               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 7. 2016
            COM(2016) 482 final
            2016/0231(COD)
            Návrh
            NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2016) 247 final}{SWD(2016) 248 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Európska rada v októbri 2014 odsúhlasila rámec politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 Rámec stanovuje odhodlanie Európskej únie (EÚ) splniť záväzný cieľ dosiahnuť do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 zníženie vlastných emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve vo výške aspoň 40 %. K dosiahnutiu tohto znižovania emisií by mali prispieť všetky odvetvia. Európska rada potvrdila, že cieľ Európska únia ako celok splní nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, pričom v systéme obchodovania s emisiami (Emissions Trading System – ETS) a v sektoroch mimo ETS by do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005 má dôjsť k zníženiu vo výške 43 %, resp. 30 %.

               Pri súčasných uplatňovaných politikách sa nedá očakávať, že by emisie skleníkových plynov mohli klesnúť dostatočne na to, aby sa dosiahol cieľ EÚ v podobe zníženia emisií do roku 2030 o 40 % oproti roku 1990 a konkrétnejšie zníženia emisií skleníkových plynov v sektoroch mimo ETS o 30 % oproti roku 2005. S ohľadom na súčasné trendy a za predpokladu úplnej realizácie existujúcich právne záväzných cieľov a prijatých politík týkajúcich sa okrem iného energetickej efektívnosti, energetickej hospodárnosti budov, zníženia emisií CO2 z cestných vozidiel, obnoviteľných zdrojov energie, skládok, obehového hospodárstva či fluórovaných skleníkových plynov sa očakáva, že emisie, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o spoločnom úsilí
                  1
                (Effort Sharing Decision – ESD), sa do roku 2030 znížia iba približne o 24 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005. Preto sú potrebné vnútroštátne ciele znižovania, ktoré by poskytli stimuly pre ďalšie politiky, ktoré by viedli k väčším zníženiam. V tomto návrhu sa vymedzujú vnútroštátne ciele smerom k zníženiu emisií v sektoroch mimo ETS v celej EÚ do roku 2030 o 30 % v porovnaní s rokom 2005, a to spravodlivo a zároveň nákladovo efektívne v súlade s vyjadreniami Európskej rady. Členské štáty prispejú k celkovému zníženiu v rámci EÚ do roku 2030 cieľmi v rozmedzí od 0 % do –40 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005. Zníženia stanovené v tomto nariadení prispievajú k zlepšeniam predovšetkým v stavebníctve, poľnohospodárstve, odpadovom hospodárstve a doprave.

               Týmto návrhom sa plnia aj záväzky EÚ vyplývajúce z parížskej dohody o zmene klímy. Komisia 10. júna 2016 predložila návrh, aby Európska únia ratifikovala parížsku dohodu
                  2
               . Tento návrh nadväzuje na hodnotenie parížskej dohody Komisiou
                  3
               .

                  Parížska dohoda bola prijatá v decembri 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC). Jej súčasťou je dlhodobý cieľ udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a vyvíjať úsilie o to, aby sa toto zvýšenie udržalo na 1,5 °C. V súlade s vedeckými zisteniami Medzivládneho panelu o zmene klímy (International Panel on Climate Change – IPCC) je cieľom EÚ v záujme boja proti zmene klímy do roku 2050 znížiť emisie o 80 až 95 % v porovnaní s rokom 1990 v kontexte potrebných znížení zo strany rozvinutých krajín ako celku.

               Európska únia a všetky ostatné zmluvné strany sú povinné nahlasovať vnútroštátne stanovené príspevky každých 5 rokov na základe globálneho hodnotenia, ktoré podľa dohody má prebehnúť v roku 2023, a potom každých päť rokov.

                  V záujme splnenia dlhodobého cieľa Európskej únie do roku 2050 znížiť vlastné emisie aspoň o 80 % je potrebný nepretržitý pokrok smerom k prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Ten si bude vyžadovať zmeny podnikateľského a investičného správania a stimuly naprieč celým spektrom politík. Dôležité je, že prechod pre Európsku úniu predstavuje príležitosť na zvyšovanie zamestnanosti a rast. Podnieti investície a inovácie týkajúce sa energie z obnoviteľných zdrojov, čím sa prispeje k napĺňaniu ambície Európskej únie stať sa svetovým lídrom, a zvýši sa rast na trhoch s tovarom a službami z EÚ, napríklad v oblasti energetickej efektívnosti. V kontexte prechodu na čistú energiu by členské štáty mali uplatňovať dodatočné politiky a opatrenia na zníženie emisií. Mala by sa výrazne podporovať činnosť miestnych a regionálnych samospráv, miest a miestnych a regionálnych organizácií. Členské štáty by mali zabezpečiť spoluprácu medzi ústrednými a miestnymi orgánmi na rôznych úrovniach.

                  Zavedenie pevného rámca pre politiku v oblasti klímy je kľúčovým prvkom pri budovaní odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v sektoroch mimo ETS, ako aj pokrok vo všetkých aspektoch energetickej únie s cieľom zaistiť bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a cenovo dostupnú energiu pre občanov.

               Nórsko a Island prejavili záujem o účasť na jednotnej akcii Únie a jej členských štátov. Podmienky upravujúce možnú účasť Nórska a Islandu budú stanovené v súvisiacich právnych predpisoch. Pokiaľ ide o obdobie 2021 až 2030, Nórsko objasnilo, že má v úmysle plne sa zapojiť do úsilia o zníženie emisií pre sektory mimo ETS. Keďže ciele jednotlivých členských štátov sa pohybujú od 0 % do –40 % v závislosti od hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa, Nórsku by bol pridelený odhadovaný číselný cieľ znížiť emisie o 40 % oproti úrovni z roku 2005 a Nórsku a Islandu budú k dispozícii rovnaké mechanizmy flexibility ako členským štátom. Konečné ciele sa určia až vtedy, keď bude návrh prijatý. Týmto návrhom nie je dotknutý spôsob, akým sa Nórsko a Island budú zúčastňovať na jednotnej akcii.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Tento návrh vo všeobecnosti nadväzuje na prístup existujúcich politických ustanovení pre sektory mimo ETS stanovených v rozhodnutí o spoločnom úsilí. Európska rada sa výslovne vyjadrila, že treba pokračovať v súčasnej politickej úprave a prijala usmernenia o konkrétnych otázkach, ktoré sa majú riešiť v období rokov 2021 až 2030 vrátane stanovenia vnútroštátnych cieľov zníženia emisií.

                  Všeobecný prístup pri stanovovaní vnútroštátnych cieľov znižovania emisií v súlade s prístupom prijatým v súčasnom rozhodnutí o spoločnom úsilí a usmerneniach Európskej rady z októbra 2014 sa zakladá na pomernom HDP na obyvateľa. V prípade členských štátov s HDP na obyvateľa vyšším než priemer EÚ sa ciele ďalej upravujú, aby odrážali nákladovú efektívnosť v rámci tejto skupiny. Takýto prístup zabezpečuje rovnováhu medzi spravodlivosťou a nákladovou efektívnosťou, ako to potvrdila Európska rada.

               S cieľom stimulovať reálne dodatočné akcie v rámci odvetvia využívania pôdy vrátane poľnohospodárstva tento návrh zabezpečuje nielen spoľahlivé započítavanie a celkovú environmentálnu integritu, ale zároveň zahŕňa aj novú flexibilitu, ktorá umožňuje obmedzené využívanie určitých čistých záchytov z určitých kategórií započítavania v rámci využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF), pričom zaisťuje, aby v odvetví LULUCF nedochádzalo k dlhom, s cieľom v prípade potreby zohľadniť, ako členské štáty dodržiavajú súlad pri plnení cieľov v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje ESD.

               To je v súlade s usmerneniami Európskej rady, kde sa poukazuje na nižší potenciál zmierňovania v odvetví poľnohospodárstva a využívania pôdy, ako aj na význam preskúmania čo najlepšieho spôsobu, ako optimalizovať príspevok tohto odvetvia k znižovaniu emisií skleníkových plynov a k ich sekvestrácii, okrem iného zalesňovaním.

               Bola pridaná aj ďalšia nová flexibilita v súlade s usmerneniami Európskej rady pre tie členské štáty, ktoré majú vnútroštátne ciele znižovania výrazne vyššie, než je jednak priemer Únie, jednak ich potenciál nákladovo efektívneho znižovania, ako aj pre členské štáty, ktoré žiadnym priemyselným zariadeniam v roku 2013 nepridelili bezplatné kvóty. Flexibilita umožňuje oprávneným členským štátom uľahčiť splnenie ich povinnosti podľa ESD zrušením kvót EU ETS.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Neskôr v roku 2016 sa plánuje s doplňujúcimi legislatívnymi návrhmi s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov schválených Európskou radou, ktorými je podiel energie z obnoviteľných zdrojov spotrebovanej v EÚ do roku 2030 na úrovni aspoň 27 % a zlepšenie energetickej efektívnosti do roku 2030 aspoň o 27 % (v roku 2020 sa tento cieľ prehodnotí, pričom ambícia je 30 % na úrovni EÚ). Tieto návrhy by mali uľahčiť dosiahnutie cieľov ochrany klímy mimo ETS, najmä v odvetví stavebníctva. Okrem toho oznámenie Komisie o dekarbonizácii odvetvia dopravy sa zaoberá opatreniami na ďalšie zníženie emisií skleníkových plynov v doprave.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Zmena klímy je cezhraničný problém, ktorý sa nedá vyriešiť len na celoštátnej alebo miestnej úrovni. Koordinácia opatrení na boj proti zmene klímy sa musí realizovať na európskej, a pokiaľ možno dokonca na celosvetovej úrovni. Opatrenie na úrovni EÚ je opodstatnené z hľadiska zásady subsidiarity. Európska únia od roku 1992 pracuje na hľadaní spoločných riešení a presadzovaní globálnych opatrení na boj proti zmene klímy. Konkrétnejšími slovami, opatrenie na úrovni EÚ zabezpečí nákladovo efektívne plnenie cieľov zníženia emisií do roku 2030 aj v dlhodobejšej perspektíve, pričom zaručí spravodlivosť a environmentálnu integritu.

               Kompetencie EÚ v oblasti zmeny klímy sa potvrdzujú v článkoch 191 až 193 ZFEÚ. Právnym základom tohto návrhu je článok 192 ZFEÚ. V súlade s článkom 191 a článkom 192 ods. 1 ZFEÚ musí Európska únia prispievať k dosahovaniu aj týchto cieľov: udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene klímy.

