov zameraných na budovanie inštitúcií,
lepšieho prístupu na trh, zvýšeného financovania EIB na podporu investícií a
významného uľahčenia mobility. Tieto preferenčné záväzky budú
upravené v súlade s potrebami každej krajiny a v závislosti od regionálnych
súvislostí. Treba si uvedomiť, že zmysluplné reformy sa spájajú s vysokými
počiatočnými nákladmi. V prípade krajín, kde sa neuskutoční
reforma, EÚ prehodnotí alebo dokonca zníži financovanie.
1.5.2.     Prínos zapojenia EÚ
Na návrh sa
treba pozerať v celkovom kontexte obnovenej európskej susedskej
politiky, ktorá ponúka partnerským krajinám užšiu politickú spoluprácu a hlbšiu
hospodársku integráciu v súlade s článkom 8 Lisabonskej zmluvy.
Táto politika vychádza zo spoločných skúseností v oblasti európskej
integrácie s našimi susedmi a spočíva v ich postupnom zapájaní
do politík EÚ.
V susedných
krajinách, kde je zosúladenie s pravidlami a normami, usmerneniami a
opatreniami EÚ jedným z kľúčových politických cieľov, je
postavenie EÚ najvhodnejšie na poskytnutie tejto pomoci. Niektoré osobitné
druhy podpory možno poskytovať len na úrovni EÚ, napríklad podporovanie
postupnej hospodárskej integrácie do vnútorného trhu EÚ, prístup do
schengenského priestoru alebo účasť na programoch EÚ. Preto je
EÚ popredným partnerom pre spoluprácu s väčšinou týchto krajín,
pričom túto jej úlohu vo všeobecnosti uznávajú členské štáty,
medzinárodné finančné inštitúcie a ďalší poskytovatelia pomoci.
Pomoc krajinám susediacim s EÚ pri zosúladení s politikami, predpismi a normami
EÚ je kľúčovou hnacou silou reforiem v partnerských krajinách
zapojených do ESP.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Od
začiatku pôsobenia nástroja európskeho susedstva a partnerstva
vzniklo niekoľko nových otázok priamo alebo nepriamo súvisiacich
s návrhom nástroja. Medzi najdôležitejšie úlohy, ktoré sa majú
v budúcnosti vyriešiť, patrí príliš dlhý proces programovania
a nedokonalé zosúladenie finančnej pomoci s politikou
a prioritami uvedenými v akčných plánoch ESP a ďalších
relevantných dokumentoch. Významnou otázkou je aj koordinácia a súlad s
intervenciami na základe iných nástrojov. Ustanovenia umožňujúce
vykonávanie spoločných činností s partnermi/regiónmi mimo
geografického rozsahu pôsobnosti nástroja európskeho susedstva
a partnerstva boli dôležité pre vykonávanie mnohých činností a mali
by sa zachovať.
Pomoc na
základe nástroja európskeho susedstva a partnerstva sa použila na
poskytnutie úverov z finančných inštitúcií na financovanie
investičných projektov do infraštruktúry a na podporu súkromného
sektora prostredníctvom úverov a operácií s rizikovým kapitálom.
Stalo sa tak v prípade Európskej investičnej banky v súvislosti
s nástrojom pre euro-stredozemské investície a partnerstvo
a v prípade EIB, Európskej banky pre obnovu a rozvoj a ďalších
európskych finančných inštitúcií v súvislosti s investičným
nástrojom európskej susedskej politiky. Spolupráca s medzinárodnými
finančnými inštitúciami by sa mala ďalej
rozširovať prostredníctvom využívania inovačných nástrojov,
predovšetkým v oblasti záruk. Použitie revolvingových fondov by mohlo
pomôcť posilniť vplyv tejto spolupráce.
Medzi
horizontálne otázky, ktoré sú mimoriadne dôležité pre nástroj európskeho
susedstva a partnerstva, patrí flexibilita a schopnosť
reagovať na krízové a nepredvídané situácie. V susedských
vzťahoch predstavuje riešenie dlhodobých kríz jednu
z kľúčových úloh. Akékoľvek riešenie v rámci nástroja
európskeho susedstva a partnerstva musí byť v súlade
s politickou voľbou v súvislosti s budúcim nástrojom
stability (predovšetkým s jeho rozsahom pôsobnosti
a veľkosťou) a s jeho vzťahom ku geografickým
nástrojom. Súčasný mechanizmus rýchlych opatrení v prípade krízy
fungoval dobre a mal by sa ďalej posilňovať.
