               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 6. 2017
            COM(2017) 322 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základežiadosti Fínska – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               KONTEXT NÁVRHU

               1.Pravidlá, ktoré sa uplatňujú na finančné príspevky z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  1
                (ďalej len „nariadenie o EGF“).

               2.Fínsko podalo 1. februára 2017 žiadosť EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 o finančný príspevok z fondu EGF v dôsledku prepúšťania
                  2
                v podniku Microsoft (Microsoft Mobile Oy) a u 11 dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov (ďalej len „prepúšťanie“).

               3.Po posúdení tejto žiadosti Komisia dospela v súlade so všetkými uplatniteľnými ustanoveniami nariadenia o EGF k záveru, že podmienky na udelenie finančného príspevku z EGF sú splnené.

               ZHRNUTIE ŽIADOSTI

                        Žiadosť o príspevok z EGF

                        EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

                        Členský štát

                        Fínsko

                        Dotknutý(-é) región(-y) (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa, FI1B1)

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa, FI197)

                        Etelä-Suomi (Varsinais-Suomi, FI1C1)

                        Dátum podania žiadosti

                        1. február 2017

                        Dátum potvrdenia prijatia žiadosti

                        1. február 2017

                        Dátum žiadosti o dodatočné informácie

                        15. február 2017

                        Termín na poskytnutie dodatočných informácií

                        29. marec 2017

                        Termín na dokončenie posúdenia

                        21. jún 2017

                        Kritérium zásahu

                        článok 4 ods. 1 písm. a) nariadenia o EGF

                        Hlavný podnik

                        Microsoft (Microsoft Mobile Oy)

                        Počet dotknutých podnikov

                        12

                        Odvetvie(-a) ekonomickej činnosti

                        (divízia NACE Rev. 2)
                           4

                        62 Počítačové programovanie, poradenstvo a súvisiace služby

                        Počet pobočiek, dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov

                        11

                        Referenčné obdobie (štyri mesiace):

                        12. júl 2016 – 12. november 2016

                        Počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia (a)

                        1 248

                        Počet prepustených pracovníkov pred referenčným obdobím alebo po ňom (b)

                        0

                        Celkový počet prepustených pracovníkov

                        1 248

                        Celkový počet oprávnených prijímateľov

                        1 248

                        Celkový počet dotknutých prijímateľov

                        1 000

                        Počet dotknutých mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET)

                        0

                        Rozpočet na personalizované služby (v EUR)

                        5 559 300

                        Rozpočet na využívanie EGF
                           5
                         (v EUR)

                           307 500

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        5 866 800

                        Príspevok z EGF (60 %) (v EUR)

                        3 520 080

               POSÚDENIE ŽIADOSTI

               Postup

               4.Fínsko podalo žiadosť EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 dňa 1. februára 2017, t. j. do 12 týždňov odo dňa, keď boli splnené kritériá zásahu stanovené v článku 4 nariadenia o EGF. Komisia v ten istý deň potvrdila prijatie žiadosti a 15. februára 2017 požiadala Fínsko o dodatočné informácie. Tieto dodatočné informácie boli poskytnuté do šiestich týždňov od podania žiadosti. Lehota 12 týždňov od prijatia úplnej žiadosti, v ktorej by Komisia mala dokončiť posúdenie súladu žiadosti s podmienkami na poskytnutie finančného príspevku, uplynie 21. júna 2017.

               Oprávnenosť žiadosti

               Príslušné podniky a prijímatelia

               5.Žiadosť sa týka 1 248 pracovníkov prepustených v podniku Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) a u 11 dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov. Hlavný podnik pôsobí v odvetví ekonomickej činnosti, ktoré je v rámci klasifikácie NACE Rev. 2 zaradené do divízie 62 Počítačové programovanie, poradenstvo a súvisiace služby. K prepúšťaniu v podniku Microsoft Mobile Oy došlo prevažne v regiónoch Helsinki-Uusimaa, Länsi-Suomi a Etelä-Suomi na úrovni NUTS 2.

                        Podniky a počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia

                        Microsoft Mobile Oy

                        1 191

                        Manpower Group Solutions

                        14

                        Accenture Oy

                        5

                        Sale Nordic Oy

                        1

                        HCL Technologies Ltd

                        3

                        Spellpoint Oy

                        1

                        ISS Palvelut OyManpower

                        20

                        Symbio Finland Oy

                        3

                        JOT Automation Oy

                        1

                        Tieto Oy

                        2

                        Lionbridge Oy

                        6

                        Varamiespalvelu-Group Oy

                        1

                        Celkový počet podnikov: 12

                        Celkový počet prepustených pracovníkov:

                        1 248

                        Celkový počet samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré ukončili svoju činnosť:

                        0

                        Celkový počet oprávnených pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb:

                        1 248

               Kritériá zásahu

               6.Fínsko podalo žiadosť podľa kritérií zásahu uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia o EGF, v ktorom sa vyžaduje, aby počas referenčného obdobia štyroch mesiacov dosiahol počet prepustených pracovníkov najmenej 500 osôb v jednom podniku v jednom členskom štáte vrátane pracovníkov, ktorí boli prepustení u jeho dodávateľov a u nadväzujúcich výrobcov.

               7.Referenčné obdobie štyroch mesiacov pre túto žiadosť trvalo od 12. júla 2016 do 12. novembra 2016.

               8.Počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia:

               –1 191 pracovníkov prepustených z podniku Microsoft,

               –57 pracovníkov prepustených u 11 dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov podniku Microsoft.

               Stanovenie počtu prepustených pracovníkov a prípadov ukončenia činnosti

               9.Počet pracovníkov prepustených počas referenčného obdobia sa vypočítal takto:

               –1 248 od dátumu individuálnej výpovede zo strany zamestnávateľa, ktorou pracovníka prepúšťa.

               Oprávnení prijímatelia

               10.Celkový počet oprávnených prijímateľov je 1 248.

               Súvislosť medzi prepúšťaním a vážnymi zmenami v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie

               11.Na účely preukázania súvislosti medzi prepúšťaním a vážnymi zmenami v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie Fínsko uvádza, že hlavným dôvodom zníženia počtu zamestnancov je celosvetová hospodárska súťaž v odvetví mobilných telefónov a následná strata trhového podielu podniku Microsoft Mobile Oy (a jeho operačného systému založeného na Windows).

               12.Po tom, čo spoločnosť Microsoft (USA) nadobudla obchodnú činnosť spoločnosti Nokia v oblasti mobilných telefónov, bol v roku 2014 založený podnik Microsoft Mobile Oy so sídlom v fínskom meste Espoo. Približne 4 700 zamestnancov spoločnosti Nokia bolo presunutých do podniku Microsoft Mobile Oy vo Fínsku.

               13.Nokia používala výlučne operačný systém Microsoft Windows. Microsoft Mobile Oy v tejto praxi pokračoval. V polovici roka 2013 bol podiel tohto operačného systému na globálnom trhu 3,3 %, v roku 2016 však klesol na 0,8 %. Podiel konkurenčných operačných systémov ako Android a iOS (Apple) na trhu sa na začiatku roku 2016 zvýšil: v prípade systému Android na 82,2 % a v prípade iOS na 14,6 %
                  6

                  7
               .

               14.Tento pokles nastal napriek tomu, že Microsoft Mobile Oy uviedol na trh nové mobilné zariadenia a investoval do dizajnu, komponentov a marketingu
                  8
               . Konkurenčné spoločnosti ponúkajú lacnejší hardvér a operačné systémy, ktoré sú veľmi atraktívne pre nových zákazníkov v rámci rozvíjajúcich sa trhov, a takisto aj v Európe.

               15.Súčasná žiadosť je pokračovaním série predchádzajúcich žiadostí Fínska v súvislosti s úpadkom spoločnosti Nokia (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft a EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems).

               Udalosti, ktoré viedli k prepúšťaniu a ukončeniu činnosti

               16.Výroba mobilných zariadení sa neustále presúva do krajín s nižšími mzdami, kde sú pracovné podmienky často nedostačujúce
                  9
               . Nízke mzdy sú súčasťou nákladovej efektívnosti
                  10
               . Dopyt po lacných mobilných zariadeniach je v rámci rozvíjajúcich sa trhov vysoký. Import do Európy takisto rastie
                  11
               .

               17.Stratu trhového podielu spoločnosti Nokia zapríčinil agresívny vstup mnohých východoázijských výrobcov smartfónov na trh, ktorí využívajú nízke náklady práce a nízke výrobné náklady.

               18.Z tejto súťaže vyšli víťazne výrobcovia sídliaci v Spojených štátoch amerických a v Ázii, ktorí využívajú operačné systémy Android a iOS.

               19.Android má stovky partnerov, najmä v Ázii, ktorí každoročne uvádzajú na trh nové mobilné telefóny. V ponuke je viacero produktov s operačným systémom Android v strednej a nízkej cenovej kategórii. To je rozhodujúce pre trhy ako India, Afrika a Blízky východ.

               20.Výroba mobilných zariadení sa presunula z Južnej Kórey do Číny a nedávno dokonca do krajín s nižšími nákladmi, napríklad do Vietnamu
                  12
               .

               21.V máji 2016 spoločnosť Microsoft oznámila zrušenie až 1 350 pracovných miest v podniku Microsoft Mobile Oy vo Fínsku. Všetky činnosti podniku Microsoft Mobile Oy sa ukončujú. V regióne Helsinki-Uusimaa prišlo o prácu 550 zamestnancov, v oblasti Pirkanmaa (región Länsi-Suomi) 500 zamestnancov a v meste Salo (región Etelä-Suomi) 300 zamestnancov.

               22.Momentálne prebieha zásah z EGF (EGF/2016/001 FI/Microsoft) zameraný na podporu pracovníkov, ktorí boli z podniku Microsoft prepustení skôr. Dotknutí prijímatelia tohto návrhu nie sú prijímateľmi uvedeného zásahu.

               Očakávané účinky prepúšťania na miestne, regionálne a celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť

               Zasiahnuté sú regióny Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi a Länsi-Suomi na úrovni NUTS 2.

               Helsinki-Uusimaa

               23.Rozsiahle znižovanie počtu zamestnancov v priebehu rokov 2012 až 2016 sa týkalo predovšetkým priemyselných odvetví elektroniky a softvéru. Na jeseň roku 2016 došlo k prepúšťaniu v rôznych výrobných odvetviach a stavebníctve.

