title: Proposal for a REGULATION OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL on guidelines for trans European telecommunications networks and repealing Decision No 1336/97/EC

text:
|

52011PC0657

	DÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHUVšeobecný kontextTáto iniciatíva je zakotvená v stratégii na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Európa 2020[1], ktorá stavia digitálne infraštruktúry do popredia ako súčasť hlavnej iniciatívy Digitálna agenda pre Európu[2]. Zdôrazňuje sa v nej potreba zabezpečiť zavádzanie a využívanie širokopásmového pripojenia s narastajúcou rýchlosťou pre všetkých, tak prostredníctvom pevných, ako aj bezdrôtových technológií, a uľahčiť investície do nových veľmi rýchlych, otvorených a konkurencieschopných internetových sietí, ktoré budú hlavnými tepnami budúceho hospodárstva. Pokiaľ ide o zavádzanie a využívanie širokopásmového pripojenia, EÚ si stanovila do roku 2020 ambiciózne ciele.Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala oznámenie „Rozpočet stratégie Európa 2020“ o novom viacročnom finančnom rámci (2014 – 2020)[3], v ktorom sa navrhuje vytvorenie nového nástroja Spájame Európu na podporu dokončenia prioritných energetických, dopravných a digitálnych infraštruktúr s jednotným fondom 40 miliárd EUR, v rámci ktorého sa 9,2 miliardy určilo na digitálne siete a služby.Cieľ návrhuCieľom tohto nariadenia je pripraviť sériu usmernení týkajúcich sa cieľov a priorít predpokladaných pre širokopásmové siete a infraštruktúry digitálnych služieb v oblasti telekomunikácií v súvislosti s nástrojom Spájame Európu.Usmerneniami v prílohe sa identifikujú projekty spoločného záujmu pre oblasť zavádzania širokopásmových sietí a infraštruktúr digitálnych služieb. Tieto projekty prispejú k zlepšeniu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov (MSP), podporia prepojenie a interoperabilitu vnútroštátnych sietí, ako aj prístup k takýmto sieťam, a podporia rozvoj digitálneho jednotného trhu. Budú oprávnené na finančnú podporu EÚ pomocou nástrojov dostupných v rámci nariadenia o nástroji Spájame Európu, ktoré sprevádza toto nariadenie.Koncepcia zvolená v tomto nariadení si kladie za cieľ odstrániť prekážky, ktoré bránia dobudovaniu jednotného digitálneho trhu, t. j. zabezpečiť pripojiteľnosť k sieťam a prístup, vrátane cezhraničného, k infraštruktúram verejných digitálnych služieb. Spomaľovanie prevádzky telekomunikačných sietí na rozdiel napríklad od financovania vonkajšieho okruhu okolo hlavného mesta, ktorý je nevyhnutný pre plynulosť cestnej premávky v dopravnom koridore, súvisí tak s ponukou, ako aj s dopytom. Na strane ponuky obmedzenia súvisia s vysokou úrovňou zlyhaní trhu a sprievodnými slabými obchodnými argumentmi v prospech investovania do širokopásmových sietí a poskytovania základných služieb vo verejnom záujme (napr. e-zdravotníctva, e-totožnosti či e-obstarávania a ich cezhraničnej interoperability). Na strane dopytu digitálny jednotný trh so svojím značným rastovým potenciálom závisí od pripojenia všetkých občanov na digitálne siete.Cieľom nástroja Spájame Európu je používať inovačné finančné nástroje na podnietenie investícií do infraštruktúr pomocou znižovania investičného rizika a poskytovania dlhodobejšieho financovania pre alternatívnych aj dominantných investorov. Inovačné finančné nástroje prinášajú významný pákový efekt, pokiaľ ide o súkromné a iné verejné investície, pričom sa ešte vždy opierajú o trhový mechanizmus. Ak sú obchodné argumenty pre investovanie do infraštruktúr obzvlášť slabé, nástroj Spájame Európu takisto umožňuje ponúknuť spolufinancovanie prostredníctvom grantov.V oblasti širokopásmových sietí opatrenia prispievajúce k projektom spoločného záujmu zameraným na široké pásmo podporia investovanie do sietí schopných do roku 2020 dosiahnuť ciele univerzálneho pokrytia rýchlosťou 30 Mb/s, ktoré sú súčasťou Digitálnej agendy pre Európu, alebo prinajmenšom cieľ, aby 50 % domácností malo zmluvu na pripojenie s rýchlosťou nad 100 Mb/s. Vytvorí sa vyvážené portfólio projektov využívajúcich rýchlosti 30 a 100 Mb/s a mali by sa náležite zohľadniť aj investičné potreby členských štátov, ktorých výška sa výhľadovo odhaduje na 270 miliárd EUR.V prípade infraštruktúr digitálnych služieb sa prekážky z hľadiska zavádzania týchto služieb do interoperabilných rámcov riešia pomocou schém priamych grantov, v určitých prípadoch vysokým pomerom spolufinancovania, pretože európska infraštruktúra interoperabilných služieb nemá prirodzených vlastníkov. Vlastne ani členské štáty jednotlivo, ani súkromní investori by nezabezpečili zavedenie služby v interoperabilnom rámci. Pridaná hodnota na úrovni EÚ je preto vysoká.Medzi projekty spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb, ako sa uvádzajú v prílohe, patria transeurópske vysokorýchlostné pripojenia k chrbticovej sieti pre verejné správy, cezhraničné poskytovanie služieb elektronickej verejnej správy založených na interoperabilnej identifikácii a autentizácii (napr. celoeurópske elektronické postupy zakladania firiem, cezhraničného obstarávania, e-justície, cezhraničných služieb e-zdravotníctva), umožňovanie prístupu k informáciám vo verejnom sektore vrátane digitálnych zdrojov európskeho dedičstva, data.eu a viacjazyčných zdrojov, bezpečnosť a zabezpečenie (bezpečnejší internet a infraštruktúry kritických služieb) a služby inteligentnej energetiky. Projekty spoločného záujmu môžu zahŕňať aj prevádzku elektronických verejných služieb vykonávanú v rámci iných programov Spoločenstva, ako je program ISA („Riešenie interoperability pre európsku verejnú správu“).Akcie prispievajúce k projektom spoločného záujmu budú oprávnené na finančnú podporu EÚ pomocou nástrojov dostupných v rámci nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu[4]. Tento návrh treba preto vnímať v spojení s návrhom uvedeného nariadenia. V nariadení sa taktiež ustanovujú kritériá identifikácie nových projektov spoločného záujmu na základe posúdenia meniacich sa politických priorít, technického rozvoja alebo situácie na príslušných trhoch, ktoré vykoná Komisia.2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVUOtázkam zavádzania širokopásmového pripojenia boli venované početné konzultácie, ktoré prebehli s členskými štátmi, priemyselným odvetvím a zainteresovanými stranami zo sociálnej sféry. Predovšetkým k nim patril okrúhly stôl, za ktorým sa stretla podpredsedníčka Kroesová s výkonnými riaditeľmi spoločností zaoberajúcich sa poskytovaním obsahu, výrobcami zariadení, investormi a prevádzkovateľmi telekomunikačných služieb z popredných svetových spoločností, ako sú Nokia, Alcatel Lucent, Google, Ericsson, News Corp a iné, a prvé zhromaždenie pre digitálnu agendu, ktoré sa konalo v Bruseli 16. a 17. júna 2011 a na ktorom sa zišlo viac ako 1 000 účastníkov zo súkromného aj verejného sektora, ako aj zástupcov občianskej spoločnosti. Pri tejto i mnohých iných príležitostiach sa zainteresované strany do značnej miery stotožnili s úsudkom Komisie, že existujúci model investovania do telekomunikácií nestačí na zavádzanie cenovo prístupných vysokokvalitných širokopásmových infraštruktúr pre všetkých občanov Európy, a privítali jej plány na využitie cielených verejných investícií, napríklad použitie inovačných finančných nástrojov s pákovým efektom na stimuláciu potrebných investícií do infraštruktúry a podporu alternatívnych a udržateľnejších investičných modelov.Európsky parlament v návrhu správy o budúcom viacročnom finančnom rámci (MFF) uznal dôležitosť využitia rozpočtu na dosiahnutie pákového efektu pri investíciách do širokého pásma.Pokiaľ ide o infraštruktúry cezhraničných digitálnych služieb, Komisia pracovala mnoho rokov s rozličnými skupinami zainteresovaných strán. Hodnotenia a odborné poradenstvo týkajúce sa existujúcich činností, ako je Europeana (pokiaľ ide o kultúrne dedičstvo) alebo program Bezpečnejší internet, si zvyčajne vyžadujú pokračovanie a rozširovanie činností.Správa o posúdení vplyvu sa zaoberá dvoma možnosťami. V prvej, základnej možnosti sa pre širokopásmové pripojenie nepredpokladá nijaké financovanie zo zdrojov EÚ okrem potenciálneho financovania zo štrukturálnych fondov a pokračovania Programu pre konkurencieschopnosť a inovácie v prípade infraštruktúr digitálnych služieb, a to len pre pilotné projekty. V tomto scenári by sa nedosiahol kritický objem ani zavedenie digitálnych služieb a investície do širokého pásma by v mnohých regiónoch naďalej zostávali na nedostatočnej úrovni v dôsledku chýbajúceho konkurenčného tlaku a vysokého obchodného rizika. Rovnako sa dá očakávať, že verejné online služby by zostávali nedostatočne vyvinuté a neinteroperabilné v cezhraničnom kontexte v dôsledku roztrieštenosti suboptimálnych snáh a technických riešení, nedostatku kritickej masy a vysokých nákladov pre poskytovateľov i prijímateľov služieb. Preto by táto možnosť neprispela k dosiahnutiu jednotného digitálneho trhu a mnohým Európanom by naďalej chýbali digitálne príležitosti.V druhej možnosti sa ponúka finančný nástroj, ktorý by dopĺňal finančné zdroje dostupné v rámci prvej možnosti. Toto je akčná línia zahrnutá v návrhu MFF, ktorý vydala Európska komisia 29. júna 2011 a v ktorom sa vytvára „nástroj Spájame Európu“ s cieľom financovať infraštruktúru. Novým nástrojom sa budú financovať projekty v oblasti infraštruktúry s vysokou pridanou hodnotou EÚ, a to nie len „materiálne“ infraštruktúry, ale aj „nemateriálne a inteligentné“ infraštruktúry a riadiace štruktúry na realizáciu dopravnej „základnej siete“, energetických „prioritných koridorov“, ako aj digitálnej infraštruktúry. Nástroj sa zameria na projekty s vysokou európskou pridanou hodnotou, ako sú cezhraničné prepojenia alebo zavádzanie systémov v rámci celej EÚ, ktoré sa musia vykonať do roku 2020. Na maximalizáciu účinku by sa vhodnými ustanoveniami zabezpečila kombinácia trhových nástrojov a priamej podpory EÚ s cieľom podporiť účasť investorov špecializujúcich sa na infraštruktúry. V prípade grantov by Komisia zostala zodpovedná za celkové plánovanie a výber projektov s možnou podporou výkonnej agentúry, zatiaľ čo navrhovatelia projektov by zabezpečovali fyzickú implementáciu na mieste. V prípade finančných nástrojov sa vykonávanie bude delegovať na špecializované finančné inštitúcie, ale Komisia bude určovať oprávnenosť. Členské štáty budú prispievať k úsiliu prípravou vnútroštátnych plánov vysokorýchlostného internetu v súlade s cieľmi v oblasti širokého pásma, zatiaľ čo zmapovaním širokopásmovej infraštruktúry a služieb (na úrovni EÚ a na celoštátnych/regionálnych úrovniach) sa identifikujú medzery v pokrytí a stimulujú iniciatívy vychádzajúce od množstva súkromných i verejných investorov.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHUPrávny základTýmto návrhom nariadenia sa zruší a nahradí rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES zo 17. júna 1997 o sérii smerníc pre transeurópske telekomunikačné siete.Navrhovaná intervencia bude v súlade s článkom 172 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje právny základ pre intervencie EÚ podporujúce zriadenie a rozvoj transeurópskych sietí v oblastiach dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr.Subsidiarita a proporcionalitaKoordinovaný rozvoj transeurópskych telekomunikačných sietí s cieľom podporiť zavádzanie širokopásmových infraštruktúr a propagáciu služieb na jednotnom európskom trhu a hospodársku, sociálnu a teritoriálnu súdržnosť si vyžaduje konanie na úrovni Únie, pretože členské štáty by opatrenia nemohli prijímať jednotlivo.Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality a neprekračuje rozsah činností v oblasti transeurópskych telekomunikačných sietí, ako sa vymedzuje v článku 170 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.Výber právneho nástrojaSúčasné usmernenia pre telekomunikácie boli navrhnuté a prijaté ako rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktoré je špecificky určené členským štátom, a preto sú usmernenia záväzné v celom rozsahu pre všetky členské štáty.Tento nástroj však uľahčí najmä zavádzanie telekomunikačných infraštruktúr a podporu služieb pre súkromné subjekty (vrátane operátorov, verejnoprospešných služieb, výrobcov zariadení atď.) a regionálne i miestne orgány. Keďže sa do plánovania, rozvoja a prevádzky digitálnych telekomunikačných sietí zapájajú okrem členských štátov aj ostatní aktéri, je dôležité zabezpečiť, aby boli usmernenia záväzné pre všetkých. Komisia si preto ako právny nástroj pre tento návrh zvolila nariadenie.Finančné prostriedkyProjekty spoločného záujmu budú oprávnené na finančnú podporu EÚ pomocou nástrojov dostupných v rámci nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu [XX/20012]. Finančná podpora sa bude poskytovať v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi prijatými Úniou, prioritami v rámci financovania a dostupnosťou zdrojovDelegovanie právomociTelekomunikačné siete podliehajú rýchlemu vývoju a je možné, že zoznam projektov spoločného záujmu bude v budúcnosti potrebné upraviť tak, aby sa v ňom zohľadnil tento rýchly vývoj. Aby sa to dosiahlo, navrhuje sa, aby právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie bola delegovaná na Komisiu.4. VPLYV NA ROZPOČETNávrh si nevyžaduje žiadne dodatočné náklady z rozpočtu EÚ.Návrh nariadenia o usmerneniach pre implementáciu transeurópskych telekomunikačných sietí je spojený s návrhom nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu (CEF, z angl. Connecting Europe Facility), ktorým sa ustanovuje legislatívny a finančný rámec. V rámci CEF sa pre telekomunikácie vyhradzuje suma 9,2 miliardy EUR[5].2011/0299 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo usmerneniach pre transeurópske telekomunikačné siete, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1336/97/ES(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,so zreteľom na návrh Európskej komisie,po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[6],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7],konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,keďže:1.  Telekomunikačné siete a služby sa v čoraz väčšej miere stávajú infraštruktúrami založenými na internete s úzko prepojenými širokopásmovými sieťami a digitálnymi službami. Internet sa stáva dominantnou platformou pre komunikácie, služby a podnikanie. Preto je pre ekonomický rast a jednotný trh nevyhnutná transeurópska dostupnosť rýchleho pripojenia na internet a digitálnych služieb vo verejnom záujme.2.  Dňa 26. marca 2010 Európska rada privítala návrh Komisie na spustenie stratégie Európa 2020. Jednou z troch priorít stratégie Európa 2020 je inteligentný rast realizovaný rozvojom hospodárstva založeným na znalostiach a inováciách. Investície do telekomunikácií, najmä do širokopásmových sietí a infraštruktúr digitálnych služieb sú nutnou podmienkou pre inteligentný, ale aj udržateľný a inkluzívny hospodársky rast Únie.3.  Dňa 17. júna 2010 Európska rada schválila Digitálnu agendu pre Európu[8] a vyzvala všetky inštitúcie, aby sa zaangažovali do jej úplnej realizácie. Cieľom digitálnej agendy je určiť smerovanie úsilia o maximalizáciu spoločenského a hospodárskeho potenciálu informačných a komunikačných technológií, najmä zavedením vysokorýchlostných širokopásmových sietí a snahou zabezpečiť, aby do roku 2020 mali všetci Európania prístup k rýchlostiam pripojenia na internet presahujúcim úroveň 30 Mb/s a aby najmenej 50 % európskych domácností malo zmluvu na pripojenie na internet s rýchlosťou nad 100 Mb/s. Cieľom Digitálnej agendy pre Európu je vytvorenie stabilného právneho rámca na podporu investícií do otvorenej a konkurencieschopnej vysokorýchlostnej internetovej infraštruktúry a do súvisiacich služieb, skutočného jednotného trhu online obsahu a služieb, aktívna podpora digitalizácie európskeho kultúrneho bohatstva a podpora prístupu na internet a jeho využívania všetkými, najmä prostredníctvom podpory digitálnej gramotnosti a prístupnosti. Okrem toho by členské štáty mali implementovať národné prevádzkové plány vysokorýchlostného internetu so zameraním verejného financovania na oblasti, ktoré nie sú plne pokryté súkromnými investíciami do internetových infraštruktúr, a podporiť zavedenie a využívanie moderných služieb prístupných online.4.  V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Široké pásmo v Európe: investície do digitálne riadeného rastu[9] sa dospelo k záveru, že kľúčovú úloha internetu znamená, že sa výhody pre spoločnosť ako celok javia oveľa väčšie ako súkromné pohnútky investovať do rýchlejších sietí. Verejná podpora tejto oblasti je preto potrebná, nemala by však nevhodne narúšať hospodársku súťaž.5.  V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Rozpočet stratégie Európa 2020[10] sa berie na vedomie vytvorenie nástroja Spájame Európu v kontexte viacročného finančného rámca s cieľom riešiť potreby infraštruktúry v oblastiach dopravy, energetiky a informačných a komunikačných technológií. Synergie medzi týmito sektormi, ako aj s inými investičnými programami Únie majú kľúčový význam, pretože sa vynárajú ďalšie podobné výzvy, ktoré si vyžadujú riešenia schopné obnoviť rast, znižovať roztrieštenosť, posilňovať súdržnosť, uprednostňovať využívanie inovačných finančných nástrojov a riešiť zlyhania trhu, ako aj odstraňovanie prekážok, ktoré bránia dobudovaniu jednotného trhu.6.  V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […/…] z […], ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu[11], sa určujú podmienky, metódy a postupy poskytovania finančnej pomoci Únie transeurópskym sieťam s cieľom podporiť projekty v oblasti dopravných, energetických a telekomunikačných infraštruktúr.7.  Opatrenia v oblasti širokopásmových sietí budú v súlade s príslušnými politikami, právnymi predpismi a usmerneniami Únie. Patria k nim súbory pravidiel a usmernení týkajúcich sa telekomunikačného trhu a najmä regulačný rámec pre elektronickú komunikáciu prijatý v roku 2009, ktorý prináša súdržnú, spoľahlivú a flexibilnú koncepciu regulácie elektronických komunikačných sietí a služieb na rýchlo sa meniacich trhoch. Tieto pravidlá v súčasnosti implementujú vnútroštátne regulačné orgány a Orgán európskych regulátorov v oblasti elektronickej komunikácie (BEREC). Cieľom odporúčania o NGA[12] prijatého v roku 2010 je pomôcť rozvoju jednotného trhu posilnením právnej istoty a podporovaním investícií, hospodárskej súťaže a inovácií na trhu so službami širokopásmového prístupu najmä pri prechode na prístupové siete novej generácie (NGA).8.  Tieto opatrenia budú aj v súlade s článkami 101, 102 a 106 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj s usmerneniami Spoločenstva týkajúcimi sa uplatňovania pravidiel štátnej pomoci vzhľadom na rýchly rozvoj širokopásmových sietí prijatými v roku 2009, v ktorých sa pre zainteresované strany a členské štáty ustanovil rámec zrýchleného a rozšíreného zavádzania širokého pásma. V usmernení EÚ pre riadiace orgány EÚ a iné príslušné agentúry týkajúcom sa investičných modelov pre NGA (uverejnenom v októbri 2011) sa uvádza podrobná koncepcia implementácie celého radu modelov zabezpečujúcich spravodlivú hospodársku súťaž medzi všetkými dodávateľmi a zameraných na dosiahnutie cieľov politík súdržnosti a rozvoja vidieka.9.  V rámci systému otvorených a konkurenčných trhov je intervencia Únie nevyhnutná v prípadoch, keď je potrebné prekonať zlyhanie trhu. Poskytnutím finančnej podpory a dodatočného finančného pákového efektu pre projekty z oblasti infraštruktúry môže Únia prispieť k vytvoreniu a rozvoju transeurópskych sietí v oblasti telekomunikácií, a vygenerovať tak vyššie prínosy z hľadiska vplyvu na trh, administratívnej efektívnosti a využitia zdrojov.10.  S vyššími rýchlosťami širokopásmového pripojenia sa viažu významné hospodárske a sociálne prínosy, ktoré investorom neumožňujú, aby ich zachytili alebo finančne vyjadrili. Rýchle a ultrarýchle široké pásmo je kľúčovou infraštruktúrou potrebnou na rozvoj a zavádzanie digitálnych služieb, ktoré sa opierajú o dostupnosť, rýchlosť, spoľahlivosť a odolnosť fyzických sietí. Zavádzanie a využívanie rýchlejších sietí otvára priestor pre inovatívne služby využívajúce väčšie rýchlosti. Na maximalizáciu synergií a interakcie medzi týmito dvoma komponentmi digitálnych telekomunikačných sietí je potrebné opatrenie na úrovni Únie.11.  Zavádzanie ultrarýchleho širokopásmového pripojenia bude prínosom najmä pre malé a stredné podniky (MSP), ktoré často nemôžu profitovať z webovo orientovaných služieb, ako je napríklad tzv. cloud computing (výpočtové mračno) v dôsledku nedostatočnej prepojiteľnosti a rýchlosti existujúcich širokopásmových pripojení. Tým sa pre MSP uvoľní potenciál podstatného zvýšenia produktivity.12.  Otváraním obchodných príležitostí bude zavádzanie širokopásmových sietí a infraštruktúr digitálnych služieb podporovať vyváranie pracovných príležitostí v Únii. Budovanie širokopásmových sietí bude mať aj okamžitý účinok na zamestnanosť, najmä v sektore stavebného inžinierstva.13.  Rozvoj širokopásmových sietí a infraštruktúr digitálnych služieb bude prispievať k cieľu Únie znížiť emisie skleníkových plynov tým, že umožní zavedenie energeticky efektívnych riešení v mnohých sektoroch hospodárstva Európy. Tento pozitívny účinok bude obmedzený, ale len do istej miery, rastúcimi požiadavkami na energiu a zdroje súvisiacimi najmä s budovaním širokopásmových sietí a prevádzkou infraštruktúr digitálnych služieb.14.  Interoperabilita širokopásmových sietí a infraštruktúry digitálnej komunikácie pridruženej k energetickým sieťam umožní konvergenciu komunikácií potrebnú pre zavádzanie energeticky efektívnych, spoľahlivých a nákladovo efektívnych digitálnych sietí. Okrem toho konvergencia sa rozšíri za hranice prepojiteľnosti a umožní dodávateľom energie ponúkať energetické balíky a poskytovateľom telekomunikačných služieb balíky telekomunikačných služieb.15.  Rozvoj, zavedenie a dlhodobé poskytovanie interoperabilných cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy zlepší fungovanie jednotného trhu. Uznáva sa, že verejná správa má poskytovať verejné online služby prispievajúce k zvýšeniu efektívnosti a účinnosti fungovania verejného a súkromného sektora.16.  Prevádzka spoločných elektronických verejných služieb vykonávaná v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 922/2009/ES zo 16. septembra 2009[13] sa bude usilovať dosiahnuť dostupnosť spoločných služieb v rámci podpory cezhraničnej a medzisektorovej interakcie medzi európskymi orgánmi verejnej správy.17.  V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti[14] sa poskytuje právny rámec pre cezhraničné poskytovanie zdravotnej starostlivosti vrátane služieb e-zdravotníctva v Európe. Očakáva sa, že ich zavedenie zlepší kvalitu starostlivosti a bezpečnosť pacientov, zníži náklady na liečenie, prispeje k modernizácii systémov zdravotnej starostlivosti v jednotlivých štátoch a zvýši ich efektívnosť a umožní im, aby sa lepšie prispôsobili individuálnym potrebám občanov, pacientov, profesionálnych zdravotníkov a problémom starnúcej spoločnosti.18.  Zvýšenie a udržanie prístupu k európskemu bohatému a rozmanitému kultúrnemu obsahu a údajom, ktoré majú v držbe orgány verejného sektora, a ich sprístupnenie pre opätovné využívanie pri plnom rešpektovaní autorských a s nimi súvisiacich práv podporí tvorivosť a podnieti inováciu a podnikavosť. Nekomplikovaný prístup k opätovne využiteľným viacjazyčným zdrojom pomôže prekonávať jazykové bariéry, ktoré podkopávajú vnútorný trh online služieb a obmedzujú prístup k znalostiam.19.  V oblasti bezpečnosti a zabezpečenia platforma zabezpečujúca na celoúnijnej úrovni spoločné využívanie zdrojov, informačných systémov a softvérových nástrojov podporujúcich bezpečnosť online prispeje k vytvoreniu bezpečnejšieho prostredia online pre deti. Umožní, aby v rámci celej Európy fungovali strediská, ktoré spracúvajú tisíce žiadostí a výstražných upozornení ročne. Kritické informačné infraštruktúry zvýšia v celej Únii možnosti pripravenosti, spoločného využívania informácií, koordinácie a reakcie na ohrozenia kybernetickej bezpečnosti.20.  Očakáva sa, že sa objavia inovačné aplikácie obchodnej povahy využívajúce infraštruktúry digitálnych služieb. Ich objavovanie a testovanie možno spoločne financovať v rámci výskumno-inovačných projektov v programe Horizont 2020 a ich zavádzanie v rámci politiky súdržnosti.21.  S cieľom zohľadniť vývoj v oblastiach informačných a komunikačných technológií by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny a doplnenia prílohy k tomuto nariadeniu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojej prípravnej práce uskutočňovala náležité konzultácie aj na úrovni expertov. Cieľom tohto delegovania je reagovať na nový vývoj technológií a trhov, objavujúce sa politické priority alebo príležitosti na využitie synergií medzi rôznymi infraštruktúrami vrátane tých, ktoré existujú v oblastiach dopravy a energetiky. Rozsah delegovania je obmedzený na úpravu opisu projektov spoločného záujmu, doplnenie projektu spoločného záujmu alebo vypustenie zastaraného projektu spoločného záujmu v súlade s vopred stanovenými, jasnými a transparentnými kritériami.22.  Pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.23.  Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1336/97/ES zo 17. júna 1997 o sérii smerníc pre transeurópske telekomunikačné siete[15] sa pokrývajú ciele, priority a základné línie opatrení zamýšľaných pre transeurópske siete v oblasti telekomunikačnej infraštruktúry. Vzhľadom na posledný vývoj by sa toto rozhodnutie malo nahradiť.24.  