Pozornosť
sa musí venovať aj tomu, ako by sa mohlo rozšíriť monitorovanie
vrátane zohľadnenia posilňovania prepojení medzi politickým dialógom
a programami pomoci (vrátane technickej pomoci). Ďalej je dôležité,
aby pre ambície politiky boli k dispozícii primerané nástroje na ich
realizáciu. Musí sa venovať pozornosť tomu, ako by sa mohla rozvíjať
technická pomoc/TAIEX, podľa možnosti rozšírením rozsahu pôsobnosti
mechanizmu, aby sa mohli zahrnúť prvky ako školenia a prípadové
štúdie. Okrem toho by sa mala rozšíriť aj spolupráca v oblasti
štatistiky.
Účinná
politika hospodárskej súťaže spolu s ostatnými politickými cieľmi,
ako je napríklad dobre fungujúca verejná správa a nezávislé súdnictvo
chrániace vymáhateľnosť zmlúv, vytvára obchodné prostredie
uľahčujúce hospodársky rast.
Regionálna
spolupráca globálne preukázala svoju pridanú hodnotu predovšetkým pri
posilňovaní regionálnych synergií a sietí v dôležitých
oblastiach spoločného záujmu, ako sú životné prostredie, zmena klímy,
energetika, trvalo udržateľný rozvoj, rozvoj malých a stredných
podnikov, médiá a sloboda prejavu, výskum, informačné
a komunikačné technológie a mobilita mládeže. Aj regionálna
spolupráca sa osvedčila ako veľmi efektívna, ak sa vykonáva na
medziregionálnej úrovni (juh a východ): mnohé programy (civilná ochrana,
podpora súkromných investícií) sú totožné pre juh aj východ. Cezhraničná
spolupráca tiež zohráva významnú úlohu a mechanizmus rozdelenia záväzkov
v rámci programov cezhraničnej spolupráce sa osvedčil ako
užitočný.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými finančnými nástrojmi
Vonkajšie
politiky/nástroje
Lisabonská
zmluva vymedzuje nový inštitucionálny rámec pre vonkajšiu činnosť
Únie. Jeho cieľom je podporiť jednotnosť vystupovania EÚ
a a posilniť postavenie EÚ na medzinárodnej scéne. EÚ potrebuje
mať k dispozícii dlhodobú politickú stratégiu pre vonkajšiu
činnosť a primerané nástroje, pomocou ktorých by mohla
sledovať tieto strategické ciele:
Podpora
a obhajoba hodnôt EÚ v zahraničí. EÚ bude
prostredníctvom nástroja európskeho susedstva podporovať
transformačný a demokratický proces a posilňovať
občiansku spoločnosť v okolí svojich hraníc.
Plánovanie
politík EÚ na podporu stratégie EÚ 2020 pre inteligentný, trvalo
udržateľný a inkluzívny rast a rast nízkouhlíkového hospodárstva. EÚ bude v rámci nástroja európskeho susedstva podporovať
riešenie významných globálnych úloh a pomáhať pri realizácii
príslušných reforiem, ktoré sú prínosom tak pre EÚ, ako aj pre partnerské
krajiny.
Zvyšovanie
vplyvu rozvojovej spolupráce EÚ s prvoradým
cieľom odstraňovania chudoby. EÚ bude prostredníctvom nástroja
európskeho susedstva pomáhať partnerským krajinám pri riešení rozvojových
úloh – napr. zmeny klímy – v súlade s ich potrebami, kapacitami,
záujmami, záväzkami a potenciálnym vplyvom. Nástroj susedskej
politiky pomôže zlepšiť EÚ aj koordináciu a súdržnosť politík v záujme
rozvoja.
Investovanie
do dlhodobej prosperity, stability a demokracie v susedstve EÚ. Cieľ vytvorenia priestoru stability, prosperity a demokracie
je prvoradým cieľom nástroja susedskej politiky a obnovenej susedskej
politiky. Prioritou je podpora regionálnych a dvojstranných politík EÚ vrátane
tematických politík v širšom susedstve. Demokratické transformačné
procesy v južnom Stredozemí a ich potenciálne účinky v širšej
oblasti zvyšujú potrebu lepšej podpory ambícií týchto spoločností
vzhľadom na demokratické hodnoty a zásady a spravodlivejšieho
rozdeľovania výsledkov rastu a zároveň sledovania cieľov
lepšej politickej spolupráce a integrácie so susedmi, tak na juhu, ako aj
na východe. Znamená to aj venovať zvýšenú pozornosť účasti
subjektov občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov.
Zlepšenie
prevencie a riešenia krízových situácií. Nástroj
európskeho susedstva by mal umožňovať poskytovanie širšej
a flexibilnejšej podpory na účely prevencie a riešenia krízových
situácií v susedstve.
Podpora
susedov EÚ prostredníctvom cieleného, politicky orientovaného nástroja
vybaveného finančnými prostriedkami a zodpovedajúceho ambíciám
obnovenej ESP je jednoznačne v súlade s hlavnými prioritami
vonkajšej činnosti EÚ.