               24.Počet zamestnancov v informačnom a komunikačnom odvetví v regióne Uusimaa bol v treťom štvrťroku 2016 v porovnaní s predchádzajúcim rokom nižší o 6 000. Nezamestnanosť vysokokvalifikovaných skupín a odborníkov v oblasti IKT naďalej rastie
                  13
               .

               25.Rozsiahle znižovanie počtu zamestnancov v mestách Helsinki, Espoo a Vantaa v priebehu rokov 2012 až 2016 sa týkalo predovšetkým priemyselných odvetví elektroniky a softvéru. Od roku 2012 do roku 2016 tieto podniky prepustili viac ako 5 000 pracovníkov.

               26.Približne 72 % pracovníkov prepustených z podniku Microsoft v tomto regióne má vysoké vzdelanie.

               Länsi-Suomi

               27.Prepúšťanie z podniku Microsoft Mobile Oy v tomto regióne najviac postihlo oblasť Pirkanmaa.

               28.V roku 2016 predstavoval počet nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie evidovaných úradom pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj oblasti Pirkanmaa 38 077 osôb. Nezamestnaní uchádzači o zamestnanie tvorili 14,6 % pracovnej sily
                  14
               .

               29.Úrad pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj oblasti Pirkanmaa v súčasnosti eviduje okolo 1 700 nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie v sektore IKT. V roku 2016 dlhodobo nezamestnané osoby tvorili 40 % všetkých evidovaných nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie v sektore IKT v oblasti Pirkanmaa.

               30.Odborníci s vysokoškolským vzdelaním sú profesijnou skupinou, ktorá čelí najväčšiemu nárastu nezamestnanosti. V septembri 2016 bolo v tomto regióne evidovaných 6 084 nezamestnaných uchádzačov o zamestnanie s vysokoškolským vzdelaním. Miera nezamestnanosti vysokokvalifikovaných pracovníkov v odvetví technológií minulý rok v tomto regióne vzrástla o 8,1 percentuálneho bodu.

               Etelä-Suomi

               31.Prepúšťanie z podniku Microsoft Mobile Oy v tomto regióne najviac postihlo mestskú oblasť Salo. Podľa úradu pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj príde o prácu v podniku Microsoft v mestskej oblasti Salo 300 zamestnancov.

               32.V priebehu rokov 2007 až 2014 mesto Salo zaznamenalo stratu celkovo 6 900 pracovných miest, čo zodpovedá poklesu o 26 percentuálnych bodov. V dôsledku ukončenia niekdajšej výroby mobilných telefónov Nokia a hospodárskeho poklesu sa nezamestnanosť v tejto oblasti v priebehu rokov 2008 až 2016 viac než zdvojnásobila.

               33.Miera nezamestnanosti v regióne vzrástla o viac ako desať percentuálnych bodov, zo 7 % na 17,5 %. Takáto zmena je výnimočná dokonca aj v porovnaní s inými fínskymi obcami, v ktorých sa nachádzajú podniky Nokia/Microsoft
                  15
               .

               34.Podiel vysokokvalifikovaných osôb medzi nezamestnanými v mestskej oblasti Salo vzrástol.

               Dotknutí prijímatelia a navrhované opatrenia

               Dotknutí prijímatelia

               35.Počet prepustených pracovníkov, ktorých účasť na opatreniach sa očakáva, sa odhaduje na 1 000. Rozdelenie týchto pracovníkov podľa pohlavia, štátnej príslušnosti a vekových skupín:

                        Kategória

                        Počet
                           dotknutých prijímateľov

                        Pohlavie:

                        muži:

                        740

                        (74,0 %)

                        ženy:

                        260

                        (26,0 %)

                        Štátna príslušnosť:

                        občania EÚ:

                        955

                        (95,5 %)

                        osoby, ktoré nie sú občanmi EÚ:

                        45

                        (4,5 %)

                        Veková skupina:

                        15 – 24 rokov:

                        0

                        (0 %)

                        25 – 29 rokov:

                        25

                        (2,5 %)

                        30 – 54 rokov:

                        925

                        (92,5 %)

                        55 – 64 rokov:

                        50

                        (5,0 %)

                        viac ako 64 rokov:

                        0

                        (0 %)

               Oprávnenosť navrhovaných opatrení

               36.Personalizované služby, ktoré sa poskytnú prepusteným pracovníkom, pozostávajú z týchto opatrení:

               –Odborné poradenstvo a ďalšie prípravné opatrenia: tieto opatrenia budú zahŕňať odbornú prípravu pri hľadaní zamestnania, podporu mobility pracovnej sily (služby EURES), individuálne usmernenia (pracovné poradenstvo), kariérne poradenstvo a odborné posudky.

               –Služby zamestnanosti a služby súvisiace s podnikaním: tieto opatrenia budú zahŕňať podporu samostatných uchádzačov o zamestnanie, posúdenie zručností, skúšobnú prax a podujatia zamerané na nábor pracovníkov.

               –Odborná príprava: toto opatrenie bude zahŕňať odborné a priebežné vzdelávanie a vzdelávanie v súvislosti so zmenou, rekvalifikáciu, odbornú prípravu v oblasti podnikania a mobility pracovnej sily.

               –Grant na rozbehnutie podnikateľskej činnosti: toto opatrenie poskytne granty určené na podporu vytvorenia podnikateľskej činnosti, založenia a rozbehnutia podnikania na plný úväzok v sektore IKT alebo iných sektoroch.

               –Dotácie na mzdy: toto opatrenie bude podporovať zamestnanie na novom pracovnom mieste tým, že sa znížia mzdové náklady. Dotácie na mzdy predstavujú 30 – 50 % mzdových nákladov.

               –Príspevky na výdavky na cestovanie a ubytovanie: toto opatrenie pokrýva výdavky, ktoré uchádzačovi o zamestnanie vznikli počas odbornej prípravy.

               37.Opísané navrhované opatrenia predstavujú aktívne opatrenia trhu práce v rámci oprávnených opatrení stanovených v článku 7 nariadenia o EGF. Týmito opatreniami sa nenahrádzajú pasívne opatrenia sociálnej ochrany.

               38.Fínsko poskytlo požadované informácie o opatreniach, ktoré sú pre príslušný podnik povinné podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv. Potvrdilo, že finančným príspevkom z EGF sa nenahrádza žiadne z týchto opatrení.

               Odhadovaný rozpočet

               39.Odhadované celkové náklady sú 5 866 800 EUR, z čoho 5 559 300 EUR tvoria výdavky na personalizované služby a 307 500 EUR tvoria výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ.

               40.Celková výška finančného príspevku požadovaného z EGF je 3 520 080 EUR (60 % celkových nákladov).

                        Opatrenia

                        Odhadovaný počet účastníkov

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady*

                        (v EUR)

                        Personalizované služby (opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia o EGF)

                        Odborné poradenstvo a ďalšie prípravné opatrenia (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        195

                        1 200

                        234 000

                        Služby zamestnanosti a služby súvisiace s podnikaním (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        800

                        606

                        484 800

                        Odborná príprava (Koulutus)

                        535

                        6 000

                        3 210 000

                        Grant na rozbehnutie podnikateľskej činnosti (Starttiraha)

                        18

                        8 000

                        144 000

                        Medzisúčet (a):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb:

                        –

                        4 072 800

                        (73,26 %)

                        Príspevky a stimuly (opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF)

                        Dotácie na mzdy (Palkkatuki)

                        163

                        9 000

                        1 467 000

                        Príspevky na výdavky na cestovanie a ubytovanie (Liikkuvuusavustus)

                        130

                        150

                        19 500

                        Medzisúčet (b):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb:

                        –

                        1 486 500

                        (26,74 %)

                         Opatrenia podľa článku 7 ods. 4 nariadenia o EGF

                        1. Prípravné činnosti

                        –

                        9 000

                        2. Riadenie

                        –

                        143 000

                        3. Informovanie a propagácia

                        –

                        115 500

                        4. Kontrola a podávanie správ

                        –

                         40 000

                        Medzisúčet (c):

                        Percentuálny podiel celkových nákladov:

                        –

                        307 500

                        (5,24 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        5 866 800

                        Príspevok z EGF (60 % celkových nákladov)

                        –

                        3 520 080

               *: % sú zaokrúhlené, ostatné údaje nie sú

               41.Náklady na opatrenia uvedené v predchádzajúcej tabuľke ako opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF neprekračujú 35 % celkových nákladov na koordinovaný balík personalizovaných služieb. Fínsko potvrdilo, že tieto opatrenia sú podmienené aktívnou účasťou dotknutých prijímateľov na činnostiach súvisiacich s hľadaním práce alebo odbornou prípravou.

               42.Fínsko potvrdilo, že investičné náklady na samostatnú zárobkovú činnosť, založenie podniku a prevzatie podniku zamestnancami nepresiahnu 15 000 EUR na prijímateľa.

               Obdobie oprávnenosti výdavkov

               43.Fínsko začalo poskytovať personalizované služby dotknutým prijímateľom 12. júla 2016. Výdavky na opatrenia budú preto oprávnené na získanie finančného príspevku z EGF od 12. júla 2016 do 1. februára 2019.

               44.Fínsku začali vznikať administratívne výdavky na využívanie EGF 12. júla 2016. Výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ sú preto oprávnené na finančný príspevok z EGF od 12. júla 2016 do 1. augusta 2019.

               Komplementarita s opatreniami financovanými z vnútroštátnych prostriedkov alebo prostriedkov Únie

               45.Zdrojom predbežného vnútroštátneho financovania alebo spolufinancovania je rozpočtový riadok na verejné služby zamestnanosti úseku správy ministerstva hospodárstva a zamestnanosti. Niektoré služby budú financované aj z prevádzkových výdavkov stredísk pre hospodársky rozvoj a úradov pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj.

               46.Fínsko potvrdilo, že uvedené opatrenia, na ktoré boli udelené finančné prostriedky z EGF, nebudú financované z iných finančných nástrojov Únie.

               Postupy konzultácií s dotknutými prijímateľmi alebo ich zástupcami, alebo sociálnymi partnermi, ako aj miestnymi a regionálnymi orgánmi

               47.Fínsko uviedlo, že koordinovaný balík personalizovaných služieb bol vypracovaný po konzultácii s pracovnou skupinou, ktorá zahŕňala zástupcov stredísk pre hospodársky rozvoj, úradov pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj dotknutých regiónov, podniku Microsoft, združenia fínskych technologických odvetví, odborovej organizácie „Trade Union Pro“, únie fínskych inžinierov a fínskej agentúry pre financovanie inovácií.

