               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 7. 2017
            COM(2017) 480 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii nástroja flexibility s cieľom poskytnúť finančné prostriedky pre Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2 decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
                (ďalej len „nariadenie o VFR“), sa umožňuje mobilizácia nástroja flexibility, aby sa dali financovať presne určené výdavky, ktoré by nebolo možné financovať v rámci stanovených stropov pre jeden alebo viacero okruhov viacročného finančného rámca.

               V súlade s článkom 11 nariadenia o VFR a bodom 12 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  2
                po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov a vyčerpaní všetkých nepridelených rezerv v rámci výdavkového okruhu Globálna Európa (okruh 4) Komisia navrhuje mobilizovať nástroj flexibility v roku 2017 vo výške 275 mil. EUR.

               Dostupnosť nástroja flexibility
                  3
                je nasledovná: ročná suma 600 mil. EUR (v cenách z roku 2011), čo zodpovedá sume 676 mil. EUR v bežných cenách, zvýšenej o prepadnuté sumy z Fondu solidarity Európskej únie a Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (suma, ktorá prepadla ku koncu roka 2016, predstavovala 646 mil. EUR). Berúc do úvahy mobilizáciu 530 mil. EUR v rámci rozpočtu na rok 2017 na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcej migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy
                  4
               , celková dostupnosť nástroja flexibility v roku 2017 predstavuje 792 mil. EUR.

               Táto mobilizácia sa týka sumy 275 mil. EUR nad rámec stropu okruhu 4 viacročného finančného rámca a je určená na financovanie podpory opatrení zameraných na zabezpečenie finančných prostriedkov pre Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD) na rok 2017.

               Indikatívne platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce navrhovanej mobilizácii nástroja flexibility sú uvedené v tabuľke:

               (v mil. EUR, v bežných cenách)

                        Rok

                        Platobné rozpočtové prostriedky súvisiace s mobilizáciou nástroja flexibility na opatrenia na zabezpečenie finančných prostriedkov pre EFSD na rok 2017

                        2017

                        275,0

                        Spolu

                        275,0

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii nástroja flexibility s cieľom poskytnúť finančné prostriedky pre Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  5
               , a najmä na jej bod 12 tretí pododsek,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Nástroj flexibility je zavedený s cieľom umožniť financovanie jasne určených výdavkov, ktoré sa nemohli financovať v rámci limitov stropov dostupných pre jednu alebo viacero iných okruhov.

               (2)Strop ročnej sumy dostupnej pre nástroj flexibility je 600 000 000 miliónov EUR (ceny roku 2011), ako sa stanovuje v článku 11 nariadenia Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013
                  6
               .

               (3)S cieľom riešiť pretrvávajúce výzvy súvisiace s migráciou, prílevmi utečencov a bezpečnostnými hrozbami je nevyhnutné urgentne mobilizovať významné dodatočné sumy na financovanie vhodných opatrení.

               (4)Po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov v rámci stropu výdavkov pre okruh 4 (Globálna Európa) je nevyhnutné mobilizovať nástroj flexibility na doplnenie finančných prostriedkov dostupných vo všeobecnom rozpočte Únie na rozpočtový rok 2017 nad strop výdavkov okruhu 4 o sumu 275 000 000 EUR na poskytnutie financovania pre Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD). Táto suma zahŕňa sumy prepadnuté v predchádzajúcich rokoch z Fondu solidarity Európskej únie a Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii v súlade s článkom 11 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013.

               (5)Na základe očakávaného profilu platieb by mali byť platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce mobilizácii nástroja flexibility pridelené len na rok 2017,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2017 sa nástroj flexibility zmobilizuje na poskytnutie sumy vo výške 275 000 000 EUR vo viazaných aj platobných rozpočtových prostriedkoch v okruhu 4 (Globálna Európa).

               Suma uvedená v prvom odseku sa použije na poskytnutie financovania pre Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)
                  Týmito výpočtami nie je dotknutá zmena oznámenia Komisie Rade a Európskemu parlamentu, Technické úpravy finančného rámca na rok 2018 v súlade s vývojom HND (ESA 2010) [COM(2017)220], v ktorej by sa malo zohľadniť zvýšenie súm, ktoré sú k dispozícii pre nástroj flexibility po nadobudnutí účinnosti nariadenia (EÚ) 2017/1123.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 50, 28.2.2017, s. 53.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 9. 2016
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa povoľuje podpísať v mene Únie Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcu sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Cieľom tohto návrhu rozhodnutia Rady je povoliť v súlade s článkom 218 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) podpísanie, v mene Únie, Dohody o spolupráci medzi Európskou úniou na jednej strane a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA)
                  1
                na strane druhej týkajúcej sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva. Dohoda je v súlade s nariadením (EÚ) č. 1285/2013, ktoré predstavuje základný akt pre európske programy satelitnej navigácie a ktorým sa v článku 29 stanovuje, že Únia môže v rámci programov Galileo a EGNOS uzatvárať dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.

               Európska únia a Afrika spolupracujú v oblasti satelitnej navigácie od prijatia akčného plánu na obdobie rokov 2011 – 2013 na realizáciu strategického partnerstva medzi Afrikou a EÚ na treťom samite Afrika – EÚ v Tripolise, ktorý sa konal v novembri 2010. Potreba spolupráce v tejto oblasti bola opätovne potvrdená v „pláne na obdobie rokov 2014 – 2017“, ktorý bol prijatý na samite Afrika – EÚ v apríli 2014.

               Štúdie poukázali na významné sociálno-ekonomické prínosy pre africký kontinent. Spolupráca bude prospešná aj pre európsky vesmírny priemysel, ktorý bude môcť pri rozvoji technológie, zavádzaní novej infraštruktúry a využívaní služieb v oblasti satelitnej navigácie
                  2
                ťažiť z trhu rozšíreného o Afriku.

               Rada pre konkurencieschopnosť poverila Komisiu 25. septembra 2014 na základe odporúčania Komisie (COM(2014)260) rokovať v mene Únie o medzinárodnej dohode s agentúrou ASECNA, ktorou sa stanovujú podmienky poskytovania služieb systému so satelitným rozšírením (SBAS) v Afrike na základe európskeho programu satelitnej navigácie EGNOS. Rokovania sa začali v marci 2015. Tieto rokovania viedli v apríli 2016 k návrhu dohody, ktorou sa stanovuje rámec pre spoluprácu potrebnú na zriadenie a využívanie samostatného systému SBAS založeného na európskom systéme EGNOS v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA. V súlade s mandátom, ktorý udelila Rada, dohoda zahŕňa technický pilier a týka sa aj otázky financovania a riadenia.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky a s ďalšími politikami Únie

               Európske programy satelitnej navigácie sú kľúčovým prvkom politiky Európskej únie v oblasti dopravy, najmä v oblasti leteckej dopravy. Prispievajú k zvýšeniu bezpečnosti a plynulosti leteckých navigačných služieb, ktoré sa vďaka nim zároveň zlepšujú z hľadiska hospodárstva a životného prostredia. Získali si aj medzinárodnú podporu, najmä vďaka dohodám o spolupráci s krajinami, ako sú Spojené štáty americké, Čína, Kórea a Izrael.

               Vzhľadom na spoločné výhody pre Európu aj Afriku, pokiaľ ide o rozvoj služieb satelitnej navigácie na africkom kontinente, je aktívna spolupráca v tomto smere medzi Európskou úniou a Afrikou už niekoľko rokov predmetom mnohých politických iniciatív, ako napr.:

               Vyhlásenie referenčnej skupiny o infraštruktúrach strategického partnerstva Afrika – EÚ na stretnutí kolégií Európskej komisie a Komisie Africkej únie (Addis Abeba, 25. – 26. februára 2016);

               Plán (2014 – 2017) prijatý na štvrtom samite Afrika – EÚ (Brusel, 2. a 3. apríla 2014);

               Spoločné vyhlásenie podnikov na 5. podnikateľskom fóre EÚ – Afrika (Brusel, 1. apríla 2014);

               Spoločná pozícia prijatá na Konferencii ministrov dopravy Únie pre Stredozemie (Brusel, 14. novembra 2013);

               Spoločné oznámenie Európskej rade, Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 8. marca 2011 „Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím“, KOM(2011) 200 v konečnom znení;

               Oznámenie Komisie „Akčný plán pre aplikácie globálneho navigačného satelitného systému (GNSS)“, KOM(2010)308 v konečnom znení zo 14. júna 2010;

               Závery zo stretnutia na vysokej úrovni s názvom: „Kozmický priestor pre afrických občanov“, ktoré usporiadalo belgické predsedníctvo EÚ 16. septembra 2010;

               Uznesenie 7. Rady pre kozmický priestor: „Globálne výzvy: využitie európskych systémov pre kozmický priestor v plnej miere“ – Brusel, 25. novembra 2010;

               Akčný plán na obdobie rokov 2011 – 2013 na realizáciu strategického partnerstva medzi Afrikou a EÚ, prijatý na treťom samite Afrika – EÚ (Tripolis, 29. a 30. novembra 2010);

               Spoločné vyhlásenie podnikov na 4. podnikateľskom fóre EÚ – Afrika (Tripolis, 26. a 28. novembra 2010);

               Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 24. júna 2009 – „Partnerstvo medzi Európskou úniou a Afrikou – Spojenie Afriky a Európy: Prehlbovanie spolupráce v oblasti dopravy“, KOM(2009)301 v konečnom znení z 24. júna 2009.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto návrhu je článok 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spojení s jej článkom 218 ods. 5.

               •Subsidiarita

                  Zásada subsidiarity nie je v prejednávanej veci uplatniteľná, pretože európsky systém satelitnej navigácie patrí Európskej únii.

               •Proporcionalita

                  Ustanovenia dohody zodpovedajú sledovanému cieľu, ktorým je umožniť agentúre ASECNA vyvinúť jej vlastný systém so satelitným rozšírením na základe európskeho programu satelitnej navigácie EGNOS. Zodpovedajú aj záujmu Európskej únie vyvážať na africký kontinent know-how v oblasti satelitnej navigácie.

               •Výber nástroja

                  Na zriadenie záväzného rámca spolupráce je nutné uzavrieť medzinárodnú dohodu. V článku 29 nariadenia (EÚ) č. 1285/2013 sa výslovne stanovuje možnosť uzatvárať v rámci programov Galileo a EGNOS dohody s medzinárodnými organizáciami.

               3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

               Komisia pravidelne podávala ústne a písomné správy o postupe rokovaní osobitnému výboru vymenovanému Radou. Členské štáty Európskej únie boli okrem toho informované o priebehu diskusií a mali možnosť zúčastniť sa na rokovaniach. Pracovná skupina Rady „pre dopravu – intermodálne otázky a siete“ predložila predbežné pripomienky k návrhu dohody pred ukončením rokovaní a tieto pripomienky boli zohľadnené v záverečnom návrhu.