Rozhodnutie č. 1336/97/ES by sa preto malo zrušiť,PRIJALI TOTO NARIADENIE:Článok 1 Predmet úpravyTýmto nariadením sa stanovujú usmernenia týkajúce sa určovania tých transeurópskych telekomunikačných sietí, ktoré sa budú podporovať v súlade s nariadením XXX (nariadenie CEF) v súvislosti s vývojom, implementáciou, zavádzaním, prepojiteľnosťou a interoperabilitou.V týchto usmerneniach sú uvedené ciele a priority projektov spoločného záujmu, identifikujú sa projekty spoločného záujmu a stanovujú sa kritériá na identifikáciu nových projektov spoločného záujmu.Článok 2 CieleProjekty spoločného záujmu:25.  Prispievajú k hospodárskemu rastu a podporujú rozvoj jednotného trhu, ktorého výsledkom je zlepšovanie konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva vrátane malých a stredných podnikov (MSP).26.  Prispievajú k zlepšovaniu každodenného života pre občanov, podniky a verejnú správu prostredníctvom podpory prepojenia a interoperability vnútroštátnych telekomunikačných sietí, ako aj prístupu k takýmto sieťam.27.  Podporujú celoeurópske zavádzanie rýchlych a ultrarýchlych širokopásmových sietí, ktoré zase uľahčia vývoj a zavádzanie transeurópskych digitálnych služieb.28.  Uľahčujú udržateľné zavádzanie infraštruktúr transeurópskych digitálnych služieb, ich interoperabilitu a koordináciu na európskej úrovni, ich prevádzku, údržbu a modernizáciu.29.  Prispievajú k znižovaniu emisií skleníkových plynov, ako aj k ochrane a zlepšovaniu životného prostredia.Článok 3 Vymedzenie pojmovNa účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:30.  „Telekomunikačné siete“ znamenajú širokopásmové siete a infraštruktúry digitálnych služieb.31.  „Širokopásmové siete“ znamenajú drôtové a bezdrôtové prístupové siete (vrátane satelitných), pomocnú infraštruktúru a základné siete schopné ponúkať prepojiteľnosť charakterizovanú veľmi vysokými rýchlosťami.32.  „Infraštruktúry digitálnych služieb“ znamenajú zosieťované služby ponúkané elektronicky, v typickom prípade prostredníctvom internetu, poskytujúce transeurópske interoperabilné služby vo verejnom záujme a s progresívnym vplyvom na občanov, podniky a/alebo verejnú správu.33.  „Európska pridaná hodnota“ znamená hodnotu vyplývajúcu z intervencie EÚ, ktorá sa pridá k hodnote, aká by sa inak bola dosiahla opatrením jedného členského štátu alebo skupiny členských štátov.Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú aj vymedzenia pojmov stanovené v nariadení XXX (nariadenie CEF).Článok 4 Priority projektov spoločného záujmuVzhľadom na ciele stanovené v článku 2 prioritami projektov spoločného záujmu sú:34.  zavádzanie ultrarýchlych širokopásmových sietí zabezpečujúcich dátové prenosy rýchlosťou 100 Mb/s a vyššou;35.  zavádzanie širokopásmových sietí s cieľom spojiť ostrovné, vnútrozemské a okrajové regióny s centrálnymi regiónmi Únie a zabezpečiť v týchto regiónoch dostatočné rýchlosti dátového prenosu na umožnenie širokopásmového pripojenia s rýchlosťou 30 Mb/s a vyššou;36.  podpora základných platforiem služieb v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb;37.  opatrenia umožňujúce dosiahnuť synergie a interoperabilitu medzi rôznymi projektmi spoločného záujmu v oblasti telekomunikácií, medzi projektmi spoločného záujmu týkajúcimi sa rozličných druhov infraštruktúr vrátane dopravných a energetických, medzi projektmi spoločného záujmu v oblasti telekomunikácií a projektmi podporovanými zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, ako aj relevantnými výskumnými infraštruktúrami.Článok 5 Projekty spoločného záujmu38.  Projekty spoločného záujmu uvedené v prílohe prispievajú k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 2.39.  Projekt spoločného záujmu môže zahŕňať celý svoj cyklus vrátane štúdií realizovateľnosti, realizácie, priebežného fungovania, koordinácie a vyhodnotenia.40.  Členské štáty a/alebo ďalšie subjekty zodpovedné za realizáciu projektov spoločného záujmu alebo prispievajúce k ich realizácii zabezpečia potrebné právne, administratívne, technické a finančné opatrenia v súlade so zodpovedajúcimi špecifikáciami tohto nariadenia.41.  Únia môže uľahčiť realizáciu projektov spoločného záujmu pomocou regulačných opatrení, ak je to vhodné, pomocou koordinácie, pomocou podporných opatrení a pomocou finančnej podpory na podnietenie ich zavedenia a využívania, ako aj verejných a súkromných investícií.42.  Akcie prispievajúce k projektom spoločného záujmu budú oprávnené na finančnú podporu EÚ v rámci podmienok a nástrojov dostupných podľa nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu [REF]. Finančná podpora sa bude poskytovať v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi prijatými Úniou, prioritami v rámci financovania a dostupnosťou zdrojov43.  Komisia je oprávnená prijímať delegované akty upravujúce opis projektov spoločného záujmu uvedených v prílohe, dopĺňať nové projekty spoločného záujmu do prílohy alebo vypúšťať zastarané projekty spoločného záujmu z prílohy v súlade s nasledujúcimi odsekmi 7, 8 a 9 a v súlade s článkom 8.44.  Pri prijímaní delegovaného aktu uvedeného v odseku 6 Komisia posúdi, či úprava opisu projektu spoločného záujmu alebo doplnenie nového projektu spoločného záujmu zodpovedá potrebám vyplývajúcim z:45.  nového vývoja v oblasti technológií a na trhu alebo46.  objavujúcich sa politických priorít alebo47.  nových príležitostí na využitie synergií medzi rôznymi infraštruktúrami vrátane tých, ktoré existujú v oblastiach dopravy a energetiky.48.  Okrem kritérií uvedených v odseku 7, ak sa delegovaný akt týka doplnenia nového projektu spoločného záujmu, Komisia tiež posudzuje, či takýto projekt spĺňa všetky tieto kritériá:49.  prispieva k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 2;50.  je založený na vyzretých technológiách pripravených na zavedenie;51.  preukazuje európsku pridanú hodnotu.52.  Pri prijímaní delegovaného aktu, ktorým sa z prílohy vypúšťa zastaraný projekt spoločného záujmu, Komisia posúdi, či taký projekt už nezodpovedá potrebám uvedeným v odseku 7 alebo už nezodpovedá kritériám uvedeným v odseku 8.Článok 6Spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami53.  Únia môže nadviazať kontakty, viesť diskusie, vymieňať informácie a spolupracovať s verejnými orgánmi alebo ktorýmikoľvek inými organizáciami v tretích krajinách v záujme dosiahnutia ktoréhokoľvek z cieľov uvedených v týchto usmerneniach, ak takáto spolupráca vedie k vzniku európskej pridanej hodnoty. Okrem iného bude cieľom tejto spolupráce aj snaha o podporu interoperability medzi transeurópskymi telekomunikačnými sieťami a telekomunikačnými sieťami tretích krajín.54.  Únia môže v záujme dosiahnutia ktoréhokoľvek z cieľov uvedených v týchto usmerneniach ďalej nadväzovať kontakty, viesť diskusie, vymieňať informácie a spolupracovať s medzinárodnými organizáciami a právnickými osobami so sídlom v tretích krajinách.Článok 7 Výmena informácií, monitorovanie a preskúmanie55.  Na základe informácií získaných podľa článku 21 nariadenia XXX, ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu, si členské štáty a Komisia budú vymieňať informácie o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní týchto usmernení.56.  Komisii pomáha skupina odborníkov zložená zo zástupcov členských štátov (za každý štát jedného), ktorej úlohou je monitorovať vykonávanie týchto usmernení, pomáhať pri plánovaní prostredníctvom vnútroštátnych stratégií pre zavedenie vysokorýchlostného internetu a mapovaní infraštruktúr a vymieňať si informácie. Skupina odborníkov môže zvažovať aj iné problémy týkajúce sa rozvoja transeurópskych telekomunikačných sietí.57.  V spojení so strednodobým hodnotením a hodnotením ex post nariadenia XXX, ktorým sa zriaďuje nástroj Spájame Európu, a po konzultácii so skupinou odborníkov Komisia uverejní správu o pokroku pri vykonávaní týchto usmernení. Táto správa sa predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu a Výboru regiónov.58.  V týchto správach bude Komisia hodnotiť aj to, či rozsah projektov spoločného záujmu aj naďalej odráža politické priority, technologický vývoj alebo situáciu na príslušných trhoch. V prípade veľkých projektov budú tieto správy obsahovať analýzu vplyvu na životné prostredie zohľadňujúcu potreby adaptácie na zmenu klímy a jej zmierňovania a odolnosti voči katastrofám. Takéto preskúmanie sa môže vykonať aj inokedy, keď sa to uzná za vhodné.Článok 8 Delegovanie právomocí59.  Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok stanovených v tomto článku.60.  Delegovanie právomoci uvedené v článku 5 ods. 6 sa Komisii udeľuje na neurčité obdobie od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.61.  Európsky parlament alebo Rada môžu kedykoľvek odvolať delegovanie právomocí uvedené v článku 5 ods. 6. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Nadobudne účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo od neskoršieho dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Nemá vplyv na platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol účinnosť.62.  Komisia ihneď po prijatí delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu a Rade.63.  Delegovaný akt prijatý podľa článku 5 ods. 6 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Uvedená lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predĺži o 2 mesiace.Článok 9 ZrušenieRozhodnutie č. 1336/97/ES, zmenené a doplnené rozhodnutím č. 1376/2002/ES, sa zrušuje.Článok 10 Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Uplatňuje sa od 1. januára 2014.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Európsky parlament Za Radupredseda predsedaPRÍLOHAPROJEKTY SPOLOČNÉHO ZÁUJMUProjekty spoločného záujmu si kladnú za cieľ odstrániť prekážky, ktoré bránia dobudovaniu jednotného digitálneho trhu, t. j. zabezpečiť pripojiteľnosť k sieťam a prístup, vrátane cezhraničného, k infraštruktúram digitálnych služieb.Zavedenie a zdokonalenie transeurópskych telekomunikačných sietí (širokopásmových sietí a infraštruktúr digitálnych služieb) prispeje k podpore hospodárskeho rastu, vytváraniu pracovných miest a dosiahnutiu dynamického jednotného digitálneho trhu. Predovšetkým ich zavedenie umožní rýchlejší prístup na internet, prinesie občanom vrátane detí a mladých ľudí, podnikom a verejnej správe zlepšenia každodenného života umožnené informačnými technológiami, zvýšenú interoperabilitu a uľahčí zosúladenie so všeobecne uznávanými normami alebo konvergenciu s nimi.Oddiel 1. Horizontálne priorityZavádzanie transeurópskych telekomunikačných sietí, ktoré pomôže odstrániť prekážky existujúce na jednotnom digitálnom trhu, budú sprevádzať štúdie a akcie zamerané na podporu programu. Sú to:64.  Inovačné riadenie, mapovanie a služby . Opatrenia technickej podpory, pokiaľ budú potrebné pre zavádzanie a riadenie, budú zahŕňať plánovanie investícií a projektov a štúdie realizovateľnosti na podporu investičných opatrení a finančných nástrojov. Mapovanie celoeurópskej infraštruktúry širokopásmového pripojenia bude rozvíjať prebiehajúce podrobné fyzické testovanie a dokumentáciu príslušných lokácií, analýzu práv prístupu, posúdenie možnosti modernizácie súčasných zariadení atď. Mali by sa pri ňom dodržiavať zásady smernice 2007/2/ES (smernice Inspire) a s ňou súvisiacich normalizačných činností. Opatrenia technickej podpory môžu slúžiť aj na podporu zopakovania úspešných modelov investovania a zavádzania.Medzi tieto akcie je možné zaradiť aj zabezpečenie odolnosti proti zmenám klímy s cieľom posúdiť riziká súvisiace so zmenou klímy a zabezpečiť odolnosť infraštruktúry proti katastrofám v súlade s príslušnými požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch EÚ alebo vo vnútroštátnych právnych predpisoch.65.  