				|

		52012PC0238

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu /* COM/2012/0238 final - 2012/0146 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
V tejto dôvodovej správe sa objasňuje
navrhovaný právny rámec vyvinutý na posilnenie dôvery v elektronické transakcie
na vnútornom trhu.
Vybudovanie dôvery v prostredí online je
kľúčom k hospodárskemu rozvoju. V dôsledku nedostatku dôvery
spotrebitelia, podniky a správne orgány váhajú s realizáciou elektronických
transakcií a prijímaním nových služieb.
V Digitálnej agende pre Európu[1] sa identifikujú existujúce
bariéry digitálneho vývoja Európy a navrhujú sa právne predpisy o
elektronických podpisoch (kľúčové opatrenie 3) a vzájomnom uznávaní
elektronickej identifikácie a autentifikácie (kľúčové opatrenie 16),
ktorými sa vytvorí jasný právny rámec s cieľom eliminovať
fragmentáciu a nedostatočnú interoperabilitu, posilniť digitálne
občianstvo a predchádzať počítačovej kriminalite. Právne
predpisy zabezpečujúce vzájomné uznávanie elektronickej identifikácie a
autentifikácie v celej EÚ a revízia smernice o elektronických podpisoch sú
zároveň kľúčovým opatrením Aktu o jednotnom trhu[2] na realizáciu jednotného
digitálneho trhu. V Pláne pre stabilitu a rast[3] sa zdôrazňuje pre vývoj
digitálneho hospodárstva kľúčová úloha budúceho spoločného
právneho rámca pre vzájomné uznávanie a akceptovanie elektronickej
identifikácie a autentifikácie naprieč hranicami.
Cieľom navrhovaného právneho rámca, ktorý
tvorí „nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o elektronickej identifikácii
a dôveryhodných službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu“, je
umožniť bezpečné a plynulé elektronické interakcie medzi podnikmi,
občanmi a verejnými orgánmi, čím sa zvýši účinnosť
verejných a súkromných služieb online, elektronického podnikania a
elektronického obchodu v EÚ.
Existujúce právne predpisy EÚ, konkrétne
smernica 1999/93/ES o „rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy“[4], sa v podstate vzťahuje
iba na elektronické podpisy. Neexistuje všeobecný cezhraničný a
medziodvetvový rámec EÚ pre bezpečné, dôveryhodné a ľahko
použiteľné elektronické transakcie, ktorý by sa vzťahoval na
elektronickú identifikáciu, autentifikáciu aj podpisy.
Cieľom je posilniť existujúce právne
predpisy a rozšíriť ich o vzájomné uznávanie a akceptovanie oznámených
systémov elektronickej identifikácie a ďalších základných súvisiacich
elektronických dôveryhodných služieb na úrovni EÚ.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Táto iniciatíva je výsledkom rozsiahlych
konzultácií so zainteresovanými stranami o revízii súčasného právneho
rámca pre elektronické podpisy, na ktorých Komisia zozbierala spätnú väzbu od
členských štátov, Európskeho parlamentu a ďalších zainteresovaných
strán[5].
Verejné online konzultácie doplnil „testovací panel MSP“ s cieľom
identifikovať špecifické názory a potreby MSP a iné cielené konzultácie so
zainteresovanými stranami[6] [7].
Komisia ďalej zabezpečila vypracovanie niekoľkých štúdií
týkajúcich sa elektronickej identifikácie, autentifikácie, podpisov a
súvisiacich dôveryhodných služieb (eIAS).
Z konzultácií jasne vyplynulo, že veľká
väčšina zainteresovaných strán sa zhodla na potrebe revidovať
súčasný rámec, aby sa zaplnili medzery, ktoré zanechala smernica o
elektronickom podpise. Podľa názoru účastníkov by sa tak poskytla
lepšia odpoveď na výzvy, ktoré predstavuje rýchly vývoj nových technológií
(najmä prístupu online a mobilného prístupu) a narastajúca globalizácia, a
zároveň by sa zachovala technologická neutrálnosť právneho rámca.
Komisia v súlade so svojou politikou „lepšej
právnej regulácie“ vykonala posúdenie vplyvu politických možností. Posúdili sa
tri súbory politických možností, týkajúce sa postupne (1) rozsahu nového rámca,
(2) právneho nástroja a (3) požadovanej úrovne dohľadu[8]. Dokázalo sa, že uprednostnená
politická možnosť posilní právnu istotu, rozšíri koordináciu
vnútroštátneho dohľadu, zabezpečí vzájomné uznávanie a akceptovanie
systémov elektronickej identifikácie a začlení základné súvisiace
dôveryhodné služby. Posúdením vplyvu sa dospelo k záveru, že v rámci tejto
možnosti by sa dosiahlo značné zlepšenie právnej istoty, bezpečnosti
a dôvery pri cezhraničných elektronických transakciách, čo by viedlo
k menšej fragmentácii trhu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1 Právny základ
Tento návrh je založený na článku 114
ZFEÚ, ktorý sa týka prijatia pravidiel na odstránenie prekážok fungovania
vnútorného trhu. Občania, podniky a správne orgány budú môcť
využívať vzájomné uznávanie a akceptovanie elektronickej identifikácie,
autentifikácie, podpisov a ďalších dôveryhodných služieb naprieč
hranicami, keď sú potrebné na prístup k elektronickým postupom alebo
transakciám a ich realizáciu.
Nariadenie sa považuje za najvhodnejší právny
nástroj. Priama uplatniteľnosť nariadenia podľa článku 288
ZFEÚ zníži právnu fragmentáciu a poskytne väčšiu právnu istotu zavedením
harmonizovaného súboru základných pravidiel, čo prispeje k fungovaniu
vnútorného trhu.
3.2 Subsidiarita a proporcionalita
Ak má byť akcia EÚ odôvodnená, musí sa
dodržať zásada subsidiarity:
a) Nadnárodná povaha problému (skúška
nevyhnutnosti)
Nadnárodná povaha služieb eIAS vyžaduje
opatrenia na úrovni EÚ. Domáce (t. j. vnútroštátne)
opatrenia by nestačili na dosiahnutie cieľov stanovených v stratégii
Európa 2020[9]. Na druhej strane skúsenosti ukázali, že
vnútroštátne opatrenia de facto vytvorili bariéry pre interoperabilitu
elektronických podpisov v celej EÚ a v súčasnosti majú rovnaký účinok
na elektronickú identifikáciu, elektronickú autentifikáciu a súvisiace
dôveryhodné služby. Preto je
nevyhnutné, aby sa v EÚ vytvoril uľahčujúci rámec, ktorým sa vyrieši
cezhraničná interoperabilita a zlepšila koordinácia národných systémov
dohľadu. Elektronická
identifikácia sa však v navrhovanom nariadení nemôže riešiť rovnako
všeobecným spôsobom ako ďalšie dôveryhodné elektronické služby, pretože
vydávanie prostriedkov identifikácie je výsadou členských štátov. Návrh je
preto zameraný striktne na cezhraničné aspekty elektronickej
identifikácie.
Navrhované nariadenie vytvára rovnaké pravidlá
hry pre podniky poskytujúce dôveryhodné služby tam, kde v súčasnosti
existujúce rozdiely medzi vnútroštátnymi právnymi predpismi často vedú k
neistote a dodatočnej záťaži. Právna istota sa významne zvyšuje
pomocou jasných povinností akceptovania kvalifikovaných dôveryhodných služieb
zo strany členských štátov, čím sa vytvorí ďalší stimul pre
expandovanie podnikov do zahraničia. Spoločnosť sa napríklad
bude môcť elektronicky zúčastniť na verejnej výzve na
predloženie ponúk, ktorú vydá správny orgán iného členského štátu bez
toho, aby bol jej elektronický podpis blokovaný pre osobitné vnútroštátne
požiadavky a problémy s interoperabilitou. Podobne spoločnosť bude
mať príležitosť podpisovať zmluvy elektronicky so zmluvným
partnerom v inom členskom štáte bez toho, aby sa musela obávať
odlišných právnych požiadaviek na dôveryhodné služby, ako sú elektronické
pečate, elektronické dokumenty alebo časové pečiatky. A
konečne, oznámenie o neplnení sa doručí z jedného členského
štátu do druhého s istotou jeho právnej platnosti v oboch členských
štátoch. Napokon, obchodovanie online bude dôveryhodnejšie, keď kupujúci
budú mať prostriedky, ktorými si overia, že skutočne otvárajú webovú
lokalitu obchodníka, ktorého si vybrali, a nie prípadnú falošnú webovú stránku.

Vzájomne uznávané prostriedky elektronickej
identifikácie a široko akceptované elektronické podpisy uľahčia
cezhraničné poskytovanie početných služieb na vnútornom trhu a
umožnia podnikom expandovať do zahraničia bez toho, aby čelili
prekážkam pri interakcii s orgánmi verejnej moci. V praxi to bude znamenať
významné zlepšenie efektivity pre podniky aj pre občanov v rámci dodržiavania
administratívnych formalít. Ponúkne sa napríklad príležitosť študentovi,
aby sa elektronicky zapísal na univerzitu v zahraničí, občanovi, aby
podal daňové priznanie online v inom členskom štáte, alebo
pacientovi, aby mal prístup k svojim zdravotným údajom online. Ak nebudú existovať
takéto vzájomne uznávané prostriedky elektronickej identifikácie, lekár nebude
mať prístup k zdravotným záznamom pacienta, ktoré potrebuje na jeho
liečbu, a klinické a laboratórne testy, ktoré už pacient podstúpil, sa
budú musieť opakovať.
b) Pridaná hodnota (skúška efektívnosti)
Uvedené ciele sa v súčasnosti nedarí
dosiahnuť dobrovoľnou koordináciou medzi členskými štátmi, a nie
je ani dostatočne pravdepodobné, že sa to podarí v budúcnosti. To vedie k zdvojovaniu úsilia, nastavovaniu
rozdielnych noriem, nadnárodných charakteristík externalít vyprodukovaných IKT
a administratívnej zložitosti zavedenia takejto koordinácie prostredníctvom
dvojstranných a multilaterálnych dohôd.
Navyše potreba prekonať také problémy,
ako sú a) absencia právnej istoty pre heterogénne národné ustanovenia
pochádzajúce z rozdielnych výkladov smernice o elektronickom podpise a b)
nedostatočná interoperabilita systémov elektronického podpisu vytvorených
na vnútroštátnej úrovni pre nejednotné uplatňovanie technických noriem, si
vyžaduje taký druh koordinácie medzi členskými štátmi EÚ, ktorý je možné
efektívnejšie realizovať na úrovni EÚ.
3.3 Podrobné vysvetlenie návrhu
3.3.1      KAPITOLA I – VŠEOBECNÉ
USTANOVENIA
V článku 1 sa vymedzuje predmet úpravy
nariadenia.
V článku 2 sa vymedzuje vecný rozsah
pôsobnosti nariadenia.
V článku 3 sa uvádzajú definície termínov
používaných v nariadení. Hoci niektoré definície sú prevzaté zo smernice
1999/93/ES, iné sú vysvetlené, doplnené ďalšími prvkami alebo novo
zavedené.
V článku 4 sa určujú zásady
vnútorného trhu týkajúce sa územného uplatňovania nariadenia. Uvádza sa
explicitná zmienka o nezavedení žiadnych obmedzení slobody poskytovania služieb
a voľného obehu výrobkov.
3.3.2      KAPITOLA II – ELEKTRONICKÁ
IDENTIFIKÁCIA
V článku 5 sa stanovuje vzájomné
uznávanie a akceptovanie prostriedkov elektronickej identifikácie, ktoré patria
do systému oznámeného Komisii za podmienok stanovených v nariadení.
Väčšina členských štátov EÚ zaviedla určitú formu systému
elektronickej identifikácie. Jednotlivé systémy sa však v mnohých aspektoch
líšia. Neexistencia spoločného právneho základu, na základe ktorého by sa
od každého členského štátu vyžadovalo, aby uznával a akceptoval
prostriedky elektronickej identifikácie vydané v iných členských štátoch
pri prístupe k službám online, spolu s neprimeranou cezhraničnou
interoperabilitou národných elektronických identifikácií vytvára prekážky,
ktoré občanom a podnikom bránia využívať digitálny jednotný trh.
Vzájomným uznávaním a akceptovaním akýchkoľvek prostriedkov elektronickej
identifikácie patriacej do oznámeného systému podľa tohto nariadenia sa
tieto právne prekážky odstránia.
Nariadenie nezaväzuje členské štáty, aby
zaviedli, alebo oznámili systémy elektronickej identifikácie, ale aby uznávali
a akceptovali oznámené elektronické identifikácie v prípade služieb online, pri
ktorých sa na prístup na vnútroštátnej úrovni vyžaduje elektronická
identifikácia. Potenciálne zvýšenie úspor z rozsahu vytvorených vďaka
cezhraničnému využívaniu oznámených prostriedkov elektronickej
identifikácie a systémov autentifikácie môže stimulovať členské
štáty, aby oznamovali svoje systémy elektronickej identifikácie. V článku
6 sa stanovuje päť podmienok oznámenia systémov elektronickej
identifikácie:
Členské štáty môžu oznámiť systémy elektronickej
identifikácie, ktoré akceptujú v rámci svojej jurisdikcie, keď sa pri
verejných službách vyžaduje elektronická identifikácia. Ďalšia požiadavka
spočíva v tom, že príslušný prostriedok identifikácie musí byť vydaný
členským štátom, ktorý oznamuje daný systém, v jeho mene, alebo aspoň
pod dohľadom tohto členského štátu.
Členské štáty musia zabezpečiť
jednoznačné prepojenie medzi údajmi elektronickej identifikácie a
príslušnou osobou. Táto povinnosť neznamená, že osoba nemôže mať
viaceré prostriedky elektronickej identifikácie, ale že všetky tieto
prostriedky musia byť spojené s tou istou osobou.
Spoľahlivosť elektronickej
identifikácie závisí od dostupnosti prostriedkov autentifikácie (čiže
možnosti overiť platnosť údajov slúžiacich na elektronickú
identifikáciu). Nariadenie zaväzuje oznamujúce členské štáty, aby tretím
stranám poskytovali bezplatnú autentifikáciu online. Možnosť
autentifikácie musí byť dostupná nepretržite. Stranám spoliehajúcim sa na
takúto autentifikáciu sa nemôžu ukladať žiadne konkrétne technické
požiadavky, napríklad na hardvér alebo na softvér. Toto ustanovenie sa
nevzťahuje na žiadne požiadavky voči používateľom
(držiteľom) prostriedkov elektronickej identifikácie, ktoré sú technicky
nevyhnutné na používanie prostriedkov elektronickej identifikácie, napríklad
čítačky kariet.
Členské štáty musia prijať
zodpovednosť za jednoznačnosť prepojenia (t. j. za to, že
identifikačné údaje priradené osobe nesmú byť prepojené so žiadnou
inou osobou) a možnosť autentifikácie (t. j. možnosť
skontrolovať platnosť údajov elektronickej identifikácie).
Zodpovednosť členských štátov sa nevzťahuje na ostatné aspekty
identifikačného procesu, ani na ďalšie transakcie vyžadujúce
identifikáciu.
Článok 7 obsahuje pravidlá oznamovania
systémov elektronickej identifikácie Komisii.
Cieľom článku 8 je
zabezpečiť technickú interoperabilitu oznámených systémov
identifikácie pomocou koordinovaného prístupu vrátane delegovaných aktov.
3.3.3      KAPITOLA III – DÔVERYHODNÉ
SLUŽBY
3.3.3.1 Oddiel 1 – Všeobecné ustanovenia
V článku 9 sa stanovujú zásady týkajúce
sa zodpovednosti nekvalifikovaných a kvalifikovaných poskytovateľov
dôveryhodných služieb. Zakladá sa na článku 6 smernice 1999/93/ES a
rozširuje nárok na náhradu škody spôsobenej akýmkoľvek nedbanlivým
poskytovateľom dôveryhodnej služby v dôsledku nedodržania osvedčených
bezpečnostných postupov, ktorého výsledkom je narušenie bezpečnosti s
významným vplyvom na službu.
V článku 10 sa opisuje mechanizmus
uznávania a akceptovania kvalifikovaných dôveryhodných služieb poskytovaných
poskytovateľom so sídlom v tretej krajine. Zakladá sa na článku 7
smernice 1999/93/ES, no zachováva iba jedinú v praxi reálnu možnosť,
ktorou je umožniť takéto uznávanie v rámci medzinárodnej dohody medzi
Európskou úniou a tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami.