               Využívanie satelitných navigačných služieb založených na systémoch EGNOS v Afrike bolo predmetom sociálno-ekonomickej aj technickej analýzy. Výsledky tejto analýzy boli niekoľkokrát predložené a prerokované so zainteresovanými africkými krajinami počas seminárov, workshopov a medzinárodných fór, ako napr. Regionálna skupina pre plánovanie a realizáciu AFI (APIRG) v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO).

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Plánovaná dohoda nemá žiadny vplyv na rozpočet pridelený na európske programy satelitnej navigácie nariadením (EÚ) č. 1285/2013.

               Náklady na zriadenie a využívanie infraštruktúry, ktorá patrí agentúre ASECNA a je stanovená v dohode, budú financované z rozpočtu agentúry ASECNA, jej členskými štátmi alebo z príspevkov vo forme pôžičiek alebo grantov, krajín Európskej únie a medzinárodných finančných inštitúcií (Európska investičná banka, Africká rozvojová banka atď.).

               5.ĎALŠIE PRVKY

                  Dohodou sa stanovuje vytvorenie spoločného výboru pre jej správu a riadne uplatňovanie. Okrem toho sa v nej stanovuje využívanie rozhodcovského konania v sporoch medzi oboma zmluvnými stranami dohody.

               2016/0271 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa povoľuje podpísať v mene Únie Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcu sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172 v spojení s jej článkom 218 ods. 5,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rada 25. septembra 2014 poverila Komisiu rokovať v mene Únie o medzinárodnej dohode s Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ďalej len „ASECNA“), ktorou sa stanovujú podmienky poskytovania služieb systému so satelitným rozšírením (SBAS) v Afrike na základe európskeho programu satelitnej navigácie EGNOS.

               (2)V nadväznosti na tieto rokovania bola 12. mája 2016 parafovaná dohoda medzi Európskou úniou a agentúrou ASECNA o rozvoji satelitnej navigácie a poskytovaní súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva.

               (3)Dohoda by mala byť podpísaná,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Povoľuje sa podpísať v mene únie Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou na jednej strane a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) na strane druhej týkajúcu sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva.

               Znenie dohody je pripojené k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Generálny sekretariát Rady udelí osobe, resp. osobám, ktoré určí vyjednávač dohody, plnú moc na podpis dohody s výhradou jej uzavretia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        ASECNA je medzinárodná organizácia so sídlom v Dakare v Senegale, ktorej úlohou je zaistiť bezpečnosť leteckej prevádzky v prospech jej 18 členských štátov: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Stredoafrická republika, Čad, Komory, Kongo, Pobrežie Slonoviny, Gabon, Guinea-Bissau, Rovníková Guinea, Madagaskar, Mali, Mauritánia, Niger, Senegal, Togo a Francúzsko.

                     (2)
                  Sociálno-ekonomické prínosy pre celý africký kontinent, posúdené na základe analýzy nákladov a výnosov, predstavujú viac ako 4,8 miliardy EUR. Táto suma nezahŕňa prínosy v oblasti hospodárskeho rozvoja a regionálnej integrácie, ktoré sa nedali vyčísliť.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 9. 2016
            COM(2016) 574 final
            PRÍLOHA
            DOHODA O SPOLUPRÁCI (NÁVRH)medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcu sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva
            k
            ROZHODNUTIU RADY,
            ktorým sa povoľuje podpísať v mene Únie Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcu sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva

               EURÓPSKA ÚNIA na jednej strane

               a

               AGENTÚRA PRE BEZPEČNOSŤ LETECKEJ PREVÁDZKY V AFRIKE A NA MADAGASKARE, ďalej len „ASECNA“, na strane druhej,

               ďalej len „strany dohody“,

               VZHĽADOM NA rastúci rozvoj aplikácií globálnych satelitných navigačných systémov v Európskej únii, Afrike a iných regiónoch sveta, najmä v odvetví civilného letectva,

               KEĎŽE agentúra ASECNA je zodpovedná najmä za poskytovanie leteckých navigačných služieb vo vzdušnom priestore, ktorý jej bol zverený, za organizáciu tohto vzdušného priestoru, uverejňovanie leteckých informácií, predvídanie a poskytovanie informácií v oblasti leteckých meteorologických služieb,

               UZNÁVAJÚC význam programov satelitnej navigácie Európskej únie, Galileo a EGNOS, špeciálne navrhnutých pre civilné účely, výhody vyplývajúce z ich zavedenia a záujem ASECNA o služby satelitnej navigácie,

               UZNÁVAJÚC, že systém EGNOS, regionálna infraštruktúra zameraná na Európu, ktorá kontroluje a opravuje otvorené signály vysielané globálnymi systémami satelitnej navigácie, pričom ponúka najmä vyššiu presnosť a zahŕňa funkciu integrity, poskytuje služby prispôsobené predovšetkým potrebám civilného letectva,

               BERÚC DO ÚVAHY, že služby založené na technológii systému EGNOS by sa mohli technicky rozšíriť na celý africký kontinent dvojakým spôsobom; na jednej strane by mohli existovať synergie medzi pozemnými infraštruktúrami, za ktoré by zodpovedali strany dohody, a na druhej strane by sa mohli transpondéry systému EGNOS nainštalovať na satelity umiestnené na geostacionárnom orbite nad Afrikou,

               VZHĽADOM NA uznesenie Rady Európskej únie pre kozmický priestor s názvom „Globálne výzvy: využitie európskych systémov pre kozmický priestor v plnej miere“ prijaté 25. novembra 2010, ktoré vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala s Komisiou Africkej únie s cieľom posilniť dostupné prostriedky a určiť podmienky, podľa ktorých by sa mohla v Afrike zaviesť infraštruktúra podobná infraštruktúre programu EGNOS,

               VZHĽADOM NA oznámenie Európskej komisie z 26. apríla 2007 o európskej vesmírnej politike, v ktorom sa kladie osobitný dôraz na spoluprácu medzi Európou a Afrikou v oblasti kozmického priestoru, a na oznámenie Komisie zo 4. apríla 2011 s názvom „Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“, v ktorom sa zdôrazňuje ochota Európskej únie poskytnúť africkým krajinám expertízu a infraštruktúry a posilniť spoluprácu s týmto svetadielom,

               VZHĽADOM NA uznesenie Výboru ministrov ASECNA č. 2005 CM 44 – 11 zo 7. júla 2005 o zavádzaní systémov satelitnej navigácie (GNSS) v ASECNA, v ktorom sa požaduje najmä podpora európskych inštitúcií pri zavádzaní systému EGNOS alebo Galileo pre prevádzkové potreby agentúry,

               VZHĽADOM NA uznesenie Správnej rady ASECNA č. 2011 AC 120 – 18 zo 7. júla 2011 o účinnom zapojení agentúry do zavádzania systému EGNOS/Galileo v oblasti Afriky a Indického oceánu, ktorým sa najmä generálny riaditeľ oprávňuje, aby aj naďalej na tento účel podnikal kroky adresované príslušným európskym inštitúciám,

               KEĎŽE v rámci vykonávania tohto uznesenia ASECNA vyvinula program SBAS-ASECNA na poskytovanie služieb SBAS založených na technológii systému EGNOS v oblasti pôsobnosti agentúry,

               BERÚC DO ÚVAHY, že dlhodobá spolupráca medzi Európskou úniou a ASECNA v oblasti satelitnej navigácie patrí do všeobecného rámca strategického partnerstva medzi Európskou úniou a Afrikou, keďže sa v pláne prijatom na štvrtom samite Afrika – EÚ, ktorý sa uskutočnil 2. a 3. apríla 2014 v Bruseli s cieľom stanoviť spoluprácu medzi oboma kontinentmi na obdobie rokov 2014 – 2017, stanovuje vyčlenenie trvalých a dostatočných ľudských a finančných zdrojov na zavádzanie infraštruktúr satelitnej navigácie založených na systéme EGNOS a zriadenie systémov riadenia a financovania v oblasti investičných a prevádzkových nákladov systému EGNOS v Afrike pre príslušné krajiny,

               KEĎŽE na základe tohto strategického partnerstva medzi Afrikou a Európskou úniou, ASECNA a EÚ už spolupracujú v rámci programu podpory sektora leteckej dopravy a satelitných služieb v Afrike, financovaného z 10. Európskeho rozvojového fondu, a v rámci panafrického programu podpory systému EGNOS v Afrike, financovaného nástrojom rozvojovej spolupráce, najmä zriadením spoločného úradu pre riadenie programu (JPO) EGNOS-Afrika.

               VZHĽADOM NA spoločný záujem o dlhodobú spoluprácu medzi Európskou úniou a ASECNA v oblasti vývoja satelitnej navigácie v prospech civilného letectva a ŽELAJÚC SI formálne nadviazať takúto spoluprácu,

               VZHĽADOM NA nutnosť zabezpečiť vysokú úroveň ochrany služieb satelitnej navigácie na územiach, ktoré patria stranám dohody,

               BERÚC DO ÚVAHY, že Európska únia vytvorila svoje vlastné agentúry na pomoc v určitých konkrétnych oblastiach, najmä Agentúru pre európsky GNSS pre európske programy satelitnej navigácie a Európsku agentúru pre bezpečnosť letectva v oblasti civilného letectva, a keďže prevádzka systému EGNOS v období rokov 2014 až 2021 sa stala predmetom dohody o delegovaní medzi Európskou úniou a Agentúrou pre európsky GNSS,

               UZNÁVAJÚC, že v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie (1) sa stanovuje, že Európska únia je majiteľom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programov Galileo a EGNOS, že Európska únia môže uzatvárať dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v rámci týchto programov a že náklady spojené s prípadným rozšírením pokrytia systému EGNOS mimo Európy by nemali byť financované z rozpočtových zdrojov pridelených na základe tohto nariadenia,

               VZHĽADOM NA nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS (2),

               UZNÁVAJÚC záujem koordinovať prístupy v oblasti normalizácie a certifikácie a všetky otázky týkajúce sa systémov a služieb satelitnej navigácie v rámci medzinárodných fór pre normalizáciu a certifikáciu, najmä s cieľom podporiť široké a inovatívne využitie služieb GALILEO a EGNOS a SBAS-ASECNA ako celosvetovej normy satelitnej navigácie a časového riadenia v sektore civilného letectva,

               SA DOHODLI TAKTO:

               ČASŤ I

               VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

               Článok 1

               Ciele

               1. Cieľmi tejto dohody je rozvíjať satelitnú navigáciu a poskytovať súvisiace služby v oblasti pôsobnosti ASECNA v prospech civilného letectva tým, že jej bude umožnené využívať európske programy satelitnej navigácie.

               Táto dohoda patrí do rámca podpory služieb založených na týchto európskych programoch satelitnej navigácie na africkom kontinente.

               2. Forma a podmienky spolupráce medzi stranami dohody na dosiahnutie cieľov uvedených v prvom odseku sa stanovujú v tejto dohode.