Podporné akcie a iné technické podporné opatrenia Tieto akcie sú potrebné na prípravu alebo podporu vykonávania projektov spoločného záujmu alebo na zrýchlenie ich prijímania. V oblasti digitálnych služieb podporné akcie budú takisto stimulovať a podporovať prijímanie nových infraštruktúr digitálnych služieb, ktoré sa možno stanú potrebnými alebo užitočnými v dôsledku technologického vývoja, zmien na príslušných trhoch alebo objavujúcich sa politických priorít.Oddiel 2. Širokopásmové sieteVšetky investície do širokého pásma na území Únie rozširujú kapacitu sietí a sú prínosom pre všetkých potenciálnych používateľov vrátane používateľov z iných členských štátov, než je krajina, v ktorej sa investuje. Investovanie do týchto sietí prinesie hospodárstvu zvýšenie konkurencieschopnosti a viac inovácií, premietne sa do efektívnejších a účinnejších verejných služieb a prispeje k cieľom EÚ v oblasti nízkouhlíkového hospodárstva a k celkovej konkurencieschopnosti a produktivite EÚ.Do širokopásmovej infraštruktúry investovali prevažne investori zo súkromného sektora a očakáva sa, že tomu tak bude aj naďalej. Dosiahnutie cieľov digitálnej agendy si vyžiada investovanie do oblastí, v ktorých nie je jasný obchodný dôvod alebo v ktorých obchodný dôvod môže byť potrebné v časovom horizonte cieľov zlepšiť. Na základe pravdepodobnosti investícií možno charakterizovať tieto typy oblastí:Predmestské oblasti/oblasti so strednou hustotou osídlenia sú typicky obsluhované stredne rýchlymi pripojeniami, no zvyčajne im chýbajú vyššie rýchlosti. Tam, kde sa ukazuje, že obchodný dôvod na investovanie do vyspelých technológií je z krátkodobého hľadiska pre súkromných investorov nedostatočný, by finančná podpora mohla zabezpečiť investovanie s výhľadom na dlhodobý zisk tým, že by odstránila medzeru v životaschopnosti a stimulovala hospodársku súťaž.Vidiecke a riedko osídlené oblasti sú typicky obsluhované pomalými pripojeniami a v niektorých prípadoch nie sú obsluhované vôbec. Obchodný dôvod na investovanie nebude pravdepodobne dostatočný a európske ciele sa pravdepodobne do roku 2020 nedosiahnu. Investovanie v týchto oblastiach si vyžaduje vyššiu finančnú podporu poskytovanú formou grantov, prípadne v kombinácii s finančnými nástrojmi. Do takýchto oblastí patria aj vzdialené a riedko zaľudnené regióny, kde sú buď náklady na investície veľmi vysoké, alebo príjmy nízke. Podpora prostredníctvom nástroja Spájame Európu v týchto oblastiach sa pravdepodobne bude dopĺňať podporou z dostupných kohéznych fondov alebo fondov rozvoja vidieka a iných verejných prostriedkov priamej podpory.Husto zaľudnené oblasti/mestské oblasti – s výnimkou niektorých nízkopríjmových regiónov – sú typicky dobre obslúžené stredne rýchlymi až rýchlymi pripojeniami, v rámci ktorých často existuje konkurenčná ponuka káblových a telekomunikačných operátorov. V dôsledku tejto pomerne uspokojivej situácie na trhu však trhové podnety na investovanie do vysokorýchlostných sietí, ako sú optické siete až do domu, zostávajú obmedzené. A tak je možné si predstaviť finančnú podporu investíciám aj v mestských oblastiach s hustým osídlením, ktoré nepriťahujú dostatočne investorov napriek sociálnym prínosom, ktoré by sa vytvárali, za predpokladu, že sa poskytne v úplnom súlade s článkami 101, 102 a 106 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ako aj, ak je to relevantné, s usmerneniami Spoločenstva pre uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových sietí.V menej rozvinutých regiónoch by sa podpora zavádzania širokopásmových sietí mala poskytovať v prvom rade prostredníctvom nástrojov štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. Granty a/alebo finančné nástroje z nástroja Spájame Európu môžu dopĺňať takúto podporu, ak je to potrebné na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia. Dosiahnutie synergií medzi akciami CEF v týchto regiónoch a podporou zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu je možné posilniť využitím vhodného koordinačného mechanizmu[16].Klasifikácia regiónov podľa uvedených kategórií je náznakovo poskytnutá v nasledujúcej mape.[pic]Akcie prispievajúce k projektu spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí musia tvoriť vyvážené portfólio zahŕňajúce akcie prispievajúce k cieľom Digitálnej agendy, tak rýchlosť 30 Mb/s, ako aj rýchlosť 100 Mb/s, a musia pokrývať predovšetkým predmestské a vidiecke oblasti, ako aj oblasti v celej Európskej únii.Akcie prispievajúce k projektu spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí musia, bez ohľadu na využívanú technológiu:66.  podporovať investície do širokopásmových sietí schopných splniť cieľ Digitálnej agendy 2020 – univerzálne pokrytie rýchlosťou 30 Mb/s alebo67.  podporovať investície do širokopásmových sietí schopných splniť cieľ Digitálnej agendy 2020 a dosiahnuť, aby aspoň 50 % domácností malo zmluvu na pripojenie s rýchlosťou nad 100 Mb/s;68.  byť v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi, najmä z oblasti hospodárskej súťažea najmä pozostávať z jednej alebo viacerých z týchto akcií:69.  zavedenie pasívnej fyzickej infraštruktúry alebo zavedenie kombinácie pasívnej a aktívnej fyzickej infraštruktúry a prvkov pomocnej infraštruktúry doplnenej službami potrebnými na prevádzkovanie takejto infraštruktúry;70.  pridružené prostriedky a pridružené služby, ako je kabeláž v budovách, antény, veže a iné podporné konštrukcie, vedenia, kanály, stožiare, prielezy a skrine;71.  využívanie potenciálnych synergií medzi zavádzaním širokopásmových sietí a iných verejnoprospešných sietí (energetických, dopravných, vodárenských, kanalizačných atď.), predovšetkým tých, ktoré sa vzťahujú na inteligentné systémy na distribúciu elektrickej energie.Zavádzanie širokopásmových sietí na prepojenie ostrovných, vnútrozemských a okrajových regiónov s centrálnymi regiónmi Únie vrátane, ak je to potrebné, podmorských káblov, sa podporí, ak to bude nevyhnutné na zabezpečenie širokopásmového pripojenia s rýchlosťou aspoň 30 Mb/s pre izolované komunity. Táto podpora by sa mala dopĺňať prostriedkami z iných fondov, či už EÚ, alebo vnútroštátnych, ktoré sú k dispozícii na tento účel.Aby sa odstránili prípadné pochybnosti, do rámca akcií prispievajúcich k projektu spoločného záujmu v oblasti širokopásmových sietí nepatria služby, ktoré poskytujú alebo uplatňujú edičnú kontrolu nad obsahom prenášaným prostredníctvom elektronických komunikačných sietí a služieb, a služby informačnej spoločnosti v súlade s vymedzením v článku 1 smernice 98/34/ES, ktoré nepozostávajú bezvýhradne alebo prevažne z prenosu signálov v rámci elektronických komunikačných sietí.K prijímateľom podpory EÚ na projekty spoločného záujmu v oblasti širokopásmového pripojenia patria okrem iného aj:72.  Telekomunikační operátori (dominantní, či už investujúci priamo, alebo cez dcérsku spoločnosť, alebo noví účastníci) rozbiehajúci investície do rýchlych a ultrarýchlych širokopásmových sietí.73.  Komunálne podniky (napr. vodárne, kanalizácie, dodávatelia energie a dopravcovia), od ktorých sa očakáva, že budú investovať do pasívnych širokopásmových sietí, či už samostatne, alebo v rámci partnerstiev s operátormi.74.  Tvorcovia rozhodnutí na regionálnej úrovni vrátane samospráv, ktorí môžu vydávať koncesie na širokopásmové infraštruktúry. Dodávateľov zariadení môže zaujímať takáto úprava prostredníctvom účelovo vytvorenej spoločnosti.75.  Partnerstvá medzi niekoľkými operátormi aktívne pôsobiacimi na trhoch drôtového a bezdrôtového pripojenia uzavreté na účely vybudovania infraštruktúr novej generácie.Pri vytváraní portfólia sa náležitá pozornosť venuje investičným potrebám členských štátov v súvislosti s počtom domácností, ktoré sa majú pripojiť s podporou nástroja Spájame Európu.Okrem toho sa bude podporovať vysokorýchlostné pripojenie na internet na verejných prístupových miestach, predovšetkým vo verejných zariadeniach, ako sú školy, nemocnice, mieste úrady a knižnice.Oddiel 3. Infraštruktúry digitálnych služiebImplementácia infraštruktúr digitálnych služieb prispeje k realizovaniu jednotného digitálneho trhu tým, že odstráni existujúce prekážky, pokiaľ ide o zavádzanie služieb. Toto sa dosiahne vytvorením a/alebo zlepšením platforiem infraštruktúry interoperabilných digitálnych služieb doplnených najdôležitejšími základnými infraštruktúrami digitálnych služieb. Vychádzať sa bude z dvojvrstvovej koncepcie:76.  Základné platformy služieb sú centrálnym(-i) prvkom(-ami) alebo uzlom(-ami) infraštruktúr digitálnych služieb nevyhnutným(-i) na zabezpečenie transeurópskej pripojiteľnosti, prístupnosti a interoperability. Môžu zahŕňať aj fyzické vybavenie, ako sú servery, vyhradené siete a softvérové nástroje. K základným platformám služieb majú prístup subjekty vo všetkých členských štátoch.77.  Generické služby poskytujú funkčnosť a obsah infraštruktúr digitálnych služieb. Môžu byť prepojené prostredníctvom základnej platformy služieb.K projektom spoločného záujmu v oblasti infraštruktúr digitálnych služieb patria:Transeurópske vysokorýchlostné pripojenia k chrbticovej sieti pre orgány verejnej správyVerejná transeurópska chrbticová infraštruktúra služieb poskytne veľmi vysoké rýchlosti a prepojiteľnosť medzi verejnými inštitúciami EÚ v oblastiach, ako je verejná správa, kultúra, vzdelávanie a zdravotníctvo. Táto chrbticová infraštruktúra bude podporovať verejné služby s európskou hodnotou prostredníctvom riadenej kvality služieb a bezpečného prístupu. Zaručí preto digitálne kontinuum poskytovania verejnej služby na väčší prospech občanov, podnikov a orgánov verejnej správy. Umožní hromadenie dopytu po prepojiteľnosti, dosiahnutie kritického objemu a zníženie nákladov.Základná platforma služieb:Infraštruktúra bude založená na existujúcej internetovej chrbticovej sieti a tam, kde to bude potrebné, sa zavedú nové siete. Prepojenia sa budú uskutočňovať priamo alebo prostredníctvom infraštruktúr riadených na úrovni regiónov alebo štátov. Predovšetkým sa umožní prepojiteľnosť s inými transeurópskymi službami, okrem iného s tými, ktoré sa uvádzajú v tejto prílohe. Táto infraštruktúra bude plne integrovaná do internetu ako kľúčová kapacita pre transeurópsku verejnú službu a bude podporovať prijímanie novovznikajúcich noriem (napr. internetových protokolov, ako je IPv6[17]). Ak to bude potrebné z bezpečnostných dôvodov, môže sa uvažovať o vyhradenej základnej infraštruktúre na prepojenie orgánov verejnej správy.Generické služby:Integráciu základnej platformy do európskych verejných služieb uľahčí zavedenie generických služieb: schvaľovanie, autentizácia, medzidoménová bezpečnosť a šírka pásma na požiadanie, federácia služieb, riadenie mobility, kontrola kvality a kontrola výkonnosti, integrácia vnútroštátnych infraštruktúr.Interoperabilné služby cloud computing poskytnú funkčnosť chrbticovej infraštruktúry, na ktorej sa budú môcť ponúkať „oblaky“ pre transeurópske verejné služby. Patria sem sieťové typy transeurópskych služieb, ako sú videokonferencie, virtualizované úložiská a podporné aplikácie náročné na výpočtové kapacity, vrátane služieb súvisiacich s inými projektmi spoločného záujmu.Cezhraničné poskytovanie služieb elektronickej verejnej správyV prípade elektronickej verejnej správy ide o digitálnu interakciu medzi verejnými orgánmi a občanmi, verejnými orgánmi a podnikmi a organizáciami a medzi verejnými orgánmi rôznych krajín. Štandardizované, cezhraničné a používateľsky ústretové platformy interakcie vygenerujú nárast efektívnosti tak v hospodárstve, ako aj vo verejnom sektore, a prispejú k budovaniu jednotného trhu.Základná platforma služieb:Interoperabilná elektronická identifikácia a autentizácia v rámci celej Európy. Zavedie sa sada spojených a zabezpečených autentizačných serverov a protokolov, ktorá zabezpečí interoperabilitu rôznych typov autentifikačných a identifikačných a autorizačných systémov, ktoré existujú v Európe. Táto platforma umožní občanom a podnikom prístup k online službám, keď ho budú potrebovať napríklad pri štúdiu, práci, cestovaní, zabezpečovaní zdravotnej starostlivosti alebo vybavovaní pracovných záležitostí v zahraničí. Bude pozostávať zo základnej vrstvy pre všetky digitálne služby, pre ktoré bude potrebná elektronická identifikácia a autentizácia: napr. elektronické obstarávanie, online zdravotnícke služby, štandardizované obchodné oznámenia, elektronickú výmenu informácií v oblasti súdnictva, transeurópsku online registráciu spoločností, služby elektronickej verejnej správy pre podniky vrátane komunikácie medzi obchodnými registrami týkajúcej sa cezhraničných fúzií a zahraničných pobočiek. Táto platforma môže využívať aj zdroje a nástroje viacjazyčnej základnej platformy.Generické služby:78.  Elektronické postupy pre zriadenie a prevádzkovanie podniku v inej európskej krajine : Táto služba umožní vybaviť všetky potrebné administratívne postupy elektronicky zo zahraničia prostredníctvom jednotných prístupových miest. Táto služba sa požaduje aj v smernici 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu.79.  Interoperabilné cezhraničné služby elektronického obstarávania: Táto služba umožní ktorejkoľvek spoločnosti v EÚ zúčastňovať sa na európskych výberových konaniach v ktoromkoľvek členskom štáte, pričom pokryje činnosti elektronického obstarávania pred aj po udelení zákazky a integrujú sa v nej činnosti, ako je elektronické predkladanie ponúk, virtuálna dokumentácia spoločnosti, e-katalógy, e-objednávky a e-faktúry.80.  Interoperabilné cezhraničné služby e-justície: Táto služba umožní online cezhraničný prístup občanov, podnikov, organizácií a právnych zástupcov k právnym prostriedkom/dokumentom a súdnym konaniam. Umožní online cezhraničnú interakciu (prostredníctvom výmeny údajov a dokumentov) medzi právnymi orgánmi v rôznych členských štátoch a zároveň zlepší schopnosť účinnejšieho spracovávania cezhraničných právnych prípadov.81.  