V článku 11 sa stanovujú zásady ochrany a
minimalizácie údajov. Zakladá sa na článku 8 smernice 1999/93/ES.
V článku 12 sa stanovuje dostupnosť
dôveryhodných služieb pre ľudí s postihnutím.
3.3.3.2 Oddiel 2 – Dohľad
V článku 13 sa členské štáty
zaväzujú, aby vytvorili orgány dohľadu na základe článku 3 ods. 3
smernice 1999/93/ES, a vysvetľuje a rozširuje sa v ňom ich
oblasť právomocí vo vzťahu tak k poskytovateľom dôveryhodných
služieb, ako aj ku kvalifikovaným poskytovateľom dôveryhodných služieb.
V článku 14 sa zavádza explicitný
mechanizmus vzájomnej pomoci medzi orgánmi dohľadu v členských
štátoch s cieľom uľahčiť cezhraničný dohľad nad
poskytovateľmi dôveryhodných služieb. Zavádzajú sa v ňom pravidlá
spoločných operácií a právo orgánov dohľadu zúčastniť sa na
takýchto operáciách.
V článku 15 sa zavádza povinnosť pre
kvalifikovaných aj nekvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb
vykonať vhodné technické a organizačné opatrenia pre
bezpečnosť ich činností. Navyše, každé narušenie
bezpečnosti sa musí oznámiť orgánom dohľadu a iným príslušným
orgánom. Ak je to vhodné, tieto orgány následne informujú orgány dohľadu
ďalších členských štátov a priamo alebo prostredníctvom príslušného
poskytovateľa dôveryhodných služieb informujú aj verejnosť.
V článku 16 sa stanovujú podmienky
dohľadu nad kvalifikovanými poskytovateľmi dôveryhodných služieb.
Zaväzuje kvalifikovaných poskytovateľov dôverných služieb, aby nezávislý
subjekt každoročne vykonal audit ich služieb s cieľom potvrdiť
orgánu dohľadu, že spĺňajú povinnosti stanovené v nariadení. V
článku 16 ods. 2 sa orgánu dohľadu navyše udeľuje právo
kedykoľvek vykonať audit kvalifikovaných poskytovateľov
dôveryhodných služieb na mieste. Orgán dohľadu má ďalej právomoc
vydať kvalifikovaným poskytovateľom dôveryhodných služieb záväzné
pokyny na primeranú nápravu akéhokoľvek nedodržania povinnosti, ktoré
odhalí bezpečnostný audit.
Článok 17 sa týka činnosti, ktorú
vykonáva orgán dohľadu pri žiadosti poskytovateľa dôveryhodnej služby
o začatie kvalifikovanej dôveryhodnej služby.
V článku 18 sa stanovuje vytvorenie
zoznamov dôveryhodných informácií[10]
obsahujúcich informácie o kvalifikovaných poskytovateľoch dôveryhodných
služieb, ktorí podliehajú dohľadu, a o dôveryhodných službách, ktoré
ponúkajú. Tieto informácie sa musia uverejniť prostredníctvom
spoločného vzoru s cieľom uľahčiť ich automatické
použitie a zabezpečiť vhodnú úroveň podrobnosti.
V článku 19 sa stanovujú požiadavky,
ktoré musia splniť kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných služieb, aby
mohli byť uznaní ako kvalifikovaní. Vychádza z prílohy II k smernici
1999/93/ES.
3.3.3.3 Oddiel 3 – Elektronický podpis
V článku 20 sa stanovujú pravidlá
týkajúce sa právneho účinku elektronických podpisov fyzických osôb.
Vysvetľuje a rozširuje sa v ňom článok 5 smernice 1999/93/ES a
zavádza sa explicitná povinnosť priznať kvalifikovaným elektronickým
podpisom rovnaký právny účinok ako vlastnoručným podpisom.
Členské štáty musia navyše zabezpečiť cezhraničné
akceptovanie kvalifikovaných elektronických podpisov v kontexte poskytovania
verejných služieb a nesmú zaviesť žiadne dodatočné požiadavky, ktoré
by mohli vytvoriť prekážky pre používanie takýchto podpisov.
V článku 21 sa stanovujú požiadavky na
certifikáty kvalifikovaných podpisov. Vyjasňuje sa v ňom príloha I k
smernici 1999/93/ES a odstraňujú sa ustanovenia, ktoré v praxi nefungovali
(napríklad obmedzenia hodnoty transakcií).
V článku 22 sa stanovujú požiadavky na
zariadenia na vytvorenie kvalifikovaného elektronického podpisu. Vyjasňujú
sa v ňom požiadavky na bezpečné zariadenia na vytvorenie podpisu,
stanovené v článku 3 ods. 5 smernice 1999/93/ES, ktoré sa odteraz musia
považovať za zariadenia na vytvorenie kvalifikovaného podpisu podľa
tohto nariadenia. Ďalej sa v ňom vyjasňuje, že rozsah zariadenia
na vytvorenie podpisu môže byť oveľa širší ako iba niečo,
čo obsahuje údaje na vytvorenie podpisu. Komisia môže vytvoriť aj
zoznam referenčných čísel noriem pre bezpečnostné požiadavky kladené
na zariadenia.
V článku 23, ktorý vychádza z článku
3 ods. 4 smernice 1999/93/ES, sa zavádza koncepcia certifikácie zariadení na
kvalifikovaný elektronický podpis s cieľom určiť ich súlad s
bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v prílohe II. Počas výkonu
certifikačného postupu certifikačným orgánom určeným
členským štátom musia všetky členské štáty uznať tieto
zariadenia ako zariadenia vyhovujúce stanoveným požiadavkám. Komisia uverejní
pozitívny zoznam takýchto certifikovaných zariadení podľa článku 24.
Komisia môže vytvoriť aj zoznam referenčných čísel noriem pre
bezpečnostné posúdenie produktov informačných technológií, ako sa
uvádza v článku 23 ods. 1.
Článok 24 sa týka zverejňovania
zoznamu zariadení na vytvorenie kvalifikovaných elektronických podpisov
Komisiou po oznámení súladu členskými štátmi.
Článok 25 vychádza z odporúčaní
uvedených v prílohe IV k smernici 1999/93/ES stanoviť záväzné požiadavky
na potvrdzovanie platnosti kvalifikovaných elektronických podpisov s
cieľom zvýšiť právnu istotu takéhoto potvrdenia platnosti.
V článku 26 sa stanovujú podmienky
kvalifikovaných služieb potvrdzovania platnosti.
V článku 27 sa stanovuje podmienka
dlhodobého uchovávania kvalifikovaných elektronických podpisov. Je to možné
vďaka využívaniu postupov a technológií, ktoré umožňujú rozšíriť
dôveryhodnosť údajov slúžiacich na potvrdenie platnosti kvalifikovaného
elektronického podpisu aj po uplynutí ich technologickej platnosti, keď už
môže byť pre páchateľov počítačových trestných činov
ľahké takýto podpis sfalšovať.
3.3.3.4 Oddiel 4 – Elektronické
pečate
Článok 28 sa týka právneho účinku
elektronických pečatí právnických osôb. Na kvalifikovanú elektronickú
pečať sa vzťahuje osobitná právna domnienka, ktorá zaručuje
pôvod a neporušenosť elektronických dokumentov, s ktorými je spojená.
V článku 29 sa stanovujú požiadavky na
kvalifikované certifikáty elektronických pečatí.
V článku 30 sa stanovujú požiadavky na
zoznam zariadení na vytvorenie kvalifikovanej elektronickej pečate, ako aj
jeho certifikácia a zverejňovanie.
V článku 31 sa stanovuje podmienka
potvrdzovania platnosti a uchovávania kvalifikovaných elektronických
pečatí.
3.3.3.5 Oddiel 5 – Elektronická
časová pečiatka
Článok 32 sa týka právneho účinku
elektronických časových pečiatok. Na kvalifikované elektronické
časové pečiatky sa vzťahuje osobitná právna domnienka v
súvislosti s istotou času.
V článku 33 sa stanovujú požiadavky na
kvalifikované elektronické časové pečiatky.
3.3.3.6 Oddiel 6 – Elektronické dokumenty
Článok 34 súvisí s právnymi účinkami
a podmienkami akceptovania elektronických dokumentov. Na akýkoľvek
elektronický dokument podpísaný kvalifikovaným elektronickým podpisom alebo
označený kvalifikovanou elektronickou pečaťou sa vzťahuje
osobitná právna domnienka o jeho pravosti a neporušenosti. Pokiaľ ide o
akceptovanie elektronických dokumentov, keď sa na poskytnutie verejnej
služby vyžaduje originálny dokument alebo certifikovaná kópia, prinajmenšom
elektronické dokumenty vydané osobami, ktoré majú právomoc vydávať
príslušné dokumenty a ktoré sa považujú za originály alebo certifikované kópie
v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu pôvodu, sa
akceptujú v iných členských štátoch bez dodatočných požiadaviek.
3.3.3.7 Oddiel 7 – Elektronické
doručovacie služby
Článok 35 sa týka právneho účinku
údajov odoslaných alebo prijatých pomocou elektronickej doručovacej
služby. Na kvalifikované elektronické doručovacie služby sa vzťahuje
osobitná právna domnienka týkajúca sa neporušenosti odosielaných alebo
prijímaných údajov a presnosti času odoslania alebo prijatia údajov.
Zároveň sa zabezpečuje vzájomné uznávanie kvalifikovaných
elektronických doručovacích služieb na úrovni EÚ.
V článku 36 sa stanovujú požiadavky na
kvalifikované elektronické doručovacie služby.
3.3.3.8 Oddiel 8 – Autentifikácia webových
lokalít
Tento oddiel je určený na to, aby sa
zabezpečilo, že bude zaručená pravosť webovej lokality vo
vzťahu k majiteľovi webovej lokality.
V článku 37 sa stanovujú požiadavky na
kvalifikované certifikáty na autentifikáciu webových lokalít, ktoré sa môžu
používať na zaručenie pravosti webovej lokality. Kvalifikovaný
certifikát na autentifikáciu webových lokalít poskytne minimálny súbor
dôveryhodných informácií o webovej lokalite a právnej existencii jej
majiteľa.
3.3.4      KAPITOLA IV – DELEGOVANÉ
AKTY
V článku 38 sa nachádzajú štandardné
ustanovenia týkajúce sa výkonu delegácií v súlade s článkom 290 ZFEÚ
(delegovaných aktov). Umožňuje to zákonodarcovi delegovať na Komisiu
právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa
dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho
aktu.
3.3.5      KAPITOLA V – VYKONÁVACIE
AKTY
Článok 39 obsahuje ustanovenie týkajúce
sa postupu výboru potrebného na prenesenie vykonávacích právomocí na Komisiu,
keď sú v súlade s článkom 291 ZFEÚ potrebné jednotné podmienky
vykonávania právne záväzných aktov Únie. Uplatňuje sa postup preskúmania.
3.3.6      KAPITOLA VI – ZÁVEREČNÉ
USTANOVENIA
Článok 40 zaväzuje Komisiu, aby
nariadenie vyhodnotila a podala správu o svojich zisteniach.
V článku 41 sa zrušuje smernica
1999/93/ES a stanovuje sa hladký prechod existujúcej infraštruktúry
elektronických podpisov na nové požiadavky nariadenia.
V článku 42 sa stanovuje dátum
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Osobitný vplyv návrhu na rozpočet sa týka
úloh pridelených Európskej komisii, ako boli uvedené v legislatívnom
finančnom výkaze pripojenom k tomuto návrhu.
Návrh nemá vplyv na operačné výdavky.
Legislatívny finančný výkaz pripojený k
tomuto návrhu nariadenia pokrýva vplyv na rozpočet samotného nariadenia.
2012/0146 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o elektronickej identifikácii a dôveryhodných
službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po predložení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[11],
po konzultácii s európskym dozorným úradníkom
pre ochranu údajov[12],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Vybudovanie dôvery v
prostredí online je kľúčom k hospodárskemu rozvoju. V dôsledku
nedostatku dôvery spotrebitelia, podniky a správne orgány váhajú s realizáciou
elektronických transakcií a prijímaním nových služieb.
(2)       Cieľom tohto nariadenia
je posilniť dôveru pri elektronických transakciách na vnútornom trhu
umožnením bezpečnej a plynulej realizácie elektronických interakcií medzi
podnikmi, občanmi a verejnými orgánmi, čím sa zvýši efektivita
verejných a súkromných služieb online, elektronického podnikania a
elektronického obchodu v Únii.
(3)       Smernica 1999/93/ES
Európskeho parlamentu a Rady z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre
elektronické podpisy[13]
sa v podstate vzťahovala na elektronické podpisy bez toho, aby poskytla
všeobecný cezhraničný a medziodvetvový rámec pre bezpečné,
dôveryhodné a ľahko použiteľné elektronické transakcie. Týmto
nariadením sa posilňuje a rozširuje acquis smernice.
(4)       V Digitálnej agende pre
Európu[14],
ktorú vypracovala Komisia, sa identifikovala fragmentácia digitálneho trhu,
nedostatočná interoperabilita a nárast počítačovej kriminality
ako najväčšie prekážky pozitívneho kolobehu digitálneho hospodárstva.
Komisia v správe o občianstve EÚ za rok 2010 ďalej zdôraznila potrebu
vyriešiť hlavné problémy, ktoré bránia európskym občanom vo využívaní
výhod digitálneho jednotného trhu a cezhraničných digitálnych služieb[15].
(5)       Európska rada vyzvala
Komisiu, aby vytvorila digitálny jednotný trh do roku 2015[16] s cieľom dosiahnuť
rýchly pokrok v kľúčových oblastiach digitálneho hospodárstva a
podporiť v plnej miere integrovaný digitálny jednotný trh[17] uľahčením
cezhraničného používania služieb online, s osobitnou pozornosťou
venovanou uľahčeniu bezpečnej elektronickej identifikácii a
autentifikácii.
(6)       Rada vyzvala Komisiu, aby
prispela k digitálnemu jednotnému trhu vytvorením vhodných podmienok pre
vzájomné uznávanie kľúčových prostriedkov naprieč hranicami, ako
je elektronická identifikácia, elektronické dokumenty, elektronické podpisy a
elektronické doručovacie služby, a pre interoperabilné služby
elektronickej verejnej správy v celej Európskej únii[18].
(7)       Európsky parlament zdôraznil
význam bezpečnosti elektronických služieb, najmä elektronických podpisov a
potreby vytvoriť infraštruktúru verejných kľúčov na
celoeurópskej úrovni a vyzval Komisiu, aby vytvorila portály európskych orgánov
potvrdzovania platnosti s cieľom zabezpečiť cezhraničnú
interoperabilitu elektronických podpisov a zvýšiť bezpečnosť
transakcií realizovaných prostredníctvom internetu[19].
(8)       Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu[20] vyžaduje, aby členské
štáty vytvorili miesta jednotného kontaktu s cieľom zabezpečiť,
aby bolo možné ľahko splniť všetky postupy a formálne náležitosti
vzťahujúce sa na prístup k činnostiam v oblasti služieb a ich
vykonávanie na diaľku a elektronickými prostriedkami prostredníctvom
príslušného miesta jednotného kontaktu a za súčinnosti príslušných orgánov.
Mnohé služby online dostupné prostredníctvom miest jednotného kontaktu vyžadujú
elektronickú identifikáciu, autentifikáciu a podpis.
(9)       Vo väčšine prípadov
poskytovatelia služieb z iného členského štátu nemôžu využívať svoju
elektronickú identifikáciu na prístup k týmto službám, pretože národné systémy
elektronickej identifikácie v ich krajine nie sú uznané a akceptované v iných
členských štátoch. Táto elektronická bariéra bráni poskytovateľom
služieb využívať výhody vnútorného trhu v plnej miere. Vzájomne uznávané a
akceptované prostriedky elektronickej identifikácie uľahčia
cezhraničné poskytovanie početných služieb na vnútornom trhu a
umožnia podnikom expandovať do zahraničia bez toho, aby čelili
mnohým prekážkam pri interakcii s orgánmi verejnej moci.