               Článok 2

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tejto dohody:

               1.
                     „GNSS“ alebo „globálny systém satelitnej navigácie“ je infraštruktúra tvorená sústavou

                  satelitov

                a sieťou pozemných stredísk a staníc, ktorá vysielaním rádiových signálov umožňuje poskytovať používateľom s vhodným prijímačom na celej zemeguli službu veľmi presného merania času a geolokalizácie;

               2.
                     „európske systémy satelitnej navigácie“ sú globálny systém satelitnej navigácie vytvorený na základe programu Galileo a systému EGNOS, ktoré sú vlastníctvom Európskej únie;

               3.
                     „oblasť pôsobnosti ASECNA“ je zemepisná oblasť, v rámci ktorej ASECNA poskytuje letecké navigačné služby, či už ide o vzdušný priestor členských štátov alebo nie;

               4.
                     „EGNOS“ je skratka pre „European Geostationary Navigation Overlay Service“ (Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba), regionálnu infraštruktúru systému satelitnej navigácie, ktorá kontroluje a koriguje otvorené signály vysielané globálnymi systémami satelitnej navigácie, najmä GPS a Galileo, pričom umožňuje používateľom týchto globálnych systémov získať vyššiu výkonnosť z hľadiska presnosti a integrity. EGNOS zahŕňa pozemné stanice a niekoľko transpondérov nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch. Pozemné stanice tvoria inžinierske stredisko, strediská na kontrolu misie, stanice RIMS, stanice NLES, stredisko služieb a server EDAS. Regionálne pokrytie EGNOS sa prednostne vzťahuje na územie členských štátov Európskej únie, ktoré sa geograficky nachádzajú v Európe;

               5.
                     „SBAS-ASECNA“ je systém satelitnej navigácie agentúry ASECNA, ktorý kontroluje a koriguje otvorené signály vysielané globálnymi systémami satelitnej navigácie, najmä GPS a Galileo, pričom umožňuje používateľom týchto globálnych systémov získať vyššiu výkonnosť najmä z hľadiska presnosti a integrity. SBAS-ASECNA je majetkom agentúry ASECNA. Zahŕňa pozemnú infraštruktúru a niekoľko transpondérov nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch. Pozemnú infraštruktúru tvoria najmä stanice RIMS, jedno alebo viaceré strediská na kontrolu misie a stanice NLES. Pokrytie SBAS-ASECNA sa prednostne vzťahuje na oblasť pôsobnosti ASECNA. Systémom SBAS-ASECNA sa rozumie jednak pôvodná verzia systému, ale aj všetky jej následné verzie, vrátane verzií s duálnou frekvenciou a multikonšteláciou. Zriadenie tohto systému zahŕňa najmä fázy vymedzenia a koncepcie, vývoja a zavádzania, ako aj akreditácie a certifikácie. Potom nasleduje fáza využívania;

               6.
                     „oblasť pokrytia EGNOS“ alebo „oblasť pokrytia SBAS-ASECNA“: oblasť, v ktorej je možné prijímať signály vysielané uvedeným systémom (napr. stopy geostacionárnych satelitov);

               7.
                     „oblasť so službou SBAS-ASECNA“ je oblasť vo vnútri oblasti pokrytia SBAS-ASECNA, v ktorej systém SBAS-ASECNA poskytuje službu v súlade s požiadavkami vymedzenými agentúrou ASECNA a stanovenými v súvislosti s normami a odporúčanými postupmi ICAO (SARP), a kde zabezpečuje zodpovedajúce schválené operácie;

               8.
                     „oblasť so službou SOL systému EGNOS“ je oblasť vo vnútri oblasti pokrytia EGNOS, v ktorej systém EGNOS poskytuje službu v súlade s normami a odporúčanými postupmi ICAO (SARP), a kde zabezpečuje zodpovedajúce schválené operácie;

               9.
                     „stanice RIMS“ sú stanice patriace do systémov EGNOS alebo SBAS-ASECNA, ktorých úlohou je zbierať v reálnom čase geolokalizačné údaje zo signálov vysielaných globálnymi systémami satelitnej navigácie;

               10.
                      „stanice NLES “ sú stanice patriace do systémov EGNOS alebo SBAS-ASECNA, ktoré zasielajú transpondérom nainštalovaným na geostacionárne satelity opravené údaje, ktoré umožňujú, aby prijímače signálov GNSS nachádzajúce sa v oblasti pokrytia jedného alebo druhého z týchto dvoch systémov vykonávali opravy prispôsobené ich geolocalizácii;

               11.
                      „Galileo“ je autonómny civilný európsky globálny systém satelitnej navigácie a časového riadenia pod civilnou kontrolou, určený na poskytovanie služieb GNSS, ktorý navrhli a vyvinuli Európska únia, Európska vesmírna agentúra a ich príslušné členské štáty. Prevádzkovanie systému Galileo sa môže zveriť súkromnému subjektu. Systém Galileo je zameraný na poskytovanie služby s voľným prístupom, služby s komerčným zameraním, verejne regulovanej služby a služby na účely pátrania a záchrany, ako aj na prispievanie k službám monitorovania integrity, ktoré sú určené používateľom aplikácií na zabezpečenie ochrany života;

               12.
                      „interoperabilita“ je schopnosť dvoch alebo viacerých systémov satelitnej navigácie a služieb, ktoré poskytujú, byť využívané spoločne, aby používateľovi ponúkli väčšiu kapacitu, než aká by sa dosiahla pri využití výlučne jedného systému;

               13.
                      „duševné vlastníctvo“ je pojem vymedzený v článku 2 bode viii) Dohovoru o zriadení Svetovej organizácie duševného vlastníctva podpísaného 14. júla 1967 v Štokholme;

               14.
                      „utajovaná skutočnosť“ sú informácie v akejkoľvek forme, ktoré si vyžadujú ochranu pred neoprávneným zverejnením, ktoré by mohlo v rôznej miere poškodiť základné záujmy strán dohody alebo jednotlivých členských štátov vrátane ich národnej bezpečnosti. Miera ich utajenia sa označuje stupňom utajenia. Strany dohody takúto skutočnosť utajujú v súlade s uplatniteľnými zákonmi a právnymi predpismi a chránia ju pred akoukoľvek stratou dôvernosti, integrity a dostupnosti.

               Článok 3

               Zásady spolupráce

               Strany dohody uplatňujú pri spolupráci, na ktorú sa vzťahuje táto dohoda, tieto zásady:

               1. vzájomný prospech založený na celkovej rovnováhe práv a povinností vrátane príspevkov a prístupu ku všetkým službám;

               2. vzájomné príležitosti na zapojenie sa do spolupráce v rámci programov satelitnej navigácie Európskej únie a ASECNA;

               3. včasná výmena všetkých informácií užitočných z hľadiska vykonávania tejto dohody;

               4. primeraná a účinná ochrana práv duševného vlastníctva.

               Článok 4

               Agentúry Európskej únie

               Európska únia môže poveriť Agentúru pre európsky GNSS alebo Európsku agentúru pre bezpečnosť letectva plnením všetkých alebo niektorých úloh vyplývajúcich z uplatňovania tejto dohody. V takom prípade zostáva zodpovedná voči ASECNA, pokiaľ ide o riadne a úplné plnenie povinností vyplývajúcich z uplatňovania tejto dohody.

               Článok 5

               Vzťahy s tretími stranami

               Európska únia uľahčuje a podporuje všetky iniciatívy spolupráce alebo partnerstva medzi ASECNA a inými subjektmi zapojenými do európskych programov satelitnej navigácie Galileo a EGNOS, najmä s Európskou vesmírnou agentúrou, ktoré môžu napomáhať rozvoju a poskytovaniu služieb satelitnej navigácie založených na týchto dvoch programoch zo strany ASECNA.

               ČASŤ II

               USTANOVENIA O SPOLUPRÁCI

               Článok 6

               Činnosti v oblasti spolupráce

               1. Spolupráca sa na základe tejto dohody týka najmä zriadenia a využívania systému SBAS-ASECNA založeného na technológii systému EGNOS. Vzťahuje sa aj na využívanie systému zriadeného na základe programu Galileo v Afrike, na rádiové spektrum, normy, certifikáciu a medzinárodné organizácie, bezpečnostnú ochranu, výskum a rozvoj, ľudské zdroje, komunikáciu a zviditeľňovanie, výmeny pracovníkov a podporu služieb satelitnej navigácie na africkom kontinente.

               Strany dohody môžu tento zoznam činností upraviť v súlade s článkom 33 dohody.

               2. Touto dohodou nie je dotknutá inštitucionálna autonómia Európskej únie, pokiaľ ide o reguláciu európskych programov satelitnej navigácie, ani štruktúra vytvorená Európskou úniou na účely využívania týchto programov. Dohoda nemá vplyv ani na regulačné opatrenia, ktorými sa vykonávajú záväzky v oblasti nešírenia, kontrola vývozu a kontrola nehmotných transferov technológie. Nie sú ňou dotknuté ani opatrenia vnútroštátnej bezpečnosti.

               3. Táto dohoda nemá vplyv ani na inštitucionálnu autonómiu ASECNA.

               4. S výhradou ich príslušných regulačných opatrení strany dohody v najväčšej možnej miere podporujú činnosti v oblasti spolupráce podľa tejto dohody.

               PODČASŤ I

               Článok 7

               Zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA

               1. Európska únia napomáha ASECNA pri zriaďovaní a využívaní systému SBAS-ASECNA. Okrem osobitných ustanovení stanovených v článkoch 8 až 16 sa vo všeobecnosti zaväzuje uľahčiť zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA, najmä tak, že agentúre ASECNA bezplatne poskytne všetky užitočné informácie, poradenstvo v oblasti riadenia programu, ako aj v technickej a organizačnej oblasti, a tým, že prispeje k vyhodnocovaniu a monitorovaniu programu SBAS-ASECNA.

               2. Po vzájomnom prepojení systémov EGNOS a SBAS-ASECNA každá strana zodpovedá za zmeny svojho vlastného systému a znáša s tým súvisiace investičné a prevádzkové náklady. Poskytne druhej strane nevyhnutné informácie a spolupracuje na zmenách systému, ktorý patrí tejto druhej strane. Zavedie sa proces zapojenia a monitorovania výkonnosti, ktorým sa stanovia príslušné povinnosti.

               Článok 8

               Vymedzenie a koncepcia systému SBAS-ASECNA

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA s vymedzením a koncepciou systému SBAS-ASECNA, najmä čo sa týka štruktúry systému, rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry a konceptu operácií. V štúdiách uskutočnených na tento účel sa spresnia vzájomné prepojenia systémov SBAS-ASECNA a EGNOS.

               Článok 9

               Rozvoj a zavádzanie staníc RIMS

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA s rozvojom a zavádzaním staníc RIMS systému SBAS-ASECNA, najmä pokiaľ ide o vybavenie, prevádzkové postupy, kvalifikáciu prevádzkovateľov a validáciu rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry, okrem iného tak, že zavedie a overí požiadavky bezpečnostnej ochrany.

               S cieľom optimalizovať výkonnosť a oblasti so službami systémov EGNOS a SBAS-ASECNA, strany skoordinujú inštaláciu svojich staníc RIMS, najmä v hraničných oblastiach spoločných pre obidva systémy, aby tieto stanice boli rovnomerne rozložené a fungovali synergicky vďaka výmene údajov vygenerovaných týmito stanicami RIMS pri dodržaní požiadaviek bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany podľa pravidiel uplatniteľných na každú stranu dohody.