Interoperabilné cezhraničné služby e-zdravotníctva: Tieto služby umožnia interakciu medzi občanmi/pacientmi a poskytovateľmi zdravotníckej starostlivosti, prenosy údajov medzi rôznymi inštitúciami a medzi rôznymi organizáciami alebo priamu komunikáciu medzi občanmi/pacientmi a/alebo zdravotníckymi pracovníkmi a inštitúciami. Infraštruktúra, ktorá sa zavedie, bude v súlade so zásadami ochrany údajov, ako sa stanovujú najmä v smerniciach 95/46/ES a 2002/58/ES, ako aj s medzinárodnými a vnútroštátnymi etickými pravidlami týkajúcimi sa využívania zdravotných záznamov pacientov a iných osobných údajov.Služby budú obsahovať cezhraničný prístup k elektronickým zdravotným záznamom a elektronickej službe predpisovania liekov, ako aj diaľkové zdravotno-asistenčné teleslužby, cezhraničné viacjazyčné sémantické služby spojené s viacjazyčnou základnou platformou, prístup k informáciám o sociálnom poistení založený na infraštruktúre EESSI (Electronic Exchange of Social Security Information – Elektronická výmena informácií o sociálnom poistení) atď.82.  Európska platforma prepojenia európskych obchodných registrov : Tento nástroj poskytne sadu centrálnych nástrojov a služieb umožňujúcich, aby si obchodné registre vo všetkých členských štátoch vymieňali informácie o registrovaných podnikoch, ich pobočkách, fúziách a rušení. Pre používateľov využívajúcich centrálne prístupové miesto prostredníctvom portálu e-justície bude k dispozícii aj viacjazyčná vyhľadávacia služba zahŕňajúca viac krajín.Umožnenie prístupu k informáciám verejného sektora a viacjazyčným službámPrístup k digitálnym zdrojom európskeho dedičstvaCieľom tejto infraštruktúry je sprístupniť veľké zbierky európskych kultúrnych zdrojov v digitálnej forme a podporovať ich opätovné využívanie tretími stranami v plnom súlade s autorskými a s nimi súvisiacimi právami.Základná platforma služieb:Vývoj základnej platformy služieb sa bude zakladať na súčasnom európskom portáli. Platforma – ktorá si vyžaduje vývoj, prevádzkovanie a správu distribuovaných výpočtových systémov, zariadení na ukladanie údajov a softvéru – poskytne jednotné prístupové miesto k obsahu európskeho kultúrneho dedičstva na úrovni jednotlivých prvkov, súbor špecifikácií rozhraní umožňujúcich interakciu s infraštruktúrou (hľadanie a sťahovanie údajov), podporu metaúdajovej adaptácie a ingescie nového obsahu, ako aj informácie o podmienkach opätovného použitia obsahu prístupného prostredníctvom infraštruktúry.Poskytne aj prostriedky na vytvorenie interakcie s poskytovateľmi obsahu, používateľmi (občanmi využívajúcimi portál) a opätovnými používateľmi (kreatívny priemysel), na podporu platformy, koordináciu súvisiacich sietí a výmenu informácií.Generické služby:83.  Hromadenie obsahu v držbe kultúrnych inštitúcií a súkromných držiteľov obsahu v členských štátoch84.  Nástroje „crowd-sourcingu“ (distribuované riešenie problémov využívajúce zapojenie verejnosti – pozn. prekl.) podporujúce interaktivitu a umožňujúce používateľom aktívne prispievať k obsahu webových stránok85.  Používateľsky ústretové služby pre portál riešiace problémy, ako je zlepšovanie možností vyhľadávania a prezerania, ako aj viacjazyčný prístup86.  Výmena informácií o právach a licenčné infraštruktúry87.  Strediská kompetencií pre digitalizáciu a uchovávanie digitálneho kultúrneho dedičstva88.  Úložiská obsahu pre kultúrne inštitúcie a obsah vyprodukovaný používateľmi a ich dlhodobé uchovávaniePrístup k opätovne využiteľným informáciám verejného sektoraTáto infraštruktúra digitálnej služby umožní prístup k opätovnému využívaniu zverejniteľných informácií v držbe verejného sektora v EÚ.Základná platforma služieb:Distribuované výpočtové systémy, ukladanie údajov a softvérové nástroje umožnia: jednotné prístupové miesto k viacjazyčným súborom údajov (vo všetkých úradných jazykoch EÚ) v držbe verejných orgánov v EÚ na európskej, celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; vyhľadávacie a vizualizačné nástroje pre súbory údajov; uistenie o platnosti licencie na zverejňovanie a redistribúciu dostupných súborov údajov vrátane audit trailu týkajúceho sa pôvodu údajov; súbor rozhraní na programovanie aplikácií pre interakciu softvérových klientov s infraštruktúrou (vyhľadávanie údajov, zber štatistických údajov, sťahovanie údajov) na vývoj aplikácií tretích strán. Takisto sa umožní zber a uverejňovanie štatistických údajov o prevádzke portálu, dostupnosti údajov a aplikácií a spôsobe ich využívania.Generické služby:Postupné rozširovanie prístupu ku všetkým držaným a zverejňovaným súborom údajov prakticky všetkých orgánov verejnej správy v EÚ vrátane viacjazyčného vyhľadávania, ktoré sa dosiahne pomocou:89.  hromadenia súborov medzinárodných/EÚ/celoštátnych/regionálnych/miestnych údajov;90.  interoperability súborov údajov vrátane právnych a licenčných problémov s cieľom umožniť lepšie opätovné využívanie;91.  rozhrania na prepojenie s otvorenými infraštruktúrami údajov v tretích krajinách;92.  úložísk údajov a služieb dlhodobého uchovávania.Viacjazyčný prístup k online službámTáto infraštruktúra služieb umožní všetkým súčasným aj budúcim poskytovateľom online služieb, aby ponúkali svoj obsah a svoje služby v najširšom rozsahu jazykov EÚ nákladovo najefektívnejším spôsobom.Základná platforma služieb:Platforma umožní získavanie, udržiavanie a sprístupňovanie veľkých zbierok údajov o živých jazykoch a opätovne využiteľných nástrojov jazykového spracovania. Bude sa týkať všetkých jazykov EÚ a bude v súlade s príslušnými normami a dohodnutými požiadavkami v oblasti služieb, ako aj právnymi požiadavkami. Platforma umožní flexibilné rozširovanie, spracovávanie a opravovanie jazykových údajov a nástrojov prispievateľmi a pre organizácie, ktoré ponúkajú alebo vyvíjajú jazykovo orientované služby, zabezpečí ľahký, spravodlivý a bezpečný prístup k takýmto zdrojom a ich prehodnocovanie. Platforma bude podporovať aj spoluprácu a kooperáciu s podobnými iniciatívami a dátovými strediskami, existujúcimi alebo vznikajúcimi, v EÚ i mimo nej.Generické služby:Platforma bude zahŕňať široký výber opätovne využiteľných údajov a softvérových zdrojov, pričom budú pokryté všetky jazyky EÚ. Bude zhromažďovať a harmonizovať takéto údaje a softvérové prvky a integrovať ich do infraštruktúry distribuovaných služieb. Bude sprístupňovať a v niektorých oblastiach vyvíjať alebo rozširovať dátové a softvérové zdroje, ktoré sa budú môcť využívať ako stavebné bloky na vyvíjanie, prispôsobovanie a poskytovanie viacjazyčných služieb alebo viacjazyčných brán k online službám.Bezpečnosť a zabezpečenieInfraštruktúra služieb pre bezpečnejší internetPodpora bude poskytovať integrované a interoperabilné služby na európskej úrovni založené na spoločnom povedomí, zdrojoch, nástrojoch a praktikách a zamerané na maximálne zlepšovanie možností využívania internetu deťmi, rodičmi, opatrovateľmi a učiteľmi.Základná platforma služieb:Základná platforma služieb umožní centrám bezpečnejšieho internetu (SIC) v členských štátoch a ich podporným operačným úsekom („back-office operations“) získavať, prevádzkovať a udržiavať spoločné výpočtové zdroje, databázy a softvérové nástroje a reagovať na oznámenia o obsahu týkajúcom sa sexuálneho zneužívania vrátane kontaktovania policajných orgánov, a to aj medzinárodných organizácií, ako je Interpol, a ak je to vhodné, zabezpečiť odstránenie tohto obsahu z príslušných webových stránok. Na jej podporu budú slúžiť spoločné databázy.Generické služby:93.  Linky pomoci pre deti, rodičov a opatrovateľov informujúce o najlepších spôsoboch využívania internetu deťmi, pri ktorom je možné vyhnúť sa hrozbám vyplývajúcim zo škodlivého a nezákonného obsahu a správania, a infraštruktúra podporných operačných úsekov.94.  Horúce linky na oznamovanie nezákonného obsahu týkajúceho sa sexuálneho zneužívania detí na internete.95.  Nástroje na zabezpečenie prístupu k obsahu a službám primeraným veku.96.  Softvér umožňujúci ľahké a rýchle oznamovanie nezákonného obsahu a jeho odstránenie, ako aj oznamovanie „groomingu“ a šikanovania.97.  Softvérové systémy umožňujúce lepšiu identifikáciu (neoznámeného) obsahu týkajúceho sa sexuálneho zneužívania detí na internete, ako aj technológie na podporu policajných vyšetrovaní, najmä s cieľom identifikovať detské obete, páchateľov a obchodovanie s takýmto obsahom.Kritické informačné infraštruktúryVyvinú sa a zavedú komunikačné kanály a platformy s cieľom zlepšiť celoúnijné schopnosti v oblastiach pripravenosti, výmeny informácií, koordinácie a reakcie.Základná platforma služieb:Základná platforma služieb bude pozostávať zo siete celoštátnych/vládnych tímov reakcie na núdzové počítačové situácie (CERT, z angl. Computer Emergency Response Team) vychádzajúcej z minimálneho súboru základných schopností. Sieť bude tvoriť chrbticu európskeho systému výmeny informácií a varovania (EISAS, z angl. European Information Sharing and Alert System) pre európskych občanov a MSP.Generické služby:98.  proaktívne služby – sledovanie technológií a šírenie a zdieľanie informácií súvisiacich s bezpečnosťou; posúdenia bezpečnosti; poskytovanie usmernení o bezpečnostných konfiguráciách; poskytovanie služby odhaľovania narušení;99.  reaktívne služby – riešenie incidentov a reakcia na incidenty; vyhlasovanie pohotovosti a vydávanie varovaní; analýza a riešenie zraniteľnosti, zaobchádzanie s artefaktmi (poskytovanie vysokokvalitných upozornení na nový malvér a iné artefakty).Zavádzanie riešení v oblasti informačných a komunikačných technológií pre inteligentné energetické siete a poskytovanie inteligentných energetických služiebInteligentné energetické služby využívajú moderné informačné a komunikačné technológie na uspokojovanie potrieb občanov (ktorí môžu byť výrobcami, ako aj spotrebiteľmi energie), poskytovateľov energie a verejných orgánov. Inteligentné energetické služby zahŕňajú interakciu medzi občanmi a poskytovateľmi energie, prenos údajov medzi organizáciami a priamu (peer-to-peer) komunikáciu medzi občanmi. Vďaka týmto službám sa otvárajú príležitosti pre existujúcich i nových aktérov na trhoch telekomunikácií i energetických trhoch (napr. spoločnosti poskytujúce energetické služby nazývané tiež ESCO). Môžu takisto umožniť podnikom i občanom sledovať emisie skleníkových plynov súvisiace s ich nákupnými rozhodnutiami.Základná platforma služieb:Komunikačná infraštruktúra, ktorú typicky zavádzajú poskytovatelia verejnoprospešných služieb v spolupráci s prevádzkovateľmi telekomunikačných sietí a s využitím potrebného IT hardvéru, ktorý sa bude zabudovávať do energetických komponentov (napr. napájacích staníc). Zahŕňa aj základné služby umožňujúce monitorovanie majetku, kontrolu riadenia energie, automatizácie a riadenia údajov a komunikovanie medzi rôznymi aktérmi (poskytovateľmi služieb, prevádzkovateľmi sietí a iných verejnoprospešných služieb, spotrebiteľmi atď.).Generické služby:Generické služby typicky dodáva široký okruh nových a inovačných aktérov, ako sú poskytovatelia energetických služieb, ESCO, energetickí zoskupovatelia, ktorí uľahčujú najmä vstup rôznym druhom miestnych MSP a bránia monopolizácii maloobchodného trhu.Túto funkcionalitu sprístupnia zákazníkom a umožnia im riadiť ich energetický dopyt, obnoviteľné zdroje energie a ich úložné kapacity s cieľom optimalizovať ich využívanie energie, znižovať náklady na energiu a emisie skleníkových plynov a zároveň zaisťovať ochranu a bezpečnosť údajov.100.  Infraštruktúra inteligentných meračov, ktoré budú merať spotrebu energie a informovať o nej. Do generických služieb patrí aj vybavenie na riadenie energie v sídle zákazníka, čiže hardvérové zariadenia IT napojené na domáce siete a prepojené s inteligentným meračom.101.  Softvéroví agenti schopní prijímať rozhodnutia o tom, kedy treba nakupovať/predávať energiu a zapínať/vypínať zariadenia, na základe cenových signálov od poskytovateľov energie, predpovedí počasia, správy údajov a ich oznamovania, ovládacích a automatizovaných zariadení a ich zosieťovaných riešení.[1] KOM(2010) 2020.[2] KOM(2010) 245.[3] KOM(2011) 500/I v konečnom znení a KOM(2011) 500/II v konečnom znení (Prehľady politík).[4] Uveďte odkaz.[5] Čísla sa uvádzajú v stálych cenách z roku 2011.[6] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[7] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[8] KOM(2010) 245 v konečnom znení/2.[9] KOM(2010) 472.[10] KOM(2011) 500 v konečnom znení.[11] Ú. v. EÚ […], […], s. […].[12] Ú. v. EÚ L 251, 25.9.2010, s. 35.[13] Ú. v. EÚ L 260, 3.10.2009, s. 20.[14] Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.[15] Ú. v. ES L 183, 11.7.1997, s. 12.[16] Ako sa ustanovuje v článku 11 písm. e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje spoločný strategický rámec, a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006, KOM(2011) 615 v konečnom znení.[17] Odkaz na oznámenie o ipv6: KOM(2008) 313 Rozvoj internetu, akčný plán zavádzania verzie 6 internetového protokolu (IPv6) v Európe.