                  Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii.

                  Tento návrh nariadenia spĺňa zásadu proporcionality, pretože neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie zámeru zavedenia cieľovej hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov v EÚ na obdobie rokov 2021 až 2030 nákladovo efektívnym spôsobom a zároveň zabezpečujúc spravodlivosť a environmentálnu integritu.

                  Európska rada sa dohodla na celkovom znížení domácich emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve aspoň o 40 % oproti úrovniam z roku 1990. Tento návrh sa vzťahuje na vyše polovicu týchto emisií skleníkových plynov a cieľ návrhu možno najlepšie dosiahnuť nariadením. Poskytuje výrazné synergie s nariadením o mechanizme monitorovania
                     4
                   (Monitoring Mechanism Regulation – MMR). Členským štáty, ako aj Európskej environmentálnej agentúre sa ukladajú požiadavky na prispievanie k dosahovaniu potrebných vnútroštátnych znížení emisií.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               V roku 2015 ešte pred vypracovaním tohto návrhu sa uskutočnilo posúdenie ESD v súlade s jeho článkom 14, ktorý vyžaduje, aby Európska komisia vypracovala hodnotiacu správu o vykonávaní ESD do 31. októbra 2016
                  5
               .

               Hoci súčasné ESD je ešte stále v počiatočných štádiách vykonávania, možno skonštatovať, že záväzky ESD boli aspoň čiastočne účinné, pokiaľ ide o stimuláciu nových vnútroštátnych politík a opatrení na podporu účinného znižovania emisií skleníkových plynov v rozsahu pôsobnosti ESD. Tento vplyv posilnila aj skutočnosť, že rozhodnutie o spoločnom úsilí bolo uverejnené spolu s viacerými ďalšími klimaticko-energetickými iniciatívami EÚ v rámci balíka opatrení do roku 2020, najmä v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Vo viacerých odvetviach ESD vrátane stavebníctva, dopravy, poľnohospodárstva a nakladania s odpadom značnú časť doterajších znížení emisií možno pripísať takým faktorom, ako sú technologické zmeny, ktoré sú ovplyvnené politickými zásahmi vyplývajúcimi z balíka na rok 2020. Okrem celoeurópskych a vnútroštátnych politík v oblasti klímy a energetiky mali vplyv na emisie skleníkových plynov aj hospodárska kríza a nárast hospodárskej činnosti v niektorých krajinách.

               Celkovo sa vďaka ESD členské štáty aktívnejšie začali zaoberať novými opatreniami na zníženie emisií v rôznych odvetviach a ich optimálnou štruktúrou. Možno konštatovať, že ESD členským štátom prinieslo len obmedzenú dodatočnú administratívnu záťaž, hoci možno existuje priestor na zníženie administratívnych nákladov. Administratívne náklady Komisie na systém monitorovania a zabezpečovania súladu sú zhruba 650 000 EUR ročne, pričom ročné náklady pre všetkých 28 členských štátov spoločne sa odhadujú na zhruba 500 000 EUR ročne.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Európska komisia zorganizovala verejnú konzultáciu
                  6
                o úsilí členských štátov znížiť ich emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Európskej únie znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030.

               Konzultácia nadväzovala na konzultáciu o zelenej knihe o rámci politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorá sa uskutočnila v roku 2013, a bola plne prístupná verejnosti. Zameriavala sa na posilnenie súčasných nástrojov flexibility; podávanie správ a dodržiavanie súladu; prístup pri stanovovaní národných cieľov zníženia emisií skleníkových plynov; a obmedzenú jednorazovú možnosť flexibility medzi ETS a ESD. Zaoberala sa aj doplňujúcimi opatreniami na úrovni EÚ v záujme cieľov v oblasti znižovania a budovaním kapacít a ďalšou podporou vykonávania na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Komisia dostala 114 formálnych odpovedí od širokého spektra zainteresovaných strán z členských štátov
                  7
               .

               Európska Komisia takisto konzultovala s členskými štátmi na štyroch zasadnutiach pracovných skupín Výboru pre klimatické zmeny, ktoré sa uskutočnili v roku 2015. Tieto konzultácie sa zameriavali na rôzne možnosti posilnenia existujúcich vnútroštátnych mechanizmov flexibility v ESD v období po roku 2020 a na to, ako sa majú nahlasovať výsledky a dosahovať súlad.

                  Prehľad konzultácií so zainteresovanými stranami možno nájsť v prílohe 8.2 posúdenia vplyvu, ktoré sprevádza tento návrh.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Kvantitatívne posúdenie budúcich vplyvov v EÚ vychádza z analýzy vypracovanej pre rámcový návrh na rok 2030, dopĺňa ju a aktualizuje ju o konkrétne prvky súvisiace s ESD. Komisia oslovila Národnú technickú univerzitu v Aténach, IIASA a EuroCare, aby vymodelovali aktualizovaný referenčný scenár
                  8
               , a na tomto základe boli kvantifikované politické scenáre. Modelovanie energetických systémov a emisií CO2 vychádza z modelu PRIMES. Modelovanie emisií skleníkových plynov iných než CO2 vychádza z modelu GAINS. Emisie iných látok ako CO2 z poľnohospodárstva sa posudzujú s použitím modelovacieho rámca CAPRI.

               Ako dodatočný zdroj vedomostí na doplnenie analýzy boli použité odborné znalosti, ktoré zúčastnené strany počas verejných konzultácií poskytli vo svojich príspevkoch, ako aj vnútroštátne projekcie emisií skleníkových plynov predložených členskými štátmi podľa nariadenia o mechanizme monitorovania v roku 2015.

               Skupina externých konzultantov pre Komisiu v roku 2015 vypracovala podpornú štúdiu na hodnotenie vykonávania ESD
                  9
               .

               •Posúdenie vplyvu

               Posúdenie vplyvu priložené k tomuto návrhu
                  10
                dopĺňa analýzu realizovanú v roku 2014 ako súčasť posúdení vplyvu, ktoré sprevádzali rámec politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030
                  11
               . To bol analytický základ na stanovenie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 aspoň o 40 % v porovnaní s rokom 1990, ako aj rozdelenie na samostatné ciele v oblasti znižovania emisií vo výške 30 % a 43 % v prípade ETS a sektorov mimo ETS do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005.

               V posúdení vplyvu sa uvažovalo o možnosti uplatňovania zníženia v sektoroch mimo ETS okrem odvetvia LULUCF, pričom sa vychádza zo súčasného ESD a usmernení Európskej rady. Posúdenie vplyvu skúma, aký vplyv by mal návrh na spravodlivosť, nákladovú efektívnosť a environmentálnu integritu.

               Posúdenie vplyvu prehodnocuje metodiku stanovovania cieľov na základe HDP na obyvateľa, ktorá zabezpečuje spravodlivosť, a aktualizuje ju na základe údajov z roku 2013. Hodnotí sa v ňom, do akej miery by sa mohli upraviť ciele v prípade skupiny členských štátov, ktoré majú nadpriemerný HDP na obyvateľa, a pri ktorých členských štátoch môžu existovať dôvody na obavy v súvislosti s nákladovo efektívnym dosahovaním cieľov. Pokiaľ ide o východisko lineárnej cieľovej trajektórie, z hľadiska environmentálnej integrity aj administratívnej uskutočniteľnosti sa javí žiaduca metodika, ktorá je podobná existujúcej metodike založenej na nedávnych emisiách zakotvenej v ESD.

               Posúdenie vplyvu poukazuje na to, že nové možnosti flexibility zo sektorov ETS a LULUCF musia byť obmedzené, aby sa zabezpečilo prijímanie skutočných dodatočných opatrení v sektoroch mimo ETS v súlade s dlhodobými cieľmi znižovania emisií. Flexibility zároveň členským štátom umožňujú zohľadniť špecifické okolnosti. Pokiaľ ide o jednorazovú flexibilitu, to sa zvyčajne vzťahuje na obavy týkajúce sa nákladovej efektívnosti v prípade tých členských štátov, ktoré majú najvyššie ciele. V prípade odvetvia LULUCF sa to týka obáv v súvislosti s obmedzeným potenciálom zmiernenia zmeny klímy v odvetví poľnohospodárstva, pokiaľ ide o emisie iné než CO2, čo je dôležité najmä pre členské štáty s vysokým podielom emisií z poľnohospodárstva.  Existujúce možnosti flexibility neboli otestované a ponúkajú značný priestor na znižovanie nákladov a zvyšovanie nákladovej efektívnosti. Akékoľvek posilnenie musí brať do úvahy potenciálne administratívne vplyvy. Administratívne náklady pre členské štáty a Európsku komisiu sú v súčasnosti obmedzené a ešte sa znížia vďaka prechodu na päťročný cyklus kontrol súladu.

               Navrhovaná politika ovplyvňuje hlavne vnútroštátne správne orgány. Podnikom, MSP ani mikropodnikom nevznikajú žiadne priame povinnosti podávania správ ani iné administratívne dôsledky. Prípadné vnútroštátne opatrenia a opatrenia EÚ na zníženie emisií v závislosti od ich povahy a rozsahu ovplyvnia rôzne zainteresované strany vrátane podnikov a spotrebiteľov. Takéto osobitné vplyvy sa budú musieť posudzovať v rámci týchto návrhov politík.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  V súlade so záväzkom Komisie týkajúcim sa lepšej právnej regulácie bol návrh vypracovaný inkluzívne, a to transparentne a za neustálej účasti zainteresovaných strán. Vzhľadom na navrhovanú kontrolu súladu, ktorá bude prebiehať každý piaty rok, členským štátom aj Komisii sa zníži súvisiaca administratívna záťaž a náklady na riadenie dodržiavania predpisov. Keď sa zachová súčasný systém výročného nahlasovania, ale prejde sa na päťročný cyklus kontrol súladu, celkové náklady pre Komisiu aj členské štáty sa počas celého obdobia plnenia záväzkov v rokoch 2021 až 2030 odhadujú na 60 – 70 % administratívnych nákladov na systém ročných kontrol súladu, ktoré predstavujú zhruba 1 150 000 EUR ročne.

                  Podľa súčasných právnych predpisov malým a stredným podnikom ani iným podnikom neprináležia nijaké nahlasovacie povinnosti. Návrh by túto situáciu nezmenil.