Krajiny ESP
budú naďalej využívať aj výhody iných finančných nástrojov
riešiacich osobitné politické otázky (globálne úlohy, ľudské práva,
jadrová bezpečnosť) alebo krízové situácie (makrofinančná pomoc,
nástroj stability, nástroje humanitárnej pomoci).
Vnútorné
politiky
Vzhľadom
na cieľ ESP podporovať užšiu integráciu medzi EÚ a partnerskými
krajinami by sa mali posilniť ustanovenia na účely lepšej koordinácie
medzi vnútornými a vonkajšími politikami EÚ v susedných krajinách,
okrem iného aj v podobe užšej spolupráce s príslušnými útvarmi Komisie
v etape programovania a v prípade potreby aj využívaním
mechanizmov umožňujúcich spojenie financií z vnútorných
a vonkajších položiek rozpočtu EÚ.
Platí to
predovšetkým pre také oblasti spolupráce, ako je infraštruktúra
s cezhraničnými dimenziami, predovšetkým dopravné a energetické
siete, sektor IKT[22]
a iné sieťové odvetvia, ako aj vysokoškolské vzdelávanie
a oblasť životného prostredia vzhľadom na ich silný
cezhraničný komponent. Zvýšená podpora nástroja európskeho susedstva
v oblasti budovania kapacít vo výskume a inovácii by mala pomôcť
pri posilňovaní všetkých uvedených oblastí spolupráce a pri
dosahovaní súladu všetkých partnerských krajín s politikami
a cieľmi EÚ na účely riešenia globálnych a regionálnych
úloh.
Treba sa
usilovať o zvýšené synergie s vnútornými politikami EÚ
a súvisiace používanie inovačných finančných nástrojov na
základe koordinovaného prístupu k využívaniu rozpočtu EÚ
v takýchto nástrojoch. Mohlo by sa tým
uľahčiť spájanie prostriedkov z rôznych položiek
viacročného finančného rámca.
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
x           Návrh/iniciatíva je v platnosti od …do
….
–
x           Finančný vplyv trvá od … do ….
–
X Návrh/iniciatíva
s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania od roku 2014
do roku 2020,
–
a potom bude vykonávanie postupovať v plnom
rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[23]
x Priame centralizované hospodárenie na
úrovni Komisie
x Nepriame centralizované hospodárenie s
delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
x           výkonné agentúry
–
¨ subjekty zriadené spoločenstvami[24]
–
x           národné verejnoprávne subjekty/subjekty
poverené vykonávaním verejnej služby
–
¨         osoby poverené vykonávaním osobitných akcií podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle
článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
X Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
X Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
X Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
Ciele sa budú dosahovať prostredníctvom
kombinácie opatrení realizovaných pomocou rozličných režimov hospodárenia.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto
opatrenia.
Monitorovacie
a hodnotiace systémy Komisie sú v značnej miere orientované na výsledky.
Využívajú interných zamestnancov, ako aj externých odborníkov.
Manažéri úloh
v delegáciách a ústredí sústavne a rôznymi spôsobmi monitorujú
realizáciu projektov a programov, podľa možnosti aj návštevami
v teréne. Monitorovanie prináša hodnotné informácie o dosiahnutom
pokroku; pomáha manažérom zistiť skutočné a potenciálne úskalia
a prijímať nápravné opatrenia.
Externí
nezávislí odborníci sú zmluvne najímaní na posudzovanie výkonnosti vonkajšej
činnosti EÚ prostredníctvom troch rozličných systémov. Tieto
posúdenia prispievajú k zvýšeniu spoľahlivosti
a k zdokonaleniu prebiehajúcich opatrení; okrem toho využívajú
skúsenosti získané v minulosti na informovanie v prípade budúcich
politík a akcií. Všetky nástroje využívajú medzinárodne uznávané hodnotiace
kritériá OECD-DAC vrátane (potenciálneho) vplyvu.
Najprv
ústredím riadený systém monitorovania orientovaného na výsledky poskytne
stručný, cielený prehľad na projektovej úrovni o kvalite vzorky
opatrení. Nezávislí odborníci zaoberajúci sa monitorovaním orientovaným na
výsledky pomocou vysoko štruktúrovanej štandardizovanej metódy pridelia
projektu známky, ktoré vyjadrujú silné a slabé stránky projektu
a poskytnú odporúčania, ako zvýšiť účinnosť.
Hodnotenia na
projektovej úrovni, ktoré riadi delegácia EÚ zodpovedná za projekt, prinášajú
podrobnejšiu hĺbkovú analýzu a pomáhajú projektovým manažérom
zdokonaliť prebiehajúce opatrenia a pripraviť ďalšie.