Dôležité právne oznámenie

|

52004PC0631

Návrh nariadenie Rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1260/1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch pokiaľ ide o predĺženie platnosti programu PEACE a opätovného poskytnutia viazaných finančných prostriedkov  /* KOM/2004/0631 v konečnom znení - AVC 2004/0224 */

	Brusel, 13.10.2004KOM(2004)631 v konečnom znení2004/0224(AVC)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1260/1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch pokiaľ ide o predĺženie platnosti programu PEACE a opätovného poskytnutia viazaných finančných prostriedkov(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAEÚ podporuje mierov ý proces v Severnom Írsku a v celej Írskej republike alebo jej časi.Od roku 1995 má program PEACE strategický cieľ „posilniť pokrok dosiahnutý na ceste k spoločnosti mieru a stability a podporovať zmierenie“. Táto jedinečná misia v rámci štrukturálnych fondov pokračuje v práci započatej osobitným podporným programom (PEACE I), ktorý bol vytvorený v období 1995-1999 po nastolení prímeria hlavnými paramilitantnými organizáciami v regióne. Belfástska (tzv. „Veľkopiatková") zmluva z apríla 1998 priniesla politické usporiadanie pre mierový proces, vrátane prenesenia právomocí na Zhromaždenie Severného Írska a Výkonný výbor, ktoré boli ustanovené koncom roku 1999.Celkové výdavky programu na obdobie 2000 až 2004 sa odhadujú na 708 miliónov eur, na ktoré štyri štrukturálne fondy prispievajú čiastkou 531 miliónov eur (80 % na Severné Írsko – 20 % na pohraničné regióny). 15 % celkovej čiastky je pridelených na cezhraničné projekty.Dňa 18. mája 2004 zaslali britský a írsky predsedovia vlády predsedovi Európskej komisie list, v ktorom žiadajú o predĺženie platnosti príspevkov ES na program PEACE o dva roky (2005-2006), keďže toto predĺženie považujú za zásadné pre upevnenie mieru a procesu zmierenia.Dňa 16. júna 2004 odpovedal predseda Európskej komisie Romano Prodi, že Komisia si praje pokračovať vo vynaloženom úsilí. Taktiež dodal, že pokiaľ Európska rada nedá Komisii v tejto veci jasný mandát, bude pre Komisiu ťažké prijať nevyhnutné rozpočtové a legislatívne opatrenia.17. a 18. júna 2004 vzala Európska rada na vedomie súčasné prekážky, ktoré stoja v ceste mierovému procesu v Severnom Írsku a potvrdila svoju podporu úsiliu oboch vlád o znovuzriadenie decentralizovaných orgánov. Európska rada s cieľom podporiť toto úsilie vyzvala Komisiu, aby preskúmala možnosť spojenia intervencií v rámci programu PEACE II s programami štrukturálnych fondov, ktorých platnosť končí v roku 2006.2004/0224(AVC)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1260/1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch pokiaľ ide o predĺženie platnosti programu PEACE a opätovného poskytnutia viazaných finančných prostriedkovRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na článok 161,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru [3],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4],keďže :(1) V súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999[5], bol ustanovený podľa cieľa 1 program podpory mierového procesu v Severnom Írsku (PEACE) pre počiatočné obdobie štyroch rokov od 2000 do 2004, v prospech Severného Írska a hraničných oblastí Írska.(2) Európskej rada zasadajúca v Bruseli 17. a 18. júna 2004 vyzvala Komisiu, aby preskúmala možnosť spojenia opatrení v rámci programu PEACE a Medzinárodného fondu pre Írsko s opatreniami podľa ostatných programov v rámci štrukturálnych fondov, ktoré sa končia v roku 2006, vrátane finančných dôsledkov.(3) Potrebné upevnenie mierového procesu v Severnom Írsku, ku ktorému program PEACE doteraz principiálne a významne prispel, si vyžaduje pokračovať vo finančnej podpore príslušným regiónom zo strany Európskeho spoločenstva a predĺženie programu PEACE o ďalšie dva roky.(4) Preto by nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 malo byť zmenené a doplnené tak, aby sa implementácia programu PEACE predĺžila o ďalšie dva roky, čo by sa zhodovalo s programovým obdobím pre štrukturálne fondy,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Nariadenie (ES) č. 1260/1999 sa mení a dopĺňa takto:1) Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:a) v prvom pododseku odseku 1 sa suma „195" nahrádza sumou „195,1";b) v druhom pododseku odseku 1 sa suma „139,5“ nahrádza sumou„136“;c) v prvom pododseku odseku 4 sa roky „2000-2004“ nahrádzajú rokmi „2000-2006“.2) Príloha I nariadenia (ES) č. 1260/1999 sa nahrádza znením prílohy súčasného nariadenia.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHA„PRÍLOHA IŠTRUKTURÁLNE FONDYKaždoročné rozdeľovanie viazaných finančných prostriedkov na obdobie 2000 – 2006 (podľa článku 7 ods. 1)(v miliónoch EUR – ceny z roku 1999)[pic]”[1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[4] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[5] Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s.1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.


				|

		52013PC0288

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 528/2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní vzhľadom na určité podmienky prístupu na trh /* COM/2013/0288 final - 2013/0150 (COD) */

			   	dôvodová
správa
1.           KONTEXT NÁVRHU
Návrh sa týka nedávno prijatého nariadenia
(EÚ) č. 528/2012 („nariadenie o biocídnych výrobkoch), ktoré sa
zatiaľ neuplatňuje. Z analýzy nariadenia o biocídnych
výrobkoch vyplýva, že určité ustanovenia budú viesť k nepredvídaným
dôsledkom.
Hlavný problém, ktorý bol zistený,
spočíva v tom, že prechodnými pravidlami nariadenia o biocídnych
výrobkoch sa pre výrobky ošetrené biocídnymi látkami, ktoré sa uvádzajú na trh
EÚ legálne, ale ktoré doposiaľ neboli hodnotené na úrovni EÚ, zavedie
nezámerné zmrazenie trhu v trvaní až jedenásť rokov. Zistené boli aj
ďalšie nezámerné trhové prekážky pre určité spoločnosti.
A napokon, v nariadení o biocídnych výrobkoch sa nevymedzuje
lehota na ochranu údajov súvisiaca s tými výrobkami, ktoré majú
najpriaznivejší rizikový profil.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Konzultácie so zainteresovanými stranami
a odborníkmi sa viedli na niekoľkých zasadnutiach skupiny expertov
s názvom Príslušné orgány pre biocídne výrobky. Návrh získal na týchto
zasadnutiach širokú podporu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Návrh obsahuje ustanovenia, ktorými sa
odstránia trhové prekážky pre dodávateľov nových výrobkov ošetrených
biocídnymi výrobkami a pre veľký počet dodávateľov biocídnych
účinných látok. Vymedzujú sa v ňom aj lehoty na ochranu údajov
súvisiace s biocídnymi výrobkami s najlepším profilom.
2013/0150 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 528/2012
o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní
vzhľadom na určité podmienky prístupu na trh
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[1],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)       Článkom 19 ods. 4
písm. c) nariadenia (EÚ) č. 528/2012[2] sa zakazuje autorizácia
sprístupnenia na používanie pre širokú verejnosť biocídnych výrobkov,
ktoré spĺňajú kritériá na to, aby sa mohli považovať za
perzistentné, bioakumulatívne a toxické (PBT) látky alebo veľmi
perzistentné a veľmi bioakumulatívne (vPvB) látky v súlade
s prílohou XIII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii,
hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení
Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES
a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93
a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS
a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES[3]. Keďže však biocídne
výrobky sú často zmesi a niekedy výrobky, tieto kritériá sa
uplatňujú len na látky. V článku 19 ods. 4
písm. c) nariadenia (EÚ) č. 528/2012 by preto mal byť
uvedený odkaz na biocídne výrobky, ktoré pozostávajú z látok
spĺňajúcich tieto kritériá, obsahujú takéto látky, alebo ich
vytvárajú.
(2)       V článku 19
ods. 1 písm. e) a článku 19 ods. 7 nariadenia (EÚ)
č. 528/2012 by sa malo objasniť, že limity, ktorých stanovenie
sa požaduje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady
(ES) č. 1935/2004 z 27. októbra 2004 o materiáloch
a predmetoch určených na styk s potravinami[4], sú špecifické migračné
limity.
(3)       Keďže prílohou VI
k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 sa neupravujú porovnávacie
posúdenia, odkaz na túto prílohu uvedený v článku 23 ods. 3
tohto nariadenia by sa mal vypustiť.
(4)       Podľa
článku 35 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 528/2012
v prípade, že všetky dotknuté členské štáty dosiahli dohodu
s referenčným členským štátom o vzájomnom uznaní, výrobok
sa má autorizovať v súlade s článkom 33 ods. 4
alebo článkom 34 ods. 6. Ustanovenia, ktoré sa odvolávajú na
rozhodnutia prijaté všetkými dotknutými členskými štátmi o udelení
autorizácie prostredníctvom vzájomného uznania, sa však uvádzajú
v článku 33 ods. 3 a článku 34 ods. 6.
Článok 35 ods. 3 by sa mal preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(5)       V článku 45
ods. 1 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa požaduje,
aby sa spoločne so žiadosťou o obnovenie autorizácie Únie
uhrádzali poplatky splatné podľa článku 80 ods. 1. Poplatky sa
však môžu uhradiť až potom, keď Európska chemická agentúra
(ďalej len „agentúra“) informuje žiadateľa v súlade
s článkom 45 ods. 3 druhým pododsekom o ich úrovni.
Z toho dôvodu a v snahe zabezpečiť súlad
s článkom 7 ods. 1, článkom 13 ods. 1
a článkom 43 ods. 1 by sa v článku 45 ods. 1
mal vypustiť druhý pododsek.
(6)       Článok 60
ods. 3 prvý a druhý pododsek nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa
odvoláva na autorizácie udelené v súlade s článkom 30
ods. 4, článkom 34 ods. 6 alebo článkom 44
ods. 4. Ustanovenia, ktoré sa odvolávajú na rozhodnutia o udelení
autorizácie, sa však uvádzajú v článku 30 ods. 1,
článku 33 ods. 3, článku 33 ods. 4,
článku 34 ods. 6, článku 34 ods. 7,
článku 36 ods. 4, článku 37 ods. 2,
článku 37 ods. 3, a článku 44 ods. 5.
V článku 60 ods. 3 druhom pododseku sa okrem toho neuvádza
žiadna lehota na ochranu údajov uvedených v článku 20
ods. 1 písm. b), ktoré boli predložené v žiadosti podľa
článku 26 ods. 1. V článku 60 ods. 3 by sa
preto malo odkazovať aj na článok 26 ods. 3, článok 30
ods. 1, článok 33 ods. 3, článok 33 ods. 4,
článok 34 ods. 6, článok 34 ods. 7, článok 36
ods. 4, článok 37 ods. 2, článok 37 ods. 3
a článok 44 ods. 5.
(7)       Odo dňa, keď
Komisia prijme nariadenie, ktorým sa ustanoví, že účinná látka je
schválená, by sa mal pre verejnosť zabezpečiť elektronický
prístup k informáciám o účinných látkach stanovený
v článku 67 tohto nariadenia, aby sa umožnila príprava žiadostí
o autorizáciu výrobku do dňa schválenia účinnej látky podľa
článku 89 ods. 3 druhého pododseku nariadenia (EÚ)
č. 528/2012.
(8)       V článku 77
ods. 1 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa ustanovujú
odvolania voči rozhodnutiam agentúry prijatým podľa článku 26
ods. 2. Keďže však článok 26 ods. 2
nesplnomocňuje agentúru na prijatie akéhokoľvek rozhodnutia, odkaz na
tento článok v článku 77 ods. 1 by sa mal vypustiť.
(9)       Článok 86 nariadenia
(EÚ) č. 528/2012 sa vzťahuje na účinné látky zaradené do
prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo
16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh[5]. Malo by sa objasniť, že
toto ustanovenie sa uplatňuje na všetky účinné látky, pre ktoré
Komisia prijala smernicu, ktorou ich zaradila do tejto prílohy, že podmienky na
zaradenie sa vzťahujú na schválenie a že za dátum schválenia sa
považuje dátum zaradenia.