               Článok 10

               Rozvoj a zavádzanie kontrolných stredísk

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA s rozvojom a zavádzaním kontrolných stredísk systému SBAS-ASECNA, najmä pokiaľ ide o vybavenie, prevádzkové postupy, kvalifikáciu prevádzkovateľov a validáciu rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry, okrem iného tak, že zavedie a overí požiadavky bezpečnostnej ochrany.

               Článok 11

               Rozvoj a zavádzanie staníc NLES a transpondérov

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA s rozvojom a zavádzaním služieb pre šírenie údajov z transpondérov systému SBAS-ASECNA nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch a pozemných staniciach pre prenos súvisiacich údajov. Agentúre ASECNA pomáha aj pri postupoch a krokoch potrebných na získanie kódov PRN nevyhnutných na využívanie systému SBAS-ASECNA, pretože bez takýchto kódov by jeho využívanie nebolo možné.

               Článok 12

               Akreditácia a certifikácia systému SBAS-ASECNA

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA na jej žiadosť:

               – s certifikáciou systému SBAS-ASECNA;

               – s akreditáciou bezpečnostnej ochrany systému SBAS-ASECNA vrátane rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry;

               – s certifikáciou služieb poskytovaných systémom SBAS-ASECNA.

               Európska únia môže tiež agentúre ASECNA na jej žiadosť pomáhať s vypracovaním metodiky a procesov zameraných na:

               – schválenie postupov vzletu, letu a pristátia lietadiel spojených so systémom SBAS-ASECNA pred tým, než budú uverejnené v leteckej informačnej príručke;

               – certifikáciu vybavenia umiestneného na palubu lietadiel a určeného na prijímanie a spracúvanie signálov satelitnej navigácie a akreditáciu prevádzkovateľov lietadiel a letovej posádky

               Článok 13

               Využívanie systému SBAS-ASECNA

               1. Európska únia pomáha agentúre ASECNA s využívaním systému SBAS-ASECNA.

               Pokiaľ ide o prípravy na spustenie prevádzky, pomáha agentúre ASCENA najmä:

               – so zavádzaním schémy riadenia poskytovania služieb,

               – s prispôsobovaním prevádzkových postupov a dokumentácie odbornej prípravy systému EGNOS pre systém SBAS-ASECNA,

               – so zavádzaním integrovaného systému riadenia zameraného na poskytovanie služieb, ktorý bude zahŕňať najmä otázky kvality, bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany a životného prostredia,

               – s analýzou a vykonávaním schém v oblasti subdodávateľských služieb,

               – s odbornou prípravou prevádzkovateľov,

               – s deklarovaním služieb.

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA aj pri riešení prevádzkových problémov, ktoré sa vyskytli po deklarovaní služieb, najmä tak že sprístupní postupy a nástroje analýzy výkonnosti, poskytne podklady pre odbornú prípravu a zaistí prítomnosť pracovníkov v počiatočnom období.

               Európska únia poskytuje agentúre ASECNA podporu aj pri zavádzaní nových verzií prevádzkovaného systému.

               2. Strany si navzájom pomáhajú s cieľom povzbudiť používateľov, aby prijali služby poskytované systémami EGNOS a SBAS-ASECNA, a podporiť rozvoj príslušných trhov.

               Článok 14

               Oblasti so službami

               Vymedzenie oblasti so službami SOL systému EGNOS a oblasti so službami SBAS-ASECNA je predmetom dohody medzi stranami, aby sa vyhli akýmkoľvek ťažkostiam pri využívaní, najmä v oblasti interoperability a zodpovednosti. Strany sa usilujú, aby v tejto súvislosti našli spoločné riešenia.

               V prípade, keď oblasť so službami SOL systému EGNOS pokrýva časť oblasti zodpovednosti agentúry ASECNA, alebo ak oblasť so službami SBAS-ASECNA pokrýva časť územia členských štátov Európskej únie, zavedie sa proces zapojenia a monitorovania výkonnosti, ktorým sa stanovia príslušné povinnosti.

               Ak oblasť so službami SOL systému EGNOS a oblasť so službami SBAS-ASECNA pokrývajú územie nachádzajúce sa mimo územia členských štátov Európskej únie a oblasti zodpovednosti agentúry ASECNA – alebo ak sa prekrývajú so systémom iným ako EGNOS a SBAS-ASECNA – strany sa navzájom informujú a skoordinujú svoje kroky adresované orgánom príslušných území, aby sa zabezpečilo, že sa pre vzniknuté problémy, najmä v oblasti interoperability a zodpovednosti, nájdu spoločné riešenia.

               Článok 15

               Verejné obstarávanie

               1. Európska únia pomáha agentúre ASECNA na jej žiadosť pri príprave súťažných podkladov a analýze ponúk v rámci verejného obstarávania na zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA.

               2. Bez toho, aby bol dotknutý článok XXIII Dohody o vládnom obstarávaní uzatvorenej v rámci Svetovej obchodnej organizácie (článok III revidovanej dohody), majú verejné orgány a podniky členských štátov Európskej únie právo zúčastňovať sa na verejných súťažiach súvisiacich so zriadením a využívaním systému SBAS-ASECNA, ak nenastane konflikt záujmov.

               3. Nákupy súvisiace so zriadením a využívaním systémov EGNOS a SBAS-ASECNA môžu byť predmetom verejného obstarávania spoločného pre Európsku úniu a agentúru ASECNA v závislosti od príslušných záujmov každej zo strán, najmä v oblasti pozemných staníc a transpondérov.

               Článok 16

               Práva duševného vlastníctva

               1. Každá strana bezplatne poskytne druhej strane všetky práva duševného vlastníctva na diela alebo vynálezy, ktoré vlastní a ktoré sú užitočné na zriadenie a využívanie systémov EGNOS a SBAS-ASECNA. Táto dohoda má platnosť licencie na využívanie týchto práv.

               Ak jedna zo strán vytvorí alebo stanoví nové práva duševného vlastníctva založené na právach duševného vlastníctva, ktoré má k dispozícii od druhej strany, táto druhá strana získa vlastníctvo takto vytvorených alebo stanovených nových práv duševného vlastníctva a bezplatne poskytne licenciu na využívanie týchto nových práv strane, ktorá ich vytvorila alebo stanovila. Napriek tomu strana, ktorá je vlastníkom týchto nových práv, môže poskytnúť licenciu na ich využívanie tretím stranám iba s výslovným súhlasom druhej strany.

               Podmienky uplatňovania licencie uvedenej v prvom a druhom pododseku sú stanovené v odsekoch 2 a 3.

               2. Licencia na využívanie práv uvedená v prvom odseku je osobná, nevýlučná a neprenosná, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia druhého pododseku prvého odseku. V závislosti od prípadu zahŕňa právo využívať, zabezpečiť využívanie, upraviť, reprodukovať a vyrábať výlučne na účely zriadenia a využívania systémov EGNOS a SBAS-ASECNA.

               Strana nemôže sprístupniť ani predávať tretej strane žiadne práva duševného vlastníctva, ktoré jej boli poskytnuté druhou stranou podľa prvého odseku, bez výslovného súhlasu tejto druhej strany, pokiaľ sa takéto sprístupnenie tretej strane neuskutoční v rámci verejného obstarávania alebo zmlúv uzavretých niektorou zo strán na zriadenie a využívanie systému EGNOS, systému vytvoreného na základe programu Galileo a systému SBAS-ASECNA.

               3. Každá strana aktualizuje register práv duševného vlastníctva, ktorý sprístupní druhej strane podľa prvého odseku. Druhej strane dohody odovzdá kópiu tohto registra. V prípade každého poskytnutého práva duševného vlastníctva sa v registri spresní:

                  – predmet práva, ako napr. vynález, softvér, databázy atď.;

                  – povaha práva, ako napr. autorské právo, patent atď.;

                  – udelené právo na využívanie, ako napr. právo reprodukovať, prispôsobovať, vyrábať atď.;

                  – územie, pre ktoré sa právo poskytuje;

                  – trvanie poskytovania.

               4. Každá strana, ktorá udelí druhej strane licenciu na využívanie podľa prvého odseku, ju môže vypovedať, ak zistí nedodržanie podmienok uplatňovania licencie vyplývajúcich z odsekov 2 a 3.

               5. Strany dohody poskytnú a zabezpečia náležitú a účinnú ochranu práv duševného vlastníctva v oblastiach a odvetviach dôležitých z hľadiska zriadenia a využívania systémov EGNOS a SBAS-ASECNA, a to v súlade s najprísnejšími medzinárodnými normami stanovenými v Dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) Svetovej obchodnej organizácie, vrátane účinných prostriedkov umožňujúcich presadzovanie takýchto noriem.

               PODČASŤ II

               Iné činnosti

               Článok 17

               Galileo

               1. Strany spolupracujú pri podporovaní a využívaní systému vytvoreného na základe programu Galileo na africkom kontinente, najmä v oblasti vývoja aplikácií a využívania služieb založených na tomto systéme, konkrétne v oblastiach určovania času, navigácie, dohľadu, pátrania a záchrany a pri zdôrazňovaní výhod aplikácií a služieb založených na tomto systéme.

               2. ASCENA nepodnikne žiadne kroky ani iniciatívy, ktoré by mohli poškodiť záujmy Európskej únie v oblasti práv duševného vlastníctva súvisiacich s programom Galileo.

               Článok 18

               Rádiové frekvenčné spektrum

               1. Strany spolupracujú a vzájomne si pomáhajú, pokiaľ ide o rádiové frekvenčné spektrum spravované Medzinárodnou telekomunikačnou úniou (ďalej len „ITU“), najmä v záujme ochrany frekvenčných pásem spojených so službami satelitnej navigácie a leteckej komunikácie.

               2. Strany si vymieňajú informácie a vzájomne si pomáhajú v oblasti zdieľania a prideľovania frekvenčného spektra zo strany ITU. Podporujú a chránia prideľovanie primeraného frekvenčného spektra pre systém EGNOS a SBAS-ASECNA, ako aj pre systém vytvorený na základe programu Galileo s cieľom zabezpečiť dostupnosť služieb, ktoré tieto systémy ponúkajú v Európskej únii a v Afrike.

               3. V záujme ochrany rádiového frekvenčného spektra prideleného pre satelitnú navigáciu pred rušením, napr. úmyselnými či neúmyselnými interferenciami a prekrývaním, sa strany usilujú zistiť zdroje rušenia a hľadajú vzájomne prijateľné riešenia.

               4. Žiadne ustanovenie tejto dohody nemožno vykladať odchylne od platných predpisov ITU, najmä od predpisov týkajúcich sa rádiokomunikačného poriadku ITU.