               •Základné práva

                  Keďže navrhovaná politika primárne členské štáty stavia do úlohy inštitucionálnych aktérov, je v súlade s Chartou základných práv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Nepriame vplyvy na rozpočty členských štátov budú závisieť od toho, aké vnútroštátnych politiky a opatrenia na zníženie emisií skleníkových plynov a ďalšie opatrenia na zmiernenie zmeny klímy v odvetviach, ktorých sa táto iniciatíva týka, budú zvolené. Oproti návrhu, ktorý by stanovil ciele výlučne na základe nákladovej efektívnosti, návrh na stanovenie vnútroštátnych cieľov zníži náklady pre členské štáty s nízkymi príjmami. Poskytuje väčšiu flexibilitu, aby aj náklady pre členské štáty s vysokými príjmami zostali obmedzené.

                  Návrh predpokladá pokračovanie v predkladaní výročných správ, ale vyžaduje menej časté kontroly súladu. Tým sa znížia administratívne náklady pre členské štáty.

                  Návrh má veľmi mierne finančné dôsledky na rozpočet EÚ.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Transparentné, pravidelné nahlasovanie plnenia povinností zo strany členských štátov spolu s dôkladnými kontrolami súladu sú základnými prvkami na zabezpečenie pokroku pri plnení dlhodobých záväzkov EÚ v oblasti zníženia emisií.

                  Monitorovanie pokroku a hodnotenie súladu sa bude naďalej opierať o komplexný rámec monitorovania, nahlasovania a overovania stanovený v tomto návrhu, ktorým sa menia príslušné články MMR. Podrobné nahlasovanie a hodnotenie zakotvené v súčasnom ESD sa zachová na účely tohto návrhu len s tým rozdielom, že teraz je plne integrované s príslušnými ustanoveniami MMR. Tieto ustanovenia sa majú začleniť do riadiaceho mechanizmu energetickej únie, v súvislosti s ktorým sa v pracovnom programe Komisie ráta s návrhom, ktorý by Komisia mala predložiť koncom roku 2016, a môžu byť ďalej rozpracované ako súčasť spomínaného návrhu.

                  Tento návrh stanovuje, že ak sa na základe každoročných hodnotení vykonaných Komisiou pokrok členského štátu odchyľuje od jeho ročných pridelených emisných kvót, tento členský štát musí predložiť akčný plán s cieľom zaistiť, že si splní záväzky. Očakáva sa, že takýto akčný plán sa zohľadní v rámci vnútroštátneho integrovaného energeticko-klimatického plánu daného členského štátu a bude súčasťou systému riadenia, ktorý sa má stanoviť v nadchádzajúcom legislatívnom návrhu o riadení energetickej únie. Súčasťou tohto legislatívneho návrhu by mala byť povinnosť členských štátov sprístupniť tieto vnútroštátne integrované energeticko-klimatické plány.

                  Okrem toho by vnútroštátne integrované energeticko-klimatické plány v nadchádzajúcom legislatívnom návrhu o riadení energetickej únie mali vychádzať z ročných záväzných vnútroštátnych limitov stanovených podľa tohto nariadenia.

                  Členské štáty budú mať aj v období 2021 – 2030 povinnosť dodržiavať ročné limity a lineárnu trajektóriu, hoci komplexné preskúmanie inventúr emisií skleníkových plynov členských štátov a reálna kontrola súladu sa budú uskutočňovať každých 5 rokov, a nie každý rok. Komisia uskutoční dve kontroly súladu – jednu v roku 2027 (za roky 2021 až 2025) a druhú v roku 2032 (za roky 2026 až 2030). Vďaka tomu sa bude dať zohľadniť potenciálny príspevok z činností súvisiacich s využívaním zalesnenej pôdy, obhospodarovanej ornej pôdy a obhospodarovaných trávnych porastov podľa nariadenia [           ].

               Aby sa posúdenie súladu opieralo o presné údaje, inventúry emisií skleníkových plynov predkladané členskými štátmi bude aj naďalej posudzovať Komisia.

                  Fungovanie tohto nariadenia sa uskutoční do 28. februára 2024, a potom každých päť rokov. V tomto preskúmaní sa posúdi celkové fungovanie tohto nariadenia vrátane flexibility v podobe prevodu časti ročných pridelených emisných kvót medzi členskými štátmi, čo je dôležité, aby sa zabezpečila nákladová efektívnosť. Preskúmanie môže vychádzať aj z výsledkov globálneho hodnotenia parížskej dohody.

                  Okrem kontrol súladu s právne záväznými dôsledkami sa pokrok pri dosahovaní cieľov na rok 2030 bude každoročne monitorovať aj v rámci správy o pokroku, ktorú má Komisia uverejňovať podľa článku 21 MMR, a výsledky sa budú aj naďalej používať v kontexte európskeho semestra a budú zahrnuté aj do správy o stave energetickej únie
                     12
                  . Sledovanie pokroku zabezpečuje včasné varovanie, ak členské štáty budú zaostávať s plnením povinností, a stimuluje potrebné opatrenia. Na členské štáty sa bude naďalej vzťahovať povinnosť podávať každé dva roky správu o politikách a opatreniach, ktoré sa vykonali v záujme dosiahnutia ich stanovených povinností podľa tohto návrhu, ako aj o ich emisných projekciách.

               •
                     Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Článok 1 – Predmet úpravy

               V tomto článku sa vysvetľuje, že nariadenie stanovuje minimálne príspevky členských štátov k zníženiu emisií v období rokov 2021 až 2030 a pravidlá určovania ročných pridelených emisných kvót a hodnotenia pokroku.

               Článok 2 – Rozsah pôsobnosti

               Tento článok určuje rozsah pôsobnosti nariadenia. Spresňuje, že toto nariadenie sa vzťahuje na emisie z kategórií zdrojov IPCC: energie, priemyselné procesy a používanie výrobkov, poľnohospodárstvo a odpad. Emisie z odvetví, na ktoré sa vzťahuje EU ETS a nariadenie [   ], sa v tomto nariadení neupravujú. Článok 3 – Vymedzenie pojmov

               Tento článok vymedzuje pojem skleníkových plynov z hľadiska skleníkových plynov, ktoré sa upravujú týmto nariadením.

               Článok 4 – Ročné úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030

               V tomto článku sa stanovujú emisné limity členských štátov v roku 2030, ako je uvedené v prílohe I, a spôsob, akým sa určujú úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030. Pokračuje sa v prístupe založenom na záväzných ročných emisných limitoch podľa ESD. Ročne pridelené emisné úrovne sa stanovujú na základe lineárnej trajektórie vychádzajúc z priemerných emisií za obdobie rokov 2016 až 2018 s ohľadom na najnovšie údaje o emisiách skleníkových plynov. Ročne pridelené emisné kvóty v ekvivalentoch CO2 pre každý členský štát na každý rok obdobia budú stanovené v osobitnom vykonávacom akte.

               Článok 5 – Nástroje flexibility na dosiahnutie ročných limitov

               V tomto článku sa stanovuje možnosť flexibility pre členské štáty pri plnení ich ročných limitov vrátane flexibility v čase, flexibility pri ukladaní a požičiavaní ročných pridelených emisných kvót počas obdobia plnenia záväzkov a flexibility medzi členskými štátmi vďaka prevodom ročných pridelených emisných kvót.

               Článok 6 – Flexibilita pre niektoré členské štáty po znížení kvót EU ETS

               Zavádza sa nová flexibilita v podobe zrušenia kvót ETS až do výšky stanoveného limitu. Oprávnené členské štáty sa pred rokom 2020 rozhodnú, či chcú využiť túto flexibilitu, a vo vykonávacom akte, ktorým sa stanovia ročné pridelené emisné kvóty, sa určia presné sumy. Flexibilitu môžu využiť členské štáty uvedené v prílohe II. Vykonávacím aktom podľa článku 4 sa tiež určí maximálne ročné množstvo kvót, ktoré sa členský štát môže rozhodnúť zrušiť tak, aby bolo zohľadnené pri posudzovaní jeho súladu s limitmi.

               Článok 7 – Ďalšie použitie až do výšky 280 miliónov čistých záchytov z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov

               Zavádza sa nová flexibilita, ktorá za určitých podmienok umožňuje členským štátom podľa potreby využiť obmedzený počet čistých záchytov z nariadenia [   ]. Limity pre jednotlivé členské štáty v ekvivalentoch CO2 sú uvedené v prílohe III.

               Článok 8 – Nápravné opatrenia

               Ak sa na základe každoročného hodnotenia vykonaného Komisiou pokrok členského štátu odchyľuje od jeho ročných pridelených emisných kvót, tento členský štát musí predložiť akčný plán s dodatočnými opatreniami, ktoré plánuje zaviesť s cieľom zaistiť, že si splní záväzky.

               Článok 9 – Kontrola súladu

               Zachovávajú sa ustanovenia o kontrole súladu a nápravných opatreniach stanovené v ESD s tým rozdielom, že kontrola súladu všetkých predchádzajúcich rokov obdobia sa bude realizovať len raz za päť rokov. Ak by sa dospelo k záveru, že niektorý členský štát v ktoromkoľvek roku obdobia nedodržal svoje ročné pridelené emisné kvóty, uplatní sa nápravné opatrenie vo forme doplnenia emisií na budúci rok o rovnaké množstvo, ako je množstvo nadmerných emisií v tonách ekvivalentu CO2 vynásobené koeficientom 1,08. Právo na prevod ročných pridelených emisných kvót sa pozastaví, až kým členský štát opäť nezačne dodržiavať svoje záväzky.

               Článok 10 – Úpravy

               S cieľom zabezpečiť konzistentnosť emisného cieľa na rok 2030 v celej EÚ sa akékoľvek zmeny v rozsahu pôsobnosti EU ETS (napr. zmena počtu zariadení alebo zdrojov, na ktoré sa vzťahuje EU ETS) musia odzrkadliť zodpovedajúcou úpravou tohto nariadenia. Tento článok zachováva ustanovenie zakotvené v ESD, pričom vysvetľuje, ako sa takéto úpravy majú zrealizovať. Stanovuje sa v ňom aj použitie kreditov vytvorených podľa článku 24a EU ETS, pričom sa zachováva flexibilita, ktorá existuje v ESD. Rieši sa ním aj osobitná situácia v členských štátoch s kladným limitom v ESD a ktorým sa medzi rokmi 2017 a 2020 zvyšujú pridelené emisné kvóty.