Externí nezávislí odborníci s tematickými a geografickými skúsenosťami
sú najímaní na účely vykonania analýzy a získania spätnej väzby
a dôkazov od všetkých zainteresovaných subjektov, okrem iného aj od
konečných príjemcov.
Okrem toho Komisia vykonáva strategické hodnotenia svojich politík,
počnúc programovaním a stratégiou až po realizáciu opatrení
v konkrétnom sektore (napríklad zdravotníctvo, vzdelávanie atď.),
v krajine alebo regióne, alebo hodnotenie konkrétneho nástroja. Hodnotenia
predstavujú významný vstup pre formulovanie politík a navrhovanie
nástrojov a projektov. Všetky tieto hodnotenia sa zverejňujú sa
internetovej stránke Komisie a zhrnutie výsledkov sa uvádza vo
výročnej správe podávanej Rade a Európskemu parlamentu.
2.2.        Systém riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Prostredie
rizík
Pre
operačné prostredie nástroja európskeho susedstva sú charakteristické
tieto riziká nedosiahnutia cieľov nástroja, suboptimálneho finančného
hospodárenia a/alebo nezhody s platnými predpismi (chyby týkajúce sa
zákonnosti a správnosti):
–
hospodárska/politická nestabilita a/alebo prírodné katastrofy
v partnerských krajinách môžu viesť k problémom
a oneskoreniam v navrhovaní a realizácii opatrení,
–
nedostatočná inštitucionálna a administratívna kapacita
v partnerských krajinách môže viesť k problémom
a oneskoreniam v navrhovaní a realizácii opatrení,
– geograficky
rozptýlené projekty a programy (pokrývajúce viacero
štátov/území/teritórií) môžu predstavovať pre monitorovanie logistické
problémy/problémy so zdrojmi – predovšetkým pre akékoľvek nadväzujúce
opatrenia „na mieste“,
–
rozmanitosť potenciálnych partnerov/príjemcov s ich rozdielnymi
štruktúrami a kapacitami vnútornej kontroly môže rozdeliť, a tým
aj znížiť efektívnosť a účinnosť zdrojov dostupných
pre Komisiou na účely podpory a monitorovania realizácie opatrení,
– slabá
kvalita a malé množstvo dostupných údajov o výsledkoch a vplyve
realizácie vonkajšej pomoci/plánu vnútroštátneho rozvoja v partnerských
krajinách môže znížiť schopnosť Komisie hlásiť výsledky
a byť za ne zodpovednou.
Očakávaná
úroveň rizika nesúladu s platnými predpismi
Cieľom
kritéria súladu pri tomto nástroji je zachovanie historickej úrovne rizika
nesúladu (miery chybovosti) pre portfólio úradu EuropeAid, ktorá predstavuje
zvyškovú „čistú“ úroveň chybovosti (na viacročnom základe po
vykonaní všetkých plánovaných kontrol a opráv v uzavretých zmluvách)
nižšiu ako 2 %. Tradične sa rozsah chybovosti odhadoval na 2 – 5 %
vzhľadom na ročnú náhodnú vzorku transakcií vybraných Európskym
dvorom audítorov na účely ročného vyhlásenia o vierohodnosti.
Úrad EuropeAid sa domnieva, že toto je najnižšie riziko nesúladu
dosiahnuteľné vo vzťahu k vysokému riziku jeho prostredia
a berúc do úvahy administratívne zaťaženie a potrebnú nákladovú
efektívnosť kontrol súladu.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Architektúra
vnútornej kontroly úradu EuropeAid
Postup vnútornej
kontroly/riadenia úradu EuropeAid je navrhnutý tak, aby poskytoval primeranú
istotu v súvislosti s dosahovaním cieľov efektívnosti
a účinnosti jeho operácií, spoľahlivosti jeho finančného
výkazníctva a súladu s príslušným legislatívnym a procedurálnym
rámcom.