               Článok 19

               Normy, certifikácia a medzinárodné organizácie

               1. Strany sa usilujú prijať spoločný prístup v oblasti normalizácie a vo všetkých otázkach týkajúcich sa systémov satelitnej navigácie, ktorými sa zaoberajú medzinárodné organizácie a združenia, najmä Medzinárodná organizácia civilného letectva, združenie „Radio Technical Commission for aeronautics“ (rádiotechnická komisia pre letectvo) a Európska organizácia pre zariadenia civilného letectva („EUROCAE“) a združenia alebo zoskupenia pôsobiace v oblasti normalizácie.

               2. Strany spoločne podporujú vývoj noriem satelitnej navigácie v rámci medzinárodných organizácií, najmä noriem a odporúčaných postupov ICAO (SARP) a špecifikácie minimálnej prevádzkovej výkonnosti (MOPS) rádiotechnickej komisie pre letectvo a Európskej organizácie pre zariadenia civilného letectva. Spoločne v tomto rámci podporujú uznanie noriem Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA týmito medzinárodnými organizáciami a snažia sa propagovať ich uplatňovanie na celom svete s dôrazom na interoperabilitu s inými systémami satelitnej navigácie.

               Článok 20

               Bezpečnostná ochrana

               S cieľom ochrániť európsky systém satelitnej navigácie a systém SBAS-ASECNA pred hrozbami a zlomyseľnými činmi, akými sú napríklad úmyselné rušenie a prekrývanie, strany prijmú všetky uskutočniteľné opatrenia, najmä v oblasti kontroly a nešírenia technológií, na zabezpečenie kontinuity, bezpečnostnej ochrany a bezpečnosti služieb satelitnej navigácie a infraštruktúry, ako aj príslušného základného majetku, bez toho, aby bol dotknutý článok 6 ods. 2.

               Článok 21

               Výskum a vývoj

               Strany sa usilujú viesť spoločné činnosti výskumu a vývoja v oblasti satelitnej navigácie, najmä s cieľom vytvoriť a plánovať budúci technologický vývoj systémov satelitnej navigácie.

               Každá strana podporuje účasť druhej strany na svojich vlastných programoch výskumu a vývoja.

               Európska únia uľahčuje agentúre ASECNA prístup k finančným prostriedkom svojich rámcových programov v oblasti výskumu a vývoja.

               Článok 22

               Ľudské zdroje

               Na základe vlastných skúseností Európska únia poskytuje agentúre ASECNA všetky informácie, ktoré sú užitočné z hľadiska riadenia ľudského kapitálu potrebného na vykonávanie programu SBAS-ASECNA.

               Európska únia napomáha agentúre ASECNA pri vytváraní pracovných miest a pri rozvíjaní spôsobilostí potrebných na zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA.

               Európska únia uľahčuje všetky iniciatívy spolupráce a partnerstva medzi ASECNA a subjektmi zapojenými do budovania kapacít v oblastiach týkajúcich sa európskych programov satelitnej navigácie. Uľahčuje agentúre ASECNA aj prístup k finančným prostriedkom svojich európskych programov odbornej prípravy.

               Môžu sa uskutočniť spoločné činnosti odbornej prípravy s cieľom uspokojiť potreby týkajúce sa zriadenia a využívania systémov EGNOS, SBAS-ASECNA vytvorených na základe programu Galileo a potreby týkajúce sa prípravy ich technologického vývoja.

               Článok 23

               Komunikácia a zviditeľňovanie

               Strany sa usilujú uskutočňovať spoločné činnosti komunikácie a propagácie svojich príslušných programov satelitnej navigácie.

               Európska únia pomáha agentúre ASECNA pri vymedzovaní a vykonávaní komunikačných stratégií adresovaných jednak subjektom, ktorých sa týka zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA, ako aj širokej verejnosti.

               Článok 24

               Výmena zamestnancov

               Strany si v rámci spolupráce stanovenej podľa tejto dohody vymieňajú zamestnancov.

               Článok 25

               Podpora satelitnej navigácie na africkom kontinente

               Strany si navzájom pomáhajú pri podpore satelitnej navigácie na africkom kontinente a vždy, keď je to potrebné, sa dohodnú na spoločných krokoch, ktoré treba podniknúť v tejto oblasti. Podporujú najmä iniciatívy, ktorými by sa by mohlo podporiť prijatie satelitnej navigácie používateľmi a rozvoj trhov spojených s touto technológiou.

                ČASŤ III

               FINANČNÉ USTANOVENIA

               Článok 26

               Financovanie

               1. ASECNA financuje zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA zo svojich vlastných zdrojov, z pomoci alebo dotácií, najmä z tých, ktoré sú uvedené v treťom odseku, z pôžičiek, ktoré jej poskytli finančné inštitúcie, alebo z akéhokoľvek iného finančného prostriedku s výhradou ustanovení druhého odseku.

               2. Zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA nemožno v žiadnom prípade financovať z rozpočtových príspevkov určených pre európske systémy satelitnej navigácie uvedených v kapitole II nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 z 11. decembra 2013.

               3. Pokiaľ ide o zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA, Európska únia uľahčuje agentúre ASECNA prístup k svojim finančným prostriedkom určeným na spoluprácu a rozvoj, ktoré môže využiť či už na prebiehajúce alebo na budúce programy. Medzi prebiehajúce programov patrí celoafrický program stanovený v článku 9 prílohy III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce na obdobie 2014 – 2020, a programy trustového fondu EÚ – Afrika určeného pre infraštruktúry stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 13. júla 2006 – Spájanie Afriky: Partnerstvo medzi EÚ a Afrikou v oblasti infraštruktúry – KOM(2006) 376 v konečnom znení.

               ČASŤ IV

               ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

               Článok 27

               Právna zodpovednosť

               1. Keďže ASECNA nevlastní európske systémy satelitnej navigácie, neznáša žiadnu zodpovednosť vyplývajúcu z vlastníctva týchto systémov.

               Keďže Európska únia nevlastní systém SBAS-ASECNA, neznáša žiadnu zodpovednosť vyplývajúcu z vlastníctva tohto systému.

               2. Žiadna zo strán nemôže niesť zodpovednosť za škody, ktoré vznikli tým, že druhá strana využívala technológie uvedené v tejto dohode, ani nezaručuje ich správne fungovanie.

               Článok 28

               Výmena utajovaných skutočností

               Strany pristúpia k výmene utajovaných skutočností, len pokiaľ uzavreli dohodu na tento účel. Usilujú sa zaviesť úplný a ucelený právny rámec umožňujúci uzatvorenie takejto dohody.

               Článok 29

               Spoločný výbor

               1. Týmto sa zriaďuje spoločný výbor s názvom „Výbor EÚ/ASECNA pre GNSS“. Výbor pozostáva zo zástupcov strán dohody a je zodpovedný za správu a náležité uplatňovanie tejto dohody. Na tento účel prijíma rozhodnutia v prípadoch stanovených v tejto dohode; strany dohody tieto rozhodnutia vykonávajú v súlade so svojimi vlastnými pravidlami. Spoločný výbor rozhoduje na základe spoločnej dohody. Spoločný výbor vydáva aj odporúčania v otázkach, v ktorých nemá rozhodovaciu právomoc.

               Spoločný výbor vymedzuje podmienky a podrobné pravidlá, ktoré nie sú spresnené v tejto dohode.

               2. Spoločný výbor prijme svoj rokovací poriadok, ktorý bude okrem iného obsahovať ustanovenia a podrobné pravidlá o zvolávaní zasadnutí, vymenovaní predsedu, stanovení funkčného obdobia predsedu a kontaktoch medzi stranami.

               3. Spoločný výbor sa schádza podľa potreby. Európska únia alebo ASECNA môžu požiadať o zvolanie zasadnutia. V prípade predloženia žiadosti sa spoločný výbor stretne do 15 dní.

               4. Spoločný výbor môže rozhodnúť o zriadení takých pracovných alebo expertných skupín, aké uzná za vhodné na pomoc pri plnení svojich úloh.

               5. Spoločný výbor môže rozhodnúť o zmene prílohy I.

               Článok 30

               Konzultácie

               1. V záujme zabezpečenia uspokojivého vykonávania tejto dohody si strany pravidelne vymieňajú informácie a na žiadosť jednej z nich zasadajú v rámci spoločného výboru.

               2. Strany sa na žiadosť jednej z nich bezodkladne poradia v prípade akejkoľvek otázky týkajúcej sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody.

               3. Strany sa pravidelne navzájom informujú a vzájomne si odovzdávajú poznatky o riadení a vývoji svojich vlastných programov satelitnej navigácie. Pokiaľ jedna strana dohody zamýšľa prijať rozhodnutie, ktoré by mohlo mať vplyv na systémy satelitnej navigácie druhej strany, vopred s touto druhou stranou vedie konzultácie s cieľom vydať nezáväzné stanovisko. Pokiaľ tomu požiadavky na zachovanie dôvernosti stanovené podľa pravidiel platných pre strany dohody nebránia, každá strana akceptuje účasť zástupcu druhej strany, v úlohe pozorovateľa, v rámci svojich vlastných pracovných skupín, orgánov a riadiacich výborov.

               Článok 31

               Ochranné opatrenia

               1. Každá strana môže po porade v rámci spoločného výboru prijať potrebné ochranné opatrenia vrátane pozastavenia jednej alebo viacerých činností spolupráce, ak sa domnieva, že strany už nezabezpečujú rovnakú mieru kontroly vývozu alebo bezpečnostnej ochrany. Ak môže byť riadne fungovanie európskych systémov satelitnej navigácie alebo systému SBAS-ASECNA ohrozené akýmkoľvek omeškaním, môžu sa prijať predbežné ochranné opatrenia bez predchádzajúcej konzultácie pod podmienkou, že sa konzultácie uskutočnia ihneď po prijatí uvedených opatrení.

               2. Rozsah a trvanie opatrení uvedených v odseku 1 sa obmedzia na to, čo je nevyhnutné na nápravu situácie a zabezpečenie spravodlivej rovnováhy medzi právami a povinnosťami vyplývajúcimi z tejto dohody. Druhá strana môže požiadať spoločný výbor, aby uskutočnil konzultácie o primeranosti týchto opatrení. Ak tento spor nie je možné urovnať v priebehu šiestich mesiacov, môže ho ktorákoľvek strana predložiť na záväzné rozhodcovské konanie v súlade s postupom stanoveným v prílohe I. V tomto rámci sa nesmie riešiť žiadna otázka výkladu ustanovení tejto dohody, ktoré sú zhodné s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov Európskej únie.

               Článok 32

               Riešenie sporov

               Bez toho, aby bol dotknutý článok 31, sa všetky spory týkajúce sa výkladu tejto dohody alebo jej uplatňovania urovnávajú konzultáciou v rámci spoločného výboru.

               Pokiaľ sa spor neurovná v lehote troch mesiacov odo dňa, keď bola vec postúpená Spoločnému výboru, uplatní sa rozhodcovské konanie stanovené v prílohe I.

               Článok 33

               Prílohy

               Prílohy k tejto dohode tvoria jej neoddeliteľnú súčasť.

               Článok 34

               Preskúmanie

               Túto dohodu je možné kedykoľvek meniť a rozšíriť dodatkom podpísaným medzi stranami dohody v súlade s ich vlastnými vnútornými postupmi.