               Článok 11 – Register

               Tento článok je pokračovaním súčasného vykonávania ESD v nariadení o registri a prispôsobuje ho tomuto nariadeniu. Slúži na zabezpečenie presného započítavania transakcií podľa tohto nariadenia a zabránenie dvojitému počítaniu.

               Článok 12 – Výkon delegovania právomocí

               Návrhom sa Komisia splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s príslušnými postupmi.

               Článok 13 – Postup výboru

               Ide o rovnaký postup výboru ako v prípade ESD, pričom sa využíva pomoc Výboru pre zmenu klímy.

               Článok 14 – Preskúmanie

               Preskúmanie všetkých prvkov nariadenia, aby sa určilo, či sú naďalej vhodné na daný účel, sa má vykonať v roku 2024 a následne každých 5 rokov.

               Článok 15 – Zmena nariadenia č. 525/2013/EÚ

               MMR sa mení s cieľom zabezpečiť, aby nahlasovacie požiadavky, ktoré sa v súčasnosti uplatňujú podľa ESD, ďalej platili aj v rámci uvedeného nariadenia. Členské štáty sú povinné každoročne podávať hlásenia o svojich príslušných emisiách skleníkových plynov a bude sa od nich aj naďalej vyžadovať, aby každé dva roky podávali správu o svojich projekciách, politikách a opatreniach uplatňovaných s cieľom zabezpečiť dodržiavanie ich cieľov. V záujme podpory transparentnosti a uľahčenia presunov medzi členskými štátmi sú členské štáty takisto povinné podávať správy o množstvách, ktoré majú v úmysle kúpiť alebo predať v súlade s článkom 5.

               Komisia bude sledovať pokrok členských štátov pri ich emisných limitoch tak, že do výročnej správy o pokroku v oblasti klímy zahrnie aj posúdenie, či pokrok členských štátov je postačujúci na splnenie ich povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia.

               2016/0231 (COD)

               Návrh

               NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie
                  13
               ,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  14
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  15
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               (1)V záveroch Európskej rady z 23. a 24. októbra 2014 o rámci politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 bol schválený záväzný cieľ dosiahnuť aspoň 40 % domáceho zníženia emisií skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990, a to bolo potvrdené aj na jej stretnutí v marci 2016. Rada pre životné prostredie na svojom zasadnutí 6. marca 2015 formálne schválila tento príspevok Únie a jej členských štátov ako ich plánovaný vnútroštátne stanovený príspevok.

               (2)V záveroch Európskej rady z októbra 2014 sa predpokladalo, že cieľ by Únia ako celok mala splniť nákladovo čo najefektívnejším spôsobom, pričom v systéme obchodovania s emisiami (Emissions Trading System – ETS) a v sektoroch mimo ETS by do roku 2030 v porovnaní s rokom 2005 malo dôjsť k zníženiu vo výške 43 %, resp. 30 %, pri rozdelení úsilia na základe pomerného hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa. K dosiahnutiu tohto znižovania emisií by mali prispieť všetky odvetvia hospodárstva a na tomto úsilí by sa mali podieľať všetky členské štáty, pričom by sa mala zabezpečiť rovnováha medzi spravodlivosťou a solidaritou a vnútroštátne ciele v skupine členských štátov s HDP na obyvateľa vyšším než priemer Únie by sa pomerne mali upraviť tak, aby odrážali nákladovú efektívnosť spravodlivo a vyvážene. Dosiahnutie týchto znížení emisií skleníkových plynov by malo posilniť efektívnosť a inovácie v európskom hospodárstve, a najmä podporiť zlepšenia, hlavne v stavebníctve, poľnohospodárstve, odpadovom hospodárstve a doprave, pokiaľ patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

               (3)Komisia 10. júna 2016 predložila návrh, aby EÚ ratifikovala parížsku dohodu. Tento legislatívny návrh tvorí súčasť plnenia záväzku EÚ, ktorý jej ukladá parížska dohoda. Únia potvrdila svoj záväzok znížiť emisie v celom hospodárstve stanovením plánovaného vnútroštátne stanoveného príspevku EÚ a jej členských štátov, ktorý bol predložený sekretariátu UNFCCC 6. marca 2015.

               (4)Parížska dohoda nahrádza prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, v ktorom sa po roku 2020 nebude pokračovať.

               (5)Prechod na čistú energiu si vyžaduje zmeny investičného správania a stimuly naprieč celým spektrom politík. Jednou z kľúčových priorít Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupnú energiu. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy v tomto nariadení a pokrok pri iných aspektoch energetickej únie, ako sa stanovuje v rámcovej stratégii odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy
                  16
               .

               (6)Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie z kategórií energetiky, priemyselných procesov a používania výrobkov, poľnohospodárstva a nakladania s odpadom podľa Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) a podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013
                  17
               , s výnimkou emisií z činností uvedených v prílohe I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  18
               . Činnosti, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [           ] [o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030], nie sú predmetom tohto nariadenia.

               (7)Údaje, ktoré sa v súčasnosti nahlasujú v rámci národných inventúr skleníkových plynov a registrov jednotlivých štátov a Únie, nestačia na to, aby sa na úrovni členských štátov dali určiť emisie CO2 z civilnej leteckej dopravy, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES. Pri prijímaní povinností nahlasovania by Únia nemala zaťažovať členské štáty a malé a stredné podniky (MSP) viac, ako je primerané sledovaným cieľom. Emisie CO2 z letov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, predstavujú iba veľmi malú časť celkových emisií skleníkových plynov a vytvorenie systému nahlasovania týchto emisií by bolo vzhľadom na existujúce požiadavky pre širší sektor podľa smernice 2003/87/ES neúmerne zaťažujúce. Preto by sa emisie CO2 zo zdroja kategórie „1.A.3.A civilná letecká doprava“ IPCC na účely tohto nariadenia mali považovať za nulové.

               (8)Zníženie emisií zo strany každého členského štátu do roku 2030 by sa malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov z roku 2005, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, okrem overených emisií zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale ktoré boli zahrnuté do EU ETS až po roku 2005. Ročne pridelené emisné kvóty na obdobie rokov 2021 až 2030 by sa mali určiť na základe údajov predložených členskými štátmi a preskúmaných Komisiou.

               (9)V koncepcii ročných záväzných vnútroštátnych limitov zakotvenej v rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady 406/2009/ES
                  19
                by sa malo pokračovať aj v období 2021 až 2030, pričom výpočet vývoja emisií by sa mal začať od roku 2020 a vychádzať z priemerných emisií skleníkových plynov v období rokov 2016 až 2018, pričom konečným bodom by mal byť limit na rok 2030 stanovený pre každý členský štát. Členským štátom, ktoré majú jednak kladný limit podľa rozhodnutia 406/2009/ES a narastajúce ročne pridelené emisné kvóty v rokoch 2017 až 2020 stanovené v súlade s rozhodnutiami 2013/162/EÚ a 2013/634/EÚ, sa v roku 2021 poskytne úprava pridelených limitov s cieľom zohľadniť kapacitu na zvýšené emisie za uvedené roky. Európska rada dospela k záveru, že dostupnosť a využitie existujúcich nástrojov flexibility v sektoroch mimo ETS by sa mali výrazne posilniť, aby sa zabezpečila nákladová účinnosť kolektívneho úsilia EÚ a konvergencia objemu emisií na obyvateľa do roku 2030.

               (10)Vytvára sa nová jednorazová možnosť flexibility s cieľom uľahčiť dosiahnutie cieľov v prípade tých členských štátov, ktoré majú vnútroštátne ciele znižovania výrazne vyššie, než je jednak priemer Únie, jednak ich potenciál nákladovo efektívneho znižovania, ako aj v prípade členských štátov, ktoré žiadnym priemyselným zariadeniam v roku 2013 nepridelili bezplatné kvóty, ako sa uvádza v posúdení vplyvu
                  20
               .

               (11)Množstvo opatrení Únie posilňuje schopnosť členských štátov plniť si záväzky v oblasti klímy a sú kľúčové pri dosahovaní potrebného zníženia emisií v sektoroch, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Patria sem právne predpisy o fluórovaných skleníkových plynoch a znižovaní emisií CO2 z cestných vozidiel, energetickej hospodárnosti budov, obnoviteľných zdrojoch energie, energetickej efektívnosti a obehovom hospodárstve, ako aj nástroje financovania Únie zamerané na investície v oblasti zmeny klímy.

               (12)Nariadením [           ] [o začlenení emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030] sa stanovujú pravidlá započítavania emisií a záchytov skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva (land use, land-use change and forestry – LULUCF). Zatiaľ čo environmentálny výsledok podľa tohto nariadenia z hľadiska úrovne znížení emisií skleníkových plynov, ktoré sa majú dosiahnuť, je ovplyvnený zohľadnením množstva, ktoré zodpovedá najviac výške celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov, ako sa vymedzuje v nariadení [       ], mala by sa umožniť flexibilita v podobe maximálneho množstva 280 miliónov ton ekvivalentu CO2 z týchto záchytov rozdelených medzi členské štáty podľa údajov v prílohe III, ako dodatočná možnosť, ktorú členské štáty budú môcť v prípade potreby využiť na plnenie svojich záväzkov. Ak sa prijíma delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa v súvislosti s článkom 7 mala delegovať na Komisiu, aby vo flexibilite zakotvenej v uvedenom článku bol zohľadnený príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda. Pred prijatím takéhoto delegovaného aktu by Komisia mala posúdiť spoľahlivosť započítavania za obhospodarovanú lesnú pôdu na základe dostupných údajov, a predovšetkým konzistentnosť predpokladaných a skutočných údajov o ťažbe. Okrem toho by sa podľa tohto nariadenia mala povoliť možnosť dobrovoľne zrušiť ročné pridelené jednotky emisných kvót, aby sa takéto sumy mohli brať do úvahy pri posudzovaní toho, či členské štáty dodržiavajú požiadavky podľa nariadenia [       ].