(10)     Smernicou Európskeho
parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov
pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti[21] sa
vytvára sieť vnútroštátnych orgánov zodpovedných za elektronické
zdravotníctvo. S cieľom posilniť bezpečnosť a
plynulosť cezhraničnej zdravotnej starostlivosti sa od tejto siete
vyžaduje, aby vytvorila usmernenia pre cezhraničný prístup k elektronickým
zdravotným údajom a službám, a to aj prostredníctvom podpory „spoločných
opatrení na identifikáciu a autentifikáciu s cieľom uľahčiť
prenosnosť údajov v cezhraničnej zdravotnej starostlivosti“.
Vzájomné uznávanie a akceptovanie elektronickej identifikácie a autentifikácie
je kľúčom k uskutočneniu cezhraničnej zdravotnej
starostlivosti pre európskych občanov. Keď ľudia cestujú za
ošetrením, ich zdravotné údaje musia byť prístupné v krajine ošetrenia. To
si vyžaduje pevný, bezpečný a dôveryhodný rámec elektronickej
identifikácie.
(11)     Jedným z cieľov tohto
nariadenia je odstrániť existujúce prekážky cezhraničného využívania
aspoň v prípade prostriedkov elektronickej identifikácie, ktoré sa v
členských štátoch používajú na prístup k verejným službám. Cieľom
tohto nariadenia nie je intervencia v oblasti systémov správy elektronickej
identity a súvisiacich infraštruktúr vytvorených v členských štátoch.
Cieľom tohto nariadenia je zabezpečiť, aby bola možná
bezpečná elektronická identifikácia a autentifikácia pri prístupe k
cezhraničným službám online, ktoré ponúkajú členské štáty.
(12)     Členské štáty by mali
mať možnosť na účely elektronickej identifikácie používať
alebo zaviesť prostriedky umožňujúce prístup k službám online.
Ďalej by mali mať možnosť rozhodovať o tom, či do
poskytovania týchto prostriedkov zapoja súkromný sektor. Členské štáty by
nemali byť povinné oznamovať svoje systémy elektronickej
identifikácie. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či oznámia
všetky, niektoré, alebo neoznámia žiadne systémy elektronickej identifikácie
používané na vnútroštátnej úrovni na prístup aspoň k verejným službám
online alebo konkrétnym službám.
(13)     V nariadení je potrebné
stanoviť určité podmienky, pokiaľ ide o to, ktoré prostriedky
elektronickej identifikácie sa musia akceptovať, a ako by sa systémy mali
oznamovať. To by členským štátom malo pomôcť pri budovaní potrebnej
vzájomnej dôvery, pokiaľ ide o systémy elektronickej identifikácie, a pri
vzájomnom uznávaní a akceptovaní prostriedkov elektronickej identifikácie v
rámci nimi oznámených systémov. Zásada vzájomného uznávania a akceptovania by
sa mala uplatňovať vtedy, keď oznamujúci členský štát
splnil podmienky oznámenia a oznámenie bolo zverejnené v Úradnom vestníku
Európskej únie. Prístup k týmto službám online a ich konečné poskytnutie
žiadateľovi by však mali byť úzko spojené s právom na využívanie
takýchto služieb na základe podmienok stanovených vo vnútroštátnych právnych
predpisoch.
(14)     Členské štáty by mali
mať možnosť rozhodnúť o zapojení súkromného sektora do vydávania
prostriedkov elektronickej identifikácie a umožniť, aby súkromný sektor
využíval prostriedky elektronickej identifikácie v rámci oznámeného systému na
účely identifikácie, keď sú potrebné na realizáciu služieb online
alebo elektronických transakcií. Možnosť používať takéto prostriedky
elektronickej identifikácie by súkromnému sektoru umožnila spoliehať sa na
elektronickú identifikáciu a autentifikáciu, ktoré sa už vo veľkej miere
používajú v mnohých členských štátoch prinajmenšom v rámci verejných
služieb a občanom a podnikom by uľahčila prístup k ich službám
online naprieč hranicami. Pre uľahčenie cezhraničného
využívania takýchto prostriedkov elektronickej identifikácie súkromným sektorom
by možnosť autentifikácie poskytovaná členskými štátmi mala byť
dostupná pre závislé strany bez rozdielov medzi verejným a súkromným sektorom.
(15)     Cezhraničné používanie
prostriedkov elektronickej identifikácie v rámci oznámeného systému vyžaduje,
aby členské štáty spolupracovali na zabezpečení technickej
interoperability. Na základe tejto potreby sa vylučujú akékoľvek
konkrétne vnútroštátne technické pravidlá, ktoré by vyžadovali, aby napríklad
nenárodné závislé strany získali konkrétny hardvér alebo softvér na overenie a
potvrdenie platnosti oznámenej elektronickej identifikácie. Na druhej strane sú
nevyhnutné technické požiadavky na používateľov, vyplývajúce z inherentných
špecifikácií ktoréhokoľvek používaného tokenu (napríklad čipových
kariet).
(16)     Spolupráca členských
štátov by mala slúžiť technickej interoperabilite oznámených systémov
elektronickej identifikácie s cieľom podporiť vysokú mieru dôvery a
bezpečnosti, primeranú stupňu rizika. Výmena informácií a
zdieľanie najlepšej praxe medzi členskými štátmi s cieľom
zabezpečiť vzájomné uznávanie by mali pomáhať takejto
spolupráci.
(17)     Týmto nariadením by sa
ďalej mal stanoviť všeobecný právny rámec pre používanie
dôveryhodných elektronických služieb. Nemala by sa ním však stanoviť
všeobecná povinnosť používať tieto služby. Konkrétne by sa nemalo
vzťahovať na poskytovanie služieb na základe dobrovoľných dohôd
v rámci súkromného práva. Nemalo by sa vzťahovať ani na aspekty
súvisiace s uzavretím a platnosťou zmlúv alebo iných právnych povinností,
pri ktorých existujú požiadavky na formu predpísanú vnútroštátnymi zákonmi
alebo právnymi predpismi Únie.
(18)     S cieľom prispieť k
všeobecnému cezhraničnému používaniu dôveryhodných elektronických služieb
by malo byť možné používať ich ako dôkazy v súdnom konaní vo všetkých
členských štátoch.
(19)     Členské štáty by mali
mať možnosť voľne definovať ďalšie druhy dôveryhodných
služieb popri tých, ktoré sú súčasťou uzavretého zoznamu
dôveryhodných služieb, stanoveného v tomto nariadení, na účel ich uznania
na vnútroštátnej úrovni ako kvalifikovaných dôveryhodných služieb.
(20)     Vzhľadom na rýchlosť
technologických zmien by sa v rámci tohto nariadenia mal prijať prístup,
ktorý je otvorený voči inováciám.
(21)     Toto nariadenie by malo
byť technologicky neutrálne. Právne účinky, ktoré zaručuje, by
sa mali dosiahnuť akýmikoľvek technickými prostriedkami za
predpokladu, že sa splnia požiadavky uvedené v tomto nariadení.
(22)     S cieľom posilniť
dôveru ľudí vo vnútorný trh a podporiť používanie dôveryhodných
služieb a produktov by sa mali zaviesť pojmy kvalifikované dôveryhodné
služby a kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodných služieb so zámerom
uviesť požiadavky a povinnosti na zabezpečenie vysokej úrovne
bezpečnosti akýchkoľvek používaných alebo poskytovaných
kvalifikovaných dôveryhodných služieb a produktov.
(23)     V súlade s povinnosťami v
rámci Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý nadobudol
platnosť v EÚ, by osoby s postihnutím mali mať možnosť
využívať dôveryhodné služby a produkty pre koncových používateľov
používané pri poskytovaní týchto služieb na rovnakých základoch ako iní
spotrebitelia.
(24)     Poskytovateľ
dôveryhodných služieb je kontrolór osobných údajov, a preto musí plniť
povinnosti stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24.
októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a
voľnom pohybe týchto údajov[22].
Najmä zber údajov by sa mal čo najviac minimalizovať so zreteľom
na účel poskytovanej služby.
(25)     Orgány dohľadu by mali
spolupracovať a vymieňať si informácie s orgánmi na ochranu
údajov s cieľom zabezpečiť, aby poskytovatelia služieb riadne
vykonávali právne predpisy o ochrane údajov. Výmena informácií by sa mala
vzťahovať najmä na bezpečnostné incidenty a narušenia
bezpečnosti osobných údajov.
(26)     Povinnosťou všetkých
poskytovateľov dôveryhodných služieb by malo byť uplatňovanie
dobrého bezpečnostného postupu primeraného rizikám súvisiacim s ich
činnosťami s cieľom posilniť dôveru používateľov v
jednotný trh.
(27)     Ustanovenia o používaní
pseudonymov v certifikátoch by nemali členským štátom brániť v tom,
aby vyžadovali identifikáciu osôb podľa zákonov Únie alebo vnútroštátnych
zákonov.
(28)     Všetky členské štáty by
mali dodržiavať spoločné základné požiadavky na dohľad s
cieľom zabezpečiť porovnateľnú úroveň bezpečnosti
kvalifikovaných dôveryhodných služieb. S cieľom uľahčiť
konzistentné uplatňovanie týchto požiadaviek v celej Únii by členské
štáty mali prijať porovnateľné postupy a mali by si
vymieňať informácie o svojich činnostiach dohľadu a
najlepšej praxi v tejto oblasti.
(29)     Oznamovanie narušení
bezpečnosti a posúdení bezpečnostných rizík je zásadné pre
poskytnutie primeraných informácií zúčastneným stranám v prípade narušenia
bezpečnosti alebo straty neporušenosti.
(30)     Aby Komisia a členské
štáty mohli posúdiť efektívnosť mechanizmu oznamovania narušenia
zavedeného týmto nariadením, malo by sa vyžadovať, aby orgány dohľadu
Komisii a Európskej agentúre pre bezpečnosť sietí a informácií
(ENISA) poskytovali súhrnné informácie.
(31)     Aby Komisia a členské
štáty mohli posúdiť vplyv tohto nariadenia, malo by sa vyžadovať, aby
orgány dohľadu poskytovali štatistiku kvalifikovaných dôveryhodných
služieb a ich používania.
(32)     Aby Komisia a členské
štáty mohli posúdiť efektívnosť rozšíreného mechanizmu dohľadu
zavedeného týmto nariadením, malo by sa vyžadovať, aby orgány dohľadu
podávali správy o svojich činnostiach. Je to dôležité pre uľahčenie
výmeny osvedčených postupov medzi orgánmi dohľadu a zabezpečilo
by sa tým overenie konzistentného a účinného vykonávania základných
požiadaviek dohľadu vo všetkých členských štátoch.
(33)     S cieľom
zabezpečiť trvalú udržateľnosť a trvácnosť
kvalifikovaných dôveryhodných služieb a posilniť dôveru používateľov
v kontinuitu kvalifikovaných dôveryhodných služieb by orgány dohľadu mali
zabezpečiť, aby sa údaje kvalifikovaných poskytovateľov
dôveryhodných služieb primerane dlho uchovávali a zostávali dostupné, aj
keď kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodných služieb zanikne.
(34)     S cieľom
uľahčiť dohľad nad kvalifikovanými poskytovateľmi
dôveryhodných služieb, napríklad keď poskytovateľ poskytuje svoje
služby na území iného členského štátu, kde nepodlieha dohľadu, alebo
keď sa počítače poskytovateľa nachádzajú na území iného
členského štátu ako toho, v ktorom je usadený, by sa mal vytvoriť
systém vzájomnej pomoci medzi orgánmi dohľadu v členských štátoch.
(35)     Zodpovednosťou
poskytovateľov dôveryhodných služieb je splniť požiadavky týkajúce sa
poskytovania dôveryhodných služieb, ktoré sú stanovené v tomto nariadení, a to
predovšetkým kvalifikovaných dôveryhodných služieb. Zodpovednosťou orgánov
dohľadu je dohliadať na to, ako poskytovatelia dôveryhodných služieb
tieto požiadavky spĺňajú.
(36)     S cieľom umožniť
účinný iniciačný proces, ktorý by mal viesť k začleneniu
kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb a kvalifikovaných
dôveryhodných služieb, ktoré poskytujú, do zoznamov dôveryhodných informácií,
by sa mali podporiť predbežné interakcie medzi kandidátmi na
kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb a príslušným orgánom
dohľadu, aby sa uľahčila náležitá starostlivosť vedúca k
poskytovaniu kvalifikovaných dôveryhodných služieb.
(37)     Zoznamy dôveryhodných
informácií sú prvky, ktoré sú podstatné pre vybudovanie dôvery medzi trhovými
subjektmi, pretože potvrdzujú kvalifikovaný štatút poskytovateľa služieb v
čase dohľadu, na druhej strane však nie sú nevyhnutným predpokladom
na dosiahnutie kvalifikovaného štatútu a poskytovanie kvalifikovaných
dôveryhodných služieb, ktoré vyplýva z dodržiavania požiadaviek tohto
nariadenia.
(38)     Keď už raz kvalifikovaná
dôveryhodná služba bola predmetom oznámenia, príslušný subjekt verejného
sektora ju nemôže odmietnuť pri plnení administratívneho postupu alebo
formality preto, že sa nenachádza v zoznamoch dôveryhodných informácií
vytvorených členskými štátmi. Na tento účel sa orgánom verejného
sektora rozumie akýkoľvek verejný orgán alebo iný subjekt poverený
poskytovaním služieb elektronickej verejnej správy, ako je podávanie
daňových priznaní online, žiadosť o vydanie rodného listu,
účasť na postupoch elektronického verejného obstarávania atď.
(39)     Vysoká úroveň
bezpečnosti je potrebná na zabezpečenie vzájomného uznávania
elektronických podpisov v osobitných prípadoch, ako v kontexte rozhodnutia
Komisie 2009/767/ES zo 16. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú opatrenia na
uľahčenie postupov elektronickými spôsobmi prostredníctvom „miest
jednotného kontaktu“ podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady
2006/123/ES o službách na vnútornom trhu[23],
mali by sa však akceptovať aj elektronické podpisy s nižšou zárukou
bezpečnosti.
(40)     Signatár by mal mať
možnosť zveriť zariadenia na vytvorenie kvalifikovaného
elektronického podpisu do starostlivosti tretej strany za predpokladu, že sa
zavedú vhodné mechanizmy a postupy, ktorými sa zabezpečí, že signatár bude
mať výlučnú kontrolu nad používaním svojich údajov na vytvorenie
elektronického podpisu a že pri používaní zariadenia budú splnené požiadavky na
kvalifikovaný podpis.
(41)     Na zabezpečenie právnej
istoty v súvislosti s platnosťou podpisu je nevyhnutné určiť
zložky kvalifikovaného elektronického podpisu, ktoré musí posúdiť závislá
strana vykonávajúca potvrdenie platnosti. Navyše vymedzenie požiadaviek na
kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb, ktorí môžu
poskytovať kvalifikovanú službu potvrdzovania platnosti závislým stranám,
ktoré nechcú, alebo nemôžu samy vykonávať potvrdzovanie platnosti
kvalifikovaných elektronických podpisov, by malo stimulovať súkromný alebo
verejný sektor, aby investoval do takýchto služieb. Obidva prvky by mali
všetkým stranám na úrovni Únie uľahčiť a zjednodušiť
potvrdzovanie platnosti kvalifikovaných elektronických podpisov.
(42)     Keď sa pri transakcii
vyžaduje kvalifikovaná elektronická pečať právnickej osoby, rovnako
akceptovateľný by mal byť aj kvalifikovaný elektronický podpis
splnomocneného zástupcu právnickej osoby.
(43)     Elektronické pečate
slúžia ako dôkaz, že elektronický dokument vydala právnická osoba a zabezpečujú
istotu, pokiaľ ide o pôvod a neporušenosť dokumentu.
(44)     Týmto nariadením by sa malo
zaručiť dlhodobé uchovávanie informácií, t. j. právna platnosť
elektronického podpisu a elektronických pečatí počas rozšírených
období, pričom by sa malo zaručiť, aby sa mohli overiť bez
ohľadu na budúce technologické zmeny.
(45)     S cieľom posilniť
cezhraničné využívanie elektronických dokumentov by sa v tomto nariadení
mal stanoviť právny účinok elektronických dokumentov, ktoré by sa
mali považovať za rovnocenné s papierovými dokumentmi v závislosti od
posúdenia rizík a za predpokladu, že je zabezpečená pravosť a
neporušenosť dokumentov. Pre ďalší rozvoj cezhraničných
elektronických transakcií na vnútornom trhu je dôležité aj to, aby sa
originálne elektronické dokumenty alebo certifikované kópie vydané danými
príslušnými orgánmi v členskom štáte v súlade s jeho vnútroštátnymi
právnymi predpismi akceptovali ako také aj v iných členských štátoch. Toto
nariadenie by nemalo mať vplyv na právo členských štátov
určiť, čo tvorí originál alebo kópiu na vnútroštátnej úrovni,
ale zabezpečuje sa ním, aby sa mohli používať ako také aj
cezhranične.