Efektívnosť
a účinnosť
Na účely
zabezpečenia efektívnosti a účinnosti svojich opatrení (a
zmiernenia vysokej úrovne rizika v prostredí svojej vonkajšej pomoci),
okrem všetkých prvkov strategickej politiky a procesu plánovania Komisie,
prostredia interných auditov a ďalších požiadaviek štandardov
vnútornej kontroly Komisie, bude úrad EuropeAid ďalej používať vo
svojich operáciách riadiaci rámec prispôsobenej pomoci pre všetky svoje
nástroje, čo predstavuje:
–
zainteresované riadenie väčšiny vonkajšej pomoci delegáciami EÚ
v oblasti,
– jasné
a formalizované linky finančnej zodpovednosti [(počnúc
schvaľujúcim úradníkom vymenovaným delegovaním (generálny riaditeľ)]
prostredníctvom subdelegovania počnúc schvaľujúcim úradníkom
vymenovaným subdelegovaním (riaditeľ) na ústredí až po vedúceho delegácie,
– pravidelné
podávanie správ delegácií EÚ ústrediu (správy o riadení vonkajšej pomoci)
vrátane ročného vyhlásenia o vierohodnosti vypracovaného vedúcim
delegácie,
–
zabezpečenie obsažného programu školení pre zamestnancov tak na ústredí,
ako aj v delegácii,
– výrazná
podpora a usmernenie ústredia/delegácie (aj prostredníctvom internetu),
– pravidelné
„overovacie“ návštevy u „zainteresovaných“ delegácií raz za 3 až 6 rokov,
– metodika
riadenia projektového a programového cyklu vrátane:
– nástrojov na
podporu kvality návrhu opatrenia, jeho realizačnej metódy, mechanizmu
financovania, systému riadenia, posudzovania a výberu ktoréhokoľvek
z realizačných partnerov atď.,
– nástrojov
riadenia, monitorovania a podávania správ na účely efektívnej
realizácie vrátane vonkajšieho monitorovania projektov na mieste,
– významných
zložiek hodnotenia a auditu.
Finančné
výkazníctvo a účtovníctvo
Úrad EuropeAid
pokračuje v dodržiavaní najvyšších štandardov účtovníctva
a finančného výkazníctva pomocou akruálneho účtovného systému
Komisie, ako aj osobitných nástrojov vonkajšej pomoci, ako je napríklad
spoločný informačný systém Relex (CRIS).
Pokiaľ
ide o súlad s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom,
v oddiele 2.3 sú stanovené metódy kontroly súladu (opatrenia na
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam).
Úloha
výborov a podvýborov
Očakáva
sa, že podvýbory budú zohrávať mimoriadne aktívnu úlohu v kontrole
realizácie programov.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte
existujúce alebo plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam.
Vzhľadom
na vysoko rizikové prostredie, v ktorom pôsobí úrad EuropeAid, musia jeho
systémy predpokladať značný výskyt potenciálnych chýb nedodržania
súladu (nezrovnalostí) v transakciách a zabezpečovať vysokú
úroveň ochrany, detekcie a nápravných kontrol, podľa možnosti
čo najskôr v priebehu platobného procesu. V praxi to znamená, že
kontroly súladu zo strany úradu EuropeAid sa budú v najväčšej možnej
miere opierať o významné predbežné kontroly vykonávané externými audítormi
a zamestnancami Komisie v oblasti ešte pred realizáciou
záverečných platieb projektu (pričom sa vykonávajú aj následné audity
a kontroly), ktoré výrazne prekračujú finančné ochranné
mechanizmy vyžadované nariadením o rozpočtových pravidlách. Rámec
dodržiavania súladu v rámci úradu EuropeAid tvoria okrem iného aj tieto
významné zložky:
Preventívne
opatrenia
Povinné
základné školenie vzťahujúce sa na problematiku podvodov pre zamestnancov
a audítorov zaoberajúcich sa riadením pomoci.
Zabezpečenie
usmernenia (aj prostredníctvom internetu) vrátane Praktickej príručky
k zmluvám, Sprievodcu úradom EuropeAid a Súboru nástrojov
finančného hospodárenia (pre partnerov realizácie).
Predbežné
posúdenie na zabezpečenie toho, aby orgány spravujúce príslušné
finančné prostriedky v rámci spoločného, decentralizovaného
a zdieľaného hospodárenia mali k dispozícii vhodné opatrenia proti
podvodom na účely prevencie a odhaľovania podvodov
v hospodárení s finančnými prostriedkami EÚ.
Predbežná
kontrola mechanizmov proti podvodom dostupných v partnerskej krajine ako
súčasť posúdenia kritérií oprávnenosti hospodárenia s verejnými
financiami na účely podpory prijímajúceho rozpočtu (t. j. aktívny
záväzok bojovať proti podvodom a korupcii, primerané kontrolné
orgány, dostatočná súdna právomoc a účinné mechanizmy reakcie
a postihov).
V roku
2008 Komisia podpísala v Akkre Iniciatívu za transparentnosť
poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI), v ktorej sa dohodli štandardy
transparentnosti pomoci zabezpečujúce včasné a pravidelné
poskytovanie podrobných údajov o tokoch pomoci a dokumentoch
s ňou súvisiacich.
Od 14. októbra
2011 Komisia realizuje prvú etapu štandardu IATI týkajúcu sa transparentnosti
zverejňovania informácií o pomoci pred nasledujúcim zasadnutím Fóra
na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v Pusane v novembri
2011. Okrem toho Komisia spolupracuje s členskými štátmi EÚ na
spoločnej internetovej IT aplikácii pod názvom TR-AID, ktorá transformuje
údaje o pomoci EÚ poskytované prostredníctvom IATI a iných zdrojov na
užívateľsky priaznivé informácie o pomoci.