               (13)S cieľom zabezpečiť efektívne, transparentné a nákladovo efektívne nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov a ostatných informácií potrebných na posúdenie pokroku v oblasti ročných pridelených emisných kvót členského štátu, požiadavky na každoročné nahlasovanie a hodnotenie podľa tohto nariadenia sa zlučujú s príslušnými článkami podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013, ktoré by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Zmena uvedeného nariadenia by tiež mala zabezpečiť, aby sa aj naďalej každoročne hodnotil pokrok členských štátov pri znižovaní emisií, pričom sa zohľadní pokrok v politikách Únie a opatrenia a informácie od členských štátov. Každé dva roky by toto hodnotenie malo zahŕňať predpokladaný pokrok Únie pri plnení jej záväzkov znižovania emisií a členských štátov pri plnení ich povinností. Uplatnenie odpočítania by sa malo zvažovať iba v päťročných intervaloch, aby bolo možné zohľadniť potenciálny príspevok z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov dosiahnutý podľa nariadenia [           ].  Nie je tým dotknutá povinnosť Komisie zabezpečiť súlad s povinnosťami členských štátov vyplývajúcimi z tohto nariadenia ani právomoc Komisie začať konania o porušení povinnosti na tento účel.

               (14)Ako prostriedok na zvýšenie všeobecnej nákladovej efektívnosti celkových znížení by členské štáty mali mať možnosť previesť časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát. Mala by sa zabezpečiť transparentnosť takýchto prevodov a tieto by sa mali realizovať vzájomne vyhovujúcim spôsobom, a to napríklad aj formou aukcií, využívania trhových sprostredkovateľov pôsobiacich v podobe agentúr alebo dvojstrannými dohodami.

               (15)Cieľom Európskej environmentálnej agentúry je podporovať udržateľný rozvoj a pomáhať pri dosahovaní výrazného a merateľného zlepšenia stavu európskeho životného prostredia poskytovaním včasných, cielených, dôležitých a spoľahlivých informácií tvorcom politík, verejným inštitúciám a verejnosti. Európska environmentálna agentúra by mala podľa potreby pomáhať Komisii v súlade s jej ročným pracovným programom.

               (16)S cieľom vytvoriť priestor na vhodné započítavanie transakcií podľa tohto nariadenia vrátane využívania flexibility a uplatňovania kontroly súladu by sa Komisii v súvislosti s článkom 11 mala udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Potrebné ustanovenia by mali byť obsiahnuté v jedinom právnom nástroji kombinujúcom ustanovenia o započítavaní podľa smernice 2003/87/ES, nariadenia (EÚ) č. 525/2013, nariadenia [     ] a tohto nariadenia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým treba uviesť, že v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

               (17)V záujme zabezpečenia jednotných podmienok na vykonávanie článku 4, podľa ktorého sa budú členským štátom stanovovať ročné emisné limity, by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
                  21
               .

               (18)Týmto nariadením by nemali byť dotknuté prísnejšie vnútroštátne ciele.

               (19)Akékoľvek úpravy rozsahu stanoveného v článkoch 11, 24, 24a a 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  22
                by sa mali zhodovať s príslušnými úpravami maximálneho množstva emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Ak teda členské štáty do svojich záväzkov podľa tohto nariadenia zahrnú dodatočné emisie zo zariadení, na ktoré sa predtým vzťahovala smernica 2003/87/ES, tieto členské štáty by mali zaviesť ďalšie politiky a opatrenia v odvetviach patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia s cieľom znížiť tieto emisie.

               (20)Toto nariadenie by sa malo preskúmať v roku 2024 a následne každých 5 rokov s cieľom vyhodnotiť jeho celkové fungovanie. Toto preskúmanie by malo zohľadniť meniace sa vnútroštátne okolnosti a vychádzať z výsledkov globálneho hodnotenia podľa parížskej dohody.

               (21)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov,

               PRIJALI TOTO NARIADENIE:

               Článok 1

               Predmet úpravy

               Týmto nariadením sa stanovujú povinnosti týkajúce sa minimálnych príspevkov členských štátov k splneniu záväzku zníženia emisií skleníkových plynov v Únii počas obdobia rokov 2021 až 2030, pravidlá určovania ročne pridelených emisných kvót a hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení ich minimálnych príspevkov.

               Článok 2

               Rozsah pôsobnosti

               1.Toto nariadenie sa vzťahuje na emisie skleníkových plynov z kategórií zdroja podľa IPCC, ktorými sú energetika, priemyselné procesy a používanie výrobkov, poľnohospodárstvo a odpady v zmysle nariadenia (EÚ) č. 525/2013, s výnimkou emisií z činností uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES.

               2.Toto nariadenie sa nevzťahuje na emisie a záchyty skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie [           ][LULUCF].

               3.Na účely tohto nariadenia sa emisie CO2 z kategórie zdroja „1.A.3.A civilná letecká doprava“ podľa IPCC považujú za nulové.

               Článok 3

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tohto nariadenia:

               1.„Emisie skleníkových plynov“ sú emisie oxidu uhličitého (CO2), metánu (CH4), oxidu dusného (N2O), fluórovaných uhľovodíkov (HFC), plnofluórovaných uhľovodíkov (PFC), fluoridu dusitého (NF3) a fluoridu sírového (SF6) vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2, ktoré sa určujú podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie;

               2.„Ročne pridelené emisné kvóty“ sú maximálne povolené emisie skleníkových plynov za každý rok v období rokov 2021 až 2030, ktoré sa určujú podľa článku 4 ods. 3 a článku 10.

               Článok 4

               Ročné úrovne emisií na obdobie rokov 2021 až 2030

               1.Každý členský štát do roku 2030 obmedzí svoje emisie skleníkových plynov najmenej o percentuálnu hodnotu, ktorá je pre daný členský štát stanovená v prílohe I k tomuto nariadeniu vzhľadom na jeho emisie v roku 2005 určené podľa odseku 3.

               2. S výhradou flexibility stanovenej v článkoch 5, 6 a 7, úpravy podľa článku 10 ods. 2 a po zohľadnení akýchkoľvek odpočítaní vyplývajúcich z uplatňovania článku 7 rozhodnutia 406/2009/ES, každý členský štát zabezpečí, aby jeho emisie skleníkových plynov v žiadnom roku v období rokov 2021 až 2029 nepresiahli úroveň vymedzenú lineárnou trajektóriou so začiatkom v roku 2020 na úrovni jeho priemerných emisií skleníkových plynov v priebehu rokov 2016, 2017 a 2018 určených podľa odseku 3, a koncom v roku 2030 na úrovni limitu stanoveného pre daný členský štát v prílohe I k tomuto nariadeniu.

               3. Komisia prijme vykonávací akt, ktorým stanoví ročne pridelené emisné kvóty na roky 2021 až 2030 vyjadrené v tonách ekvivalentu CO2 podľa odsekov 1 a 2. Na účely tohto vykonávacieho aktu Komisia vykoná komplexné preskúmanie údajov v najnovších národných inventúrach za rok 2005 a obdobie rokov 2016 až 2018 predložených členskými štátmi podľa článku 7 nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

               4.Týmto vykonávacím aktom sa na základe percentuálnych údajov oznámených členskými štátmi podľa článku 6 ods. 2 stanovia aj množstvá, ktoré možno zohľadniť pri posudzovaní ich dodržiavania súladu podľa článku 9 medzi rokmi 2021 a 2030. Ak súčet množstiev všetkých členských štátov presiahne spoločné celkové množstvo vo výške 100 miliónov, množstvá pre každý členský štát sa znížia pomerným dielom tak, aby sa neprekročilo spoločné celkové množstvo.

               5.Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13.

               Článok 5

               Nástroje flexibility na dosiahnutie ročných limitov

               1.Členské štáty môžu využívať možnosti flexibility stanovené v odsekoch 2 až 6 tohto článku a v článkoch 6 a 7.

               2.Na obdobie rokov 2021 až 2029 si členský štát môže požičať až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúci rok.

               3Členský štát, ktorého emisie skleníkových plynov v danom roku sú pod úrovňou jeho ročne pridelených emisných kvót na daný rok s prihliadnutím na využívanie flexibilít podľa tohto článku a článku 6, si môže uložiť daný prebytok svojich ročne pridelených emisných kvót na nasledujúce roky až do roku 2030.

               4.Členský štát môže previesť na iné členské štáty až 5 % svojich ročne pridelených emisných kvót za príslušný rok. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za príslušný rok alebo za nasledujúce roky až do roku 2030.

               5.Členský štát môže previesť na iné členské štáty časť svojich ročne pridelených emisných kvót za daný rok, ktorá prekračuje jeho emisie skleníkových plynov v danom roku, s prihliadnutím na využívanie flexibilít v zmysle odsekov 2 až 4 a článku 6. Prijímajúci členský štát môže toto množstvo využiť na účely dodržania súladu v zmysle článku 9 za daný rok alebo kedykoľvek neskôr až do roku 2030.

               6.Členské štáty smú na účely dodržania súladu podľa článku 9 používať kredity z projektov vydané podľa článku 24a ods. 1 smernice 2003/87/ES bez akéhokoľvek kvantitatívneho limitu, pričom musia zabrániť dvojitému započítaniu.

               Článok 6

               Flexibilita pre niektoré členské štáty po znížení kvót EU ETS

               1.Členské štáty, v prípade ktorých môžu byť zrušené kvóty v obmedzenom množstve najviac 100 miliónov kvót EU ETS vymedzených v článku 3 písm. a) smernice 2003/87/ES spoločne zohľadnené na účely dodržania súladu členských štátov s týmto nariadením, sú uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu.

               2.Členské štáty uvedené v prílohe II oznámia Komisii do 31. decembra 2019 každý zámer využiť obmedzené zrušenie kvót až do percentuálnej hodnoty uvedenej v prílohe II pre daný členský štát na účely dodržania súladu podľa článku 9.

               3.Na základe žiadosti niektorého členského štátu ústredný správca určený podľa článku 20 smernice 2003/87/ES (ďalej len „ústredný správca“) zohľadní množstvo uvedené v článku 4 ods. 4 pri posudzovaní toho, či daný členský štát dodržiava súlad podľa článku 9. Za každý rok v období rokov 2021 až 2030 sa podľa článku 12 ods. 4 smernice 2003/87/ES zruší jedna desatina množstva kvót určených podľa článku 4 ods. 4.