(46)     Keďže príslušné orgány v
členských štátoch v súčasnosti používajú rozdielne formáty
zdokonalených elektronických podpisov na elektronické podpisovanie svojich
dokumentov, je nevyhnutné zabezpečiť, aby členské štáty po
prijatí elektronicky podpísaných dokumentov mohli technicky podporovať
aspoň niekoľko formátov zdokonalených elektronických podpisov.
Podobne, keď príslušné orgány v členských štátoch používajú
zdokonalené elektronické pečate, bolo by nevyhnutné zabezpečiť,
aby podporovali aspoň niektoré formáty zdokonalených elektronických
pečatí.
(47)     Popri autentifikácii dokumentu
vydaného právnickou osobou sa elektronické pečate môžu používať aj na
autentifikáciu akéhokoľvek digitálneho majetku právnickej osoby, napríklad
softvérového kódu, serverov.
(48)     Keď sa umožní
autentifikácia webových lokalít a osoby, ktorá ich vlastní, sťaží sa
falšovanie webových lokalít, a tak sa zníži množstvo podvodov.
(49)     S cieľom doplniť
určité podrobné technické aspekty tohto nariadenia pružným a rýchlym
spôsobom by sa na Komisiu mala preniesť právomoc prijímať akty v
súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o
interoperabilitu elektronickej identifikácie; bezpečnostné opatrenia,
ktoré sa vyžadujú od poskytovateľov dôveryhodných služieb; uznávané
nezávislé subjekty zodpovedné za vykonávanie auditov poskytovateľov
služieb; zoznamy dôveryhodných informácií; požiadavky týkajúce sa úrovní
bezpečnosti elektronických podpisov; požiadavky na kvalifikované
certifikáty pre elektronické podpisy, ich overenie a uchovávanie; subjekty
zodpovedné za certifikáciu zariadení na vytvorenie kvalifikovaných
elektronických podpisov; a požiadavky týkajúce sa úrovní bezpečnosti
elektronických pečatí a kvalifikovaných certifikátov pre elektronické
pečate; interoperabilitu doručovacích služieb. Je osobitne dôležité,
aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité
konzultácie, a to aj na expertnej úrovni.
(50)     Pri príprave a vypracovávaní
delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné,
včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a
Rade.
(51)     S cieľom
zabezpečiť podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali
udeliť vykonávacie právomoci, najmä pokiaľ ide o špecifikovanie
referenčných čísel noriem, ktorých použitie by dávalo predpoklad
súladu s určitými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení alebo
vymedzenými v delegovaných aktoch. Tieto právomoci by sa mali vykonávať
v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné
zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie[24].
(52)     Z dôvodu právnej istoty a
jasnosti by sa mala zrušiť smernica 1999/93/ES.
(53)     S cieľom
zabezpečiť právnu istotu pre prevádzkovateľov na trhu, ktorí už
používajú kvalifikované certifikáty vydané v súlade so smernicou 1999/93/ES, je
nevyhnutné stanoviť dostatočné prechodné obdobie. Zároveň je
nevyhnutné, aby sa Komisii poskytli prostriedky na prijímanie vykonávacích
aktov a delegovaných aktov pred uvedeným dátumom.
(54)     Keďže ciele tohto
nariadenia, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných
členských štátov, ale z dôvodu rozsahu činnosti ich možno lepšie
dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity, ako je uvedené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V
súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto
nariadenie neprekračuje rámec potrebný na dosiahnutie tohto cieľa,
najmä pokiaľ ide o úlohu Komisie ako koordinátorky vnútroštátnych
činností,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA
I
VŠEOBECNÉ
USTANOVENIA
Článok 1
Predmet
úpravy
1. V tomto
nariadení sa stanovujú pravidlá pre elektronickú identifikáciu a dôveryhodné
elektronické služby pre elektronické transakcie s cieľom
zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu.
2. V tomto nariadení sa stanovujú podmienky,
za ktorých členské štáty uznávajú a akceptujú prostriedky elektronickej
identifikácie fyzických a právnických osôb, ktoré patria do oznámeného systému
elektronickej identifikácie iného členského štátu.
3. V tomto nariadení sa vytvára právny rámec pre
elektronické podpisy, elektronické pečate, elektronické časové
pečiatky, elektronické dokumenty, elektronické doručovacie služby a
autentifikáciu webových lokalít.
4. Týmto nariadením sa zabezpečuje, aby
dôveryhodné služby a produkty, ktoré sú v súlade s týmto nariadením, mali povolenie
na voľný obeh na vnútornom trhu.
Článok 2
Rozsah
pôsobnosti
1. Toto nariadenie sa vzťahuje na
elektronickú identifikáciu poskytovanú členskými štátmi a
poskytovateľmi dôveryhodných služieb usadenými v Únii alebo poskytovanú v
ich mene alebo pod ich dohľadom.
2. Toto nariadenie sa nevzťahuje na
poskytovanie dôveryhodných elektronických služieb na základe dobrovoľných
dohôd v rámci súkromného práva.
3. Toto nariadenia sa nevzťahuje na
aspekty súvisiace s uzavretím a platnosťou zmlúv alebo iných právnych
povinností, pri ktorých existujú požiadavky na formu predpísanú vnútroštátnymi
zákonmi alebo právnymi predpismi Únie.
Článok 3
Vymedzenie
pojmov
Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje
toto vymedzenie pojmov:
(1) „elektronická identifikácia“ je proces používania
osobných identifikačných údajov v elektronickej forme jednoznačne
reprezentujúcich fyzickú alebo právnickú osobu;
(2) „prostriedok elektronickej identifikácie“ je
fyzická jednotka obsahujúca údaje, ako sa uvádza v bode 1 tohto článku,
ktorá sa používa na prístup k službám online, ako sa uvádza v článku 5;
(3) „systém elektronickej identifikácie“ je
systém elektronickej identifikácie, v rámci ktorého sa osobám uvedeným v bode 1
tohto článku vydávajú prostriedky elektronickej identifikácie.
(4) „autentifikácia“ je elektronický proces,
ktorý umožňuje overiť elektronickú identifikáciu fyzickej alebo
právnickej osoby; alebo pôvod a neporušenosť elektronických údajov;
(5) „signatár“ je fyzická osoba, ktorá vytvára
elektronický podpis;
(6) „elektronický podpis“ sú údaje v
elektronickej forme, ktoré sú pripojené alebo logicky pridružené k iným
elektronickým údajom a ktoré signatár používa na podpisovanie;
(7) „zdokonalený elektronický podpis“ je
elektronický podpis, ktorý spĺňa nasledujúce požiadavky:
(a)
je jedinečne spojený so signatárom;
(b)
je schopný identifikovať signatára;
(c)
je vytvorený pomocou údajov na vytvorenie
elektronického podpisu, ktoré môže signatár s vysokou mierou istoty
používať s výlučnou kontrolou; a
(d)
je prepojený s údajmi, na ktoré sa vzťahuje,
takým spôsobom, že každú dodatočnú zmenu údajov možno hneď
zistiť;
(8) „kvalifikovaný elektronický podpis“ je
zdokonalený elektronický podpis vytvorený pomocou zariadenia na vytvorenie
kvalifikovaného elektronického podpisu, ktorý je založený na kvalifikovanom
certifikáte pre elektronické podpisy;
(9) „údaje na vytvorenie elektronického
podpisu“ sú jedinečné údaje, ktoré používa signatár na vytvorenie
elektronického podpisu;
(10) „certifikát“ je elektronické
osvedčenie, ktoré spája údaje na overenie elektronického podpisu alebo
pečate fyzickej alebo právnickej osoby s certifikátom a potvrdzuje tieto
údaje o príslušnej osobe;
(11) „kvalifikovaný certifikát elektronického
podpisu“ je osvedčenie, ktoré sa používa na potvrdenie elektronických
podpisov, vydáva ho kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodných služieb a
toto osvedčenie musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe
I;
(12) „dôveryhodná služba“ je akákoľvek
elektronická služba spočívajúca vo vytváraní, potvrdzovaní, overovaní,
spracovávaní a uchovávaní elektronických podpisov, elektronických pečatí,
elektronických časových pečiatok, elektronických dokumentov,
elektronických doručovacích služieb, autentifikácie webových lokalít a
elektronických certifikátov vrátane certifikátov elektronických podpisov a
elektronických pečatí;
(13) „kvalifikovaná dôveryhodná služba“ je
dôveryhodná služba, ktorá spĺňa uplatniteľné požiadavky
stanovené v tomto nariadení;
(14) „poskytovateľ dôveryhodných služieb“
je fyzická alebo právnická osoba poskytujúca jednu alebo viacero dôveryhodných
služieb;
(15) „kvalifikovaný poskytovateľ
dôveryhodných služieb“ je poskytovateľ dôveryhodných služieb, ktorý
spĺňa požiadavky stanovené v tomto nariadení;
(16) „produkt“ je hardvér alebo softvér alebo
jeho príslušné zložky určené na použitie v rámci poskytovania
dôveryhodných služieb;
(17) „zariadenie na vytvorenie elektronického
podpisu“ je nakonfigurovaný softvér alebo hardvér používaný na vytvorenie
elektronického podpisu;
(18) „zariadenie na vytvorenie kvalifikovaného
elektronického podpisu“ je zariadenie na vytvorenie elektronického podpisu,
ktoré spĺňa požiadavky stanovené v prílohe II;
(19) „autor pečate“ je právnická osoba,
ktorá vytvára elektronickú pečať;
(20) „elektronická pečať“ sú údaje v
elektronickej forme, ktoré sú pripojené alebo logicky pridružené k iným
elektronickým údajom s cieľom zabezpečiť pôvod a
neporušenosť priradených údajov;
(21) „zdokonalená elektronická pečať“
je elektronická pečať, ktorá spĺňa nasledujúce požiadavky:
(a)
je jedinečne spojená s autorom pečate;
(b)
je schopná identifikovať autora pečate;
(c)
je vytvorená pomocou údajov na vytvorenie
elektronickej pečate, ktoré môže autor pečate s vysokou mierou istoty
používať na vytvorenie elektronickej pečate s výlučnou
kontrolou; a
(d)
je prepojený s údajmi, na ktoré sa vzťahuje,
takým spôsobom, že každú dodatočnú zmenu údajov možno hneď
zistiť;
(22) „kvalifikovaná elektronická
pečať“ je zdokonalená elektronická pečať vytvorená pomocou
zariadenia na vytvorenie kvalifikovanej elektronickej pečate, ktorá je
založená na kvalifikovanom certifikáte elektronickej pečate;
(23) „údaje na vytvorenie elektronickej
pečate“ sú jedinečné údaje, ktoré používa autor elektronickej
pečate na vytvorenie elektronickej pečate;
(24)
„kvalifikovaný certifikát elektronickej pečate“ je osvedčenie, ktoré
sa používa na potvrdenie elektronickej pečate, vydáva ho kvalifikovaný
poskytovateľ dôveryhodných služieb a toto osvedčenie musí
spĺňať požiadavky stanovené v prílohe III;
(25) „elektronická
časová pečiatka“ sú údaje v elektronickej forme, ktoré viažu iné elektronické
údaje s konkrétnym časom, čím tvoria dôkaz o existencii týchto údajov
v danom čase;
(26)
„kvalifikovaná elektronická časová pečiatka“ je elektronická
časová pečiatka, ktorá spĺňa požiadavky stanovené v
článku 33;
(27) „elektronický dokument“ je dokument v
akomkoľvek elektronickom formáte;
(28) „elektronická doručovacia služba“ je
služba, ktorá umožňuje elektronické posielanie údajov a poskytuje dôkazy
týkajúce sa spracovania odoslaných údajov vrátane dôkazu o odoslaní alebo
prijatí údajov a ktorá chráni odosielané údaje pred rizikom straty, krádeže,
poškodenia alebo akýchkoľvek neoprávnených úprav;
(29) „kvalifikovaná elektronická
doručovacia služba“ je elektronická doručovacia služba, ktorá
spĺňa požiadavky stanovené v článku 36;
(30) „kvalifikovaný certifikát autentifikácie
webovej lokality“ je osvedčenie, ktoré umožňuje autentifikáciu
webovej lokality a spája túto webovú lokalitu s osobou, ktorej bol certifikát
vystavený; vydáva ho kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodných služieb a
musí spĺňať požiadavky stanovené v prílohe IV;
(31) „overovacie údaje“ sú údaje, ktoré sa
používajú na overenie elektronického podpisu alebo elektronickej pečiatky.
Článok 4
Zásada
vnútorného trhu
1. Neexistuje žiadne obmedzenie poskytovania
dôveryhodných služieb na území členského štátu poskytovateľom
dôveryhodných služieb usadeným v inom členskom štáte z dôvodov, ktoré
patria do oblastí, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie.
2. Na vnútornom trhu sa povoľuje
voľný obeh produktov, ktoré sú v súlade s týmto nariadením.
KAPITOLA
II
ELEKTRONICKÁ
IDENTIFIKÁCIA
Článok 5
Vzájomné
uznávanie a akceptovanie
Keď sa podľa vnútroštátnych právnych
predpisov alebo administratívnej praxe vyžaduje elektronická identifikácia
využívajúca prostriedok elektronickej identifikácie a autentifikáciu,
akýkoľvek prostriedok elektronickej identifikácie vydaný v inom
členskom štáte patriaci do systému začleneného zoznamu uverejneného
Komisiou v súlade s postupom uvedeným v článku 7, sa uznáva a akceptuje na
účely prístupu k tejto službe.
Článok 6
Podmienky
oznamovania systémov elektronickej identifikácie
1. Systémy elektronickej identifikácie sú
oprávnené na oznámenie podľa článku 7, ak sú splnené všetky tieto
podmienky:
(a)
prostriedky elektronickej identifikácie sú vydané
členským štátom, ktorý oznamuje daný systém, v jeho mene alebo pod
dohľadom tohto členského štátu;
(b)
prostriedky elektronickej identifikácie sa môžu
použiť na prístup aspoň k verejným službám, ktoré vyžadujú
elektronickú identifikáciu v oznamujúcom členskom štáte;
(c)
oznamujúci členský štát zabezpečuje, aby
boli osobné identifikačné údaje jednoznačne priradené fyzickej alebo
právnickej osobe, ako sa uvádza v článku 3 bode 1;
(d)
oznamujúci členský štát zabezpečuje
dostupnosť možnosti autentifikácie online kedykoľvek a bezplatne, aby
si každá závislá strana mohla overiť osobné identifikačné údaje,
ktoré prijala v elektronickej forme. Členské štáty nesmú uložiť
žiadne konkrétne technické požiadavky závislým stranám usadeným mimo ich
územia, ktoré chcú vykonať takúto autentifikáciu. Keď sa naruší alebo
čiastočne kompromituje buď oznámený systém identifikácie, alebo
možnosť autentifikácie, členské štáty bezodkladne pozastavia alebo
odvolajú oznámený systém identifikácie alebo možnosť autentifikácie alebo
ich príslušné kompromitované časti a informujú o tom ostatné členské
štáty a Komisiu v súlade s článkom 7;
(e)
oznamujúci členský štát nesie
zodpovednosť za:
–
i) jednoznačné priradenie osobných
identifikačných údajov uvedených v písmene c), a
–
ii) možnosť autentifikácie uvedenú v písmene
d).
2. Ustanovenie v písmene e) odseku 1 nemá
vplyv na zodpovednosť strán transakcie, v ktorej sa používajú prostriedky
elektronickej identifikácie patriace do oznámeného systému.
Článok
7
Oznámenia
1. Členské štáty, ktoré oznamujú systémy
elektronickej identifikácie, odovzdajú Komisii tieto informácie a bez
zbytočného meškania všetky ich následné zmeny:
(a)
opis oznámeného systému elektronickej
identifikácie;
(b)
orgány zodpovedné za oznámený systém elektronickej
identifikácie;
(c)
informácie o tom, kto spravuje registráciu
jednoznačných osobných identifikátorov;
(d)
opis možnosti autentifikácie;
(e)
podmienky pozastavenia alebo zrušenia buď
oznámeného systému identifikácie, alebo možnosti autentifikácie, alebo ich
príslušných kompromitovaných častí.