               Systémy riadenia a kontroly

               48.Žiadosť obsahuje opis systému riadenia a kontroly, ktorý špecifikuje povinnosti zapojených subjektov. Fínsko informovalo Komisiu, že finančný príspevok bude spravovať ministerstvo hospodárstva a zamestnanosti, ktoré funguje ako riadiaci a certifikačný orgán pre EGF a ako sprostredkovateľský orgán, ktorý rozdeľuje prostriedky z EGF. Riadiacou funkciou bol v prípade fondu EGF poverený odbor pre zamestnanosť a podnikanie.

               49.Za funkcie v oblasti certifikácie zodpovedá oddelenie pre ľudské zdroje a administratívu. Platby prijímateľom sa realizujú prostredníctvom regionálnych stredísk pre hospodársky rozvoj a úradov pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj.

               50.Pokiaľ ide o audit, zodpovedným orgánom je nezávislé oddelenie pre vnútorný audit, ktoré podlieha štátnemu tajomníkovi ministerstva hospodárstva a zamestnanosti.

               Záväzky poskytnuté zo strany dotknutého členského štátu

               51.Fínsko poskytlo všetky potrebné uistenia o tom, že:

               –v prístupe k navrhovaným opatreniam a ich vykonávaniu sa budú dodržiavať zásady rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie,

               –boli splnené požiadavky stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú hromadného prepúšťania,

               –prepúšťajúce podniky, ktoré po prepúšťaní pokračujú v činnosti, splnili svoje právne záväzky, ktorými sa upravuje prepúšťanie, a prijali primerané opatrenia na zabezpečenie svojich pracovníkov,

               –navrhované opatrenia nebudú predmetom finančnej podpory z iných fondov alebo finančných nástrojov Únie a zabráni sa dvojitému financovaniu,

               –navrhovanými opatreniami sa budú dopĺňať opatrenia financované zo štrukturálnych fondov,

               –finančný príspevok z EGF bude v súlade s procesnými a hmotnoprávnymi pravidlami Únie o štátnej pomoci.

               VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh rozpočtu

               52.Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  16
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               53.Po preskúmaní žiadosti vzhľadom na podmienky stanovené v článku 13 ods. 1 nariadenia o EGF a s ohľadom na počet dotknutých prijímateľov, navrhované opatrenia a odhadované náklady Komisia s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou navrhuje mobilizovať z EGF sumu vo výške 3 520 080 EUR, čo predstavuje 60 % celkových nákladov na navrhované opatrenia.

               54.Ako sa stanovuje v bode 13 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  17
               , navrhované rozhodnutie o mobilizácii EGF prijmú spoločne Európsky parlament a Rada.

               Súvisiace akty

               55.Súčasne s predložením tohto návrhu rozhodnutia o mobilizácii EGF Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh na presun sumy vo výške 3 520 080 EUR do príslušného rozpočtového riadku.

               56.Zároveň s prijatím tohto návrhu rozhodnutia o mobilizácii EGF Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnutie o finančnom príspevku, ktoré nadobudne účinnosť v deň, keď Európsky parlament a Rada prijmú navrhované rozhodnutie o mobilizácii EGF.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe
                  žiadosti Fínska – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  18
               , a najmä na jeho článok 15 ods. 4,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  19
               , a najmä na jej bod 13,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej aj „EGF“) bol zriadený s cieľom poskytovať podporu pracovníkom, ktorí boli prepustení, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré ukončili činnosť z dôvodu vážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, z dôvodu pokračovania celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy či z dôvodu novej celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce.

               (2)Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  20
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               (3)Fínsko predložilo 1. februára 2017 žiadosť o mobilizáciu prostriedkov z EGF v súvislosti s prepúšťaním v podniku Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) a u 11 dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov a s ukončením činností. Žiadosť bola doplnená o dodatočné informácie v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančného príspevku z EGF podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

               (4)Preto by sa v súvislosti so žiadosťou predloženou Fínskom mal mobilizovať EGF s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 3 520 080 EUR.

               (5)S cieľom skrátiť čas potrebný na mobilizáciu EGF na minimum by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2017 sa mobilizuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 3 520 080 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od [dátumu prijatia]*.

                  21V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  V zmysle článku 3 nariadenia o EGF.

                     (3)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1046/2012 z 8. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS), pokiaľ ide o zasielanie časových radov pre nové regionálne členenie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  V súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

                     (6)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (7)

                     https://www.strategyanalytics.com/strategy-analytics/news/strategy-analytics-press-releases/strategy-analytics-press-release/2016/11/02/strategy-analytics-android-captures-record-88-percent-share-of-global-smartphone-shipments-in-q3-2016#.WTosOjclGUl

                     (8)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (9)

                     http://www.businessinsider.com/samsung-factory-working-conditions-2012-11?r=US&IR=T&IR=T

                     (10)

                     http://comptryx.com/product/global_salary_survey

                     (11)

                     https://www.kantarworldpanel.com/global/News/Android-Share-Tops-75-in-Europes-Largest-Markets

                     (12)

                     http://www.thanhniennews.com/business/samsung-shifts-plants-from-china-to-vietnam-to-protect-margins-392.html

                     (13)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (14)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (15)

                     http://www.itproportal.com/2015/07/20/nokias-woes-pushing-finnish-town-salo-further- into-recession/

                     (16)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (17)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (18)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (19)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (20)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (21)
                   Dátum vloží Európsky parlament pred uverejnením v úradnom vestníku.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 2. 2016
            COM(2016) 53 final
            2016/0031(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o ustanovení mechanizmu výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody a nezáväzné nástroje v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami, a o zrušení rozhodnutia č. 994/2012/EÚ
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2016) 27 final}{SWD(2016) 28 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dôvody a ciele návrhu

               V stratégii energetickej únie [COM(2015)80] sa uvádza: „Pri zaisťovaní bezpečnosti dodávok energie (najmä plynu) je významným prvkom plný súlad zmlúv o nákupe energie od tretích krajín s predpismi EÚ.“ Európska rada v rovnakej súvislosti vo svojich záveroch z 19. marca 2015 vyzvala, aby sa „zabezpečil plný súlad všetkých dohôd týkajúcich sa nákupu plynu od externých dodávateľov s právnymi predpismi EÚ, a to najmä posilnením transparentnosti takýchto dohôd a ich zlučiteľnosti s ustanoveniami EÚ v oblasti energetickej bezpečnosti“.

               Európsky parlament a Rada 25. októbra 2012 prijali rozhodnutie, ktorým sa zriadil mechanizmus výmeny informácií o medzivládnych dohodách (MVD) medzi členskými štátmi a tretími krajinami v oblasti energetiky a ktoré nadobudlo účinnosť 17. novembra 2012 (rozhodnutie o MVD)
                  1
               . Ústrednou črtou mechanizmu je to, že Komisia vykonáva kontroly súladu MVD po tom, ako členský štát a tretia krajina takúto dohodu uzavrú.

               Komisia od roku 2012 pri vykonávaní tohto mechanizmu získala značné skúsenosti. Ako vyplýva z posúdenia vplyvu o revízii rozhodnutia o MVD a zo správy Európskemu parlamentu a Rade o jeho uplatňovaní, Komisia vo všeobecnosti zastáva názor, že súčasný systém je síce užitočný na získavanie informácií o existujúcich MVD a na identifikáciu problémov s ich zlučiteľnosťou s právom EÚ, ale nestačí na vyriešenie takýchto rozporov. V stratégii energetickej únie sa konkrétne uvádza: „Z praxe vieme, že následná zmena zmluvných podmienok je veľmi komplikovaná. Signatári už si stanovili pozície, takže vzniká politický tlak ponechať všetky aspekty dohody nezmenené.“

               Preto účasť Komisie pred tým, než členský štát a tretia krajina uzavrú takúto dohodu, bude mať významnú pridanú hodnotu tým, že vyrieši potenciálne konflikty medzi povinnosťami členských štátov podľa medzinárodného zmluvného práva a podľa práva EÚ.

               V tomto kontexte má revízia rozhodnutia o MVD dva hlavné ciele:

               1. zaistiť súlad MVD s právom EÚ, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie vnútorného trhu a zlepšila energetická bezpečnosť EÚ; a

               2. zvýšiť transparentnosť MVD v záujme nákladového zefektívnenia dodávok energie v EÚ a väčšej solidarity medzi členskými štátmi.

               Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky

               Tento návrh je v súlade s viacerými opatreniami prijatými na úrovni EÚ s cieľom zlepšiť fungovanie trhu EÚ s energiou a zvýšiť energetickú bezpečnosť EÚ.

               Preskúmanie súčasného rozhodnutia o MVD je súčasťou plnenia stratégie energetickej únie prijatej vo februári 2015, v ktorej sa stanovuje celkový rámec a štruktúra riadenia obnovenej energetickej politiky EÚ.

               Stratégia energetickej únie vo svojom akčnom pláne obsahuje niekoľko opatrení zameraných na zvýšenie energetickej bezpečnosti EÚ. Tento návrh by sa preto mal vnímať v kontexte iných iniciatív vrátane revízie nariadenia o bezpečnosti dodávok plynu
                  2
               . Rozhodnutie o MVD úzko súvisí s nariadením o bezpečnosti dodávok plynu, ale rozsah pôsobnosti mechanizmu výmeny informácií, ktorý sa ním stanovuje, je širší. V rozhodnutí o MVD sa MVD vymedzuje ako „právne záväzná dohoda medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a tretími krajinami, ktorá má vplyv na prevádzku alebo fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávky energie v Únii“. Rozhodnutie o MVD sa teda uplatňuje na všetky MVD o dodávkach a infraštruktúre súvisiace s energetickými komoditami, najmä plynom, ropou a elektrinou. Vylúčené sú len MVD o záležitostiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o Euratome. Pre také MVD sa v článku 103 Zmluvy o Euratome stanovuje osobitný postup ex ante.

               Z rozsahu rozhodnutia o MVD sú vylúčené obchodné zmluvy medzi obchodnými subjektmi
                  3
               . Tento návrh nerozširuje rozsah pôsobnosti rozhodnutia o MVD na obchodné zmluvy týkajúce sa MVD, keďže, ako sa uvádza v stratégii energetickej únie, na túto záležitosť, menovite na obchodné zmluvy o dodávkach plynu, sa vzťahuje návrh preskúmania nariadenia o bezpečnosti dodávky plynu.

               Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Návrh prispieva nielen k energetickej politike EÚ. Zabezpečením súladu MVD s právom EÚ prispieva aj k napĺňaniu politík v iných oblastiach práva Únie, ako napríklad vnútorný trh, hospodárska súťaž či verejné obstarávanie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

               Uvedené ciele tohto návrhu sú v súlade s týmito cieľmi Zmluvy o EÚ:

               zaistiť bezpečnosť dodávok energie v Únii [článok 194 ods. 1 písm. b) ZFEÚ],

               vytvoriť fungujúci vnútorný trh s energiou v duchu solidarity medzi členskými štátmi (článok 3 ods. 3 ZEÚ, článok 194 ods. 1 ZFEÚ).

               Právnym základom navrhovaného revidovaného rozhodnutia o MVD je teda článok 194 ZFEÚ, ako to bolo v prípade súčasného rozhodnutia o MVD, ktoré prijali Európsky parlament a Rada 25. októbra 2012.

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Prečo EÚ musí zakročiť: Právnym základom revízie rozhodnutia o MVD je článok 194 ZFEÚ. Rozhodnutie o MVD bolo prijaté v roku 2012 na tomto základe, pričom sa dodržala zásada subsidiarity. Zavedením povinnosti, aby Komisia vykonávala kontrolu ex ante, by sa rozhodnutie o MVD zmenilo. Táto zmena by znamenala presun úloh z členských štátov na EÚ. Ako už bolo vysvetlené, skúsenosti ukazujú, že posúdenie členskými štátmi nie je dostačujúce a vyhovujúce na zabezpečenie súladu MVD s právom Únie a vytvára právnu neistotu. Zapojenie Komisie ex ante by predstavovalo podstatnú pridanú hodnotu pri riešení problémov (najmä konfliktov medzi povinnosťami členských štátov podľa medzinárodného zmluvného práva a podľa práva EÚ).

               Pridaná hodnota EÚ: Postupná integrácia energetickej infraštruktúry a trhov, spoločné využívanie externých dodávateľov, potreba zabezpečiť solidaritu v časoch krízy – to sú všetko dôvody, prečo by sa kľúčové politické rozhodnutia v oblasti energetiky nemali prijímať výlučne na vnútroštátnej úrovni bez účasti susedných krajín a EÚ. Rozhodnutie o MVD stojí na pomedzí vonkajšieho rozmeru (keďže upravuje dohody s tretími krajinami) a vnútorného trhu (keďže nevyhovujúce ustanovenia, ako napríklad doložky o mieste určenia, majú negatívny vplyv na voľný pohyb energetických výrobkov v rámci vnútorného trhu). Preto tento návrh predstavuje jasnú pridanú hodnotu z hľadiska posilnenia spolupráce a transparentnosti na úrovni EÚ.

               Proporcionalita

                  Ciele tohto návrhu sú:

               1. zaistiť súlad MVD s právom Únie, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie vnútorného trhu a zlepšila energetická bezpečnosť EÚ; a

               2. zvýšiť transparentnosť MVD v záujme nákladového zefektívnenia dodávok energie v EÚ a väčšej solidarity medzi členskými štátmi.

                  Na dosiahnutie týchto cieľov sa navrhuje v podstate kombinácia nepovinných vzorových doložiek a hodnotenie MVD ex ante ešte pred podpisom. Ako sa objasňuje v posúdení vplyvu revízie rozhodnutia o MVD, zachovanie súčasného systému by nebolo efektívne. Ani jedna z MVD, ktoré Komisia označila za problematické, zatiaľ totiž nebola ukončená.

                  Podobne sa v posúdení vplyvu dospieva k záveru, že možnosť vypracúvať povinné vzorové doložky by mohla pomôcť členským štátom vyhnúť sa nezlučiteľnosti s právom Únie, ale že celý rad situácií a obchodných modelov v rozsahu pôsobnosti rozhodnutia o MVD neumožňuje vypracovať vzorové doložky, ktoré by boli dostatočne presné na zabezpečenie právnej istoty a ktoré by nahradili hĺbkové hodnotenie ex ante konečného návrhu znenia. Okrem toho v závislosti od situácie a vyjednávacej sily tretej krajiny by sa členským štátom nemuselo podariť do MVD zahrnúť konkrétne vzorové doložky.

                  Z posúdenia vplyvu preto vyplýva, že povinné kontroly ex ante predstavujú najmiernejšiu možnosť, ako zabrániť nevyhovujúcim MVD.

               Výber nástroja

                  Existujúci právny predpis v tejto oblasti je rozhodnutie o MVD. Tento návrh sa zameriava na posilnenie a zlepšenie opatrení a postupov stanovených v súčasnom rozhodnutí. Preto je vhodné ako nástroj zvoliť rozhodnutie. Vzhľadom na množstvo a rozsah nových prvkov sa v návrhu rozhodnutia navrhuje zrušenie a nahradenie súčasného rozhodnutia 994/2012/EÚ a nie zmena súčasných ustanovení.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Hodnotenia ex-post/kontrola vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Tento návrh vychádza zo skúseností, ktoré Komisia získala pri vykonávaní rozhodnutia o MVD od 17. novembra 2012, keď nadobudlo účinnosť, a ktoré boli vysvetlené v hodnotiacej správe pripojenej k posúdeniu vplyvu revízie rozhodnutia o MVD a v správe Európskemu parlamentu a Rade o uplatňovaní súčasného rozhodnutia o MVD.

               Pokiaľ ide o účinnosť rozhodnutia o MVD, v týchto správach sa dospelo k záveru, že jeho súčasné ustanovenia (najmä kontrola zlučiteľnosti vykonávaná ex post) neviedli k transformácii existujúcich nevyhovujúcich MVD na vyhovujúce a nemali ani priamy vplyv na rokovania členských štátov s tretími krajinami. Komisii dobrovoľne nebol predložený žiadny návrh MVD na kontrolu ex ante. Preto sa rozhodnutie o MVD v súčasnej podobe nepovažuje za účinné.

               Rovnako sa zistilo, že celkovo sú náklady spojené s platným rozhodnutím o MVD odôvodnené jeho prínosmi, keďže je zárukou fungovania vnútorného trhu s energiou a prispieva k bezpečnosti dodávok. Rozhodnutie o MVD by však mohlo byť účinnejšie, keby sa kontrola zlučiteľnosti, ktorú stanovuje, vykonávala ex ante (a nie ex post ako v súčasnosti). Tým by sa značne zvýšila právna istota a predišlo by sa vzniku nákladov pre členské štáty a Komisiu.

               Okrem toho sa v správach objasňuje, že MVD budú naďalej zohrávať kľúčovú úlohu v odvetví energetiky v EÚ. Rozhodnutie je teda relevantné, ale musí sa prispôsobiť meniacemu sa charakteru trás a dodávok energie. Uvádza sa v nich aj to, že rozhodnutie o MVD má pre EÚ jasnú pridanú hodnotu, keďže sa ním posilňuje spolupráca a transparentnosť na úrovni EÚ a prispieva k fungovaniu vnútorného trhu s energiou a bezpečnosti dodávok.

               Vo všeobecnosti tieto správy dospeli k záveru, že postupy stanovené v súčasnom rozhodnutí o MVD nie sú úplne vyhovujúce, pričom hlavným procedurálnym problémom je to, že podľa súčasného systému, ktorý bol výsledkom zložitých medziinštitucionálnych rokovaní, keď sa rozhodnutie prijímalo v roku 2012, sa kontrola zlučiteľnosti vykonáva ex post.

                  Tento návrh rieši zistené nedostatky.

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Verejné konzultácie sa uskutočnili od 28. júla do 22. októbra 2015. Komisia dostala približne 25 odpovedí od zainteresovaných strán vrátane členských štátov a rôznych združení (regulačných a priemyselných) a úroveň reakcií na konzultácie možno považovať za uspokojivú.

               Všetci respondenti zdôraznili význam MVD pre bezpečnosť dodávok energie a riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou. Pokiaľ ide o potrebu posilniť systém zriadený v rozhodnutí o MVD a spôsob, akým by sa to najlepšie dalo dosiahnuť, názory sa rozchádzali.

               Úplná správa o výsledku tejto verejnej konzultácie je pripojená k posúdeniu vplyvu revízie rozhodnutia o MVD a nedôverné odpovede sú uverejnené na webovej stránke Komisie
                  4
               .

               Získavanie a využívanie expertízy

               Informácie o vykonávaní rozhodnutia o MVD sú čiastočne dôverné, a to vzhľadom na niektoré ustanovenia samotného rozhodnutia (článok 4 – Dôvernosť) alebo v dôsledku určitých výnimiek stanovených v nariadení 1049/2001
                  5
                o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (článok 4 ods. 1 písm. a) tretia zarážka – ochrana medzinárodných vzťahov, článok 4 ods. 5 – žiadosť členského štátu, aby sa nezverejnil dokument pochádzajúci z daného členského štátu bez jeho predchádzajúceho súhlasu, alebo článok 4 ods. 2 druhá zarážka – ochrana súdneho konania a právneho poradenstva). Aj z týchto dôvodov dôvernosti bolo rozhodnuté nepristúpiť k externej štúdii o vykonávaní súčasného rozhodnutia o MVD.

               Posúdenie vplyvu

                  Všetky navrhované opatrenia majú v posúdení vplyvu oporu. Pozitívne stanovisko vydal 4. decembra 2015 aj výbor pre kontrolu regulácie.

                  V posúdení vplyvu sa zvážilo celkovo päť možností:

               Možnosť 1: Východiskový stav: Rozhodnutie o MVD sa nezmení, ale sprísni sa riešenie porušovania práva;

               Možnosť 2: Vzorové doložky do MVD, ktoré neporušujú právo/usmernenia EÚ;

               Možnosť 3: Komisia bude vykonávať povinné hodnotenia MVD ex ante;

               Možnosť 4: Komisia sa bude povinne zúčastňovať rokovaní o MVD ako pozorovateľ;

               Možnosť 5: O dohodách EÚ v oblasti energetiky bude rokovať Komisia.

                  V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že nákladovo najefektívnejšia, najúčinnejšia a najprimeranejšia je možnosť 3.