               Článok 7

               Použitie dodatočných čistých záchytov z odlesnenej pôdy, zo zalesnenej pôdy, z obhospodarovanej ornej pôdy a z obhospodarovaných trávnych porastov až do výšky 280 miliónov

               1.Pokiaľ emisie členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za príslušný rok, na účely dodržiavania súladu zo strany tohto členského štátu podľa článku 9 tohto nariadenia možno za daný rok zohľadniť množstvo nepresahujúce súčet celkových čistých záchytov a celkových čistých emisií z kombinovaných kategórií započítavania, ktorými sú odlesnená pôda, zalesnená pôda, obhospodarovaná orná pôda a obhospodarované trávne porasty uvedené v článku 2 [nariadenia] [LULUCF], a to za predpokladu, že:

               a) súhrnné množstvo zohľadnené pre daný členský štát za všetky roky v období rokov 2021 až 2030 nepresahuje úroveň stanovenú v prílohe III pre príslušný členský štát;

               b) toto množstvo presahuje požiadavky daného členského štátu podľa článku 4 nariadenia [     ][LULUCF];

               c) členský štát nezískal od iných členských štátov viac čistých záchytov podľa nariadenia [     ][LULUCF] než previedol; a

               d) členský štát spĺňa požiadavky nariadenia [     ][LULUCF].

               2. Ak sa prijme delegovaný akt na aktualizáciu lesných referenčných úrovní vychádzajúcich z národných lesohospodárskych plánov započítavania podľa článku 8 ods. 6 nariadenia [LULUCF], Komisia sa splnomocňuje na prijatie delegovaného aktu s cieľom upraviť odsek 1 tohto článku, aby bol zohľadnený príspevok kategórie započítavania, ktorou je obhospodarovaná lesná pôda, v súlade s článkom 12 tohto nariadenia.

               Článok 8

               Nápravné opatrenia

               1.Členský štát, v prípade ktorého z hodnotenia podľa článku 21 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 vyplynie, že nedosahuje dostatočný pokrok, do troch mesiacov predloží Komisii akčný plán, ktorý musí obsahovať:

               a) kroky, ktoré členský štát musí vykonať, aby si splnil špecifické povinnosti podľa článku 4, prostredníctvom vnútroštátnych politík a opatrení a vykonávania opatrení Únie;

               b) časový plán realizácie týchto krokov, ktorý umožní posúdiť každoročný pokrok pri ich realizácii.

               2. Komisii pri hodnotení akčných plánov bude podľa potreby pomáhať Európska environmentálna agentúra v súlade s jej ročným pracovným programom.

               Článok 9

               Kontrola súladu

               1.Ak preskúmané emisie skleníkových plynov niektorého členského štátu presiahnu jeho ročne pridelené emisné kvóty za akýkoľvek konkrétny rok obdobia podľa odseku 2 tohto článku a flexibility využité podľa článkov 5 a 7, v rokoch 2027 a 2032 sa a uplatnia tieto opatrenia:

               a)zvýšenie objemu emisií členského štátu v nasledujúcom roku o objem rovnajúci sa množstvu nadmerných emisií skleníkových plynov v tonách ekvivalentu CO2 vynásobený koeficientom 1,08 v súlade s opatreniami prijatými podľa článku 11; a

               b)členskému štátu sa dočasne zakáže, aby prevádzal akúkoľvek časť svojich ročne pridelených emisných kvót na iný členský štát, až kým neobnoví svoj súlad s týmto nariadením. Ústredný správca zohľadní tento zákaz v registri uvedenom v článku 11.

               2. Ak emisie skleníkových plynov členského štátu buď v období rokov 2021 až 2025, alebo v období rokov 2026 až 2030 podľa nariadenia [     ] prekročili jeho objem záchytov skleníkových plynov určených v súlade s článkom 12 uvedeného nariadenia, od ročne pridelených emisných kvót daného členského štátu sa odpočíta objem týchto nadmerných emisií skleníkových plynov za príslušné roky v tonách ekvivalentu CO2.

               Článok 10

               Úpravy

               1.Počet ročne pridelených kvót každému členskému štátu podľa článku 4 tohto nariadenia sa upraví tak, aby vyjadroval:

               a) úpravy počtov kvót za emisie skleníkových plynov vydaných podľa článku 11 smernice 2003/87/ES, ktoré vyplývajú zo zmeny, pokiaľ ide o pokrytie zdrojov v rozsahu pôsobnosti uvedenej smernici;

               b) úpravy počtu kvót alebo kreditov vydaných podľa článkov 24, resp. 24a smernice 2003/87/ES v súvislosti so znížením emisií v členskom štáte; a

               c) úpravy počtu kvót týkajúcich sa emisií skleníkových plynov zo zariadení vyňatých z EÚ ETS v súlade s článkom 27 smernice 2003/87/ES počas obdobia ich vylúčenia.

               2.Ku kvótam prideleným na rok 2021 pre každý členský štát uvedený v danej prílohe sa pripočítava suma uvedená v prílohe IV k tomuto nariadeniu.

               3.Komisia uverejní výsledné údaje po takýchto úpravách.

               Článok 11

               Register

               1.Komisia zabezpečuje presné započítavanie podľa tohto nariadenia prostredníctvom registra Únie zriadeného podľa článku 10 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 vrátane ročne pridelených emisných kvót, flexibilít využívaných podľa článkov 4 až 7, súladu podľa článku 9 a zmien v pokrytí podľa článku 10 tohto nariadenia. Ústredný správca vykonáva automatizovanú kontrolu každej transakcie vykonávanej podľa tohto nariadenia a v prípade potreby transakcie zastaví, aby nedošlo k nezrovnalostiam. Tieto informácie sa sprístupnia verejnosti.

               2.Komisia je na vykonanie odseku 1 splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 12 tohto nariadenia.

               Článok 12

               Vykonávanie delegovania právomocí

               1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

               2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 7 ods. 2 a v článku 11 sa Komisii udeľuje na neurčito odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

               3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 7 ods. 2 a v článku 11 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

               4.Pred prijatím delegovaného aktu Komisia konzultuje s odborníkmi určenými každým členským štátom v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016.

               5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

               6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 7 ods. 2 a článku 11 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

               Článok 13

               Postup výboru

               1. Komisii pomáha Výbor pre zmenu klímy zriadený nariadením (EÚ) č. 525/2013. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               Článok 14

               Preskúmanie

               Komisia do 28. februára 2024 a následne každých päť rokov predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní tohto nariadenia, jeho príspevku k celkovému cieľu EÚ znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2030 a jeho príspevku k dosiahnutiu cieľov parížskej dohody, a v prípade potreby môže predkladať návrhy.

               Článok 15

               Zmena nariadenia č. 525/2013/EÚ

               Nariadenie č. 525/2013/EÚ sa týmto mení takto:

               1. Článok 7 ods. 1 sa mení takto:

               a) Vkladá sa toto písmeno aa):

               „aa)od roku 2023 svoje antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v článku 2 nariadenia [nariadenie o spoločnom úsilí] o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 za rok X – 2 v súlade s požiadavkami nahlasovania UNFCCC;“

               2.V článku 7 ods. 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:

               „Členské štáty vo svojich správach každoročne informujú Komisiu o zámere využiť flexibility stanovené v článku 5 ods. 4 a 5 nariadenia [ESR] o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030.“

               3.V článku 13 ods. 1 písm. c) sa dopĺňa tento bod viii):

               „viii)od roku 2023 informácie o vnútroštátnych politikách a opatreniach, ktoré boli realizované pri plnení ich povinností podľa nariadenia [ESR] o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, a informácie o dodatočných plánovaných vnútroštátnych politikách a opatreniach, ktorých cieľom má byť obmedzenie emisií skleníkových plynov nad rámec ich záväzkov podľa uvedeného nariadenia.“

               4.V článku 14 ods. 1 sa vkladá toto písmeno f):

               „f)od roku 2023 celkové projekcie skleníkových plynov a samostatné odhady predpokladaných emisií skleníkových plynov v prípade zdrojov emisií, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES a nariadenie [ESR] o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030.“

               5. V článku 21 ods. 1 sa vkladá toto písmeno c):

               „c) povinnosti podľa článku 4 nariadenia [ESR] o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030. Pri tomto posudzovaní sa zohľadní pokrok v politikách a opatreniach Únie, ako aj informácie od členských štátov. Každé dva roky posudzovanie bude zahŕňať plánovaný pokrok Únie pri plnení jej záväzku znižovania emisií a členských štátov pri plnení ich povinností podľa tohto nariadenia.“

               6. V článku 21 sa pridáva tento odsek 4:

               „Komisia môže vydávať stanoviská o akčných plánoch predložených členskými štátmi v súlade s článkom 8 ods. 1 nariadenia [ESR] o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030.“

               Článok 16

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               1.4.Ciele

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa parížskej dohody.

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
                  23

                  Oblasť politiky: opatrenie v oblasti klímy

                  Činnosť ABB: Opatrenie v oblasti klímy na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni (kód ABB 34 02 01)

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
                  24

               X Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

               1.4.Ciele

               1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

                  Tento návrh je súčasťou právnych predpisov na vykonávanie klimaticko-energetického balíka do roku 2030, ktorý odsúhlasila Európska rada v októbri 2014 v záujme dosiahnutia cieľa znížiť emisie skleníkových plynov v EÚ do roku 2030 o minimálne 40 % v porovnaní s rokom 1990 nákladovo efektívnym spôsobom a prispieť k obmedzeniu globálneho otepľovania.

                  Návrh je súčasťou desiatich politických priorít Komisie a je dôležitým prvkom strategického rámca energetickej únie.

               1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  Osobitný cieľ č. 1

                  Monitorovať pokrok a kontrolovať plnenie povinností znižovania emisií zo strany členských štátov podľa tohto návrhu v záujme zníženia emisií skleníkových plynov v sektoroch mimo ETS v celej EÚ o 30 % oproti roku 2005 spôsobom, ktorý je spravodlivý a nákladovo efektívny a zabezpečuje environmentálnu integritu.

                  Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  Opatrenie v oblasti klímy.

               1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv

               Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.

                  Vďaka tomuto návrhu sa do roku 2030 dosiahne cieľ zníženia emisií skleníkových plynov v sektoroch mimo ETS o 30 % v porovnaní s rokom 2005.

                  V návrhu sa stanovujú vnútroštátne ciele mimo ETS založené hlavne na HDP na obyvateľa, čím sa rieši prvoradá obava členských štátov o spravodlivosť. Navrhované úpravy cieľov v prípade členských štátov s vysokými príjmami, ako aj zlepšenie existujúcich a nových možností flexibility umožňuje nákladovo efektívne dosiahnutie stanoveného cieľa. V záujme zabezpečenia celkovej environmentálnej integrity, východiskový bod cieľových trajektórií, ktorý sa bude datovať od roku 2021, musí byť stanovený na základe historických emisií a nové možnosti flexibility musia byť obmedzené, aby sa zabránilo nedostatočnému plneniu medzinárodného záväzku EÚ do roku 2030, ktorým je zníženie domácich emisií skleníkových plynov aspoň o 40 % v porovnaní s rokom 1990.