(10)     Podľa článku 89
ods. 2 prvého pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa
členským štátom umožňuje uplatňovať ich súčasné
systémy do dvoch rokov od dátumu schválenia účinnej látky.
V článku 89 ods. 3 sa od členských štátov požaduje,
aby do dvoch rokov od dátumu schválenia účinnej látky zabezpečili
udelenie, zmenu alebo zrušenie autorizácie výrobkov. Vzhľadom na čas
potrebný na rôzne kroky procesu autorizácie, najmä v prípade, keď
medzi členskými štátmi pretrváva nezhoda v otázke vzájomného uznania,
a preto sa musí predložiť na rozhodnutie Komisii, je však vhodné
predĺžiť tieto lehoty na tri roky a toto predĺženie
premietnuť do článku 37 ods. 3 druhého pododseku.
(11)     Podľa článku 89
ods. 2 prvého pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa
členským štátom umožňuje uplatňovať na existujúce
účinné látky ich súčasné systémy. Biocídny výrobok môže
obsahovať kombináciu nových účinných látok, ktoré boli schválené,
a existujúcich účinných látok, ktoré ešte neboli schválené. Na
účely odmeňovania inovácií prostredníctvom poskytovania prístupu na
trh pre tieto výrobky by sa členským štátom malo dovoliť, aby mohli
na tieto výrobky uplatňovať svoje súčasné systémy dovtedy, kým
sa neschváli existujúca účinná látka, a výrobky tak budú spôsobilé na
autorizáciu v súlade s nariadením (EÚ) č. 528/2012.
(12)     V článku 89
ods. 4 a v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ)
č. 528/2012 sa stanovujú lehoty na postupné vyraďovanie
biocídnych výrobkov, ktorým nebola udelená autorizácia. Rovnaké lehoty by sa
mali uplatňovať na postupné vyraďovania existujúcej formy
výrobku, ktorá je už na trhu, v prípade, že autorizácia je udelená, ale
podmienky autorizácie si vyžadujú zmenu výrobku.
(13)     V článku 93
ods. 2 prvom a druhom pododseku by sa malo objasniť, že
odchýlka, ktorá je v nich stanovená, sa uplatňuje len na vnútroštátne
pravidlá členských štátov.
(14)     Cieľom článku 94
ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 je umožniť uvádzanie na
trh výrobkov ošetrených biocídnymi výrobkami obsahujúcimi účinné látky,
ktoré, i keď ešte nie sú schválené, sa hodnotia buď
v kontexte pracovného programu, ktorý sa uvádza v článku 89
ods. 1, alebo na základe žiadosti predloženej podľa
článku 94 ods. 1. Odkaz na celý článok 58 by sa však mohol
vykladať ako neplánová výnimka z požiadaviek na označovanie
a na informácie, ktoré sa uvádzajú v článku 58 ods. 3
a 4. Článok 94 ods. 1 by preto mal odkazovať na článok
58 ods. 2.
(15)     Článok 94 ods. 1
nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa vzťahuje len na ošetrené výrobky,
ktoré už boli uvedené na trh, a preto sa ním zavedie nezámerný zákaz
väčšiny nových ošetrených výrobkov, ktorý bude trvať od 1. septembra
2013 až do schválenia poslednej účinnej látky obsiahnutej vo výrobkoch.
Rozsah pôsobnosti článku by sa mal preto rozšíriť, aby
zahŕňal nové ošetrené výrobky. V článku 94 ods. 1 by
sa mala taktiež stanoviť lehota na postupné vyraďovanie ošetrených
výrobkov, pre ktoré sa do 1. septembra 2016 nepredloží žiadosť
o schválenie účinnej látky pre príslušný typ výrobku. Článok 94
ods. 2 by sa mal v záujme zjednodušenia zlúčiť
s článkom 94 ods. 1.
(16)     V článku 95
ods. 1 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa stanovuje
predloženie úplnej dokumentácie o látke. Malo by sa objasniť, že táto
úplná dokumentácia môže obsahovať údaje uvádzané v prílohe III A
alebo IV A k smernici 98/8/ES.
(17)     Cieľom článku 95
ods. 1 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 je rozšíriť
právo odvolávať sa na údaje stanovené v článku 63 ods. 3
druhom pododseku na všetky štúdie požadované na posúdenie rizika pre zdravie
ľudí a životné prostredie s cieľom umožniť zahrnutie
potenciálnych príslušných osôb do zoznamu uvedeného v článku 95 ods. 2.
Bez tohto práva odvolávať sa nebudú mať mnohé potenciálne príslušné
osoby čas na splnenie požiadaviek článku 95 ods. 1
v požadovanom čase, aby boli zaradené do zoznamu do dátumu uvedeného
v článku 95 ods. 3. Do článku 95 ods. 1 tretieho
pododseku však nie sú zahrnuté štúdie o osude a správaní látky
v životnom prostredí. Navyše keďže potenciálne príslušné osoby
zaplatia za právo odvolávať sa v súlade s článkom 63 ods. 3, mali by
mať nárok na plný prospech z tohto práva dosiahnutý tým, že ho prenesú na
žiadateľov o autorizáciu výrobku. Tento článok by sa preto mal
zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
(18)     Cieľom článku 95
ods. 1 piateho pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 je
obmedziť lehotu na ochranu údajov, ktoré sa môžu spoločne
využívať od 1. septembra 2013 na účely zabezpečenia súladu
s článkom 95 ods. 1 prvým pododsekom predtým, ako sa budú
spoločne využívať na účely opodstatnenia žiadostí
o autorizáciu výrobku. Takýto prípad nastane pri údajoch týkajúcich sa
kombinácií látka/typ výrobku, pre ktoré sa 1. septembra 2013 neprijalo
rozhodnutie o zaradení do prílohy I k smernici 98/8/ES.
Článok 95 uvedeného nariadenia by mal preto obsahovať odkaz na tento
dátum.
(19)     Zoznam, ktorý zverejní
agentúra, má podľa článku 95 ods. 2 nariadenia (EÚ)
č. 528/2012 obsahovať mená účastníkov pracovného programu
uvedeného v článku 89 ods. 1. Cieľom príslušného
ustanovenia je umožniť týmto účastníkom využívať mechanizmus
náhrady nákladov ustanovený v článku 95. Táto možnosť by sa
mala vzťahovať na všetky osoby, ktoré predložili úplnú dokumentáciu
v súlade s nariadením (EÚ) č. 528/2012 alebo so smernicou
98/8/ES, alebo písomné povolenie na prístup k takejto dokumentácii.
Vzťahovať by sa mala aj na dokumentáciu predloženú pre akúkoľvek
látku, ktorá sama osebe nie je účinnou látkou, ale ktorá takéto
účinné látky vytvára.
(20)     V článku 95
ods. 3 prvom pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa zakazuje
uvádzanie biocídnych výrobkov na trh, ak výrobca alebo dovozca účinných
látok, ktoré výrobok obsahuje (ďalej len „príslušná osoba“), nie je
zaradený do zoznamu uvedeného v tomto článku. Na základe článku
89 ods. 2 a článku 93 ods. 2 budú určité účinné
látky na trhu s biocídnymi výrobkami legálne, aj keď ešte nebola
predložená úplná dokumentácia. Na tieto látky by sa zákaz nemal vzťahovať.
Okrem toho v prípade, ak pri látke, pre ktorú bola predložená úplná
dokumentácia, nie je uvedený žiadny výrobca alebo dovozca látky, malo by sa
umožniť inej osobe uviesť na trh biocídne výrobky obsahujúce túto
látku, pod podmienkou, že táto osoba alebo výrobca, alebo dovozca biocídneho
výrobku predložia dokumentáciu alebo písomné povolenie na prístup
k dokumentácii.
(21)     Lehota na postupné
ukončenie používania biocídnych výrobkov stanovená v článku 95
ods. 3 druhom pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 by mala
závisieť od dátumu, keď bola táto látka zaradená do zoznamu.
(22)     V článku 95
ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 sa stanovuje, že článok
95 sa vzťahuje na účinné látky uvedené v prílohe I
v kategórii 6. Tieto látky boli zaradené do prílohy I na základe
predloženia úplnej dokumentácie, ktorej vlastníci by mali byť oprávnení
využívať mechanizmus náhrady nákladov zavedený týmto článkom. Na
základe týchto predložení sa v budúcnosti môžu do
prílohy I zaradiť ďalšie látky. V kategórii 6
v prílohe I k uvedenému nariadeniu by sa preto mali
upravovať všetky takéto latky.
(23)     Opis výrobkov používaných
v materiáloch, ktoré sa dostávajú do styku s potravinami, uvedený
v prílohe V k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012 by mal
byť v súlade s terminológiou používanou v nariadení (ES)
č. 1935/2004.
(24)     V článku 96 prvom
pododseku nariadenia (EÚ) č. 528/2012 by sa malo objasniť, že
smernica 98/8/ES sa zrušuje bez toho, aby boli dotknuté všetky ustanovenia
nariadenia (EÚ) č. 528/2012, v ktorých sa odkazuje na smernicu 98/8/ES.
(25)     Nariadenie (EÚ)
č. 528/2012 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (EÚ) č. 528/2012 sa mení
takto:
1.           článok 19 sa mení takto:
a) v odseku 1 sa písmeno e) nahrádza
takto:
„e) v prípade potreby sa pre účinné
látky obsiahnuté v biocídnom výrobku stanovujú maximálne limity rezíduí
pre potraviny a krmivá v súlade s nariadením Rady (EHS)
č. 315/93 z 8. februára 1993, ktorým sa stanovujú postupy
Spoločenstva u kontaminujúcich látok v potravinách*, nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005
z 23. februára 2005 o maximálnych hladinách rezíduí pesticídov v
alebo na potravinách a krmivách rastlinného a živočíšneho
pôvodu**, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 470/2009 zo 6. mája 2009 o stanovení postupov
Spoločenstva na určenie limitov rezíduí farmakologicky účinných
látok v potravinách živočíšneho pôvodu*** alebo smernicou Európskeho
parlamentu a Rady 2002/32/ES zo 7. mája 2002 o nežiaducich
látkach v krmivách pre zvieratá****, alebo sa stanovujú špecifické
migračné limity vzhľadom na tieto účinné látky v súlade
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1935/2004
z 27. októbra 2004 o materiáloch a predmetoch určených
na styk s potravinami*****.
* Ú. v. ES L 37, 13.2.1993,
s. 1.
** Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2005,
s. 1.
*** Ú. v. EÚ L 152, 16.6.2009,
s. 11.
**** Ú. v. ES L 140, 30.5.2002,
s. 10.
***** Ú. v. EÚ L 338, 13.11.2004,
s. 4. “;
b) v odseku 4 sa písmeno c) nahrádza
takto:
„c)     pozostáva z látky, obsahuje alebo
vytvára látku, ktorá spĺňa kritériá na to, aby sa mohol
považovať za PBT alebo vPvB v súlade s prílohou XIII
k nariadeniu (ES) č. 1907/2006;“;
c) odsek 7 sa nahrádza takto:
"7. Perspektívny držiteľ autorizácie
alebo jeho zástupca v prípade potreby požiada o stanovenie
maximálnych limitov rezíduí pre účinné látky obsiahnuté v biocídnom
výrobku v súlade s nariadením (EHS) č. 315/93, nariadením
(ES) č. 396/2005, nariadením (ES) č. 470/2009 alebo
smernicou 2002/32/ES, alebo o stanovenie špecifických migračných
limitov pre tieto látky v súlade s nariadením (ES)
č. 1935/2004.“;
2.           v článku 23 ods. 3 sa
úvodná veta nahrádza takto:
„Prijímajúci príslušný orgán alebo v prípade
rozhodnutia o žiadosti o autorizáciu Únie Komisia zakáže alebo
obmedzí sprístupňovanie biocídneho výrobku obsahujúceho účinnú látku,
ktorá sa má nahradiť, na trhu alebo jeho používanie, ak porovnávacie
posúdenie vykonané v súlade s technickými usmerneniami uvedenými
v článku 24 preukáže, že sú splnené obidve tieto kritériá:“;
3.           v článku 35
ods. 3 sa štvrtá veta nahrádza takto:
„Postup sa tým považuje za ukončený
a referenčný členský štát a každý dotknutý členský
štát autorizujú biocídny výrobok podľa potreby v súlade
s článkom 33 ods. 3 alebo článkom 34 ods. 6.“;
4.           v článku 37 ods. 3 sa
druhý pododsek nahrádza takto:
„Počas priebehu postupu podľa tohto
článku je povinnosť členského štátu autorizovať biocídny
výrobok do troch rokov od dátumu schválenia uvedená v článku 89
ods. 3 prvom pododseku dočasne pozastavená.“;
5.           v článku 45
ods. 1 sa vypúšťa druhý pododsek,
6.           v článku 60
ods. 3 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto:
„Lehota na ochranu údajov predložených na
účely autorizácie biocídneho výrobku obsahujúceho len existujúce
účinné látky sa skončí 10 rokov od prvého dňa mesiaca
nasledujúceho po prvom rozhodnutí o autorizácii výrobku v súlade
s článkom 26 ods. 3, článkom 30 ods. 1, článkom
33 ods. 3, článkom 33 ods. 4, článkom 34 ods. 6,
článkom 34 ods. 7, článkom 36 ods. 4, článkom 37
ods. 2, článkom 37 ods. 3 alebo článkom 44 ods. 5.