2. Šesť mesiacov po nadobudnutí
účinnosti nariadenia Komisia v Úradnom vestníku Európskej únie
zverejní zoznam systémov elektronickej identifikácie oznámených podľa
odseku 1 a základné informácie o nich.
3. Ak Komisia dostane oznámenie po uplynutí
lehoty uvedenej v odseku 2, zoznam do troch mesiacov zmení a doplní.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať okolnosti, formáty a postupy oznámenia uvedené v odsekoch
1 a 3. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 39 ods. 2.
Článok 8
Koordinácia

1. Členské štáty spolupracujú na
zabezpečení interoperability prostriedkov elektronickej identifikácie
patriacich do oznámeného systému a na zvýšení ich bezpečnosti.
2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
stanoví potrebné spôsoby s cieľom uľahčiť spoluprácu medzi
členskými štátmi uvedenú v odseku 1, so zámerom podporiť vysokú
úroveň dôvery a bezpečnosti primeranú stupňu rizika. Tieto
vykonávacie akty sa budú týkať najmä výmeny informácií, skúseností a osvedčených
postupov v oblasti systémov elektronickej identifikácie, partnerského
preskúmania oznámených systémov elektronickej identifikácie a preskúmania
príslušného vývoja v sektore elektronickej identifikácie príslušnými orgánmi
členských štátov. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
3. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o
uľahčenie cezhraničnej interoperability prostriedkov
elektronickej identifikácie stanovením minimálnych technických požiadaviek.
KAPITOLA
III
DÔVERYHODNÉ
SLUŽBY
Oddiel
1
Všeobecné
ustanovenia
Článok 9
Zodpovednosť
1. Poskytovateľ dôveryhodných služieb je
zodpovedný za každú priamu škodu spôsobenú akejkoľvek fyzickej alebo
právnickej osobe pre nedodržanie povinností stanovených v článku 15 ods.
1, pokiaľ poskytovateľ dôveryhodných služieb nedokáže, že nekonal
nedbanlivo.
2. Kvalifikovaný poskytovateľ
dôveryhodných služieb je zodpovedný za každú priamu škodu spôsobenú
akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe pre nedodržanie požiadaviek
stanovených v tomto nariadení, najmä v článku 19, pokiaľ
kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodných služieb nedokáže, že nekonal
nedbanlivo.
Článok 10
Poskytovatelia
dôveryhodných služieb z tretích krajín
1. Kvalifikované dôveryhodné služby a kvalifikované
certifikáty poskytnuté kvalifikovanými poskytovateľmi dôveryhodných
služieb usadenými v tretej krajine sa akceptujú ako kvalifikované dôveryhodné
služby a kvalifikované certifikáty poskytnuté kvalifikovanými
poskytovateľmi dôveryhodných služieb usadenými na území Únie, ak sú
kvalifikované dôveryhodné služby alebo kvalifikované certifikáty pochádzajúce z
tretej krajiny uznané v rámci dohody medzi Úniou a tretími krajinami alebo
medzinárodnými organizáciami v súlade s článkom 218 ZFEÚ.
2. S odkazom na odsek 1 takéto podmienky
zabezpečia, že poskytovatelia dôveryhodných služieb v tretích krajinách
alebo medzinárodných organizáciách splnia požiadavky vzťahujúce sa na
kvalifikované dôveryhodné služby a kvalifikované certifikáty poskytované
kvalifikovanými poskytovateľmi dôveryhodných služieb usadenými na území
Únie, najmä so zreteľom na ochranu osobných údajov, bezpečnosť a
dohľad.
Článok 11
Spracovanie
a ochrana údajov
1. Poskytovatelia dôveryhodných služieb a
orgány dohľadu zabezpečia pri spracovaní osobných údajov spravodlivé
a zákonné postupy v súlade so smernicou 95/46/ES.
2. Poskytovatelia dôveryhodných služieb
spracúvajú osobné údaje v súlade so smernicou 95/46/ES. Takéto spracovanie sa
prísne obmedzuje na minimálne údaje potrebné na vydanie a uchovávanie
certifikátu alebo na poskytovanie dôveryhodných služieb.
3. Poskytovatelia dôveryhodných služieb
zaručia dôvernosť a neporušenosť údajov týkajúcich sa osoby,
ktorej poskytujú dôveryhodnú službu.
4. Bez toho, aby bol dotknutý právny
účinok vzťahujúci sa na pseudonymy podľa vnútroštátneho práva,
členské štáty nesmú brániť poskytovateľom dôveryhodných služieb,
aby v certifikátoch elektronických podpisov uvádzali pseudonym namiesto mena
signatára.
Článok 12
Dostupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím
Vždy, keď je
možné, dôveryhodné služby poskytované a produkty pre koncových užívateľov
používané pri poskytovaní týchto služieb sa sprístupňujú osobám so
zdravotným postihnutím.
Oddiel
2
Dohľad
Článok 13
Orgán
dohľadu
1. Členské štáty určia vhodný subjekt
usadený na ich území, alebo, po vzájomnej dohode, v inom členskom štáte,
pod dohľadom určujúceho členského štátu. Orgány dohľadu
dostanú všetky dozorné a vyšetrovacie právomoci potrebné na vykonávanie ich
úloh.
2. Orgán dohľadu je zodpovedný za vykonávanie
týchto úloh:
(a)
monitorovanie poskytovateľov dôveryhodných
služieb usadených na území určujúceho členského štátu s cieľom
zabezpečiť, aby dodržiavali požiadavky stanovené v článku 15;
(b)
vykonávanie dohľadu nad kvalifikovanými
poskytovateľmi dôveryhodných služieb usadenými na území určujúceho
členského štátu a nad kvalifikovanými dôveryhodnými službami, ktoré
poskytujú, s cieľom zabezpečiť, aby oni i kvalifikované
dôveryhodné služby, ktoré poskytujú, spĺňali uplatniteľné
požiadavky stanovené v tomto nariadení;
(c)
zabezpečovanie, aby sa relevantné informácie a
údaje uvedené v písmene g) článku 19 ods. 2 a zaznamenané kvalifikovanými
poskytovateľmi dôveryhodných služieb primerane dlho uchovávali a aby
zostávali dostupné aj po ukončení činnosti kvalifikovaného poskytovateľa
dôveryhodných služieb v záujme zaručenia kontinuity služby.
3. Každý orgán dohľadu Komisii a
členským štátom predloží výročnú správu o činnostiach
dohľadu za posledný kalendárny rok do konca prvého štvrťroka
nasledujúceho roka. Táto správa obsahuje aspoň:
(a)
informácie o jeho činnostiach dohľadu;
(b)
zhrnutie oznámení o narušení prijatých od
poskytovateľov dôveryhodných služieb v súlade s článkom 15 ods. 2;
(c)
štatistiku trhu a používania kvalifikovaných
dôveryhodných služieb vrátane informácií o samotných kvalifikovaných
poskytovateľoch dôveryhodných služieb, o kvalifikovaných dôveryhodných
službách, ktoré poskytujú, o produktoch, ktoré používajú, a všeobecného opisu
ich zákazníkov.
4. Členské štáty oznámia Komisii a
ostatným členským štátom názvy a adresy svojich určených orgánov
dohľadu.
5. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o definovanie
postupov vzťahujúcich sa na úlohy uvedené v odseku 2.
6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať okolnosti, formáty a postupy správy uvedenej v odseku 3.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 39 ods. 2.
Článok 14
Vzájomná
pomoc
1. Orgány dohľadu si s cieľom
vymeniť si osvedčené postupy v čo najkratšom čase navzájom
poskytujú relevantné informácie a vzájomnú pomoc, aby sa činnosti mohli
vykonávať konzistentne. Vzájomná pomoc zahŕňa najmä žiadosti o
informácie a opatrenia dohľadu, ako sú žiadosti o vykonanie inšpekcií
súvisiacich s bezpečnostnými auditmi, ako sa uvádza v článkoch 15, 16
a 17.
2. Ak je dozornému orgánu adresovaná
žiadosť o pomoc, nemôže jej odmietnuť vyhovieť, s výnimkou
toho, keď:
(a)
nie je nekompetentný na vybavenie tejto žiadosti;
alebo
(b)
vyhovenie žiadosti by nebolo zlučiteľné s
týmto nariadením.
3. Ak je to vhodné, orgány dohľadu môžu
vykonávať spoločné vyšetrovania, do ktorých sa zapoja zamestnanci
orgánov dohľadu z iných členských štátov.
Orgán dohľadu členského štátu, v
ktorom sa má vyšetrovanie uskutočniť, v súlade s vlastnými
vnútroštátnymi právnymi predpismi môže vyšetrovacie úlohy preniesť na
zamestnancov orgánu dohľadu, ktorému pomáha. Takéto právomoci sa môžu
vykonávať iba pod usmernením a v prítomnosti zamestnancov
hostiteľského orgánu dohľadu. Zamestnanci orgánu dohľadu,
ktorému hostiteľský orgán dohľadu pomáha, podliehajú vnútroštátnym
právnym predpisom hostiteľského orgánu dohľadu. Hostiteľský
orgán dohľadu preberá zodpovednosť za konanie zamestnancov orgánu
dohľadu, ktorému pomáha.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov špecifikovať formáty a postupy vzájomnej pomoci stanovenej v tomto
článku. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Článok 15
Bezpečnostné
požiadavky vzťahujúce sa na poskytovateľov dôveryhodných služieb
1. Poskytovatelia dôveryhodných služieb
vrátane kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb usadení na
území Únie vykonávajú vhodné technické a organizačné opatrenia v rámci
riadenia rizík ohrozujúcich bezpečnosť dôveryhodných služieb, ktoré
poskytujú. So zreteľom na najnovšie technológie tieto opatrenia musia
zabezpečiť úroveň bezpečnosti primeranú stupňu rizika.
Vykonajú najmä opatrenia prevencie a minimalizácie vplyvu bezpečnostných
incidentov a zainteresovaným stranám oznámia nepriaznivé účinky prípadných
incidentov.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 16 ods.
1, každý poskytovateľ dôveryhodných služieb môže orgánu dohľadu
predložiť správu z bezpečnostného auditu, ktorý vykonal uznávaný
nezávislý subjekt, s cieľom potvrdiť vykonanie primeraných
bezpečnostných opatrení.
2. Poskytovatelia dôveryhodných služieb do 24
hodín príslušnému orgánu dohľadu, príslušnému vnútroštátnemu orgánu pre
bezpečnosť informácií a ďalším relevantným tretím stranám, ako
sú orgány na ochranu údajov, oznámia každé narušenie bezpečnosti alebo
stratu neporušenosti s významným vplyvom na poskytovanú dôveryhodnú službu a
osobné údaje uchovávané v rámci nej.
Ak je to vhodné, a najmä keď sa narušenie
bezpečnosti alebo strata neporušenosti týka dvoch alebo viacerých
členských štátov, dotknutý orgán dohľadu o veci informuje orgány
dohľadu v iných členských štátoch a Európsku agentúru pre
bezpečnosť sietí a informácií (ENISA).
Dotknutý orgán dohľadu môže
informovať aj verejnosť, alebo požiadať o to poskytovateľa
dôveryhodných služieb, ak zistí, že zverejnenie narušenia je vo verejnom
záujme.
3. Orgán dohľadu agentúre ENISA a Komisii
každoročne poskytuje zhrnutie oznámení o narušení, ktoré prijal od
poskytovateľov dôveryhodných služieb.
4. Na účely vykonávania odsekov 1 a 2 má
príslušný orgán dohľadu právomoc vydávať záväzné pokyny pre
poskytovateľov dôveryhodných služieb.
5. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o ďalšie
špecifikovanie opatrení uvedených v odseku 1.
6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať okolnosti, formáty a postupy vrátane lehôt,
uplatniteľné na účel odsekov 1 až 3. Tieto vykonávacie akty sa
prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Článok 16
Dohľad nad kvalifikovanými poskytovateľmi dôveryhodných
služieb
1. Kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných
služieb sa raz ročne podrobia auditu uznávaného nezávislého subjektu, aby
sa potvrdilo, že oni sami, ako aj kvalifikované dôveryhodné služby, ktoré
poskytujú, spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení, a orgánu
dohľadu predložia výslednú správu z bezpečnostného auditu.
2. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, orgán
dohľadu môže kedykoľvek vykonať audit kvalifikovaných
poskytovateľov dôveryhodných služieb s cieľom potvrdiť, že oni
sami, ako aj kvalifikované dôveryhodné služby, ktoré poskytujú, stále
spĺňajú podmienky stanovené v tomto nariadení, buď z vlastnej
iniciatívy, alebo v reakcii na žiadosť Komisie. Orgán dohľadu orgánom
na ochranu údajov oznámi výsledky svojich auditov v prípade, že sa zdá, že
došlo k porušeniu pravidiel ochrany osobných údajov.
3. Orgán dohľadu má právomoc vydať
kvalifikovaným poskytovateľom služieb záväzné pokyny na nápravu
akéhokoľvek nedodržania požiadaviek uvedeného v správe z bezpečnostného
auditu.
4. S odkazom na odsek 3, ak kvalifikovaný
poskytovateľ dôveryhodných služieb nenapraví takéto nedodržanie v lehote,
ktorú mu určí orgán dohľadu, stráca svoj kvalifikovaný štatút a orgán
dohľadu mu oznámi, že sa jeho štatút v zoznamoch dôveryhodných informácií
uvedených v článku 18 primerane zmení.
5. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o špecifikovanie
podmienok uznania nezávislého subjektu vykonávajúceho audit uvedený v odseku 1
tohto článku, článku 15 ods. 1 a článku 17 ods. 1.
6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať okolnosti, postupy a formáty uplatniteľné na
účel odsekov 1, 2 a 4. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s
postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Článok 17
Začatie
kvalifikovanej dôveryhodnej služby
1. Kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných
služieb orgánu dohľadu oznámia svoj úmysel začať poskytovať
kvalifikovanú dôveryhodnú službu a predložia mu správu z bezpečnostného
auditu, ktorý vykonal uznávaný nezávislý subjekt, ako sa stanovuje v
článku 16 ods. 1. Kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných služieb môžu
začať poskytovať kvalifikovanú dôveryhodnú službu potom,
keď orgánu dohľadu predložili oznámenie a správu z
bezpečnostného auditu.
2. Po predložení príslušných dokumentov orgánu
dohľadu podľa odseku 1 sa kvalifikovaní poskytovatelia služieb
zaradia do zoznamov dôveryhodných informácií uvedených v článku 18, v
ktorých sa zaznamená predloženie oznámenia.
3. Orgán dohľadu overí súlad
kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodnej služby a kvalifikovaných
dôveryhodných služieb, ktoré ponúka, s požiadavkami nariadenia.
Orgán dohľadu vyznačí kvalifikovaný
štatút kvalifikovaných poskytovateľov služieb a kvalifikovaných
dôveryhodných služieb, ktoré poskytujú, v zoznamoch dôveryhodných informácií po
pozitívnom uzavretí overenia, najneskôr do jedného mesiaca po vykonaní
oznámenia v súlade s odsekom 1.
Ak sa overovanie neukončí do jedného
mesiaca, orgán dohľadu o tom informuje kvalifikovaného poskytovateľa
dôveryhodných služieb a oznámi mu dôvody meškania a lehotu, v ktorej sa
overovanie ukončí.
4. Kvalifikovanú dôveryhodnú službu, ktorá
bola predmetom oznámenia uvedeného v odseku 1, príslušný subjekt verejného
sektora nemôže odmietnuť pri plnení administratívneho postupu alebo
formality preto, že sa nenachádza v zoznamoch uvedených v odseku 3.
5. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať okolnosti, formáty a postupy na účel odsekov 1, 2 a
3. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 39 ods. 2.
Článok 18
Zoznamy
dôveryhodných informácií
1. Každý členský štát vytvorí, vedie a
zverejňuje zoznamy dôveryhodných informácií s informáciami týkajúcimi sa
kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb, pre ktorých je
kompetentný, spolu s informáciami týkajúcimi sa kvalifikovaných dôveryhodných
služieb, ktoré poskytujú.
2. Členské štáty bezpečne vytvoria,
vedú a zverejnia elektronicky podpísané alebo zapečatené zoznamy
dôveryhodných informácií stanovené v odseku 1 formou vhodnou na automatizované
spracovanie.