               Článok 35

               Vypovedanie dohody

               1. Európska únia alebo ASECNA môžu túto dohodu vypovedať oznámením svojho rozhodnutia druhej strane. Platnosť tejto dohody sa skončí šesť mesiacov odo dňa prijatia takéhoto oznámenia.

               2. Vypovedanie tejto dohody nemá vplyv na platnosť ani trvanie prípadných vecných ustanovení dohodnutých v rámci vykonávania tejto dohody. Nie sú ním dotknuté ani osobitné práva a povinnosti stanovené v rámci uvedenej dohody v oblasti duševného vlastníctva, pretože strana, ktoré poskytla druhej strane licenciu na využívanie, si aj po vypovedaní dohody zachováva právo ju vypovedať, ak zistí nedodržanie podmienok uplatňovania tejto licencie.

               3. V prípade vypovedania tejto dohody predloží spoločný výbor návrh, aby stranám dohody umožnil vyriešiť všetky nedoriešené otázky vrátane finančných dôsledkov, pričom sa prípadne zohľadní zásada pro rata temporis.

               Článok 36

               Nadobudnutie platnosti

               1. Túto dohodu schvália strany dohody v súlade so svojimi vlastnými vnútornými postupmi. Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po dátume jej podpísania tou stranou, ktorá tento úkon vykoná ako posledná.

               2. Táto dohoda vyhotovená v dvoch exemplároch vo francúzskom jazyku sa uzatvára na dobu neurčitú.

               Za Európsku úniu

               Za agentúru ASECNA

               (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 1 – 24.

               (2) Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 11 – 21.

               PRÍLOHA I

               ROZHODCOVSKÉ KONANIE

               Ak sa spor predloží na rozhodcovské konanie, určia sa traja rozhodcovia, pokiaľ sa strany dohody nerozhodnú inak.

               Každá strana vymenuje jedného rozhodcu v lehote tridsiatich dní od zistenia nezhody v spoločnom výbore.

               Takto vymenovaní dvaja rozhodcovia vymenujú na základe spoločnej dohody jedného predsedajúceho rozhodcu, ktorý nie je štátnym príslušníkom členského štátu žiadnej zo strán. Ak sa pri menovaní predsedajúceho rozhodcu títo dvaja rozhodcovia vybraní stranami dohody nedohodnú do dvoch mesiacov od dátumu vymenovania posledného z nich, vyberú predsedajúceho rozhodcu zo zoznamu siedmich osôb vypracovaného spoločným výborom. Spoločný výbor vyhotovuje a aktualizuje tento zoznam v súlade so svojím rokovacím poriadkom.

               Pokiaľ sa strany dohody nerozhodnú inak, rozhodcovský súd sám prijme svoj rokovací poriadok. Rozhodnutia prijíma väčšinou hlasov.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2016
            COM(2016) 266 final
            2016/0143(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorú má Únia prijať v Spoločnom výbore zriadenom na základe Rámcovej dohody o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej, týkajúcej sa prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru a zriadenia špecializovaných pracovných skupín

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Rámcová dohoda o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 9. novembra 2009 a platnosť nadobudla 1. mája 2014.

               Dohoda stanovuje právny rámec zahŕňajúci otázky od pravidelného politického dialógu až po odvetvovú spoluprácu. Zdôrazňuje odhodlanie EÚ spolupracovať s Indonézskou republikou a dostať dvojstranné vzťahy na vyššiu úroveň.

               Dohoda posilňuje spoluprácu v širokom spektre oblastí vrátane ľudských práv, nešírenia zbraní hromadného ničenia, boja proti terorizmu, boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, migrácie, obchodu, životného prostredia, energetiky, zmeny klímy, dopravy, vedy a techniky, zamestnanosti a sociálnych vecí, vzdelávania, poľnohospodárstva, rozvojovej pomoci a kultúry atď..

               Podľa článku 41 dohody bol zriadený Spoločný výbor zložený zo zástupcov oboch strán na najvyššej možnej úrovni. Spoločný výbor má zabezpečiť riadne fungovanie a vykonávanie dohody, stanoviť priority vo vzťahu k cieľom uvedenej dohody a riešiť rozpory, ktoré môžu vzniknúť pri jej uplatňovaní či výklade.

               S cieľom pomôcť Spoločnému výboru a uľahčiť diskusie na odbornej úrovni o niektorých kľúčových oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody, sa navrhuje, aby sa zriadili špecializované pracovné skupiny s pôsobnosťou v týchto oblastiach:

               1.
                     rozvojová spolupráca;

               2.
                     obchod a investície;

               3.
                     dialóg o ľudských právach;

               4.
                     politický dialóg a

               5.
                     bezpečnostný dialóg.

               EÚ okrem toho na prvom zasadnutí Spoločného výboru navrhne podľa článku 14 ods. 2 rokovacieho poriadku výboru zriadenie šiestej špecializovanej pracovnej skupiny pre životné prostredie a zmenu klímy.

               Cieľom tohto návrhu je stanoviť pozíciu EÚ v rámci Spoločného výboru týkajúcu sa:

               i)
                     prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru a

               ii)
                     zriadenia špecializovaných pracovných skupín.

               Pozícia EÚ bude vychádzať z pripojeného návrhu rozhodnutia Spoločného výboru.

               2016/0143 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorú má Únia prijať v Spoločnom výbore zriadenom na základe Rámcovej dohody o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej, týkajúcej sa prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru a zriadenia špecializovaných pracovných skupín

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207, 209 a 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Komisie,

               keďže:

               (1)Rámcová dohoda o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 1. mája 2014.

               (2)Podľa článku 41 dohody bol zriadený Spoločný výbor s cieľom zabezpečiť, okrem iného, jej riadne fungovanie a vykonávanie.

               (3)S cieľom prispieť k účinnému vykonávaniu dohody by sa mal čo najskôr prijať rokovací poriadok Spoločného výboru.

               (4)Pozícia Únie v rámci Spoločného výboru, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku, by mala vychádzať z pripojených návrhov rozhodnutí Spoločného výboru,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.
                     Pozícia, ktorú má Únia prijať v rámci Spoločného výboru zriadeného podľa článku 41 dohody, týkajúca sa:

               prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru a

               zriadenia špecializovaných pracovných skupín,

               je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               2.
                     Zástupcovia Únie v Spoločnom výbore môžu odsúhlasiť menšie zmeny v návrhu rozhodnutia bez konzultácie s Radou.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli20. 5. 2016
            COM(2016) 266 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorú má Únia prijať v Spoločnom výbore zriadenom na základe Rámcovej dohody o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej, týkajúcej sa prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru a zriadenia špecializovaných pracovných skupín

               PRÍLOHY

               k

               návrhu rozhodnutia Rady

               o pozícii, ktorú má Únia prijať v Spoločnom výbore zriadenom na základe Rámcovej dohody o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej, týkajúcej sa prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru a zriadenia špecializovaných pracovných skupín

               PRÍLOHA 1

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – INDONÉZIA Č. 1/2016

               z ...,

               ktorým sa prijíma jeho rokovací poriadok

               SPOLOČNÝ VÝBOR EÚ – INDONÉZIA

               so zreteľom na Rámcovú dohodu o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 41,

               keďže:

               (1)Dohoda nadobudla platnosť 1. mája 2014.

               (2)V záujme účinného vykonávania dohody je potrebné čo najskôr vytvoriť jej Spoločný výbor.

               (3)Podľa článku 41 ods. 5 dohody by mal Spoločný výbor prijať vlastný rokovací poriadok,

               ROZHODOL TAKTO:

               Jediný článok

               Týmto sa prijíma rokovací poriadok Spoločného výboru stanovený v prílohe.

               V Bruseli

                        Za Spoločný výbor EÚ – Indonézia

                        predseda

               PRÍLOHA A

               Rokovací poriadok Spoločného výboru

               Článok 1

               Zloženie a predsedníctvo

               1.
                     Spoločný výbor zriadený v súlade s článkom 41 Rámcovej dohody o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) plní svoje úlohy stanovené v článku 41 dohody.

               2.
                     Spoločný výbor sa skladá zo zástupcov oboch zmluvných strán na najvyššej možnej úrovni.

               3.
                     Spoločnému výboru striedavo predsedá minister zahraničných vecí Indonézskej republiky a vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Títo môžu delegovať právomoc predsedať všetkým alebo niektorým zasadnutiam Spoločného výboru na riadiaceho pracovníka.

               Článok 2

               Zastúpenie

               1. Zmluvné strany si navzájom oznamujú zoznam svojich zástupcov v Spoločnom výbore (ďalej len „členovia“). Zoznam spravuje sekretariát Spoločného výboru.

               2. Člen, ktorý chce byť na zasadnutí zastúpený náhradníkom, vopred písomne oznámi predsedovi meno svojho náhradníka. Náhradník člena vykonáva všetky práva člena, ktorého zastupuje.

               Článok 3

               Delegácie

               1. Členov Spoločného výboru môžu sprevádzať ďalší úradníci. Pred každým zasadnutím sú zmluvné strany prostredníctvom sekretariátu informované o plánovanom zložení delegácií, ktoré sa zúčastňujú na zasadnutí.

               2. Na zasadnutia Spoločného výboru môžu byť v prípade potreby a po vzájomnej dohode zmluvných strán pozvaní experti alebo zástupcovia iných subjektov, a to ako pozorovatelia alebo aby poskytli informácie o konkrétnej téme.

               Článok 4

               Zasadnutia

               1. Spoločný výbor zvyčajne zasadá najmenej raz za dva roky, ak sa zmluvné strany nedohodnú inak. Zasadnutia Spoločného výboru zvoláva predseda. Zasadnutia sa konajú striedavo v Indonézii a v Bruseli v deň, ktorý sa stanoví po vzájomnej dohode. Po dohode medzi zmluvnými stranami možno zvolávať aj mimoriadne zasadnutia Spoločného výboru.

               2. Vo výnimočných prípadoch, a ak s tým obidve zmluvné strany súhlasia, sa zasadnutia Spoločného výboru môžu konať aj pomocou technických prostriedkov, napríklad prostredníctvom videokonferencie alebo telekonferencie.

               3. Spoločný výbor zasadá na čo najvyššej možnej úrovni podľa dohody zmluvných strán. V tejto súvislosti obe zmluvné strany vynaložia úsilie na zabezpečenie účasti na ministerskej úrovni vždy, keď je to možné.

               4. V prípade zasadnutí Spoločného výboru vedených predsedom na ministerskej úrovni sa vopred uskutoční zasadnutie na úrovni riadiacich pracovníkov, na ktorom sa dané zasadnutie pripraví.

               Článok 5

               Verejnosť zasadnutí

               1. Zasadnutia Spoločného výboru sú neverejné, pokiaľ zmluvné strany nerozhodnú inak. Ak zmluvná strana predloží Spoločnému výboru informácie označené ako dôverné, druhá zmluvná strana zaobchádza s takýmito informáciami ako s dôvernými informáciami.