Lehota na ochranu údajov predložených na
účely autorizácie biocídneho výrobku obsahujúceho novú účinnú látku
sa skončí 15 rokov od prvého dňa mesiaca nasledujúceho po prvom
rozhodnutí o autorizácii výrobku v súlade s článkom 26 ods. 3,
článkom 30 ods. 1, článkom 33 ods. 3, článkom 33
ods. 4, článkom 34 ods. 6, článkom 34 ods. 7,
článkom 36 ods. 4, článkom 37 ods. 2,
článkom 37 ods. 3 alebo článkom 44 ods. 5.“;
7.           v článku 67 ods. 1 sa
úvodná veta nahrádza takto:
„Odo dňa, keď Komisia prijme nariadenie
v súlade s článkom 9 ods. 1 písm. a), sa
verejnosti bezplatne a jednoducho sprístupnia tieto aktuálne informácie
o účinných látkach, ktoré uchováva agentúra alebo Komisia:“;
8.           v článku 67 ods. 3 sa
úvodná veta nahrádza takto:
„Odo dňa, keď Komisia prijme nariadenie
v súlade s článkom 9 ods. 1 písm. a), okrem prípadu,
že poskytovateľ údajov predloží v súlade s článkom 66
ods. 4 zdôvodnenie, prečo by takéto zverejnenie mohlo potenciálne
poškodiť jeho obchodné záujmy alebo ktorúkoľvek zainteresovanú
stranu, pričom príslušný orgán alebo agentúra uzná toto zdôvodnenie za
platné, agentúra bezplatne zverejní tieto aktuálne informácie o účinných
látkach:“;
9.           v článku
77 ods. 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
„Odvolania voči rozhodnutiam agentúry
prijatým podľa článku 7 ods. 2, článku 13
ods. 3, článku 43 ods. 2, článku 45 ods. 3,
článku 54 ods. 3, článku 54 ods. 4
a článku 54 ods. 5, článku 63 ods. 3
a článku 64 ods. 1 sa predkladajú odvolacej rade zriadenej
v súlade s nariadením (ES) č. 1907/2006.“;
10.         článok 86 sa nahrádza
takto:
„Článok 86
Účinná látka zaradená do
prílohy I k smernici 98/8/ES
Účinné látky, pre ktoré Komisia prijala
smernicu, ktorou ich zaradila do prílohy I k smernici 98/8/ES,
sa v deň zaradenia považujú za schválené podľa tohto nariadenia
a zaradia sa do zoznamu uvedeného v článku 9 ods. 2. Schválenie
podlieha podmienkam stanoveným v týchto smerniciach Komisie.“;
11.         článok 89 sa mení takto:
a) v odseku 2 sa prvý pododsek nahrádza
takto:
„Odchylne od článku 17 ods. 1,
článku 19 ods. 1 a článku 20 ods. 1 tohto
nariadenia a bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 a 3 tohto
článku, môže členský štát pokračovať
v uplatňovaní svojho súčasného systému alebo praxe
sprístupňovania daného biocídneho výrobku na trhu do troch rokov od dátumu
schválenia poslednej z účinných látok tohto biocídneho výrobku, ktorá
podlieha schváleniu. V súlade so svojimi vnútroštátnymi predpismi môže
autorizovať, aby sa na trhu na jeho území sprístupnil len biocídny
výrobok, ktorý obsahuje existujúce účinné látky, ktoré boli alebo sú
hodnotené podľa nariadenia Komisie (ES) č. 1451/2007 zo
4. decembra 2007 o druhej fáze desaťročného pracovného
programu uvedeného v článku 16 ods. 2 smernice 98/8/ES*,
ktoré sa však ešte pre daný typ výrobku neschválili, alebo kombináciu takýchto
látok a účinných látok schválených podľa tohto nariadenia.
* Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2007, s. 3“;
b) v odseku 3 sa prvý pododsek nahrádza
takto:
„Po prijatí rozhodnutia o schválení
konkrétnej účinnej látky pre konkrétny typ výrobku členské štáty
zabezpečia, aby sa autorizácie biocídnych výrobkov daného typu výrobku,
ktoré obsahujú túto účinnú látku, podľa potreby udelili, upravili
alebo zrušili v súlade s týmto nariadením do troch rokov od dátumu
schválenia.“;
c) odsek 4 sa nahrádza takto:
"4. V prípade, že príslušný orgán
členského štátu sa rozhodne zamietnuť žiadosť o autorizáciu
biocídneho výrobku predloženú v súlade s odsekom 3, rozhodne
o neudelení autorizácie alebo rozhodne o uložení podmienok
autorizácie, ktoré si vyžadujú zmenu výrobku, uplatňujú sa tieto
ustanovenia:
a) biocídny výrobok, ktorý nebol autorizovaný
alebo ktorý nespĺňa podmienky autorizácie, sa prestane
sprístupňovať na trhu s účinnosťou 180 dní od dátumu
rozhodnutia orgánu;
b) so zneškodňovaním a používaním
existujúcich zásob biocídnych výrobkov sa môže pokračovať do 365 dní
od dátumu rozhodnutia orgánu.“;
12.         v článku 93
ods. 2 sa prvý a druhý pododsek nahrádzajú takto:
„Odchylne od článku 17 ods. 1
členský štát môže pokračovať v uplatňovaní svojho
súčasného systému alebo praxe sprístupňovania na trhu biocídnych
výrobkov uvedených v odseku 1 tohto článku, v prípade ktorých
bola predložená žiadosť v súlade s odsekom 1 tohto
článku, do dátumu rozhodnutia o udelení autorizácie. V prípade
rozhodnutia, ktorým sa zamieta udelenie autorizácie alebo ktorým sa ukladajú podmienky
autorizácie vyžadujúce si zmenu výrobku, sa biocídny výrobok, ktorý nebol
autorizovaný alebo nespĺňa podmienky autorizácie, prestane
sprístupňovať na trhu do 180 dní od takého rozhodnutia.
Odchylne od článku 17 ods. 1
členský štát môže pokračovať v uplatňovaní svojho
súčasného systému alebo praxe sprístupňovania na trhu biocídnych
výrobkov uvedených v odseku 1 tohto článku, v prípade
ktorých nebola predložená žiadosť v súlade s odsekom 1 tohto
článku, do 180 dní od 1. septembra 2017.“
13.         články 94 a 95 sa
nahrádzajú takto:
„Článok 94
Prechodné opatrenia týkajúce sa ošetrených výrobkov
Odchylne od článku 58 ods. 2
ošetrený výrobok, ktorý bol ošetrený biocídnym výrobkom obsahujúcim len
účinné látky uvedené v článku 89 ods. 2 alebo ktorý
takýto biocídny výrobok obsahuje, alebo pre ktorý sa žiadosť
o schválenie príslušného typu výrobku predloží najneskôr do
1. septembra 2016, alebo len kombináciu takýchto látok
a účinných látok uvedených v článku 58 ods. 2, sa môže
uvádzať na trh do jedného z týchto dátumov:
1.
ak neexistuje rozhodnutie o neschválení jednej
z účinných látok na príslušné použitie, do dátumu schválenia
príslušného typu výrobku a použitia poslednej účinnej látky
obsiahnutej v biocídnom výrobku,
2.
ak existuje rozhodnutie o neschválení jednej
z účinných látok na príslušné použitie, do 180 dní od takéhoto
rozhodnutia.
Ďalej odchylne od článku 58 ods. 2
ošetrený výrobok, ktorý bol ošetrený biocídnym výrobkom obsahujúcim
akúkoľvek inú látku, než sú tie, ktoré sú uvedené v danom článku
alebo v odseku 1 tohto člnku, alebo ktorý takýto biocídny
výrobok obsahuje, sa môže uvádzať na trh do 1. marca 2017.
Článok 95
Prechodné opatrenia týkajúce sa prístupu k dokumentácii
o účinnej látke
1. Od 1. septembra 2013 agentúra zverejní
a pravidelne aktualizuje zoznam všetkých účinných látok
a všetkých látok vytvárajúcich účinnú látku, pre ktoré bola
predložená dokumentácia v súlade s prílohou II k tomuto
nariadeniu alebo s prílohou IV A alebo prílohou II A
k smernici 98/8/ES a v prípade potreby s jej prílohou
III A (ďalej len „úplná dokumentácia o látke“), pričom táto
dokumentácia bola prijatá alebo validovaná členským štátom v postupe
stanovenom týmto nariadením alebo uvedenou smernicou (ďalej len „príslušné
látky“). Zoznam obsahuje pre každú príslušnú látku aj všetky osoby, ktoré
predložili túto dokumentáciu alebo predložili dokumentáciu agentúre
v súlade s druhým pododsekom tohto odseku, a uvádza sa
v ňom ich úloha podľa špecifikácie v danom pododseku, ako
aj dátum zaradenia látky do zoznamu.
Osoba so sídlom v Únii, ktorá vyrába alebo
dováža príslušnú látku samostatne alebo v biocídnych výrobkoch (ďalej
len „dodávateľ látky“), môže kedykoľvek predložiť agentúre úplnú
dokumentáciu o látke, písomné povolenie na prístup k úplnej dokumentácii
o látke alebo odkaz na úplnú dokumentáciu o látke, pri ktorej
uplynuli všetky lehoty na ochranu údajov.
V prípade, keď pri príslušnej látke nie
je do zoznamu uvedeného v prvom pododseku zaradený žiadny dodávateľ
látky, tieto informácie môže predložiť osoba so sídlom v Únii, ktorá
vyrába biocídny výrobok, ktorý pozostáva z tejto príslušnej látky,
obsahuje takúto látku, alebo ju vytvára, alebo ktorá ho uvádza na trh
(ďalej len „dodávateľ výrobku“).
Agentúra informuje predkladajúceho dodávateľa
o poplatkoch splatných podľa článku 80 ods. 1 a ak
žiadateľ neuhradí poplatky do 30 dní, žiadosť zamietne.
Predkladateľa o tom náležite informuje.
Agentúra po prijatí poplatkov splatných podľa
článku 80 ods. 1 overí, či predložená žiadosť
spĺňa požiadavky druhého pododseku tohto odseku, a náležite
o tom informuje predkladateľa.
2. Od 1. septembra 2015 nebude na trhu
sprístupnený ani používaný biocídny výrobok, ktorý pozostáva z príslušnej
látky zaradenej do zoznamu uvedeného v odseku 1, ktorý obsahuje
takúto látku alebo ju vytvára, ak dodávateľ látky alebo dodávateľ
výrobku nie je zaradený do zoznamu uvedeného v odseku 1.
3. Na účely predkladania žiadostí
v súlade druhým pododsekom odseku 1 sa článok 63 ods. 3
tohto nariadenia uplatňuje na všetky toxikologické a ekotoxikologické
štúdie a štúdie o osude a správaní v životnom prostredí
týkajúce sa látok uvedených v prílohe II k nariadeniu (ES)
č. 1451/2007 vrátane všetkých takýchto štúdií, ktoré
nezahŕňajú testovanie na stavovcoch.
4. Dodávateľ látky alebo dodávateľ
výrobku zaradený do zoznamu uvedeného v odseku 1, ktorému sa udelilo
písomné povolenie na prístup na účely tohto článku, alebo právo
odvolávať sa na štúdiu v súlade s odsekom 3, je oprávnený povoliť
žiadateľom o autorizáciu biocídneho výrobku uviesť odkaz na toto
písomné povolenie na prístup alebo na túto štúdiu na účely článku 20
ods. 1.
5. Odchylne od článku 60 všetky lehoty na
ochranu údajov v súvislosti s kombináciami látka/typ výrobku
uvedenými v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 1451/2007,
v súvislosti s ktorými sa však do 1. septembra 2013 neprijalo
rozhodnutie o zaradení do prílohy I k smernici 98/8/ES, uplynú
31. decembra 2025.
6. Odchylne od odseku 2 sa so zneškodňovaním
a používaním existujúcich zásob biocídnych výrobkov, ktoré pozostávajú
z príslušnej látky, pre ktorú nie je do zoznamu uvedeného
v odseku 1 zaradený dodávateľ látky ani dodávateľ výrobku,
ktoré obsahujú takúto látku, alebo ju vytvárajú, môžu pokračovať do
1. septembra 2016 alebo do jedného roka od zaradenia látky do zoznamu, podľa
toho, ktorý dátum je neskorší.
7. Odseky 1 až 6 sa nevzťahujú na látky
uvedené v prílohe I v kategóriách 1 až 5 a 7
a ani na biocídne výrobky obsahujúce len takéto látky.“;
1.           v článku 96 sa prvý odsek
nahrádza takto:
„Bez toho, aby bol dotknutý článok 86,
články 89 až 93 a článok 95 tohto nariadenia, sa
smernica 98/8/ES zrušuje s účinnosťou od 1. septembra
2013.“
2.           v prílohe I sa záznam
s názvom Kategória 6 nahrádza takto:
„Kategória 6 – Látky, pre ktoré bola predložená
úplná dokumentácia o látke“;
3.           v prílohe V sa druhý odsek
pod nadpisom „Výrobky typu 4: Oblasť potravín a krmív“ nahrádza
takto:
„Výrobky, ktoré sa majú použiť ako
súčasť materiálov, ktoré sa môžu dostať do styku
s potravinami.“.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Ú. v. EÚ C 347,
18.12.2010, s. 62.
[2]               Ú. v. EÚ L 167,
27.6.2012, s. 1.
[3]               Ú. v. EÚ L 396,
30.12.2006, s. 1.
[4]               Ú. v. EÚ L 338,
13.11.2004, s. 4.
[5]               Ú. v. ES L 150, 8.6.2002, s. 71.