               Vhodnosť právnych predpisov a ich zjednodušenie

                  Návrh povedie k miernemu zvýšeniu administratívnej záťaže.

               Základné práva

                  Irelevantné.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento návrh nemá vplyv na rozpočet EÚ.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Rozhodnutie o MVD obsahuje v článku 8 doložku o preskúmaní. V tomto článku sa Komisii ukladá povinnosť vypracovať do 1. januára 2016 prvú správu, po ktorej musia každé tri roky nasledovať ďalšie.

               Prvá správa Európskemu parlamentu a Rade, ako aj hodnotiaca správa v prílohe k posúdeniu vplyvu revízie rozhodnutia o MVD sú súčasťou tohto návrhu revízie rozhodnutia o MVD.

               Najbližšiu správu Komisia zamýšľa predložiť v súlade s článkom 8 rozhodnutia o MVD do 1. januára 2020.

               Ak si nejaký členský štát nebude plniť povinnosti pri vykonávaní a uplatňovaní práva Únie, Komisia vo svojej úlohe strážkyne zmlúv v prípade potreby siahne po postupe stanovenom v článku 258 zmluvy.

               Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

               Irelevantné.

               Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Revidované rozhodnutie obsahuje tieto prvky:

               1.Oznamovacie povinnosti, pokiaľ ide o medzivládne dohody:

               povinnosť členských štátov oznámiť Komisii zámer začať s treťou krajinou rokovania o uzavretí nových medzivládnych dohôd alebo o zmene existujúcich dohôd,

               Komisia by mala byť po predložení takéhoto oznámenia o rokovaniach priebežne informovaná,

               keď členský štát informuje Komisiu o rokovaniach, jej útvary ho môžu usmerniť, ako predísť nezlučiteľnosti medzivládnej dohody s právom Únie alebo politickými pozíciami Únie, ktoré boli prijaté v záveroch Rady alebo Európskej rady,

               povinnosť členských štátov oznámiť Komisii návrh medzivládnej dohody alebo zmeny spolu so všetkými sprievodnými dokumentmi, len čo sa pri rokovaniach zmluvné strany dohodnú na všetkých hlavných prvkoch, aby ich Komisia mohla posúdiť ex ante,

               povinnosť členských štátov oznámiť Komisii medzivládne dohody alebo zmeny spolu so všetkými sprievodnými dokumentmi po ratifikácii,

               povinnosť členských štátov oznámiť Komisii všetky existujúce medzivládne dohody alebo zmeny spolu so všetkými sprievodnými dokumentmi,

               na dohody medzi podnikmi sa oznamovacia povinnosť nevzťahuje, ale možno ich oznamovať dobrovoľne,

               povinnosť Komisie poskytnúť získané informácie a dokumenty iným členským štátom v súlade s ustanoveniami o dôvernosti.

               2.Posúdenie Komisiou:

               povinnosť Komisie do šiestich týždňov vykonať posúdenie návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny ex ante a informovať členský štát o prípadných pochybnostiach nad zlučiteľnosťou s právom Únie, predovšetkým s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu s energiou a s právom hospodárskej súťaže,

               povinnosť Komisie do 12 týždňov od dátumu oznámenia informovať členský štát o svojom stanovisku o zlučiteľnosti medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie,

               členský štát neuzavrie navrhovanú medzivládnu dohodu alebo zmenu, kým ho Komisia neinformuje o prípadných pochybnostiach a nepredloží mu svoje stanovisko. Pri uzatváraní medzivládnej dohody alebo zmeny členský štát v čo najväčšej miere zohľadní stanovisko Komisie,

               povinnosť Komisie do deviatich mesiacov od oznámenia vykonať posúdenie existujúcich medzivládnych dohôd alebo zmien ex post a informovať členské štáty v prípade pochybností nad ich zlučiteľnosťou s právom Únie.

               3.Oznamovacia povinnosť a posúdenie Komisiou, pokiaľ ide o nezáväzné nástroje:

               povinnosť členských štátov predložiť Komisii existujúce a budúce nezáväzné nástroje spolu so všetkými sprievodnými dokumentmi,

               Komisia môže uskutočniť posúdenie predložených nezáväzných nástrojov ex post a informovať členský štát, ak usúdi, že opatrenia vykonávajúce nezáväzný nástroj by mohli byť v rozpore s právom Únie,

               povinnosť Komisie poskytnúť získané dokumenty iným členským štátom v súlade s ustanoveniami o dôvernosti.

               2016/0031 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o ustanovení mechanizmu výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody a nezáväzné nástroje v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami, a o zrušení rozhodnutia č. 994/2012/EÚ

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  6
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
                  7

               keďže:

               (1)Riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou si vyžaduje, aby energia dovážaná do Únie v plnej miere podliehala pravidlám upravujúcim vnútorný trh s energiou. Vnútorný trh s energiou, ktorý nefunguje tak, ako má, stavia Úniu do zraniteľnej a znevýhodnenej pozície z hľadiska bezpečnosti dodávok energie a ohrozuje potenciálny prínos pre európskych spotrebiteľov a priemysel.

               (2)Cieľom stratégie energetickej únie, ktorú prijala Komisia 25. februára 2015
                  8
               , je spotrebiteľom poskytnúť bezpečnú, udržateľnú, konkurencieschopnú a cenovo dostupnú energiu. V stratégii energetickej únie sa v nadväznosti na analýzu vykonanú v európskej stratégii energetickej bezpečnosti z mája 2014
                  9
                konkrétnejšie zdôrazňuje, že plný súlad dohôd o nákupe energie od tretích krajín s predpismi Únie je dôležitým prvkom pri zaisťovaní energetickej bezpečnosti. Európska rada v rovnakej súvislosti vo svojich záveroch z 19. marca 2015 vyzvala, aby sa zabezpečil plný súlad všetkých dohôd týkajúcich sa nákupu plynu od externých dodávateľov s právom Únie, a to najmä posilnením transparentnosti takýchto dohôd a ich zlučiteľnosti s ustanoveniami Únie v oblasti energetickej bezpečnosti.

               (3)Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 994/2012/EÚ
                  10
                bolo užitočné pri získavaní informácií o existujúcich medzivládnych dohodách a pri identifikácii problémov, ktoré predstavujú z hľadiska ich zlučiteľnosti s právom Únie.

               (4)Rozhodnutie 994/2012/EÚ sa však ukázalo neúčinné pri zabezpečovaní súladu medzivládnych dohôd s právom Únie. Toto rozhodnutie sa opieralo najmä o posudzovanie medzivládnych dohôd Komisiou po tom, ako ich členské štáty uzavreli s tretími krajinami. Skúsenosti získané pri vykonávaní rozhodnutia 994/2012/EÚ ukázali, že takéto posúdenie ex post naplno nevyužíva potenciál, ktorý by viedol k zabezpečeniu súladu medzivládnych dohôd s právom Únie. Medzivládne dohody totiž často neobsahujú nijaké vhodné doložky o ukončení alebo úprave, ktoré by umožnili členským štátom v primeranej lehote zosúladiť medzivládnu dohodu s právom Únie. Signatári si už okrem toho stanovili pozície, takže vzniká politický tlak ponechať všetky aspekty dohody nezmenené.

               (5)S cieľom predísť akémukoľvek nesúladu s právom Únie a posilniť transparentnosť by členské štáty mali čo najskôr informovať Komisiu, že zamýšľajú začať rokovania o nových medzivládnych dohodách alebo zmenách existujúcich medzivládnych dohôd. Komisia by mala byť pravidelne informovaná o pokroku pri rokovaniach. Členské štáty by mali mať možnosť pozvať Komisiu, aby sa zúčastnila na rokovaniach ako pozorovateľ.

               (6)Komisia by počas rokovaní mala môcť poskytovať usmernenia, ako predísť nezlučiteľnosti s právom Únie. Konkrétne by spolu s členskými štátmi mohla vypracúvať nepovinné vzorové doložky alebo usmernenia. Mala by mať možnosť upriamiť pozornosť na ciele energetickej politiky Únie a zásadu solidarity medzi členskými štátmi a politické pozície Únie prijaté v záveroch Rady alebo Európskej rady.

               (7)S cieľom zabezpečiť súlad s právom Únie by členské štáty mali oznámiť návrh medzivládnej dohody Komisii pred tým, než sa pre zmluvné strany stane právne záväznou (ex ante). V duchu spolupráce by Komisia mala podporovať členské štáty pri identifikácii problémov so súladom návrhu medzivládnej dohody alebo jej zmeny. Daný členský štát by tak bol lepšie pripravený na uzavretie dohody v súlade s právom Únie. Komisia by mala mať dostatočný čas na takéto posúdenie, aby sa zabezpečila čo najväčšia právna istota a zároveň zabránilo zbytočným prieťahom. Aby členské štáty mohli plne využiť podporu Komisie, nemali by uzavrieť medzivládnu dohodu pred tým, než ich Komisia informuje o výsledkoch svojho posúdenia. Mali by prijať všetky kroky potrebné na nájdenie vhodného riešenia s cieľom odstrániť zistenú nezlučiteľnosť.

               (8)V zmysle stratégie energetickej únie transparentnosť minulých i budúcich medzivládnych dohôd je aj naďalej mimoriadne dôležitá. Preto by členské štáty mali stále predkladať Komisii všetky existujúce a budúce medzivládne dohody bez ohľadu na to, či už nadobudli platnosť alebo či sa predbežne vykonávajú v zmysle článku 25 Viedenského dohovoru o zmluvnom práve, ako aj nové medzivládne dohody.

               (9)Komisia by mala posúdiť zlučiteľnosť medzivládnych dohôd, ktoré nadobudli platnosť alebo sa predbežne vykonávajú pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia, s právom Únie a náležite informovať členské štáty. V prípade nezlučiteľnosti by členské štáty mali prijať všetky kroky potrebné na nájdenie vhodného riešenia s cieľom odstrániť zistenú nezlučiteľnosť.

               (10)Toto rozhodnutie by sa malo vzťahovať len na medzivládne dohody, ktoré majú vplyv na vnútorný trh s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii. V prípade pochybností by sa členský štát mal poradiť s Komisiou. Dohody, ktoré už nie sú v platnosti alebo sa už nevykonávajú, nemajú v zásade vplyv na vnútorný trh s energiou ani na bezpečnosť dodávok energie v Únii, a preto by sa na ne toto rozhodnutie nemalo vzťahovať.