               2. Spoločný výbor môže vydávať vyhlásenia verejnosti, ak sa to považuje za vhodné.

               Článok 6

               Sekretariát

               Zástupca Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a zástupca Indonézskej republiky spoločne plnia úlohy tajomníkov Spoločného výboru. Všetky oznámenia predsedu a predsedovi Spoločného výboru sa postupujú tajomníkom. Korešpondencia predsedu a predsedovi Spoločného výboru môže prebiehať akoukoľvek písomnou formou vrátane elektronickej pošty.

               Článok 7

               Program zasadnutí

               1. Predseda vypracuje predbežný program každého zasadnutia. Spolu s príslušnými dokumentmi ho postúpi druhej zmluvnej strane obvykle najneskôr 15 dní pred začiatkom zasadnutia.

               2. Predseda môže navrhnúť expertov, ktorí sa zúčastnia na zasadnutiach Spoločného výboru s cieľom poskytnúť informácie o konkrétnych bodoch programu.

               3. Spoločný výbor prijme na začiatku každého zasadnutia program. V prípade, že s tým obidve zmluvné strany súhlasia, môžu sa do programu zaradiť body neuvedené v predbežnom programe.

               4. Za určitých okolností môže predseda po dohode s oboma zmluvnými stranami skrátiť lehoty uvedené v odseku 1 s cieľom zohľadniť požiadavky súvisiace s konkrétnym prípadom.

               Článok 8

               Schválená zápisnica

               1. Výsledok zasadnutia Spoločného výboru sa zaznamená vo forme schválenej zápisnice.

               2. Návrh zápisnice z každého zasadnutia vypracujú spoločne obaja tajomníci, po predložení zhrnutia zo strany hostiteľa, spravidla do 30 kalendárnych dní odo dňa konania zasadnutia. Návrh schválenej zápisnice vychádza z predsedovho zhodnotenia záverov, ku ktorým dospel Spoločný výbor.

               3. Zápisnicu schvália obe zmluvné strany do 45 kalendárnych dní odo dňa konania zasadnutia alebo v inej lehote, na ktorej sa zmluvné strany dohodnú. Keď sa dosiahne dohoda o zápisnici, každá zmluvná strana podpíše dve pôvodné vyhotovenia. Každá zmluvná strana dostane jeden originál.

               Článok 9

               Rozhodnutia a odporúčania

               1. Na účely vykonávania úloh Spoločného výboru podľa článku 41 dohody sa Spoločný výbor môže dohodnúť na prijatí rozhodnutia a/alebo odporúčania. Tieto rozhodnutia a/alebo odporúčania musia mať poradové číslo, dátum ich prijatia a opis predmetu, ktorého sa týkajú.

               2. Rozhodnutia a/alebo odporúčania môžu byť za určitých okolností schválené písomnými postupmi.

               3. Bez ohľadu na článok 5 môže každá zmluvná strana rozhodnúť o uverejnení rozhodnutí a odporúčaní tohto Spoločného výboru vo svojej príslušnej úradnej zbierke.

               Článok 10

               Korešpondencia

               1. Korešpondencia adresovaná Spoločnému výboru sa posiela tajomníkovi jednej zo zmluvných strán, ktorý následne informuje druhého tajomníka.

               2. Sekretariát zabezpečí, aby sa korešpondencia adresovaná Spoločnému výboru postúpila predsedovi a aby sa v prípade potreby rozposlala ako dokumenty uvedené v článku 11 tohto rokovacieho poriadku.

               3. Korešpondenciu od predsedu zašle sekretariát zmluvným stranám a podľa potreby ju rozpošle ako dokumenty uvedené v článku 11 tohto rokovacieho poriadku.

               Článok 11

               Dokumenty

               1. Ak rokovania Spoločného výboru vychádzajú z písomných podkladových dokumentov, sekretariát tieto dokumenty očísluje a rozpošle členom.

               2. Každý tajomník je zodpovedný za rozposlanie dokumentov príslušným členom Spoločného výboru z jeho strany, ako aj za systematické zasielanie týchto dokumentov druhému tajomníkovi.

               Článok 12

               Výdavky

               1. Každá zmluvná strana uhradí všetky výdavky, ktoré jej vznikli v dôsledku účasti na zasadnutiach Spoločného výboru, a to tak výdavky na personál, cestovné náklady a diéty, ako aj poštovné a telekomunikačné výdavky.

               2. Výdavky v súvislosti s organizáciou zasadnutí a rozmnožením dokumentov hradí zmluvná strana, ktorá zasadnutie hostí.

               Článok 13

               Zmeny rokovacieho poriadku

               Každá zmluvná strana môže písomne požiadať o akúkoľvek revíziu rokovacieho poriadku, ktorý sa môže meniť na základe spoločnej dohody zmluvných strán prijatej v súlade s článkom 9.

               Článok 14

               Pracovné skupiny a iné mechanizmy

               1. Spoločný výbor môže zriadiť špecializované pracovné skupiny alebo iné mechanizmy, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho úloh. Špecializované pracovné skupiny a iné mechanizmy podávajú správy Spoločnému výboru.

               2. Spoločný výbor môže rozhodnúť o zrušení akýchkoľvek existujúcich špecializovaných pracovných skupín alebo iných mechanizmov alebo zriadiť nové špecializované pracovné skupiny alebo iné mechanizmy, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho povinností.

               4. Špecializované pracovné skupiny majú iba právomoc predkladať Spoločnému výboru odporúčania.

               PRÍLOHA 2

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – INDONÉZIA Č. 2/2016

               z ...

               o zriadení špecializovaných pracovných skupín a iných mechanizmov

               SPOLOČNÝ VÝBOR EÚ – INDONÉZIA

               so zreteľom na Rámcovú dohodu o komplexnom partnerstve a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Indonézskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 41,

               keďže:

               (1)Dohoda nadobudla platnosť 1. mája 2014.

               (2)V záujme účinného vykonávania dohody je potrebné čo najskôr vytvoriť jej inštitucionálny rámec.

               (3)Podľa článku 41 ods. 3 dohody a článku 14 rokovacieho poriadku Spoločného výboru môže Spoločný výbor zriadiť špecializované pracovné skupiny, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho úloh.

               (4)S cieľom umožniť diskusie na odbornej úrovni o kľúčových oblastiach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody, možno zriadiť špecializované pracovné skupiny alebo iné mechanizmy. Zmluvné strany sa môžu takisto následne dohodnúť na zmene zoznamu špecializovaných pracovných skupín alebo iných mechanizmov a/alebo rozsahu ich pôsobnosti.

               (5)Podľa článku 9 rokovacieho poriadku môže Spoločný výbor prijímať rozhodnutia aj písomným postupom.

               (6)Toto rozhodnutie Spoločného výboru by sa malo prijať, aby sa včas zabezpečilo fungovanie špecializovaných pracovných skupín alebo mechanizmov,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               Jediný článok

               Týmto sa zriaďujú špecializované pracovné skupiny a iné mechanizmy uvedené v prílohe.

               V Bruseli

               Za Spoločný výbor EÚ – Indonézia

               predseda

               PRÍLOHA A

               Spoločný výbor EÚ – Indonézia

               Špecializované pracovné skupiny a iné mechanizmy

               1.
                     Špecializovaná pracovná skupina v oblasti rozvojovej spolupráce

               2.
                     Špecializovaná pracovná skupina v oblasti obchodu a investícií