Odhaľovanie
podvodov a nápravné opatrenia
Externé audity
a overovania (povinné aj založené na rizikách) vrátane Európskeho dvora
audítorov;
Retrospektívne
kontroly (založené na rizikách) a spätné vymáhanie platieb
Pozastavenie
financovania EÚ v prípade závažného podvodu vrátane rozsiahlej korupcie,
až dovtedy, kým orgány neprijmú vhodné opatrenia s cieľom
napraviť situáciu a zabrániť takýmto podvodom v budúcnosti.
EuropeAid bude
aj naďalej využívať svoju stratégiu pre boj proti podvodom
v súlade s novou stratégiou Komisie pre boj proti podvodom prijatou
24. júna 2011 na účely zabezpečenia toho, aby okrem iného:
vnútorné
kontrolné mechanizmy úradu EuropeAid v oblasti boja proti podvodom boli
v plnej miere zosúladené so stratégiou Komisie pre boj proti podvodom,
postup úradu
EuropeAid k riadeniu rizika podvodov smeroval k odhaľovaniu
oblastí rizík podvodov a k primeraným odozvám,
systémy
používané na vynakladanie finančných prostriedkov EÚ v tretích
krajinách umožňovali archiváciu príslušných údajov s cieľom
použiť tieto údaje pri riadení rizika podvodov (napr. dvojitého
financovania),
v prípade
potreby boli ustanovené sieťové skupiny a primerané IT nástroje
určené na analýzu prípadov podvodov súvisiacich s oblasťou vonkajšej
pomoci.
2.4         Odhad nákladov
a prínosov kontrol
Pre portfólio
úradu EuropeAid ako celok predstavujú vnútorné náklady na kontrolu/riadenie
spolu odhadovaný ročný priemer vo výške 658 mil. EUR vo viazaných
rozpočtových prostriedkoch plánovaných na obdobie rokov 2014 – 2020. Táto
hodnota zahŕňa riadenie Európskeho rozvojového fondu, ktorý pôsobí
integrovane v rámci riadiacej štruktúry úradu EuropeAid. Tieto
neprevádzkové náklady predstavujú približne 6,4 % z odhadovaného
ročného priemeru vo výške 10,2 mld. EUR plánovaných pre celkové
(prevádzkové + administratívne) záväzky úradu EuropeAid v súvislosti
s jeho výdavkovým portfóliom financovaným zo všeobecného rozpočtu EÚ
a Európskeho rozvojového fondu na rok 2012.
V týchto
nákladoch na riadenie sú zohľadnení všetci zamestnanci úradu EuropeAid
v ústredí aj v delegáciách, infraštruktúra, cestovné, školenia,
monitorovanie, hodnotenie a zmluvy o auditoch (vrátane auditov
iniciovaných príjemcami).
Úrad EuropeAid
plánuje v rámci zdokonalených a zjednodušených mechanizmov nových
nástrojov časom znížiť pomer riadiacich/prevádzkových činností,
pričom vychádza zo zmien, ktoré pravdepodobne vyplynú zo zrevidovaného
nariadenia o rozpočtových pravidlách. Kľúčový prínos týchto
nákladov na riadenie sa prejavuje v oblasti plnenia politických
cieľov, účinného a efektívneho využívania prostriedkov
a vykonávania komplexných nákladovo efektívnych preventívnych opatrení
a iných kontrol na zabezpečenie zákonného a regulárneho
využívania finančných prostriedkov.