               (11)Členské štáty nadväzujú vzťahy s tretími krajinami nielen uzatváraním medzivládnych dohôd, ale aj vo forme nezáväzných nástrojov. Hoci aj nie sú právne záväzné, môžu sa použiť na vypracovanie podrobného rámca energetickej infraštruktúry a zásobovania energiou. V tejto súvislosti právne nezáväzné nástroje môžu mať podobný vplyv na vnútorný trh s energiou ako medzivládne dohody, keďže ich vykonávanie môže viesť k porušeniu práva Únie. Členské štáty by na zabezpečenie väčšej transparentnosti všetkých opatrení uplatňovaných členskými štátmi, ktoré by mohli mať vplyv na vnútorný trh s energiou a energetickú bezpečnosť, mali predložiť Komisii ex post aj príslušné nezáväzné nástroje. Komisia by mala posúdiť predložené nezáväzné nástroje a v prípade potreby členský štát náležite informovať.

               (12)Toto rozhodnutie by sa nemalo vzťahovať na medzivládne dohody ani nezáväzné nástroje, ktoré treba oznámiť Komisii v celom rozsahu na základe iných aktov Únie, alebo preto, že sa týkajú otázok, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

               (13)Toto rozhodnutie by nemalo vytvárať záväzky pri uzatváraní dohôd medzi podnikmi. To by však nemalo brániť členským štátom dobrovoľne oznamovať Komisii takéto obchodné dohody, na ktoré sa výslovne odkazuje v medzinárodných dohodách alebo nezáväzných nástrojoch.

               (14)Komisia by mala získané informácie sprístupniť všetkým ostatným členským štátom v zabezpečenej elektronickej podobe. Mala by rešpektovať žiadosti členských štátov, aby sa s poskytnutými informáciami zaobchádzalo ako s dôvernými. Žiadosťami o dôverné zaobchádzanie by sa však nemal obmedziť prístup samotnej Komisie k dôverným informáciám, keďže na posúdenia potrebuje komplexné informácie. Mala by zodpovedať za zabezpečenie uplatňovania doložky o dôvernom charaktere. Žiadosťami o dôverné zaobchádzanie by nemalo byť dotknuté právo na prístup k dokumentom stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001
                  11
               .

               (15)Ak členský štát považuje medzivládnu dohodu za dôvernú, mal by Komisii poskytnúť jej zhrnutie, ktoré by sa mohlo sprístupniť iným členským štátom.

               (16)Neustálou výmenou informácií o medzivládnych dohodách na úrovni Únie by sa malo umožniť vypracovanie najlepších postupov. Komisia by mala na základe týchto najlepších postupov – prípadne v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, pokiaľ ide o vonkajšie politiky Únie – vypracovať nepovinné vzorové doložky, ktoré by sa mohli používať v medzivládnych dohodách medzi členskými štátmi a tretími krajinami. Cieľom používania takýchto vzorových doložiek by malo byť predchádzanie konfliktom medzivládnych dohôd s právom Únie, najmä v súvislosti s pravidlami vnútorného trhu s energiou a právnymi predpismi týkajúcimi sa hospodárskej súťaže, ako aj konfliktom s medzinárodnými dohodami uzavretými Úniou. Ich používanie by malo byť nepovinné a malo by sa dať prispôsobiť ich obsah konkrétnym situáciám.

               (17)Lepšie vzájomné vedomosti o existujúcich a nových medzivládnych dohodách a nezáväzných nástrojoch by mali umožniť lepšiu koordináciu v otázkach energetiky medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a Komisiou. Táto zlepšená koordinácia by mala umožniť členským štátom, aby v plnej miere využívali politický a hospodársky vplyv Únie, a Komisii, aby mohla navrhovať riešenia problémov identifikovaných v oblasti medzivládnych dohôd.

               (18)Komisia by mala uľahčovať a podporovať koordináciu medzi členskými štátmi s cieľom posilniť celkovú strategickú úlohu Únie vďaka silnému a efektívnemu koordinovanému prístupu k producentským, tranzitným a spotrebiteľským krajinám.

               (19)Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to výmenu informácií o medzivládnych dohodách a nezáväzných nástrojoch v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a Komisiou, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu účinkov tohto rozhodnutia, ktoré sa uplatňuje vo všetkých členských štátoch, ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii prijať opatrenia. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

               (20)Ustanoveniami tohto rozhodnutia by nemalo byť dotknuté uplatňovanie pravidiel Únie v oblasti porušovania právnych noriem, štátnej pomoci a hospodárskej súťaže. Komisia má teda právo začať konanie o nesplnení povinnosti v súlade s článkom 258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ak sa domnieva, že členský štát si nesplnil povinnosti vyplývajúce zo ZFEÚ.

               (21)V roku 2020 by Komisia mala posúdiť, či je toto rozhodnutie dostatočným a efektívnym nástrojom pri zabezpečovaní súladu medzivládnych dohôd s právom Únie a či sú členské štáty dostatočne skoordinované, pokiaľ ide o medzivládne dohody v oblasti energetiky.

               (22)Rozhodnutie č. 994/2012/EÚ by sa malo zrušiť,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

               1.Týmto rozhodnutím sa stanovuje mechanizmus výmeny informácií medzi členskými štátmi a Komisiou, pokiaľ ide o medzivládne dohody a nezáväzné nástroje v oblasti energetiky, ako sú vymedzené v článku 2, s cieľom optimalizovať fungovanie vnútorného trhu s energiou.

               2.Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na medzivládne dohody a nezáväzné nástroje, ktoré sú už v celom svojom rozsahu predmetom iných osobitných oznamovacích postupov podľa práva Únie.

               Článok 2

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.„medzivládna dohoda“ je akákoľvek právne záväzná dohoda medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktorá má vplyv na prevádzku alebo fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii; ak sa však takáto právne záväzná dohoda vzťahuje aj na iné otázky, za „medzivládnu dohodu“ sa považujú len tie ustanovenia, ktoré sa týkajú energie, vrátane všeobecných ustanovení uplatniteľných na tieto ustanovenia súvisiace s energiou;

               2.„existujúca medzivládna dohoda“ je medzivládna dohoda, ktorá nadobudla platnosť alebo sa predbežne vykonáva už pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia;

               3.„nezáväzný nástroj“ je právne nezáväzný akt medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ako memorandum o porozumení, spoločné vyhlásenie, spoločné vyhlásenie ministrov, jednotná akcia alebo spoločný kódex správania, ktorý obsahuje výklad práva Únie, stanovuje podmienky dodávok energie (napr. objemy a ceny) alebo rozvoja energetických infraštruktúr;

               4.„existujúci nezáväzný nástroj“ je nezáväzný nástroj podpísaný alebo inak dohodnutý pred nadobudnutím účinnosti tohto rozhodnutia.

               Článok 3

               Oznamovacie povinnosti, pokiaľ ide o medzivládne dohody

               1.Ak členský štát zamýšľa začať rokovania s treťou krajinou s cieľom zmeniť existujúcu medzivládnu dohodu alebo uzavrieť novú medzivládnu dohodu, písomne oznámi svoj úmysel Komisii čo najskôr pred predpokladaným otvorením rokovaní.

               Ak členský štát predloží Komisii takéto oznámenie o rokovaniach, mal by ju pravidelne informovať aj o pokroku pri rokovaniach.

               2.Len čo sa zmluvné strany dohodnú na všetkých hlavných prvkoch návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny existujúcej medzivládnej dohody, ale ešte pred uzatvorením formálnych rokovaní, dotknutý členský štát predloží Komisii návrh dohody alebo zmeny spolu so všetkými prílohami na posúdenie ex ante v súlade s článkom 5.

               Ak sa v návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny existujúcej medzivládnej dohody výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj tieto iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré môžu mať vplyv na fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii.

               3.Po ratifikácii medzivládnej dohody alebo zmeny medzivládnej dohody ich dotknutý členský štát predloží Komisii vrátane akýchkoľvek príloh.

               Ak sa v ratifikovanej medzivládnej dohode alebo zmene medzivládnej dohody výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj tieto iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré môžu mať vplyv na fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii.

               4.Povinnosť informovať Komisiu podľa odsekov 2 a 3 sa nevzťahuje na dohody medzi podnikmi.

               5.Všetky oznámenia podľa odsekov 1 až 3 tohto článku, článku 6 ods. 1 a 2 a článku 7 ods. 1 a 2 a musia byť zaslané cez webovú aplikáciu, ktorú poskytne Komisia. Lehoty uvedené v článku 5 ods. 1 a 2 a článku 6 ods. 3 začínajú plynúť dňom, keď bol v tejto aplikácii zaregistrovaný úplný súbor s oznámením.

               Článok 4

               Pomoc Komisie

               1.Ak členský štát podá Komisii oznámenie o rokovaniach podľa článku 3 ods. 1, útvary Komisie ho môžu usmerniť, ako predísť nezlučiteľnosti prerokúvanej medzivládnej dohody alebo zmeny existujúcej medzivládnej dohody s právom Únie. Tento členský štát môže požiadať Komisiu o pomoc aj pri rokovaniach.

               2.Komisia sa môže na žiadosť dotknutého členského štátu alebo na svoju žiadosť a s písomným schválením dotknutého členského štátu zúčastniť na rokovaniach ako pozorovateľ.

               3.Ak sa Komisia zúčastňuje na rokovaniach ako pozorovateľ, môže dotknutý členský štát usmerniť, ako predísť nezlučiteľnosti prerokúvanej medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie.

               Článok 5

               Posúdenie Komisiou

               1.Komisia do šiestich týždňov odo dňa oznámenia úplného návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny vrátane príloh podľa článku 3 ods. 2 informuje dotknutý členský štát o akýchkoľvek pochybnostiach nad zlučiteľnosťou návrhu medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie, predovšetkým s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu s energiou a s právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže. Ak Komisia v tejto lehote neodpovie, predpokladá sa, že nemá námietky.

               2.Ak Komisia informuje dotknutý členský štát podľa odseku 1, že má pochybnosti, musí do 12 týždňov odo dňa oznámenia uvedeného v odseku 1 informovať dotknutý členský štát o svojom stanovisku o zlučiteľnosti návrhu predmetnej medzivládnej dohody alebo zmeny s právom Únie, predovšetkým s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu s energiou a s právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže. Ak Komisia v rámci tejto lehoty nevydá žiadne stanovisko, predpokladá sa, že nevznáša žiadne námietky.