3. Členské štáty Komisii bez
zbytočného meškania oznámia informácie o subjekte zodpovednom za
vytvorenie, vedenie a zverejnenie vnútroštátnych zoznamov dôveryhodných
informácií, ako aj údaje o tom, kde sa tieto zoznamy zverejnia, o certifikáte
použitom na podpísanie alebo zapečatenie zoznamov dôveryhodných informácií
a o všetkých ich zmenách.
4. Komisia prostredníctvom bezpečného
kanálu sprístupní verejnosti informácie uvedené v odseku 3 v elektronicky
podpísanej alebo zapečatenej forme vhodnej na automatizované spracovanie.
5.
Komisia sa splnomocňuje prijímať delegované akty v súlade s
článkom 38 týkajúce sa vymedzenia informácií uvedených v odseku 1.
6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať technické špecifikácie a formáty zoznamov dôveryhodných
informácií na účely odsekov 1 až 4. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v
súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Článok 19
Požiadavky
na kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb
1. Pri vydávaní
kvalifikovaného certifikátu kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodnej služby
vhodnými prostriedkami a v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi overuje
identitu a ak je to vhodné, akékoľvek konkrétne atribúty fyzickej alebo
právnickej osoby, ktorej vystavuje kvalifikovaný certifikát.
Kvalifikovaný
poskytovateľ služieb alebo poverená tretia strana konajúca pod
dohľadom kvalifikovaného poskytovateľa služieb tieto informácie
overuje:
(a)
podľa fyzického vzhľadu fyzickej osoby
alebo splnomocneného zástupcu právnickej osoby, alebo
(b)
na diaľku, pomocou prostriedkov elektronickej
identifikácie patriacich do oznámeného systému vydaného v súlade s písmenom a).
2. Kvalifikovaní
poskytovatelia dôveryhodných služieb, ktorí poskytujú kvalifikované dôveryhodné
služby:
(a)
zamestnávajú zamestnancov, ktorí disponujú
potrebnými odbornými znalosťami, skúsenosťami a kvalifikáciami,
uplatňujú administratívne a riadiace postupy zodpovedajúce európskym alebo
medzinárodným normám a získali primerané odborné vzdelanie v oblasti pravidiel
bezpečnosti a ochrany osobných údajov;
(b)
nesú riziko zodpovednosti za škodu udržiavaním
dostatočných finančných zdrojov alebo prostredníctvom vhodného
poistenia zodpovednosti za škodu;
(c)
pred uzavretím zmluvného vzťahu informujú
každú osobu, ktorá chce využívať kvalifikovanú dôveryhodnú službu, o
presných podmienkach využívania tejto služby;
(d)
používajú dôveryhodné systémy a produkty chránené
proti pozmeneniu a zaručujú technickú bezpečnosť a
spoľahlivosť procesu, ktorý podporujú;
(e)
používajú dôveryhodné systémy na ukladanie im
poskytnutých údajov v overiteľnej forme tak, aby:
–
boli verejne dostupné a vyhľadateľné iba
po získaní súhlasu osoby, ktorej boli údaje vystavené,
–
zápisy a zmeny mohli robiť len oprávnené
osoby,
–
bolo možné skontrolovať pravosť
informácií;
(f)
vykonávajú opatrenia proti falšovaniu a krádeži
údajov;
(g)
zaznamenávajú počas vhodného obdobia všetky
relevantné informácie týkajúce sa údajov vydaných a prijatých kvalifikovaným
poskytovateľom dôveryhodných služieb, najmä na účel poskytnutia
dôkazov v súdnom konaní. Toto zaznamenávanie sa môže realizovať
elektronicky;
(h)
majú pripravený aktuálny plán ukončenia s
cieľom zabezpečiť kontinuitu služby v súlade s podmienkami
vydanými orgánom dohľadu podľa článku 13 ods. 2 písmena c).
(i)
zabezpečujú zákonné spracovanie osobných
údajov v súlade s článkom 11.
3. Kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných
služieb, ktorí vydávajú kvalifikované certifikáty, vo svojej databáze
certifikátov zaregistrujú zrušenie certifikátu do desiatich minút od
nadobudnutia účinnosti takéhoto zrušenia.
4. So zreteľom na odsek 3, kvalifikovaní
poskytovatelia dôveryhodných služieb, ktorí vydávajú kvalifikované certifikáty,
každej závislej strane poskytnú informácie o platnosti alebo zrušení štatútu
kvalifikovaných certifikátov, ktoré sami vydali. Tieto informácie sa poskytujú
kedykoľvek, prinajmenšom na základe certifikátov, automatickým spôsobom,
ktorý je spoľahlivý, bezplatný a efektívny.
5. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre dôveryhodné systémy a
produkty. Súlad s požiadavkami stanovenými v odseku 19 sa predpokladá vtedy, ak
dôveryhodné systémy a produkty spĺňajú uvedené normy. Tieto
vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom
vestníku Európskej únie.
Oddiel
3
Elektronický
podpis
Článok 20
Právne
účinky a akceptovanie elektronických podpisov
1. Právny účinok elektronického podpisu a
jeho prípustnosť ako dôkazu v súdnom konaní sa nesmie odmietnuť
výlučne na základe toho, že má elektronickú formu.
2. Kvalifikovaný elektronický podpis má právny
účinok ekvivalentný s podpisom písaným rukou.
3. Kvalifikované elektronické podpisy sa
uznávajú a akceptujú vo všetkých členských štátoch.
4. Ak sa vyžaduje elektronický podpis s
úrovňou zaručenia bezpečnosti nižšou ako kvalifikovaný
elektronický podpis, najmä ak takýto elektronický podpis vyžaduje členský
štát na prístup k službe online, ktorú ponúka subjekt verejného sektora, na základe
primeraného posúdenia rizík, ktoré hrozia pri takejto službe, uznávajú a
akceptujú sa všetky elektronické podpisy zodpovedajúce aspoň rovnakej
úrovni zaručenia bezpečnosti.
5. Členské štáty na cezhraničný
prístup k službe online, ktorú ponúka subjekt verejného sektora, nevyžadujú
elektronický podpis vyššej úrovne zaručenia bezpečnosti ako
kvalifikovaný elektronický podpis.
6. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o definovanie
rôznych úrovní bezpečnosti elektronického podpisu uvedených v odseku 4.
7. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre úrovne
bezpečnosti elektronického podpisu. Súlad s úrovňou bezpečnosti
definovanou v delegovanom akte prijatom podľa odseku 6 sa predpokladá
vtedy, ak elektronický podpis spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie
akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39
ods. 2. Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 21
Kvalifikované
certifikáty elektronických podpisov
1. Kvalifikované certifikáty elektronických
podpisov musia spĺňať požiadavky stanovené v prílohe I.
2. Kvalifikované certifikáty elektronických
podpisov nepodliehajú žiadnym povinným požiadavkám prekračujúcim
požiadavky stanovené v prílohe I.
3. Ak sa po počiatočnej aktivácii
zruší kvalifikovaný certifikát elektronických podpisov, stráca svoju
platnosť a jeho štatút sa za žiadnych okolností obnovením jeho platnosti
nezmení na pôvodný.
4. Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o ďalšie špecifikovanie
požiadaviek stanovených v prílohe I.
5. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre kvalifikované
certifikáty elektronického podpisu. Súlad s požiadavkami stanovenými v prílohe
I sa predpokladá vtedy, ak kvalifikovaný certifikát elektronických podpisov
spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s
postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje
tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 22
Požiadavky
na zariadenia na vytvorenie kvalifikovaných elektronických podpisov
1. Zariadenia na vytvorenie kvalifikovaného
elektronického podpisu musia spĺňať požiadavky stanovené v
prílohe II.
2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre zariadenia na
vytvorenie kvalifikovaných elektronických podpisov. Súlad s požiadavkami
stanovenými v prílohe II sa predpokladá vtedy, ak zariadenie na vytvorenie
kvalifikovaného elektronického podpisu spĺňa uvedené normy. Tieto
vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku
Európskej únie.
Článok 23
Certifikácia
zariadení na vytvorenie kvalifikovaného elektronického podpisu
1. Zariadenia na vytvorenie kvalifikovaného
elektronického podpisu môžu certifikovať vhodné verejné alebo súkromné
subjekty určené členskými štátmi za predpokladu, že sa podrobili
procesu vyhodnotenia bezpečnosti, ktorý sa vykonal v súlade s jednou z
noriem pre bezpečnostné posúdenie produktov informačných technológií,
uvedených na zozname, ktorý vytvorí Komisia pomocou vykonávacích aktov. Tieto
vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku
Európskej únie.
2. Členské štáty oznámia Komisii a
ostatným členským štátom názov a adresu verejného alebo súkromného
subjektu, ktorý určili tak, ako sa uvádza v odseku 1.
3. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o stanovenie
osobitných kritérií, ktoré musia splniť určené subjekty uvedené v
odseku 1.
Článok 24
Zverejňovanie
zoznamu certifikovaných zariadení na vytvorenie kvalifikovaného elektronického
podpisu
1. Členské štáty Komisii bez
zbytočného meškania oznámia informácie o zariadeniach na vytvorenie
kvalifikovaného elektronického podpisu, ktoré certifikovali subjekty uvedené v
článku 23. Komisii ďalej bez zbytočného meškania oznámia
informácie o zariadeniach na vytvorenie elektronického podpisu, ktoré už nie sú
certifikované.
2. Komisia na základe získaných informácií
vytvára, zverejňuje a vedie zoznam certifikovaných zariadení na vytvorenie
kvalifikovaného elektronického podpisu.
3. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať okolnosti, formáty a postupy uplatniteľné na
účely odseku 1. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Článok 25
Požiadavky
na overenie kvalifikovaných elektronických podpisov
1. Kvalifikovaný elektronický podpis sa
považuje za platný vtedy, ak s vysokou mierou istoty možno preukázať, že v
čase podpísania:
(a)
certifikát, ktorý potvrdzuje podpis, je
kvalifikovaným certifikátom elektronického podpisu, ktorý je v súlade s
ustanoveniami stanovenými v prílohe I;
(b)
požadovaný kvalifikovaný certifikát je pravý a
platný;
(c)
údaje na overenie podpisu zodpovedajú údajom
poskytnutým závislej strane;
(d)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
signatára je správne poskytnutý závislej strane;
(e)
použitie akéhokoľvek pseudonymu sa jasne
uvádza, ak sa používa pseudonym;
(f)
elektronický podpis bol vytvorený zariadením na
vytvorenie kvalifikovaného elektronického podpisu;
(g)
neporušenosť podpísaných údajov nebola
kompromitovaná;
(h)
sú splnené požiadavky stanovené v článku 3 bode
7;
(i)
systém použitý na overenie podpisu poskytuje
závislej strane správny výsledok procesu overenia a umožňuje závislej
strane odhaliť akékoľvek problémy súvisiace s bezpečnosťou.
2. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o ďalšie
špecifikovanie požiadaviek stanovených v odseku 1.
3. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre overenie
kvalifikovaných elektronických podpisov. Súlad s požiadavkami stanovenými v
odseku 1 sa predpokladá vtedy, ak overenie kvalifikovaných elektronických
podpisov spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v
súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2. Komisia
uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 26
Kvalifikovaná
služba overovania kvalifikovaných elektronických podpisov
1. Kvalifikovanú službu overovania
kvalifikovaných elektronických podpisov poskytuje kvalifikovaný
poskytovateľ dôveryhodných služieb, ktorý:
(a)
poskytuje overovanie v súlade s článkom 25
ods. 1, a
(b)
závislým stranám umožňuje dostávať
výsledok overovacieho procesu automatizovaným spôsobom, ktorý je
spoľahlivý, účinný a ktorý obsahuje zdokonalený elektronický podpis
alebo zdokonalenú elektronickú pečať poskytovateľa
kvalifikovanej služby overovania.
2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre kvalifikovanú službu
overovania uvedenú v odseku 1. Súlad s požiadavkami stanovenými v písmene b)
odseku 1 sa predpokladá vtedy, ak služba overovania kvalifikovaných
elektronických podpisov spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie akty
sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 27
Uchovávanie
kvalifikovaných elektronických podpisov
1. Službu uchovávania kvalifikovaných
elektronických podpisov poskytuje kvalifikovaný poskytovateľ dôveryhodných
služieb, ktorý používa postupy a technológie, ktoré umožňujú rozšíriť
dôveryhodnosť údajov na overenie kvalifikovaného elektronického podpisu aj
po uplynutí technologickej platnosti.
2. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o ďalšie
špecifikovanie požiadaviek stanovených v odseku 1.
3. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre uchovávanie
kvalifikovaných elektronických podpisov. Súlad s požiadavkami stanovenými v
odseku 1 sa predpokladá vtedy, ak podmienky uchovávania kvalifikovaných
elektronických podpisov zodpovedajú uvedeným normám. Tieto vykonávacie akty sa
prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Oddiel
4
Elektronické
pečate
Článok 28
Právne
účinky elektronických pečatí
1. Právny účinok elektronickej
pečate a jej prípustnosť ako dôkazu v súdnom konaní sa nesmie
odmietnuť výlučne na základe toho, že má elektronickú formu.
2. Na kvalifikovanú elektronickú
pečať sa vzťahuje právna domnienka zaručujúca pôvod a
neporušenosť údajov, s ktorými je spojená.
3. Kvalifikovaná elektronická pečať
sa uznáva a akceptuje vo všetkých členských štátoch.
4. Ak sa vyžaduje elektronická pečať
s úrovňou zaručenia bezpečnosti nižšou ako kvalifikovaná
elektronická pečať, najmä ak takúto elektronickú pečať
vyžaduje členský štát na prístup k službe online, ktorú ponúka subjekt
verejného sektora, na základe primeraného posúdenia rizík, ktoré hrozia pri
takejto službe, akceptujú sa všetky elektronické pečate zodpovedajúce
aspoň rovnakej úrovni zaručenia bezpečnosti.
5. Členské štáty na prístup k službe
online, ktorú ponúka subjekt verejného sektora, nevyžadujú elektronickú
pečať vyššej úrovne zaručenia bezpečnosti ako kvalifikované
elektronické pečate.
6. Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o definovanie rôznych úrovní
zaručenia bezpečnosti elektronických pečatí uvedených v odseku 4.

7. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre úrovne zaručenia
bezpečnosti elektronických pečatí. Súlad s úrovňou
zaručenia bezpečnosti definovanou v delegovanom akte prijatom
podľa odseku 6 sa predpokladá vtedy, ak elektronická pečať
spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s
postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje
tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 29
Požiadavky
na kvalifikované certifikáty elektronickej pečate
1. Kvalifikované certifikáty elektronickej
pečate musia spĺňať požiadavky stanovené v prílohe III.
2. Kvalifikované certifikáty elektronickej
pečate nepodliehajú žiadnym povinným požiadavkám prekračujúcim
požiadavky stanovené v prílohe III.
3. Ak sa po počiatočnej aktivácii
zruší kvalifikovaný certifikát elektronickej pečate, stráca svoju
platnosť a jeho štatút sa za žiadnych okolností obnovením jeho platnosti
nezmení na pôvodný.
4. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o ďalšie
špecifikovanie požiadaviek stanovených v prílohe III.
5. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre kvalifikované
certifikáty elektronickej pečate. Súlad s požiadavkami stanovenými v
prílohe III sa predpokladá vtedy, ak kvalifikovaný certifikát elektronickej
pečate spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú
v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2. Komisia
uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 30
Zariadenia
na vytvorenie kvalifikovaných elektronických pečatí
1. Článok 22 sa primerane uplatňuje
na požiadavky na zariadenia na vytvorenie kvalifikovaných elektronických
pečatí.
2. Článok 23 sa primerane uplatňuje
na certifikáciu zariadení na vytvorenie kvalifikovaných elektronických
pečatí.
3. Článok 24 sa primerane uplatňuje
na zverejňovanie zoznamu certifikovaných zariadení na vytvorenie
kvalifikovaných elektronických pečatí.
Článok 31
Potvrdzovanie
platnosti a uchovávanie kvalifikovaných elektronických pečatí
Články 25, 26 a 27 sa uplatňujú
primerane na potvrdzovanie platnosti a uchovávanie kvalifikovaných
elektronických pečatí.