                  Odporúčajú sa menej časté kontroly súladu, t. j. každých päť rokov namiesto jednej kontroly ročne, ktoré znížia administratívnu záťaž členských štátov aj Európskej komisie. Podnikom, MSP ani mikropodnikom nevznikajú žiadne priame povinnosti podávania správ ani iné administratívne dôsledky.

                  Tento návrh je určený členským štátom ako inštitucionálnym aktérom. Navrhovaná politika sa má realizovať na vnútroštátnej úrovni, a preto ovplyvňuje najmä ich vnútroštátne administratívy. V závislosti od povahy a rozsahu vnútroštátnych opatrení prijatých členskými štátmi budú ovplyvnení rôzni aktéri v dotknutých sektoroch.

                  Ďalšie vplyvy budú závisieť od vnútroštátnych politík a opatrení zvolených v jednotlivých krajinách.

               1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu

               Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.

                  Ukazovateľ č. 1:  Úroveň zníženia emisií skleníkových plynov v sektoroch mimo ETS v EÚ.

                  Ukazovateľ č. 2:  Úroveň zníženia emisií v členských štátoch.

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

                  Členské štáty musia splniť svoje vnútroštátne ciele zníženia emisií do roku 2030. Aby dosiahli súlad s návrhom, musia vykonať potrebné politiky a opatrenia a prijať právne a administratívne ustanovenia na vnútroštátnej úrovni. Komisia vypracuje príslušné vykonávacie opatrenia na obdobie po roku 2020.

               1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie

                  Zmena klímy je cezhraničným problémom. Členské štáty nemôžu dosiahnuť cieľ navrhovaných opatrení jednotlivo, a preto je potrebná koordinácia opatrení na boj proti zmene klímy na úrovni EÚ a pokiaľ možno na celosvetovej úrovni a opatrenia EÚ sú opodstatnené na základe subsidiarity. EÚ a jej členské štáty sa spoločne zúčastňujú na vykonávaní parížskej dohody. Jednotná akcia umožňuje EÚ riešiť otázky spravodlivosti a efektívnosti, a zároveň dosiahnuť ambiciózne environmentálne ciele. Kompetencie EÚ v oblasti zmeny klímy sa potvrdzujú v článkoch 191 až 193 ZFEÚ.

               1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Hoci súčasné rozhodnutie o spoločnom úsilí (ESD) je ešte stále v počiatočných štádiách vykonávania, možno skonštatovať, že záväzky členských štátov boli aspoň čiastočne účinné, pokiaľ ide o stimuláciu nových vnútroštátnych politík a opatrení na podporu účinného znižovania emisií skleníkových plynov v rozsahu pôsobnosti ESD. Tento vplyv posilnila aj skutočnosť, že rozhodnutie o spoločnom úsilí bolo uverejnené spolu s viacerými ďalšími klimaticko-energetickými iniciatívami EÚ v rámci balíka opatrení do roku 2020, najmä v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Vo viacerých odvetviach ESD vrátane stavebníctva, dopravy, poľnohospodárstva a nakladania s odpadom značnú časť doterajších znížení emisií možno pripísať takým faktorom, ako sú technologické zmeny, ktoré sú ovplyvnené politickými zásahmi vyplývajúcimi z balíka na rok 2020. Celkovo sa vďaka ESD členské štáty začali aktívnejšie zaoberať novými opatreniami na zníženie emisií v rôznych odvetviach a ich optimálnou štruktúrou. Možno konštatovať, že ESD členským štátom prinieslo len obmedzenú dodatočnú administratívnu záťaž, hoci možno existuje priestor na zníženie administratívnych nákladov na úrovni EÚ.

               1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

                  Tento návrh je pokračovaním súčasného mechanizmu spoločného úsilia pre sektory mimo ETS do roku 2030 a je neoddeliteľnou súčasťou rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030, ako aj rámcovej stratégie odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy, ktorú vypracovala Komisia. Prispieva najmä k realizácii štvrtého rozmeru energetickej únie, dekarbonizácii hospodárstva.

                  Je v súlade s inými časťami balíka o energetickej únii, ako je balík o energetickej efektívnosti, ktorý kladie veľký dôraz na energetickú hospodárnosť budov, balík opatrení v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, ako aj iniciatíva na dekarbonizáciu odvetvia dopravy.

                  Za vykonávanie politík a opatrení s cieľom splniť si záväzky, z ktorých niektoré podľa očakávaní pomôžu naplniť záväzky EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti, zodpovedajú členské štáty.

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním:

               –◻
                     Návrh/iniciatíva je v platnosti od roku 2021 do roku 2030

               –◻
                     Finančný vplyv trvá od roku 2019 do roku 2031

               ◻ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním

               Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,

               a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu.

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia
                  25

               X Priame hospodárenie na úrovni Komisie

               –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie

               –◻
                     prostredníctvom výkonných agentúr

               ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi

               ◻ Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:

               –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,

               –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),

               –◻ Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond,

               –◻ subjekty podľa článkov 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

               –◻ verejnoprávne subjekty,

               –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.

               –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.

               Poznámky:

                  Návrh nadväzuje na súčasné rozhodnutie 406/2009/ES (rozhodnutie o LULUCF) a obsahuje rovnaké monitorovacie a nahlasovacie povinnosti pre členské štáty a riadiace úlohy pre Komisiu. Komisii bude pri monitorovaní pokroku členských štátov pri plnení ich povinností podľa návrhu aj naďalej asistovať Európska environmentálna agentúra.

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  Monitorovanie pokroku a hodnotenie súladu budú vychádzať z existujúceho komplexného rámca monitorovania, nahlasovania a overovania stanoveného čiastočne v ESD a čiastočne v nariadení o mechanizme monitorovania [nariadenie (EÚ) č. 525/2013] a jeho vykonávacích ustanoveniach. Podľa návrhu sa zachová komplexný cyklus na nahlasovanie a zabezpečenie súladu vymedzený na základe rozhodnutia o spoločnom úsilí. Členské štáty budú mať aj v období 2021 – 2030 povinnosť dodržiavať ročné limity emisií a lineárnu trajektóriu, hoci reálna kontrola súladu sa bude uskutočňovať každých 5 rokov, a nie každý rok.

                  Aby sa posúdenie súladu opieralo o presné údaje, inventúry emisií skleníkových plynov predkladané členskými štátmi bude aj naďalej posudzovať Komisia. Kontrolu transparentnosti, presnosti, konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti predložených informácií bude aj v budúcnosti koordinovať Európska environmentálna agentúra.

                  Na členské štáty sa bude naďalej vzťahovať povinnosť podávať každé dva roky správu o politikách a opatreniach, ktoré sa vykonali v záujme dosiahnutia ich stanovených povinností podľa tohto návrhu, ako aj o ich emisných projekciách.

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Zistené riziká

                  Hrozí, že členské štáty nebudú podávať správy o ročných emisiách skleníkových plynov alebo s nimi budú meškať.

               2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly

                  Vďaka už existujúcemu a dobre fungujúcemu systému ročného vykazovania emisií skleníkových plynov členských štátov stanovenému v nariadení o mechanizme monitorovania existujú postupy na zabezpečenie toho, aby sa správy o emisiách doručovali načas a aby každý členský štát, ktorý si neplní nahlasovacie povinnosti, mohol využiť pomoc.

               2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby

                  Riziko chyby sa neuplatňuje.

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia.

                  Monitorovanie pokroku členských štátov pri dodržiavaní záväzkov podľa tohto návrhu sa opiera o dobre zavedený existujúci systém kontroly kvality a overovania ich ročných správ o emisiách skleníkových plynov. Tak sa zabezpečí, aby sa akékoľvek medzery alebo nezrovnalosti v nahlásených údaje o emisiách mohli riešiť a napraviť včas ešte pred kontrolou súladu.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               Existujúce rozpočtové riadky

               V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh výdavkov

                        Príspevky

                        DRP/NRP
                           26

                        krajín EZVO
                           27

                        Kandidátskych  krajín
                           28

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        2

                        34.02.01
                           29

                        DRP

                        NIE

                        NIE

                        NIE

                        NIE

                        2

                        07.02.06
                           30

                        DRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        5

                        34,01 %

                        NRP

                        NIE

                        NIE

                        NIE

                        NIE

               Požadované nové rozpočtové riadky: neuplatňuje sa.

               V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh výdavkov

                        Príspevky

                        Číslo[Okruh………………………………………]

                        DRP/NRP

                        krajín EZVO

                        kandidátskych krajín

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        [XX.YY.YY.YY]

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/NIE

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               ]

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        Číslo

                        Udržateľný rast: prírodné zdroje

                        GR: CLIMA

                        Rok 2017

                        Rok 2018

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        SPOLU

                        • Operačné rozpočtové prostriedky

                        34 02 01

                        Záväzky

                        (1)

                        0,900

                        0,900

                        Platby

                        (2)

                        0,540

                        0,360

                        0,900

                        07 02 06

                        Záväzky

                        (1a)

                        0,200

                        0,200

                        0,400

                        Platby

                        (2a)

                        0,200

                        0,200

                        0,400

                        Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov
                           31

                        Číslo rozpočtového riadka

                        (3)

                        Rozpočtové prostriedky
                        pre GR CLIMA SPOLU

                        Záväzky

                        = 1 + 1a + 3

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Platby

                        = 2 + 2a

                        +3

                        0,740

                        0,560

                        1,300

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Platby

                        (5)

                        0,740

                        0,560

                        1,300

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 2
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Platby

                        = 5 + 6

                        0,740

                        0,560

                        1,300

               Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHOV 1 až 4
                           viacročného finančného rámca SPOLU
                        (referenčná suma)

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        1,100

                        0,200

                        1,300

                        Platby

                        = 5 + 6

                        0,740

                        0,560

                        1,300

               Navrhované opatrenia sa budú vykonávať v rámci finančného krytia pre LIFE a v malej miere aj Európskou environmentálnou agentúrou, ako bolo dohodnuté podľa VFR 2014 – 2020.

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        5

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok 2017

                        Rok 2018

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        SPOLU

                        GR: CLIMA

                        • Ľudské zdroje

                        0,402

                        0,402

                        0,606

                        0,606

                        2,016

                        • Ostatné administratívne výdavky

                        0,015

                        0,015

                        0,030

                        GR CLIMA SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 5
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        (Záväzky spolu = Platby spolu)

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok 2017

                        Rok 2018

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHOV 1 až 5
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        0,402

                        0,402

                        1,721

                        0,821

                        3,346

                        Platby

                        0,402

                        0,402

                        1,361

                        1,181

                        3,346

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov.