               3.Lehoty uvedené v odsekoch 1 a 2 sa môžu so súhlasom dotknutého členského štátu predĺžiť. Lehoty uvedené v odsekoch 1 a 2 sa môžu po dohode s Komisiou skrátiť, ak si to vyžadujú okolnosti.

               4.Členský štát nesmie podpísať, ratifikovať ani schváliť návrh medzivládnej dohody alebo zmeny existujúcej medzivládnej dohody, kým ho Komisia neinformuje o prípadných pochybnostiach v súlade s odsekom 1, prípadne kým nevydá stanovisko v súlade s odsekom 2, alebo – ak Komisia nereaguje ani nevydá stanovisko – kým neuplynú lehoty uvedené v odseku 1, prípadne 2.

               Pri podpisovaní, ratifikácii alebo schvaľovaní medzivládnej dohody alebo zmeny dotknutý členský štát v najväčšej možnej miere zohľadní stanovisko Komisie uvedené v odseku 2.

               Článok 6

               Oznamovacia povinnosť a posúdenie Komisiou, pokiaľ ide o existujúce medzivládne dohody

               1.Najneskôr do [troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia] členské štáty oznámia Komisii všetky existujúce medzivládne dohody vrátane príloh a zmien.

               Ak sa v existujúcej medzivládnej dohode výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj tieto iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré môžu mať vplyv na fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii.

               Povinnosť informovať Komisiu podľa tohto odseku sa nevzťahuje na dohody medzi podnikmi.

               2.Existujúce medzivládne dohody, ktoré sa ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia už Komisii oznámili v súlade s článkom 3 ods. 1 alebo 5 rozhodnutia č. 994/2012/EÚ alebo s článkom 13 ods. 6 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 994/2010, sa na účely odseku 1 tohto článku považujú za oznámené, ak toto oznámenie spĺňa požiadavky uvedeného odseku.

               3.Komisia medzivládne dohody oznámené v súlade s odsekom 1 alebo 2 posúdi. Ak má Komisia po prvom posúdení pochybnosti nad zlučiteľnosťou týchto dohôd s právom Únie, predovšetkým s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu s energiou a s právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže, náležite o tom informuje dotknuté členské štáty do deviatich mesiacov od oznámenia uvedených dohôd.

               Článok 7

               Oznamovacia povinnosť a posúdenie Komisiou, pokiaľ ide o nezáväzné nástroje

               1.Po prijatí nezáväzného nástroja alebo zmeny nezáväzného nástroja ich dotknutý členský štát oznámi Komisii vrátane akýchkoľvek príloh.

               Ak sa v nezáväznom nástroji alebo zmene nezáväzného nástroja výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj tieto iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré môžu mať vplyv na fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii.

               2.Najneskôr do [troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia] členské štáty oznámia Komisii všetky existujúce nezáväzné nástroje vrátane príloh a zmien.

               Ak sa v existujúcom nezáväznom nástroji výslovne odkazuje na iné texty, dotknutý členský štát predloží aj tieto iné texty, pokiaľ obsahujú prvky, ktoré môžu mať vplyv na fungovanie vnútorného trhu s energiou alebo na bezpečnosť dodávok energie v Únii.

               3.Povinnosť informovať Komisiu podľa odsekov 1 a 2 sa nevzťahuje na dohody medzi podnikmi.

               4.4.Ak po prvom posúdení Komisia dospeje k záveru, že opatrenia vykonávajúce nezáväzný nástroj oznámený podľa odsekov 1 a 2 môžu byť v rozpore s právom Únie, predovšetkým s právnymi predpismi v oblasti vnútorného trhu s energiou a s právom Únie v oblasti hospodárskej súťaže, môže informovať dotknutý členský štát.

               Článok 8

               Transparentnosť a dôvernosť

               1.Pri poskytovaní informácií Komisii v súlade s článkom 3 ods. 1 až 3, článkom 6 ods. 1 a článkom 7 ods. 1 a 2 môže členský štát uviesť, či sa niektorá časť týchto informácií, či už ide o obchodnú, alebo inú informáciu, má považovať za dôvernú, keďže jej zverejnenie by mohlo poškodiť činnosť zainteresovaných strán, a či sa poskytnuté informácie môžu sprístupniť ostatným členským štátom.

               Členský štát sa takto vyjadrí aj o existujúcich dohodách uvedených v článku 6 ods. 2 najneskôr do [troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia].

               2.Ak členský štát neoznačil informácie za dôverné podľa odseku 1, Komisia ich sprístupní v zabezpečenej elektronickej forme všetkým ostatným členským štátom.

               3.Ak členský štát označil existujúcu medzivládnu dohodu, zmenu existujúcej medzivládnej dohody, novú medzivládnu dohodu, existujúci nezáväzný nástroj, zmenu existujúceho nezáväzného nástroja alebo nový nezáväzný nástroj za dôverné podľa odseku 1, sprístupní súhrn poskytnutých informácií.

               Uvedený súhrn musí obsahovať aspoň tieto informácie o predmetnej medzivládnej dohode, nezáväznom nástroji alebo zmene:

               a)predmet;

               b)cieľ a rozsah pôsobnosti;

               c)trvanie;

               d)zmluvné strany;

               e)informácie o hlavných prvkoch.

               Tento odsek sa nevzťahuje na informácie predložené v súlade s článkom 3 ods. 1 a 2.

               4.Komisia súhrny uvedené v odseku 3 sprístupní všetkým ostatným členským štátom v elektronickej forme.

               5.Žiadosťami o dôverné zaobchádzanie podľa tohto článku sa však neobmedzuje prístup samotnej Komisie k dôverným informáciám. Komisia zabezpečí, aby bol prístup k dôverným informáciám prísne obmedzený na útvary Komisie, pre ktoré sú tieto informácie absolútne nevyhnutné.

               Článok 9

               Koordinácia medzi členskými štátmi

               Komisia uľahčuje a podporuje koordináciu medzi členskými štátmi s cieľom:

               a)preskúmať vývoj v oblasti medzivládnych dohôd a nezáväzných nástrojov a usilovať sa o konzistentnosť a súdržnosť vonkajších vzťahov Únie v oblasti energetiky s producentskými, tranzitnými a spotrebiteľskými krajinami;

               b)identifikovať spoločné problémy v oblasti medzivládnych dohôd a nezáväzných nástrojov, zvážiť primerané opatrenia na ich riešenie a v prípade potreby navrhnúť riešenia;

               c)vypracovať na základe najlepších postupov a po porade s členskými štátmi nepovinné vzorové doložky, ktorých použitím by sa významne zlepšil súlad budúcich medzivládnych dohôd a nezáväzných nástrojov s právom Únie;

               d)v prípade potreby podporovať vypracovanie mnohostranných medzivládnych dohôd alebo nezáväzných nástrojov, do ktorých by boli zapojené viaceré členské štáty alebo Únia ako celok.

               Článok 10

               Podávanie správ a preskúmanie

               1.Komisia najneskôr do 1. januára 2020 predloží správu o uplatňovaní tohto rozhodnutia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

               2.V správe sa predovšetkým posúdi rozsah, v akom sa týmto rozhodnutím podporuje súlad medzivládnych dohôd a nezáväzných nástrojov s právom Únie a vysoká úroveň koordinácie medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o medzivládne dohody a nezáväzné nástroje. Posúdi sa v nej aj vplyv tohto rozhodnutia na rokovania členských štátov s tretími krajinami a tiež primeranosť rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia a postupov, ktoré sa v ňom stanovujú.

               Článok 11

               Zrušenie

               Rozhodnutie č. 994/2012/EÚ sa zrušuje.

               Článok 12

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 13

               Adresáti

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie č. 994/2012/EÚ, ktorým sa ustanovuje mechanizmus výmeny informácií, pokiaľ ide o medzivládne dohody (MVD) v oblasti energetiky medzi členskými štátmi a tretími krajinami.

                     (2)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na zaistenie bezpečnosti dodávok plynu a o zrušení nariadenia (EÚ) č. 994/2010 (ref XXX).

                     (3)
                  V odôvodnení 7 rozhodnutia o MVD sa zdôrazňuje, že toto rozhodnutie nevytvára záväzky pri uzatváraní dohôd medzi obchodnými subjektmi. Toto odôvodnenie objasňuje, že členské štáty môžu dobrovoľne oznamovať Komisii obchodné dohody, ktoré sú výslovne uvedené v MVD.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/consultation-review-intergovernmental-agreements-decision

                     (5)
                  Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].

                     (7)
                  Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].

                     (8)
                  COM(2015) 80.

                     (9)
                  COM(2014) 330.

                     (10)
                  Ú. v. EÚ L 299, 27.10.2012, s. 13.

                     (11)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho parlamentu, Rady a Komisie (Ú. v. EÚ L 299, 27.10.2012, s. 13).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 1. 2016
            COM(2016) 30 final
            2016/0013(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorú má prijať Európska únia vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti so schválením výnimiek z predpisu o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (CDE)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Centrum pre rozvoj podnikania (ďalej len „CDE“) je orgánom zriadeným na základe prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ
                  1
               .

               Právny rámec CDE sa skladá zo stanov a rokovacieho poriadku Centra pre rozvoj podnikania, ktoré Výbor veľvyslancov AKT – EÚ prijal rozhodnutím č. 8/2005
                  2
                (ďalej len „stanovy CDE“), služobného poriadku Centra pre rozvoj podnikania, ktorý Výbor veľvyslancov AKT – EÚ prijal rozhodnutím č. 9/2005
                  3
                a predpisu o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania
                  4
               , ktorý Výbor veľvyslancov AKT – EÚ prijal rozhodnutím č. 5/2004 (ďalej len „predpis o rozpočtových pravidlách CDE“).

               Rada ministrov AKT – EÚ na svojom 39. zasadnutí, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2014 v Nairobi, v spoločnom vyhlásení schválila, že pristúpi k riadnemu uzavretiu CDE. Rada ministrov v tomto spoločnom vyhlásení delegovala na Výbor veľvyslancov AKT – EÚ právomoci na prijatie potrebných rozhodnutí na pristúpenie k uzavretiu CDE.

               Od júna 2014 boli postupne uskutočňované kroky s cieľom uzavrieť CDE. V procese uzavretia CDE sú v tejto konkrétnej súvislosti potrebné určité úpravy predpisu o rozpočtových pravidlách CDE.