Oddiel
5
Elektronická
časová pečiatka
Článok 32
Právny
účinok elektronických časových pečiatok
1. Právny
účinok elektronickej časovej pečiatky a jej prípustnosť ako
dôkazu v súdnom konaní sa nesmie odmietnuť výlučne na základe toho,
že má elektronickú formu.
2. Na
kvalifikovanú elektronickú časovú pečiatku sa vzťahuje právna
domnienka zaručujúca správnosť času, ktorý uvádza, a
neporušenosť údajov, s ktorými je spojená.
3. Kvalifikovaná
elektronická časová pečiatka sa uznáva a akceptuje vo všetkých
členských štátoch.
Článok 33
Požiadavky
na kvalifikované elektronické časové pečiatky.
1. Kvalifikovaná
elektronická časová pečiatka musí spĺňať tieto
požiadavky:
(a)
musí byť presne spojená s koordinovaným
svetovým časom (UTC) takým spôsobom, aby sa zamedzila akákoľvek
možnosť nezistiteľnej zmeny údajov;
(b)
musí byť založená na presnom zdroji času;
(c)
musí byť vydaná kvalifikovaným
poskytovateľom dôveryhodných služieb;
(d)
musí byť podpísaná zdokonaleným elektronickým
podpisom alebo zdokonalenou elektronickou pečaťou kvalifikovaného
poskytovateľa dôveryhodných služieb, alebo ekvivalentným spôsobom.
2. Komisia môže
prostredníctvom vykonávacích aktov vytvoriť referenčné čísla
noriem pre presné prepojenie času s údajmi a s presným zdrojom času.
Súlad s požiadavkami stanovenými v odseku 1 sa predpokladá vtedy, ak presné
prepojenie času s údajmi a s presným zdrojom času spĺňa
uvedené normy. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje tieto
akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
Oddiel
6
Elektronické
dokumenty
Článok 34
Právne
účinky a akceptovanie elektronických dokumentov
1. Elektronický dokument sa považuje za
ekvivalentný s papierovým dokumentom a je prípustný ako dôkaz v súdnom konaní
so zreteľom na jeho úroveň zaručenia pravosti a neporušenosti.
2. Na dokument s kvalifikovaným elektronickým
podpisom alebo kvalifikovanou elektronickou pečaťou osoby, ktorá je
oprávnená príslušný dokument vydať, sa vzťahuje právna domnienka jeho
pravosti a neporušenosti za predpokladu, že dokument neobsahuje dynamické
prvky, ktoré môžu dokument automaticky zmeniť.
3. Keď sa na poskytnutie služby online,
ktorú ponúka subjekt verejného sektora, vyžaduje originálny dokument alebo
certifikovaná kópia, prinajmenšom elektronické dokumenty vydané osobami, ktoré
majú právomoc vydávať príslušné dokumenty a ktoré sa považujú za originály
alebo certifikované kópie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi
členského štátu pôvodu, sa akceptujú v iných členských štátoch bez
dodatočných požiadaviek.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov definovať formáty elektronických podpisov a pečatí, ktoré sa
akceptujú vždy, keď členský štát vyžaduje dokument s podpisom alebo
pečaťou na poskytovanie služby online, ktorú ponúka subjekt verejného
sektora, ako sa uvádza v odseku 2. Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Oddiel
7
Kvalifikovaná
elektronická doručovacia služba
Článok 35
Právny
účinok elektronickej doručovacej služby
1. Údaje odoslané alebo prijaté
prostredníctvom elektronickej doručovacej služby sú prípustné ako dôkaz v
súdnom konaní so zreteľom na neporušenosť údajov a istotu dátumu a
času odoslania alebo prijatia údajov určeným adresátom.
2. Na údaje odoslané alebo prijaté
prostredníctvom kvalifikovanej elektronickej doručovacej služby sa
vzťahuje právna domnienka neporušenosti údajov a presnosti dátumu a
času odoslania alebo prijatia údajov.
3. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o špecifikovanie
mechanizmov odosielania a prijímania údajov prostredníctvom elektronických
doručovacích služieb, ktoré sa používajú so zámerom posilniť
interoperabilitu medzi elektronickými doručovacími službami.
Článok 36
Požiadavky
na kvalifikované elektronické doručovacie služby
1. Kvalifikované elektronické doručovacie
služby musia spĺňať tieto požiadavky:
(a)
musí ich poskytovať jeden alebo viacerí
kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných služieb;
(b)
musia umožňovať jednoznačnú
identifikáciu odosielateľa a ak je to vhodné, adresáta;
(c)
proces odosielania alebo prijímania údajov musí
byť zabezpečený zdokonaleným elektronickým podpisom alebo
zdokonalenou elektronickou pečaťou kvalifikovaného poskytovateľa
dôveryhodných služieb takým spôsobom, aby sa zamedzila akákoľvek
možnosť nezistiteľnej zmeny údajov;
(d)
akákoľvek zmena údajov potrebná na účel
odoslania alebo prijatia údajov sa musí jasne oznámiť odosielateľovi
a adresátovi údajov;
(e)
dátum odoslania, prijatia a akejkoľvek zmeny
údajov sa musí oznámiť kvalifikovanou elektronickou časovou
pečiatkou;
(f)
v prípade prenosu údajov medzi dvoma alebo
viacerými kvalifikovanými poskytovateľmi dôveryhodných služieb sa na
všetkých kvalifikovaných poskytovateľov dôveryhodných služieb vzťahujú
požiadavky uvedené v písmenách a) až e).
2. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre procesy odosielania a
prijímania údajov. Súlad s požiadavkami stanovenými v odseku 1 sa predpokladá
vtedy, ak proces odosielania a prijímania údajov spĺňa uvedené normy.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 39 ods. 2. Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku
Európskej únie.
Oddiel
8
Autentifikácia
webových lokalít
Článok 37
Požiadavky
na kvalifikované certifikáty autentifikácie webových lokalít
1. Kvalifikované certifikáty autentifikácie
webových lokalít musia spĺňať požiadavky stanovené v prílohe IV.
2. Kvalifikované certifikáty autentifikácie
webových lokalít sa uznávajú a akceptujú vo všetkých členských štátoch.
3. Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 38, pokiaľ ide o ďalšie
špecifikovanie požiadaviek stanovených v prílohe IV.
4. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích
aktov vytvoriť referenčné čísla noriem pre kvalifikované
certifikáty autentifikácie webových lokalít. Súlad s požiadavkami stanovenými v
prílohe IV sa predpokladá vtedy, ak kvalifikovaný certifikát autentifikácie
webových lokalít spĺňa uvedené normy. Tieto vykonávacie akty sa
prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 39 ods. 2.
Komisia uverejňuje tieto akty v Úradnom vestníku Európskej únie.
KAPITOLA
IV
DELEGOVANÉ
AKTY
Článok 38
Vykonávanie
delegovania právomoci
1. Právomoc prijímať delegované akty sa
Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Právomoc prijímať delegované akty
uvedené v článkoch 8 ods. 3, 13 ods. 5, 15 ods. 5, 16 ods. 5, 18 ods. 5,
20 ods. 6, 21 ods. 4, 23 ods. 3, 25 ods. 2, 27 ods. 2, 28 ods. 6, 29 ods. 4, 30
ods. 2, 31, 35 ods. 3 a 37 ods. 3 sa prenáša na Komisiu na dobu neurčitú
od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
3. Delegovanie právomocí uvedených
v článkoch 8 ods. 3, 13 ods. 5, 15 ods. 5, 16 ods. 5, 18 ods. 5, 20
ods. 6, 21 ods. 4, 23 ods. 3, 25 ods. 2, 27 ods. 2, 28 ods. 6, 29 ods. 4, 30
ods. 2, 31, 35 ods. 3 a 37 ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada
kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje
delegovanie právomoci uvedenej v tomto rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v
ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov,
ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia hneď po prijatí delegovaného
aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu parlamentu
a Rade.
5. Delegovaný akt prijatý podľa
článkov 8 ods. 3, 13 ods. 5, 15 ods. 5, 16 ods. 5, 18 ods. 5, 20 ods. 6,
21 ods. 4, 23 ods. 3, 25 ods. 2, 27 ods. 2, 28 ods. 6, 29 ods. 4, 30 ods. 2,
31, 35 ods. 3 a 37 ods. 3 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov
odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak
pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o
svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu
alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
KAPITOLA
V
VYKONÁVACIE
AKTY
Článok 39
Postup
výboru
1. Komisii pomáha výbor. Tento výbor je
výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2. Ak sa odkazuje na tento odsek,
uplatňuje sa článok 5 nariadenia 182/2011.
KAPITOLA
VI
ZÁVEREČNÉ
USTANOVENIA
Článok 40
Správa
Komisia Európskemu parlamentu a Rade podáva
správy o uplatňovaní tohto nariadenia. Prvú správu predloží najneskôr do
štyroch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Následné správy
bude potom predkladať každé štyri roky.
Článok 41
Zrušenie

1. Smernica 1999/93/ES sa zrušuje.
2. Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za
odkazy na toto nariadenie.
3. Bezpečné zariadenia na vytvorenie podpisu,
ktorých súlad sa stanovil v súlade s článkom 3 ods. 4 smernice 1999/93/ES,
sa podľa tohto nariadenia považujú za zariadenia na vytvorenie
kvalifikovaného podpisu.
4. Kvalifikované certifikáty vydané podľa
smernice 1999/93/ES sa považujú za kvalifikované certifikáty elektronických
podpisov podľa tohto nariadenia do vypršania ich platnosti, nie však
dlhšie než päť rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia.
Článok 42
Nadobudnutie
účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a
priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Požiadavky
na kvalifikované certifikáty elektronických podpisov
Kvalifikované certifikáty elektronických
podpisov obsahujú:
(a)
označenie, prinajmenšom vo forme vhodnej na
automatizované spracovanie, že certifikát sa vydáva ako kvalifikovaný
certifikát elektronického podpisu;
(b)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodných služieb, ktorý vydáva
kvalifikované certifikáty, prinajmenšom vrátane členského štátu, v ktorom
je poskytovateľ usadený, a
–
v prípade právnickej osoby: názov a
registračné číslo tak, ako sa uvádza v úradných záznamoch,
–
v prípade fyzickej osoby: meno osoby;
(c)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
signatára, ktorému sa certifikát vydáva, prinajmenšom vrátane mena signatára
alebo jeho pseudonymu, ktorý musí byť označený ako pseudonym;
(d)
údaje na potvrdenie platnosti elektronického
podpisu, ktoré zodpovedajú údajom na vytvorenie elektronického podpisu;
(e)
údaje o začiatku a konci platnosti
certifikátu;
(f)
identifikačný kód certifikátu, ktorý musí
byť jedinečný pre kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodných
služieb;
(g)
zdokonalený elektronický podpis alebo zdokonalenú
elektronickú pečať vydávajúceho kvalifikovaného poskytovateľa
dôveryhodných služieb;
(h)
lokalitu, na ktorej je bezplatne dostupný
certifikát pre zdokonalený elektronický podpis alebo zdokonalenú elektronickú
pečať, uvedené v písmene g);
(i)
lokalitu služieb súvisiacich so stavom platnosti
certifikátov, ktoré sa môžu využiť na bezplatné zistenie stavu platnosti
kvalifikovaného certifikátu;
(j)
ak sa údaje na vytvorenie elektronického podpisu
súvisiace s údajmi na overenie elektronického podpisu nachádzajú v zariadení na
vytvorenie kvalifikovaného elektronického podpisu, primerané uvedenie tejto
skutočnosti, prinajmenšom vo forme vhodnej na automatizované spracovanie.
PRÍLOHA II
Požiadavky
na zariadenia na vytvorenie kvalifikovaných podpisov
1. Zariadenia na vytvorenie kvalifikovaných
elektronických podpisov musia vhodnými technickými a procedurálnymi
prostriedkami zabezpečovať prinajmenšom, aby:
(a)
bola zaručená dôvernosť údajov na
vytvorenie elektronického podpisu použitých na vytvorenie elektronického
podpisu;
(b)
údaje na vytvorenie elektronického podpisu použité
na vytvorenie elektronického podpisu sa mohli objaviť iba raz;
(c)
údaje na vytvorenie elektronického podpisu použité
na vytvorenie elektronického podpisu nebolo možné s primeraným uistením
odvodiť a elektronický podpis bol chránený proti falšovaniu pomocou
technológií dostupných v súčasnosti;
(d)
oprávnený signatár mohol údaje na vytvorenie
elektronického podpisu použité na vytvorenie elektronického podpisu
spoľahlivo chrániť pred použitím inými osobami.
2. Zariadenia na vytvorenie kvalifikovaného
elektronického podpisu nesmú meniť údaje, ktoré sa majú podpísať, ani
brániť, aby sa tieto údaje ukázali signatárovi pred podpísaním.
3. Vytvorenie alebo spravovanie údajov na vytvorenie
elektronického podpisu v mene signatára uskutočňuje kvalifikovaný
poskytovateľ dôveryhodných služieb.
4. Kvalifikovaní poskytovatelia dôveryhodných
služieb spravujúci údaje na vytvorenie elektronického podpisu v mene signatára
môžu údaje na vytvorenie elektronického podpisu duplikovať na účely
zálohovania za predpokladu, že sú splnené tieto požiadavky:
(a)
bezpečnosť duplikovaných súborov údajov
musí byť na rovnakej úrovni ako v prípade originálnych súborov údajov;
(b)
počet duplikovaných súborov údajov nesmie
prekročiť minimálne množstvo nevyhnutné na zabezpečenie
kontinuity služby.
PRÍLOHA III
Požiadavky
na kvalifikované certifikáty elektronických pečatí
Kvalifikované certifikáty elektronických
pečatí obsahujú:
(a)
označenie, prinajmenšom vo forme vhodnej na
automatizované spracovanie, že certifikát sa vydáva ako kvalifikovaný
certifikát elektronického podpisu;
(b)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodných služieb, ktorý vydáva
kvalifikované certifikáty, prinajmenšom vrátane členského štátu, v ktorom
je poskytovateľ usadený, a
–
v prípade právnickej osoby: názov a
registračné číslo tak, ako sa uvádza v úradných záznamoch,
–
v prípade fyzickej osoby: meno osoby;
(c)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
právnickú osobu, ktorej sa certifikát vydáva, prinajmenšom vrátane názvu a
registračného čísla tak, ako sa uvádza v úradných záznamoch;
(d)
údaje na overenie elektronickej pečate, ktoré
zodpovedajú údajom na vytvorenie elektronickej pečate;
(e)
údaje o začiatku a konci platnosti certifikátu;
(f)
identifikačný kód certifikátu, ktorý musí
byť jedinečný pre kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodných
služieb;
(g)
zdokonalený elektronický podpis alebo zdokonalenú
elektronickú pečať vydávajúceho kvalifikovaného poskytovateľa
dôveryhodných služieb;
(h)
lokalitu, na ktorej je bezplatne dostupný
certifikát pre zdokonalený elektronický podpis alebo zdokonalenú elektronickú
pečať, uvedené v písmene g);
(i)
lokalitu služieb súvisiacich so stavom platnosti
certifikátov, ktoré sa môžu využiť na bezplatné zistenie stavu platnosti
kvalifikovaného certifikátu;
(j)
ak sa údaje na vytvorenie elektronickej pečate
súvisiace s údajmi na overenie elektronickej pečate nachádzajú v zariadení
na vytvorenie kvalifikovanej elektronickej pečate, primerané uvedenie
tejto skutočnosti, prinajmenšom vo forme vhodnej na automatizované
spracovanie.