Ďalej sa
bude usilovať o zlepšenie charakteru a rozsahu pôsobnosti riadiacich
činností a kontrol súladu. Tieto činnosti však stále predstavujú
nevyhnutné náklady, ktoré sa majú vynakladať na účely efektívneho a účinného
dosahovania cieľov nástrojov s minimálnym rizikom nesúladu (pod
2 % zvyškovej chyby). Tieto náklady sa hodnotia ako výrazne nižšie
v porovnaní s potenciálnymi stratami, ku ktorým by mohlo dôjsť
v prípade odstránenia alebo obmedzenia vnútorných kontrol v tejto
vysoko rizikovej oblasti.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
V poradí, v akom
za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo 19.08 [Opis… Nástroj európskeho susedstva ENI] || DRP/NRP ([25])   || krajín EZVO[26]   || kandidátskych krajín[27]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 4 || Nástroj európskeho susedstva || NRP || NIE || NIE || NIE || NP
 5 ||   Nástroj európskeho susedstva – administratívne výdavky   || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NP
·
Požadované nové rozpočtové riadky – ŽIADNE
V poradí,
v ktorom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
3.2         Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1      Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 4 || Vonkajšie vzťahy
 GR: <…….> ||   ||   || Rok N[28] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU ||
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nástroj európskeho susedstva (19.08) || Záväzky || (1) || 2.181,076 || 2.347,302 || 2.408,952 || 2.501,395 || 2.637,736 || 2.806,952 || 2.952,883 || 17.836,296 ||
 Platby || (2) || 1.852,576 || 2.001,902 || 2.051,252 || 2.170,595 || 2.249,836 || 2.349,252 || 2.498,583 || 15.173,996 ||
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované  z balíka prostriedkov určených na vykonávanie osobitných programov[29]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka 19.01.04.02 ||   || (3) || 47,424 || 48,098 || 48,748 || 49,405 || 50,164 || 50,748 || 51,417 || 346,004 ||
 Rozpočtové prostriedky pre GR <….> SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 2.228,500 || 2.395,400 || 2.457,700 || 2.550,800 || 2.687,900 || 2.857,700 || 3.004,300 || 18.182,300 ||
 Platby || =2+2a +3 || 1.900,000 || 2.050,000 || 2.100,000 || 2.220,000 || 2.300,000 || 2.400,000 || 2.550,000 || 15.520,000 ||
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 2.181,076 || 2.347,302 || 2.408,952 || 2.501,395 || 2.637,736 || 2.806,952 || 2.952,883 || 17.836,296
 Platby || (5) || 1.852,576 || 2.001,902 || 2.051,252 || 2.170,595 || 2.249,836 || 2.349,252 || 2.498,583 || 15.173,996
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 47,424 || 48,098 || 48,748 || 49,405 || 50,164 || 50,748 || 51,417 || 346,004
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU <4> viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 2.228,500 || 2.395,400 || 2.457,700 || 2.550,800 || 2.687,900 || 2.857,700 || 3.004,300 || 18.182,300
 Platby || =5+ 6 || 1.900,000 || 2.050,000 || 2.100,000 || 2.220,000 || 2.300,000 || 2.400,000 || 2.550,000 || 15.520,000
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 GR: <…….> ||
  Ľudské zdroje || 37,036 || 36,662 || 36,289 || 35,919 || 35,919 || 35,919 || 35,919 || 253,662
  Ostatné administratívne výdavky || 2,244 || 2,192 || 2,173 || 2,155 || 2,155 || 2,155 || 2,155 || 15,227
 GR <…….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 39,279 || 38,854 || 38,462 || 38,073 || 38,073 || 38,073 || 38,073 || 268,889
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 39,279 || 38,854 || 38,462 || 38,073 || 38,073 || 38,073 || 38,073 || 268,889
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 2.267,779 || 2.434,254 || 2.496,162 || 2.588,873 || 2.725,973 || 2.895,773 || 3.042,373 || 18.451,189
 Platby || 1.939,279 || 2.088,854 || 2.138,462 || 2.258,073 || 2.338,073 || 2.438,073 || 2.588,073 || 15.788,889
3.2.2      Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
ý         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh realizácie / výstupu[30]   || Priemerné náklady výstupov || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Náklady || Spolu náklady
 Geografické programy[31]   || 2072,023 || 2229,937 || 2288,504 || 2376,325 || 2505,849 || 2666,605 || 2805,238 || 16944,481
 Programy cezhraničnej spolupráce[32]…   || 109,054 || 117,365 || 120,448 || 125,070 || 131,887 || 140,348 || 147,644 || 891,815
 NÁKLADY SPOLU || 2181,076 || 2347,302 || 2408,952 || 2501,395 || 2637,736 || 2806,952 || 2952,883 || 17836,296
3.2.3      Odhadovaný vplyv na administratívne
rozpočtové prostriedky
3.2.3.1 Zhrnutie
–
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
X          Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N [33] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2107 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 37,036 || 36,662 || 36,289 || 35,919 || 35,919 || 35,919 || 35,919 || 253,662
 Ostatné administratívne výdavky || 2,244 || 2,192 || 2,173 || 2,155 || 2,155 || 2,155 || 2,155 || 15,227
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 39,279 || 38,854 || 38,462 || 38,073 || 38,073 || 38,073 || 38,073 || 268,889
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUH 5 viacročného finančného rámca[34]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 46,898 || 47,534 || 48,170 || 48,806 || 49,441 || 50,077 || 50,713 || 341,639
 Ľudské zdroje administratívneho charakteru || 0,525 || 0,564 || 0,578 || 0,600 || 0,723 || 0,671 || 0,705 || 4,366
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 47,424 || 48,098 || 48,748 || 49,405 || 50,164 || 50,748 || 51,417 || 346,004
 SPOLU || 86,703 || 86,952 || 87,211 || 87,479 || 88,238 || 88,821 || 89,491 || 614,894
3.2.3.2   Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
X          Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || rok N+2 || rok N+3 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 137,8 || 136,4 || 135,1 || 133,7 || 133,7 || 133,7 || 133,7
 || XX 01 01 02 (delegácie) || 78,4 || 77,6 || 76,8 || 76,0 || 76,0 || 76,0 || 76,0
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času – FTE)[35]   ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 9,3 || 9,2 || 9,1 || 9,0 || 9,0 || 9,0 || 9,0
 || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 rr[36]   || – ústredie[37]   || 93,3 || 91,4 || 89,6 || 87,9 || 86,2 || 84,5 || 82,8
 || – delegácie || 468,1 || 475,3 || 482,4 || 489,6 || 496,7 || 503,9 || 511,0
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 786,9 || 790,0 || 793,1 || 796,2 || 801,6 || 807,1 || 812,6
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne
prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré
sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
3.2.4      Súlad s viacročným
finančným rámcom na obdobie rokov 2014 – 2020
–
X          Návrh/iniciatíva
je v súlade s viacročným finančným rámcom na obdobie rokov 2014 –
2020.