               Predpis o rozpočtových pravidlách CDE prijal Výbor veľvyslancov AKT – EÚ, ktorý je podľa stanov CDE orgánom vykonávajúcim dohľad nad činnosťou CDE. Výkonná rada CDE v liste z 19. októbra 2015 preto požiadala Výbor veľvyslancov AKT – EÚ o predbežný súhlas stanoviť výnimky predpisu o rozpočtových pravidlách CDE. Tieto výnimky sa týkajú:

               i) možnosti zorganizovať jeden viacročný štatutárny audit za obdobie posledných štyroch rokov existencie CDE (t. j. od roku 2013 do 2016) namiesto povinnosti uskutočniť ročné štatutárne audity, ako je uvedené v článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE;

               ii) na tieto účely, možnosti podpísať zmluvu s jednou audítorskou firmou napriek tomu, že sa v článku 27 ods. 1 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE uvádza, že tú istú audítorskú firmu nemožno menovať na viac ako tri po sebe nasledujúce roky.

               S cieľom zaistiť bezproblémové uzavretie CDE sa navrhuje, aby Výbor veľvyslancov AKT – EÚ delegoval na Výkonnú radu CDE právomoc upraviť uvedené predpisy CDE v súlade s osobitnými potrebami v rámci jeho riadneho uzavretia.

               2016/0013 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorú má prijať Európska únia vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti so schválením výnimiek z predpisu o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (CDE)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 209 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na prílohu III k Dohode o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „Dohoda o partnerstve AKT – EÚ“)
                  5
               , a najmä na jej článok 2 ods. 6,

               so zreteľom na rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 5/2004 zo 17. decembra 2004 o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (ďalej len „predpis o rozpočtových pravidlách CDE“)
                  6
               ,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rada ministrov AKT – EÚ na svojom 39. zasadnutí, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2014 v Nairobi, v spoločnom vyhlásení schválila, aby sa pristúpilo k riadnemu uzavretiu Centra pre rozvoj podnikania (ďalej len „CDE“) a k zmene prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ a na tieto účely delegovala právomoci na Výbor veľvyslancov AKT – EÚ, aby v tejto veci ďalej konal s cieľom prijať potrebné rozhodnutia.

               (2)Výbor veľvyslancov AKT – EÚ vo svojom rozhodnutí č. 4/2014 z 23. októbra 2014
                  7
                pripomína, že uzavretie CDE musí rešpektovať právomoci orgánov vykonávajúcich dohľad nad činnosťou CDE, ako je to stanovené v prílohe III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ, a postupy stanovené Radou ministrov AKT – EÚ v jej spoločnom vyhlásení.

               (3)V článku 2 ods. 6 písm. d) prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ sa od Výboru veľvyslancov AKT – EÚ vyžaduje monitorovanie celkovej stratégie centra a dohľad nad prácou výkonnej rady.

               (4)V článku 2 ods. 7 prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ sa vyžaduje, že Výkonná rada CDE „ustanovuje finančné a služobné predpisy a pravidlá prevádzky“.

               (5)Výkonná rada CDE listom z 19. októbra 2015 zaslala Výboru veľvyslancov AKT – EÚ žiadosť s vysvetlením, že v súvislosti s uzatvorením centra chce Výkonná rada CDE stanoviť výnimky z uplatňovania článku 27 ods. 1 a článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE a žiada, aby orgány vykonávajúce dohľad k tomu vydali predbežný súhlas.

               (6)Zmena alebo výnimky z predpisu o rozpočtových pravidlách CDE a služobného poriadku Centra pre rozvoj podnikania
                  8
                (ďalej len „služobný poriadok CDE“) si vzhľadom na potreby, ktoré môžu vyplynúť z procesu riadneho uzavretia CDE, vyžaduje flexibilný postup.

               (7)Požiadavky na menovanie audítorskej firmy na obdobie troch rokov, ako je uvedené v článku 27 ods. 1 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE, a požiadavka, aby táto firma každý rok zostavila štatutárnu audítorskú správu podľa článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE, nie sú už v kontexte uzavretia tejto organizácie relevantné,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Pozícia, ktorú má prijať Únia vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti so schválením výnimiek z predpisu o rozpočtových pravidlách CDE, je stanovená v súlade s návrhom rozhodnutia Výboru veľvyslancov AKT – EÚ, ktorý je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               2.Malé zmeny v návrhu rozhodnutia môžu schváliť zástupcovia Únie vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ sa po prijatí uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 317, 15.12.2000, s. 3 Dohoda podpísaná v Cotonou 23. júna 2000, ktorá bola zmenená dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podpísanou v Ouagadougou 22. júna 2010 (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 66, 8.3.2006, s. 16.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ L 348, 30.12.2005, s. 54.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 52.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 317, 15.12.2000, s. 3 Dohoda podpísaná v Cotonou 23. júna 2000, ktorá bola zmenená dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podpísanou v Ouagadougou 22. júna 2010 (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (6)
                  Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 52.

                     (7)
                  Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 61.

                     (8)
                  Ú. v. EÚ L 348, 30.12.2005, s. 54.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 1. 2016
            COM(2016) 30 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorú má prijať Európska únia vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti so schválením výnimiek z predpisu o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (CDE)

               PRÍLOHA

               k

               návrhu

                  ROZHODNUTIA RADY

               o pozícii, ktorú má prijať Európska únia vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti so schválením výnimiek z predpisu o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (CDE)

               PRÍLOHA

               Návrh

               ROZHODNUTIE VÝBORU VEĽVYSLANCOV AKT – EÚ

               o schválení výnimiek z predpisu o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (CDE)

               VÝBOR VEĽVYSLANCOV AKT – EÚ,

               so zreteľom na prílohu III k Dohode o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „Dohoda o partnerstve AKT – EÚ“)
                  1
               , a najmä na jej článok 2 ods. 6,

               so zreteľom na rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 5/2004 zo 17. decembra 2004 o rozpočtových pravidlách Centra pre rozvoj podnikania (ďalej len „predpis o rozpočtových pravidlách CDE“)
                  2
               ,

               keďže:

               (1)V článku 2 ods. 6 písm. d) prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ sa od Výboru veľvyslancov AKT – EÚ vyžaduje monitorovanie celkovej stratégie CDE a dohľad nad prácou Výkonnej rady CDE.

               (2)V článku 2 ods. 7 prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ sa vyžaduje, že výkonná rada CDE „ustanovuje finančné a služobné predpisy a pravidlá prevádzky“.

               (3)Stanovy a rokovací poriadok Centra pre rozvoj podnikania, ktoré Výbor veľvyslancov AKT – EÚ prijal rozhodnutím č. 8/2005
                  3
                (ďalej len „stanovy CDE“), a predpis o rozpočtových pravidlách CDE poskytujú záruky, pokiaľ ide o informovanie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ a vykonávanie dohľadu týmto výborom.

               (4)Rada ministrov AKT – EÚ na svojom 39. zasadnutí, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2014 v Nairobi, v spoločnom vyhlásení schválila, aby sa pristúpilo k riadnemu uzavretiu CDE a k zmene prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ a na tieto účely delegovala právomoci na Výbor veľvyslancov AKT – EÚ, aby v tejto veci ďalej konal s cieľom prijať potrebné rozhodnutia.

               (5)Výbor veľvyslancov AKT – EÚ vo svojom rozhodnutí č. 4/2014 z 23. októbra 2014
                  4
                pripomína, že uzavretie CDE musí rešpektovať právomoci orgánov vykonávajúcich dohľad nad činnosťou CDE, ako je to stanovené v prílohe III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ, a postupy stanovené Radou ministrov AKT – EÚ v jej spoločnom vyhlásení.

               (6)Výkonná rada CDE listom z 19. októbra 2015 zaslala Výboru veľvyslancov AKT – EÚ žiadosť s vysvetlením, že v súvislosti s uzavretím centra chce Výkonná rada CDE zaviesť výnimku z uplatňovania článku 27 ods. 1 a článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE a žiada, aby orgány vykonávajúce dohľad k tomu vydali predbežný súhlas.

               (7)Zmena alebo výnimky z predpisu o rozpočtových pravidlách CDE a služobného poriadku Centra pre rozvoj podnikania
                  5
                (ďalej len „služobný poriadok CDE“) si vzhľadom na potreby, ktoré môžu vyplynúť z procesu riadneho uzavretia CDE, vyžaduje flexibilný postup.

               (8)Požiadavky na menovanie audítorskej firmy na obdobie troch rokov, ako je uvedené v článku 27 ods. 1 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE, a požiadavka, aby táto firma každý rok zostavila štatutárnu audítorskú správu podľa článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE, nie sú už v kontexte uzavretia tejto organizácie relevantné,

               ROZHODOL TAKTO:

               Článok 1

               1.Výbor veľvyslancov AKT – EÚ vydáva s okamžitou účinnosťou svoje kladné stanovisko v súvislosti s výnimkami z uplatňovania článku 27 ods. 1 a článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE.

               2.Na základe výnimky z uplatňovania článku 27 ods. 1 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE bude CDE môcť menovať audítorskú firmu na obdobie štyroch rokov, ktoré sa vzťahuje na rozpočtové roky 2013 až 2016. Táto audítorská firma sa musí vybrať v súlade s postupmi verejného obstarávania uvedenými v predpise o rozpočtových pravidlách CDE.

               Na základe výnimky z uplatňovania článku 27 ods. 5 predpisu o rozpočtových pravidlách CDE sa začne viacročný audit za roky, ktoré doteraz neboli predmetom auditu, a Výkonnej rade CDE sa predloží jedna záverečná správa.

               Článok 2

               Výbor veľvyslancov AKT – EÚ poveruje Výkonnú radu CDE stanoviť výnimky z predpisu o rozpočtových pravidlách CDE a/alebo ho zmeniť v súlade s potrebami, ktoré môžu vyplynúť z procesu riadneho uzavretia CDE.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť po jeho prijatí.

               V ....

                     Za Výbor veľvyslancov AKT – EÚ

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 317, 15.12.2000, s. 3. Dohoda podpísaná v Cotonou 23. júna 2000, ktorá bola zmenená dohodou podpísanou v Luxemburgu 25. júna 2005 (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podpísanou v Ouagadougou 22. júna 2010 (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 52.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 66, 8.3.2006, s. 66.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 61.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 348, 30.12.2005, s. 54.