PRÍLOHA IV
Požiadavky
na kvalifikované certifikáty autentifikácie webových lokalít
Kvalifikované certifikáty autentifikácie
webových lokalít obsahujú:
(a)
označenie, prinajmenšom vo forme vhodnej na automatizované
spracovanie, že certifikát sa vydáva ako kvalifikovaný certifikát
elektronického podpisu;
(b)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodných služieb, ktorý vydáva
kvalifikované certifikáty, prinajmenšom vrátane členského štátu, v ktorom
je poskytovateľ usadený, a
–
v prípade právnickej osoby: názov a
registračné číslo tak, ako sa uvádza v úradných záznamoch,
–
v prípade fyzickej osoby: meno osoby;
(c)
súbor údajov jednoznačne reprezentujúcich
právnickú osobu, ktorej sa certifikát vydáva, prinajmenšom vrátane názvu a
registračného čísla tak, ako sa uvádza v úradných záznamoch;
(d)
prvky adresy prinajmenšom vrátane mesta a
členského štátu právnickej osoby, ktorej sa certifikát vystavuje tak, ako
sa uvádza v úradných záznamoch;
(e)
názvy domén prevádzkovaných právnickou osobou,
ktorej sa certifikát vystavuje;
(f)
údaje o začiatku a konci platnosti
certifikátu;
(g)
identifikačný kód certifikátu, ktorý musí
byť jedinečný pre kvalifikovaného poskytovateľa dôveryhodných
služieb;
(h)
zdokonalený elektronický podpis alebo zdokonalenú
elektronickú pečať vydávajúceho kvalifikovaného poskytovateľa
dôveryhodných služieb;
(i)
lokalitu, na ktorej je bezplatne dostupný
certifikát pre zdokonalený elektronický podpis alebo zdokonalenú elektronickú
pečať, uvedené v písmene h);
(j)
lokalitu služieb súvisiacich so stavom platnosti
certifikátov, ktoré sa môžu využiť na bezplatné zistenie stavu platnosti
kvalifikovaného certifikátu;
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
Tento finančný výkaz obsahuje požiadavky z
hľadiska administratívnych výdavkov na vykonanie navrhovaného nariadenia o
elektronickej identifikácii a dôveryhodných službách pre elektronické
transakcie na vnútornom trhu.
Po legislatívnom postupe a diskusii o prijatí
navrhovaného nariadenia Európskym parlamentom a Radou bude Komisia
vyžadovať dvanásť jednotiek ekvivalentu plného pracovného času
na prípravu súvisiacich delegovaných a vykonávacích aktov s cieľom
zabezpečiť dostupnosť organizačných a technických noriem na
spracovanie informácií oznámených členskými štátmi, najmä na uchovávanie
informácií týkajúcich sa dôveryhodných zoznamov, na zabezpečenie
informovanosti zainteresovaných strán – najmä občanov a MSP – o výhodách
využívania elektronickej identifikácie, autentifikácie, podpisov a súvisiacich
dôveryhodných služieb (eIAS) a na rozprúdenie diskusií s tretími krajinami s
cieľom dosiahnuť interoperabilitu služieb eIAS na celosvetovej
úrovni.
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Komisie o elektronickej identifikácii a dôveryhodných
službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[25]

09 INFORMAČNÁ SPOLOČNOSŤ
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[26]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
þ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Všeobecné
ciele návrhu sú cieľmi všeobecných politík EÚ, v ktorých oblasti sa návrh
nachádza, ako je stratégia Európa 2020. Jej cieľom je
zabezpečiť, aby sa Európa „zmenila na inteligentné, trvalo
udržateľné a inkluzívne hospodárstvo dosahujúce vysokú úroveň
zamestnanosti, produktivity a sociálne súdržnosti.“
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Posilniť
dôveru v celoeurópske elektronické transakcie a zabezpečiť
cezhraničné právne uznávanie elektronickej identifikácie, autentifikácie,
podpisov a súvisiacich dôveryhodných služieb, ako aj vysokú úroveň ochrany
údajov a posilnenia postavenia používateľov na vnútornom trhu (pozri
Digitálnu agendu pre Európu, kľúčové opatrenia 3 a 16).
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
09
02 - Regulačný rámec pre Digitálnu agendu pre Európu
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Vytvoriť pre služby
eIAS jasné regulačné prostredie, ktoré posilní pohodlie, dôveru a istotu
používateľov v digitálnom svete.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
1. Existencia
dodávateľov služieb eIAS, ktorí vyvíjajú činnosti vo viacerých
členských štátoch EÚ:
2. Stupeň
interoperability zariadení (napríklad čítačky čipových kariet)
naprieč sektormi, krajinami;
3. Využívanie služieb
eIAS všetkými kategóriami obyvateľstva;
4. Rozsah, v akom služby
eIAS využívajú koncoví používatelia na vnútroštátne a medzinárodné (cezhraničné)
transakcie;
5. Stupeň
harmonizácie právnych predpisov o službách eIAS naprieč členskými
štátmi;
6. Systémy elektronickej
identifikácie oznámené Komisii;
7. Služby prístupné
pomocou prostriedkov oznámenej elektronickej identifikácie vo verejnom sektore
(elektronická verejná správa, elektronické zdravotníctvo, elektronická
justícia, elektronické verejné obstarávanie);
8. Služby prístupné pomocou prostriedkov oznámenej
elektronickej identifikácie v súkromnom sektore (internetbanking, elektronický
obchod, elektronické hazardné hry, prihlasovanie sa na webové lokality, služby
bezpečnejšieho internetu).
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Požiadavky, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Rozdielne
národné implementácie smernice o elektronickom podpise v dôsledku rozdielnych
výkladov členských štátov v súvislosti so súčasnou smernicou vedú k
problémom s cezhraničnou interoperabilitou a v dôsledku toho aj k
segmentovanému prostrediu v EÚ a narušeniu vnútorného trhu. Túto situáciu sprevádza
nedostatok istoty a dôvery v elektronické systémy, ktorý bráni európskym
občanom využívať v digitálnom svete rovnaké služby ako vo fyzickom
svete.
1.5.2.     Prínos zapojenia do Európskej
únie
Akcia
na úrovni EÚ by v porovnaní s akciou na úrovni členských štátov priniesla
jasné výhody. Skúsenosti skutočne ukázali, že opatrenia na vnútroštátnej
úrovni sú nielen nedostatočné na umožnenie cezhraničných
elektronických transakcií, ale dokonca naopak vytvorili bariéry pre
interoperabilitu elektronických podpisov v celej EÚ a v súčasnosti majú
rovnaký účinok aj na elektronickú identifikáciu, elektronickú
autentifikáciu a súvisiace dôveryhodné služby.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Tento
návrh vychádza zo skúseností so smernicou o elektronickom podpise a problémov,
ktoré sa objavujú pre fragmentovanú transpozíciu a implementáciu tejto smernice
a ktoré je bránia v dosiahnutí stanovených cieľov.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými finančnými nástrojmi
Odkazy
na smernicu o elektronickom podpise sa nachádzajú vo viacerých iniciatívach EÚ
vytvorených s cieľom odstrániť problémy s interoperabilitou a
cezhraničným uznávaním a akceptovaním v súvislosti s určitými druhmi
elektronických interakcií, napríklad v smernici o službách, smerniciach o
verejnom obstarávaní, revidovanej smernici o DPH (elektronickej fakturácii) a
nariadení o iniciatíve európskych občanov.
Navrhované
nariadenie navyše poskytne právny rámec, ktorý prospeje širokému prijatiu
veľkých pilotných opatrení (LSP) zavedených na úrovni EÚ na podporu vývoja
interoperabilných a dôveryhodných prostriedkov elektronickej komunikácie
(vrátane SPOCS, na podporu implementácie smernice o službách; STORK, na podporu
vývoja a používania interoperabilných elektronických identifikácií; PEPPOL, na
podporu a používanie interoperabilných riešení elektronického obstarávania; a
epSOS, na podporu vývoja a používania interoperabilných riešení elektronického
zdravotníctva; eCodex, na podporu vývoja a používania interoperabilných riešení
elektronickej justície).
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR
þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[27]
þ Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
¨  subjekty zriadené spoločenstvami[28]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku
49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia, uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky
[//]
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Prvé
hodnotenie sa uskutoční 4 roky po nadobudnutí účinnosti nariadenia. V
nariadení je uvedené osobitné ustanovenie o správe, ktorou Komisia Európsky
parlament a Radu oboznámi s jeho uplatňovaním. Následné správy bude potom
predkladať každé 4 roky. Použije sa metodika Komisie pre vykonávanie
hodnotení. Tieto hodnotenia sa budú realizovať za pomoci cielených štúdií
o vykonávaní právnych nástrojov, dotazníkov pre národné orgány, odborných
diskusií, workshopov, prieskumov Eurobarometra atď.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Bolo
vykonané posúdenie vplyvu, ktoré je pripojené k návrhu nariadenia. Novým
právnym nástrojom sa stanoví vzájomné uznávanie a akceptovanie elektronickej
identifikácie naprieč hranicami, zlepší sa súčasný rámec pre
elektronické podpisy, posilní sa národný dohľad nad poskytovateľmi
dôveryhodných služieb a zabezpečí sa právny účinok a uznávanie
súvisiacich dôveryhodných služieb. Ďalej sa ním zavádza využívanie
delegovaných a vykonávacích aktov ako mechanizmu na zabezpečenie pružnosti
vzhľadom na technologický vývoj.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Existujúce
metódy kontroly uplatňované Komisiou sa vzťahujú na dodatočné
rozpočtové prostriedky.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované preventívne a ochranné opatrenia.
Existujúce
metódy prevencie podvodov uplatňované Komisiou sa vzťahujú na
dodatočné rozpočtové prostriedky.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Kapitola viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov………………………...……….] || DRP/ NRP ([29]) || krajín EZVO[30] || kandidátskych krajín[31] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 5 || 09. 01 01 01 Výdavky spojené s pracovníkmi GR Informačná spoločnosť a médiá || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 5 || 09. 01 02 01 Externí zamestnanci || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || [Okruh 1. Inteligentný a inkluzívny rast ……………...……………………………………………………………….]
 GR: INFSO ||   ||   || Rok 2014 || Rok  2015 || Rok 2016 || Rok 2017 ||   Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka – neuplatňuje sa || Záväzky || (1) || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Platby || (2) || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Číslo rozpočtového riadka – neuplatňuje sa || Záväzky || (1a) || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Platby || (2a) || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované  z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[32] || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Číslo rozpočtového riadka ||   || (3) || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Rozpočtové prostriedky pre GR INFSO SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Platby || =2+2a +3 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000 || 0.000
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „ Administratívne výdavky “
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 GR: INFSO
  Ľudské zdroje || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
  Iné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GR INFSO SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky v rámci OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Platby || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
þ  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v tabuľke:
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Iné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Medzisúčet OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
 Mimo OKRUHU 5[33] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Medzisúčet mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 1,344 || 9,408
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 09 01 01 01 (sídlo a kancelárie zastúpenia Komisie) || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9 || 9
 XX 01 01 02 (Delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (Nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (Priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent jednotiek plného pracovného času)[34]
 09 01 02 01 (CA, INT, SNE z celkového finančného krytia) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA a SNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35] || - ústredie [36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - v delegáciách ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – Priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12 || 12
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Riadia legislatívne postupy prijatia plánovaného nariadenia Európskym parlamentom a Radou a súvisiacich delegovaných/vykonávacích aktov. Prioritné oblasti: 1.    Vytvorenie nového legislatívneho rámca pre dôveryhodné elektronické služby 2.    Podporenie prijatia dôveryhodných elektronických služieb pomocou zvýšenia informovanosti MSP a občanov o ich potenciáli 3.    Nadväzné opatrenie na smernicu 1999/93/ES vrátane medzinárodných aspektov 4.    Podporenie veľkých pilotných projektov s cieľom zrýchliť konkrétnu realizáciu cieľa nového legislatívneho rámca.
 Externí zamestnanci || Tak, ako sa uvádza vyššie
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo
viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové položky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility,
alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[37].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Účasť tretích strán
na financovaní
–
þ Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami
–
¨ Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími
stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
3.3.      Odhadovaný vplyv na príjmy
–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
·
¨            vplyv na vlastné zdroje
·
¨            vplyv na rôzne príjmy
[1]               KOM(2010) 245 z 19.5.2010.
[2]               KOM(2011) 206 v konečnom
znení z 13.4.2011.
[3]               KOM(2011) 669, 12.10.2011.
[4]               Ú. v. ES L 13, 19.1.2000, s. 12.
[5]               Podrobné informácie o
konzultáciách nájdete na http://ec.europa.eu/information_society/policy/esignature/eu_legislation/revision

[6]               Dňa 10.3.2011 sa
zorganizoval seminár pre zainteresované strany so zástupcami verejného,
súkromného a akademického sektora, na ktorom sa diskutovalo o tom, aké
legislatívne opatrenia sú potrebné na riešenie budúcich výziev. Išlo o
interaktívne fórum na výmenu názorov a zdôraznenie rôznych pozícií v súvislosti
s otázkami, ktoré sa objavili vo verejných konzultáciách. Viaceré organizácie
spontánne zaslali svoje stanoviská.
[7]               Konkrétne poľské
predsedníctvo EÚ zorganizovalo stretnutie s členskými štátmi týkajúce sa elektronického
podpisu, ktoré sa konalo vo Varšave 9.11.2011, a ďalšie stretnutie
týkajúce sa elektronickej identifikácie, ktoré sa konalo v Poznani 17.11.2011.
Dňa 25.1.2012 Komisia zvolala seminár s členskými štátmi, na ktorom
sa diskutovalo o zvyšných otázkach elektronickej identifikácie, autentifikácie
a podpisov.
[8]               V rámci prvého súboru sa
preskúmali štyri možnosti: zrušiť smernicu o elektronickom podpise; bez
politickej zmeny; posilniť právnu istotu, posilniť koordináciu
národného dohľadu a zabezpečiť vzájomné uznávanie a akceptovanie
elektronickej identifikácie v celej EÚ; a po štvrté, rozšíriť o
určité súvisiace dôveryhodné služby. Druhý súbor pozostával z posúdenia
pomerných predností príležitostí regulácie pomocou jedného alebo dvoch nástrojov
a pomocou smernice alebo nariadenia. V rámci tretieho súboru sa skúmali
možnosti, ktoré ponúka implementácia vnútroštátnych systémov dohľadu na
základe spoločných základných požiadaviek na dohľad v porovnaní so
systémom dohľadu na úrovni EÚ. S pomocou skupiny spájajúcej všetky
zainteresované generálne riaditeľstvá Komisie sa každá politická
možnosť posúdila z hľadiska jej efektívnosti pri dosiahnutí
politických cieľov, jej hospodárskeho vplyvu na zainteresované strany (aj
na rozpočet inštitúcií EÚ), jej sociálneho a environmentálneho vplyvu a
jej účinku na administratívnu záťaž.
[9]               Oznámenie Komisie: Európa
2020. Stratégia na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020, 3.3.2010.
[10]             Základom pre nové rozhodnutie
Komisie o zozname dôveryhodných informácií podľa tohto nariadenia, je
zoznam dôveryhodných informácií ustanovený rozhodnutím Komisie 2009/767/ES,
zmeneným a doplneným rozhodnutím Komisie 2010/425/EÚ.
[11]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[12]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[13]             Ú. v. ES L 13, 19.1.2000, s. 12.
[14]             KOM(2010) 245 v konečnom znení/2.
[15]             Správa o občianstve EÚ za rok
2010: Odstránenie prekážok vykonávania práv občanov EÚ, KOM(2010) 603 v
konečnom znení, bod 2.2.2, strana 13.
[16]             4/2/2011: Dokument EUCO 2/1/11
[17]             23/10/2011: Dokument EUCO 52/1/11
[18]             Závery Rady k Európskemu
akčnému plánu elektronickej verejnej správy na roky 2011 – 2015, 3093.
zasadnutie Rady pre dopravu, telekomunikácie a energetiku, Brusel 27. mája
2011.
[19]             Uznesenie Európskeho parlamentu z
21.9.2010 o dobudovaní vnútorného trhu v oblasti elektronického obchodu,
21.9.10, P7_TA(2010)0320, a Uznesenie Európskeho parlamentu z 15.6.2010 o
správe internetu: ďalšie kroky, P7_TA(2010)0208.
[20]             Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.
[21]             Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.
[22]             Ú. v. EÚ L 281, 23.11.1995, s. 31.
[23]             Ú. v. EÚ L 274, 20.10.2009, s. 36.
[24]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[25]             ABM: riadenie podľa
činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[26]             Podľa článku 49 ods. 6
písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[27]             Podrobnosti o spôsoboch
hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k
dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[28]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[29]             DRP = diferencované
rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky
[30]             EZVO: Európske združenie
voľného obchodu.
[31]             Kandidátske
krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.
[32]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií
Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy
výskum.
[33]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií
Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy
výskum.
[34]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ=
pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v
delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert;
[35]             V rámci stropu pre externých
zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[36]             Najmä pre štrukturálne fondy,
Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond
pre rybné hospodárstvo (EFRH).
[37]             Pozri body 19 a 24
medziinštitucionálnej dohody.