               X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Uveďte ciele a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        2017

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        SPOLU

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           32

                        Priemerné náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Počet

                        Náklady

                        Spolu

                        Náklady spolu

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 1

                        ‒ Výstup

                        Zmluva o poskytnutí služby

                        0,900

                        1

                        0,900

                        1

                        0,900

                        ‒ Výstup

                        Vývoj IT

                        0,200

                        1

                        0,200

                        1

                        0,200

                        2

                        0,400

                        ‒ Výstup

                        Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet

                        2

                        1,100

                        1

                        0,200

                        5

                        3,100

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 2…

                        ‒ Výstup

                        Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet

                        NÁKLADY SPOLU

                        2

                        1,100

                        1

                        0,200

                        3

                        1,300

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.3.1.Zhrnutie

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov.

               X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        2017

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        SPOLU

                        OKRUH 5
                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        0,402

                        0,402

                        0,606

                        0,606

                        2,016

                        Ostatné administratívne výdavky

                        0,015

                        0,015

                        0,030

                        OKRUH 5
                        viacročného finančného rámca medzisúčet

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

                        Mimo OKRUHU 5
                           33

                           viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Ostatné administratívnevýdavky

                        Mimo
                        OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca medzisúčet

                        SPOLU

                        0,402

                        0,402

                        0,621

                        0,621

                        2,046

               Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času

                        Rok
                        2017

                        Rok
                        2018

                        Rok 2019

                        Rok 2020

                        • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        34 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie)

                        3

                        3

                        4

                        4

                        XX 01 01 02 (delegácie)

                        XX 01 05 01 (nepriamy výskum)

                        10 01 05 01 (priamy výskum)

                        • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ)
                           34

                        34 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov)

                        1

                        1

                        XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách)

                        XX 01 04 yy
                           35

                        ‒ ústredie

                        – delegácie

                        XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum)

                        10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum)

                        Iné rozpočtové riadky (uveďte)

                        SPOLU

                        3

                        3

                        5

                        5

               34 predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        Keďže návrh nadväzuje na súčasné rozhodnutie o spoločnom úsilí, riadenie bude aj naďalej zabezpečovať súčasný tím administrátorov z GR CLIMA. Od roku 2019 bude potrebný ešte jeden úradník AD, ktorý bude poskytovať podporu zástupcom členských štátov a rozvíjať a riadiť časť existujúceho registra Únie súvisiacu s ESD, čo je komplexný a kľúčový systém.

                        Externí zamestnanci

                        Bude potrebný jeden zmluvný zamestnanec (AC) na podporu prechodu a prekrývania medzi existujúcim a novým rozhodnutím o spoločnom úsilí v rokoch 2019 – 2020 a na pomoc v počiatočnej fáze novej iniciatívy.

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               X Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci.

                  Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.

                  Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               X Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami.

               Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:

               rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N + 1

                        Rok
                        N + 2

                        Rok
                        N + 3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Spolu

                        Uveďte spolufinancujúci subjekt

                        Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

               ◻
                     Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               –◻
                     vplyv na vlastné zdroje

               –◻
                     vplyv na rôzne príjmy

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rozpočtový riadok príjmov:

                        Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku

                        Vplyv návrhu/iniciatívy
                           36

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N + 1

                        Rok
                        N + 2

                        Rok
                        N + 3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Článok ………….

               V prípade rôznych pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.

               Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.

                     (1)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

                     (2)
                  COM(2016) 0395 final.

                     (3)
                  COM(2016) 0110 final.

                     (4)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13).

                     (5)
                  COM(2016) 483, Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o posúdení vykonávania rozhodnutia 406/2009/ES v súlade s jeho článkom 14.

                     (6)
                  Konzultácia trvala od 26. marca do 18. júna 2015 a je dostupná na webovej stránke EU Survey

                     http://ec.europa.eu/clima/consultations/articles/0025_en.htm

                  .

                     (7)
                  Pozri SWD(2016) 247, príloha 8.2.

                     (8)
                  Európska komisia: referenčný scenár EÚ na rok 2016, energia, doprava a emisie skleníkových plynov, trendy do roku 2050.

                     (9)
                  Podporná štúdia pre hodnotenie rozhodnutia č. 406/2009/ES (rozhodnutia o spoločnom úsilí), Ricardo Energy and Environment s Trinomic a Vito.

                     (10)

                        SWD(2016) 247 a SWD(2016) 248. Výbor pre kontrolu regulácie vydal k návrhu správy o posúdení vplyvu kladné stanovisko; pozri SEC(2016) 339.

                     (11)
                  SWD(2014)15, SWD(2014)255 final.

                     (12)
                  Správa bude opisovať pokrok členských štátov pri plnení ich povinností v rámci energetickej únie a jej systému riadenia.

                     (13)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (14)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (15)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (16)
                  COM(2015) 80.

                     (17)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13).

                     (18)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (19)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

                     (20)
                  SWD(2016) 247.

                     (21)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (22)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (23)
                  ABM: riadenie podľa činností; ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.

                     (24)
                  Podľa článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                     (25)
                  Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.

                     (26)
                  DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (27)
                  EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (28)
                  Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.

                     (29)
                  Zníženie emisií skleníkových plynov (zmiernenie).

                     (30)
                  Dotácia pre Európsku environmentálnu agentúru.

                     (31)
                  Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (32)
                  Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).

                     (33)
                  Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (34)
                  ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (35)
                  Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

                     (36)
                  Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 7. 2016
            COM(2016) 482 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhuNARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030 v záujme odolnej energetickej únie a splnenia záväzkov podľa parížskej dohody, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 525/2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy
            {SWD(2016) 247 final}{SWD(2016) 248 final}

               PRÍLOHA I

                        Zníženie emisií skleníkových plynov členských štátov v roku 2030 pod ich úrovne z roku 2005, určené v súlade s článkom 4 ods. 3

                        Belgicko

                        –35 %

                        Bulharsko

                        –0 %

                        Česká republika

                        –14 %

                        Dánsko

                        –39 %

                        Nemecko

                        –38 %

                        Estónsko

                        –13 %

                        Írsko

                        –30 %

                        Grécko

                        –16 %

                        Španielsko

                        –26 %

                        Francúzsko

                        –37 %

                        Chorvátsko

                        –7 %

                        Taliansko

                        –33 %

                        Cyprus

                        –24 %

                        Lotyšsko

                        –6 %

                        Litva

                        –9 %

                        Luxembursko

                        –40 %

                        Maďarsko

                        –7 %

                        Malta

                        –19 %

                        Holandsko

                        –36 %

                        Rakúsko

                        –36 %

                        Poľsko

                        –7 %

                        Portugalsko

                        –17 %

                        Rumunsko

                        –2 %

                        Slovinsko

                        –15 %

                        Slovensko

                        –12 %

                        Fínsko

                        –39 %

                        Švédsko

                        –40 %

                        Spojené kráľovstvo

                        –37 %

               ZNÍŽENIE EMISIÍ SKLENÍKOVÝCH PLYNOV ČLENSKÝCH ŠTÁTOV PODĽA ČLÁNKU 4

               PRÍLOHA II

               ČLENSKÉ ŠTÁTY, KTORÉ MÔŽU MAŤ DOČASNÉ ZRUŠENIE KVÓT ETS ZOHĽADNENÉ NA DOSIAHNUTIE SÚLADU PODĽA ČLÁNKU 6

                        Maximálny percentuálny podiel emisií z roku 2005 určený v súlade s článkom 4 ods. 3 tohto nariadenia

                        Belgicko

                        2 %

                        Dánsko

                        2 %

                        Írsko

                        4 %

                        Luxembursko

                        4 %

                        Malta

                        2 %

                        Holandsko

                        2 %

                        Rakúsko

                        2 %

                        Fínsko

                        2 %

                        Švédsko

                        2 %

               PRÍLOHA III

               CELKOVÉ ČISTÉ ZÁCHYTY Z ODLESNENEJ PÔDY, ZO ZALESNENEJ PÔDY, Z OBHOSPODAROVANEJ ORNEJ PÔDY A Z OBHOSPODAROVANÝCH TRÁVNYCH PORASTOV, KTORÉ ČLENSKÉ ŠTÁTY MÔŽU ZOHĽADNIŤ NA DOSIAHNUTIE SÚLADU NA OBDOBIE ROKOV 2021 AŽ 2030 PODĽA ČLÁNKU 7

                        Maximálne množstvo vyjadrené v miliónoch ton ekvivalentu CO2

                        Belgicko

                        3,8

                        Bulharsko

                        4,1

                        Česká republika

                        2,6

                        Dánsko

                        14,6

                        Nemecko

                        22,3

                        Estónsko

                        0,9

                        Írsko

                        26,8

                        Grécko

                        6,7

                        Španielsko

                        29,1

                        Francúzsko

                        58,2

                        Chorvátsko

                        0,9

                        Taliansko

                        11,5

                        Cyprus

                        0,6

                        Lotyšsko

                        3,1

                        Litva

                        6,5

                        Luxembursko

                        0,25

                        Maďarsko

                        2,1

                        Malta

                        0,03

                        Holandsko

                        13,4

                        Rakúsko

                        2,5

                        Poľsko

                        21,7

                        Portugalsko

                        5,2

                        Rumunsko

                        13,2

                        Slovinsko

                        1,3

                        Slovensko

                        1,2

                        Fínsko

                        4,5

                        Švédsko

                        4,9

                        Spojené kráľovstvo

                        17,8

                        Maximálny súčet:

                        280

               PRÍLOHA IV

               CELKOVÁ ÚPRAVA PODĽA ČLÁNKU 10 ODSEKU 2

                        Celková úprava podľa článku 10 ods. 2 vyjadrená v tonách ekvivalentu CO2

                        Bulharsko

                        1 602 912

                        Česká republika

                        4 440 079

                        Estónsko

                        145 944

                        Chorvátsko

                        1 148 708

                        Lotyšsko

                        547 061

                        Litva

                        2 165 895

                        Maďarsko

                        6 705 956

                        Poľsko

                        7 456 340

                        Portugalsko

                        1 655 253

                        Rumunsko

                        10 932 743

                        Slovinsko

                        178 809

                        Slovensko

                        2 160 210