–
¨         Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného
okruhu vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨         Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj
flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného
finančného rámca[38].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5      Účasť tretích strán
na financovaní
–
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami.
–
X Návrh/iniciatíva bude
zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
 Spolufinancovanie je v rámci iniciatívy možné, ale nie sú stanovené žiadne konkrétne číselné hodnoty.
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || Neuv. ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Neuv.
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || Neuv. ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Neuv.
3.3         Odhadovaný vplyv na príjmy
 –                        ý      Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. –                         POZNÁMKA: Rozpočtové príjmy zanedbateľnej hodnoty (v porovnaní s celkovým objemom nástroja) sa môžu generovať v dôsledku opakovaných tokov z operácií s rizikovým kapitálom uskutočňovaných v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami.
-        ¨         Návrh/iniciatíva
má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
-           ¨         vplyv na vlastné zdroje
-           ¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[39]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Komisia predložila oznámenie o zabezpečení dodávok
energie a medzinárodnej spolupráci: „Energetická politika EÚ: budovanie
vzťahov s partnermi za hranicami EÚ“, KOM(2011) 539 zo 7. septembra
2011.
[2]               V oblasti spolupráce v doprave Komisia predložila
oznámenie: „EÚ a jej susedné regióny: obnovená koncepcia spolupráce
v oblasti dopravy“, KOM(2011) 415 zo 7. júla 2011.
[3]               Malé a stredné podniky.
[4]               Informačné a komunikačné technológie.
[5]               Vrátane podpory programu dôstojnej
práce.
[6]               Vrátane rozvoja spoločného priestoru vedomostí a
inovácií.
[7]               EÚ by mala propagovať a účinne podporovať
svoju politiku v oblasti susedstva a klímy pre lepšie dosiahnutie stavu
odolného voči zmene klímy a uhlíkovo efektívneho rozvoja.
[8]               T. j. mier a bezpečnosť, odstraňovanie
chudoby, humanitárna pomoc, investovanie do stability a rastu v oblasti
rozširovania a susedných krajín, boj s celosvetovými výzvami, podpora noriem a
hodnôt EÚ a medzinárodných noriem a hodnôt a podpora rastu a
konkurencieschopnosti v zahraničí.
[9]               Official Development Aid (Oficiálna rozvojová pomoc).
[10]             Zmluva o fungovaní Európskej únie.
[11]             Ú. v. EÚ L ...
[12]             Ú. v. EÚ C , , s.
[13]             Ú. v. EÚ C , , s.
[14]             Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 1.
[15]             Ú. v. EÚ L
[16]             Ú. v. EÚ L 55,
28.2.2011, s.13.
[17]             Ú. v. EÚ L
[18]             Ú. v. EÚ L
[19]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[20]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[21]             KOM(2011) 200, 8.3.2011.
[22]             Nesmie sa podceňovať využívanie služieb a
infraštruktúr IKT, vplyv internet na rast, slobodu a vyjadrovanie
demokratických hodnôt.
[23]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[24]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[25]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[26]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[27]             Kandidátske krajiny, resp. potenciálne kandidátske krajiny
západného Balkánu.
[28]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[29]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[30]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet
financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[31]             Toto rozdelenie je indikatívne. Programovanie a
prideľovanie rozpočtových prostriedkov na základe tohto nariadenia sa
riadi zásadou „viac za viac“.
[32]             Podobné sumy budú k dispozícii na základe nariadenia o
Európskom fonde regionálneho rozvoja na podporu programov cezhraničnej
spolupráce.
[33]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[34]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[35]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ =
miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[36]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[37]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre
rybné hospodárstvo (EFRH).
[38]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[39]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.