               3.
                     Dialóg o ľudských právach

               4.
                     Politický dialóg

               5.
                     Bezpečnostný dialóg


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0813

Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa povoľuje umiestnenie krmív vyrobených z geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1 (BPS-25271-9) na trh a náhodný alebo z technických príčin nezamedziteľný výskyt takýchto zemiakov v potravinárskych a ostatných krmivárskych výrobkoch podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady (Len nemecké znenie je autentické)  /* KOM/2007/0813 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 18.12.2007KOM(2007) 813 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa povoľuje umiestnenie krmív vyrobených z geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1 (BPS-25271-9) na trh a náhodný alebo z technických príčin nezamedziteľný výskyt takýchto zemiakov v potravinárskych a ostatných krmivárskych výrobkoch podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady(Len nemecké znenie je autentické)(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAPripojený návrh rozhodnutia Rady sa týka krmív vyrobených z geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1 a náhodného a z technických príčin nezamedziteľného výskytu takýchto zemiakov v potravinárskych a ostatných krmivárskych výrobkoch, v súvislosti s ktorými 28. februára 2005 spoločnosť BASF Plant Science GmbH predložila príslušným orgánom Spojeného kráľovstva žiadosť o umiestnenie na trh podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách.Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) vydal 10. novembra 2006 priaznivé stanovisko v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a dospel k záveru, že uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú zemiaky EH92-527-1, sú z nich zložené alebo vyrobené, ako je opísané v príslušnej žiadosti, pravdepodobne nebude mať nepriaznivý vplyv na ľudské zdravie, zdravie zvierat, ani na životné prostredie[1].EFSA 13. apríla 2007 opätovne potvrdil, že používanie génu nptII ako voliteľného ukazovateľa v geneticky modifikovaných rastlinách nepredstavuje riziko pre zdravie ľudí alebo zvierat, ani pre životné prostredie.Povolenie na kultiváciu a priemyselné používanie zemiakov EH92-527-1 je stanovené rozhodnutím Komisie … [o umiestnení zemiaku (Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe na trh v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES] .Na základe týchto skutočností bol 10. októbra 2007 na hlasovanie Stálemu výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat predložený návrh rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestnenie krmív vyrobených z geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1 na trh Spoločenstva a náhodný a z technických príčin nezamedziteľný výskyt takýchto zemiakov v potravinárskych a ostatných krmivárskych výrobkoch. Výbor nevydal žiadne stanovisko: desať členských štátov (123 hlasov) hlasovalo za prijatie, dvanásť členských štátov (133 hlasov) hlasovalo proti a päť členských štátov (89 hlasov) sa zdržalo hlasovania.V dôsledku toho sa podľa článku 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES upraveného rozhodnutím Rady 2006/512/ES od Komisie vyžaduje, aby Rade predložila návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať (pričom Rada má tri mesiace na to, aby rozhodla kvalifikovanou väčšinou), a aby informovala Parlament.NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa povoľuje umiestnenie krmív vyrobených z geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1 (BPS-25271-9) na trh a náhodný alebo z technických príčin nezamedziteľný výskyt takýchto zemiakov v potravinárskych a ostatných krmivárskych výrobkoch podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 Európskeho parlamentu a Rady(Len nemecké znenie je autentické) (Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách[2], a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,keďže:1.  Spoločnosť BASF Plant Science GmbH predložila 28. februára 2005 v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 príslušným orgánom Spojeného kráľovstva žiadosť o umiestnenie geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1 určených na použitie v potravinách a krmivách, potravín a krmív, ktoré obsahujú zemiaky EH92-527-1, sú z nich zložené alebo vyrobené, na trh, s výnimkou kultivácie.2.  Podľa žiadosti sú krmivá vyrábané z geneticky modifikovaných zemiakov EH92-527-1, podobne ako v prípade akýchkoľvek bežných škrobových zemiakov, vedľajším produktom výroby škrobu a predstavujú jediné plánované použitie v potravinových a krmivových reťazcoch.3.  Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) vydal 10. novembra 2006 priaznivé stanovisko v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a dospel k záveru, že uvedenie na trh produktov, ktoré obsahujú zemiaky EH92-527-1, sú z nich zložené alebo vyrobené, ako je opísané v príslušnej žiadosti (ďalej len „produkty“), pravdepodobne nebude mať nepriaznivý vplyv na ľudské zdravie, zdravie zvierat, ani na životné prostredie[3]. EFSA vo svojom stanovisku zvážil všetky špecifické otázky a obavy, ktoré nastolili členské štáty v rámci konzultácií s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi podľa článku 6 ods. 4 a článku 18 ods. 4 uvedeného nariadenia.4.  EFSA preto vyjadril názor, že nie sú potrebné nijaké iné osobitné požiadavky týkajúce sa označovania etiketou okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Zároveň vyjadril názor, že podľa písm. e) článku 6 ods. 5 a písm. e) článku 18 ods. 5 príslušného nariadenia nie je potrebné uplatňovať osobitné požiadavky alebo obmedzenia uvádzania týchto výrobkov na trh a/alebo osobitné podmienky alebo obmedzenia týkajúce sa použitia týchto výrobkov a zaobchádzania s nimi vrátane požiadaviek monitorovania po uvedení na trh, ani osobitné podmienky na ochranu konkrétnych ekosystémov/životného prostredia a/alebo zemepisných oblastí.5.  EFSA dospel vo svojom stanovisku k záveru, že plán monitorovania životného prostredia predložený príslušným žiadateľom je v súlade s plánovaným použitím príslušných produktov. Toto monitorovanie životného prostredia sa uskutoční na účely rozhodnutia Komisie ... o umiestnení zemiaku ( Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe na trh v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES[4].6.  V nadväznosti na pripomienky verejnosti a správu uverejnenú Svetovou zdravotníckou organizáciou uvádzajúcu kanamycín a neomycín ako „veľmi dôležité antibakteriálne látky pre humánnu medicínu a pre stratégie riadenia rizika v oblasti použitia iného ako v humánnej medicíne“ konzultovala Komisia Európsku agentúru pre lieky (ďalej len „EMEA“) v súvislosti s terapeutickým významom antibiotík v humánnej aj veterinárnej medicíne, na ktoré reaguje gén nptII rezistentne. Po tom, ako dostala odpoveď od EMEA, požiadala Komisia EFSA o revíziu svojich predošlých hodnotení bezpečnosti génu nptII a geneticky modifikovaných rastlín vzhľadom na túto odpoveď. EFSA 13. apríla 2007 potvrdil svoje predošlé hodnotenia geneticky modifikovaných rastlín obsahujúcich gén nptII , pričom dospel k záveru, že prítomnosť génu nptII v geneticky modifikovaných rastlinách určených na použitie v potravinách a krmivách nepredstavuje riziko pre zdravie ľudí alebo zvierat, ani pre životné prostredie.7.  V súvislosti s vyššie uvedeným by sa toto povolenie malo udeliť.8.  Povolenie na kultiváciu a priemyselné používanie zemiakov EH92-527-1 je stanovené rozhodnutím Komisie … [o umiestnení zemiaku (Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe na trh v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES] , v ktorom sa ustanovujú podmienky používania a manipulácie, aby nedošlo k vzájomnému zmiešaniu s materiálom získaným z bežných zemiakov na účely použitia ako krmivo alebo v potravinách.9.  Napriek uplatňovaniu týchto opatrení nie je možné vylúčiť, že sa v potravinách alebo krmive vyskytnú príslušné geneticky modifikované zemiaky alebo niektoré produkty vznikajúce pri výrobe škrobu. Takýto výskyt by sa mal považovať za náhodný alebo z technických príčin nezamedziteľný a je možné ho akceptovať, ak nepresiahne 0,9 percenta.10.  Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 65/2004, ktoré zavádza systém vypracovania a prideľovania jednoznačných identifikátorov pre geneticky modifikované organizmy[5], je potrebné prideliť každému GMO jednoznačný identifikátor.11.  Všetky informácie uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu, ktorým sa povoľuje umiestnenie výrobkov na trh, je potrebné zapísať do registra geneticky modifikovaných potravín a krmív Spoločenstva v súlade s príslušným nariadením.12.  V súlade s článkom 4 ods. 2 a článkom 16 ods. 2 príslušného nariadenia sú podmienky povolenia príslušných produktov záväzné pre všetky subjekty zúčastňujúce sa na ich umiestňovaní na trh.13.  Toto rozhodnutie by sa malo oznámiť prostredníctvom Informačného strediska pre biologickú bezpečnosť (Biosafety Clearing House) stranám Cartagenského protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite podľa článku 9 ods. 1 a článku 15 ods. 2 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) z 15. júla 2003 o cezhraničnom pohybe geneticky modifikovaných organizmov[6].14.  Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat neposkytol stanovisko v rámci časovej lehoty, ktorú stanovil jeho predseda, a preto musí Rada prijať opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1 Geneticky modifikovaný organizmus a jednoznačný identifikátorGeneticky modifikovanému zemiaku ( Solanum tuberosum L.) EH92-527-1, ako je vymedzené v písm. b) príslušnej prílohy, sa v súlade s nariadením (ES) č. 65/2004 prideľuje jednoznačný identifikátor BPS-25271-9.Článok 2 PovolenieNa účely článku 4 ods. 2 a článku 16 ods. 2 nariadenia 1829/2003 a podľa podmienok vymedzených v tomto rozhodnutí sa povoľujú tieto produkty:a) krmivá vyrábané zo zemiakov BPS-25271-9b) potraviny, ktoré obsahujú zemiaky BPS-25271-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, s náhodným alebo z technických príčin mezamedziteľným výskytom tohto GMO nie vyšším než 0,9 percenta zo zložiek potravín braných do úvahy jednotlivo alebo potravín, ktoré sa skladajú z jedinej zložkyc) krmivá, ktoré obsahujú zemiaky BPS-25271-9, alebo sú z nich zložené, s náhodným alebo z technických príčin nezamedziteľným výskytom tohto GMO nie vyšším než 0,9 percenta z krmiva a z každej zo zložiek, z ktorej sa skladajú.Článok 3 OznačovanieNa účely požiadaviek týkajúcich sa označovania etiketou, ktoré sa uvádzajú v článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003, sa pod „názvom organizmu“ rozumie „amylopektínový škrobový zemiak“.Článok 4 Monitorovanie účinkov na životné prostredie15.  Plán monitorovania účinkov na životné prostredie stanoveného v článku 4 rozhodnutia Komisie […] [ o umiestnení zemiaku (Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe na trh v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES ] sa uplatňuje aj na účely tohto rozhodnutia.16.  Držiteľ povolenia predloží Komisii výročné správy o uplatňovaní a výsledkoch monitorovacích činností.Tieto správy obsahujú jasnú informáciu o tom, ktoré časti správ treba považovať za dôverné, ako aj podložené odôvodnenie dôverného charakteru uvedených informácií v súlade s článkom 30 nariadenia (ES) č. 1829/2003.Dôverné časti týchto správ sa predkladajú vo forme osobitných dokumentov.Článok 5 Register SpoločenstvaInformácie uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 1829/2003 zapíšu do Registra geneticky modifikovaných potravín a krmív Spoločenstva.Článok 6 Držiteľ povoleniaDržiteľom povolenia je spoločnosť BASF Plant Science GmbH, Nemecko.Článok 7 PlatnosťToto rozhodnutie sa uplatňuje počas 10 rokov od dátumu jeho oznámenia.Článok 8 AdresátToto rozhodnutie je určené spoločnosti BASF Plant Science GmbH, Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Nemecko.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHAa) Žiadateľ a držiteľ povolenia:Názov: BASF Plant Science GmbHAdresa: Carl-Bosch-Str.38, D-67056 Ludwigshafen, Nemeckob) Označenie a špecifikácia produktov:1) Krmivá vyrábané zo zemiakov BPS-25271-92) Potraviny, ktoré obsahujú zemiaky BPS-25271-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, s náhodným alebo z technických príčin nezamedziteľným výskytom tohto GMO nie vyšším než 0,9 percenta zo zložiek potravín braných do úvahy jednotlivo alebo potravín, ktoré sa skladajú z jedinej zložky3) Krmivá, ktoré obsahujú zemiaky BPS-25271-9, alebo sú z nich zložené, s náhodným alebo z technických príčin nezamedziteľným výskytom tohto GMO nie vyšším než 0,9 percenta z krmiva a z každej zo zložiek, z ktorej sa skladá.Geneticky modifikovaný zemiak BPS-25271-9, ako je opísané v príslušnej žiadosti, má pozmenené zloženie škrobu (vyšší pomer amylopektínu/amylózy). Príslušná modifikácia spôsobuje inhibíciu expresie proteínu syntázy škrobu viazaného v granuliach („granule bound starch synthase“ ďalej len „GBSS“) zodpovedného za biosyntézu amylózy. Následne obsahuje vyrobený škrob minimum alebo žiadnu amylózu a skladá sa z amylopektínu, ktorý modifikuje fyzické vlastnosti škrobu. Gén nptII , ktorý spôsobuje rezistenciu na kanamycín, sa v procese genetickej modifikácie použil ako voliteľný ukazovateľ.c) Označovanie:Na účely požiadaviek týkajúcich sa označovania etiketou, ktoré sa uvádzajú v článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003, sa pod „názvom organizmu“ rozumie „amylopektínový škrobový zemiak“.d) Metóda detekcie:-  Špecifická metóda kvantitatívnej PCR v reálnom čase pre geneticky modifikovaný zemiak BPS-25271-9.-  Schválenie referenčným laboratóriom Spoločenstva zriadeným v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003 je uverejnené na internetovej stránke http://gmo-crl.jrc.it/statusofdoss.htm-  Referenčný materiál: ERM®-BF421 prístupný prostredníctvom Spoločného výskumného centra Európskej komisie (Joint Research Centre, JRC), Inštitútu pre referenčné materiály a merania (Institute of Reference Materials and Measurements, IRMM) nahttp://www.irmm.jrc.be/html/reference_materials_catalogue/index.htme) Jednoznačný identifikátor:BPS-25271-9f) Informácie požadované v zmysle prílohy II ku Kartagenskému protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite:Stredisko pre biologickú bezpečnosť (Biosafety Clearing House), záznam ID: pozri [ vyplní sa po oznámení ].g) Podmienky alebo obmedzenia týkajúce sa umiestnenia týchto produktov na trh, ich používania alebo zaobchádzania s nimi:Nevyžadujú sa.h) Plán monitorovania :Plán monitorovania účinkov na životné prostredie stanoveného v článku 4 rozhodnutia Komisie […] o umiestnení zemiaku ( Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe na trh v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES sa uplatňuje aj na účely tohto rozhodnutia o umiestnení zemiaku (Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe.i) Požiadavky týkajúce sa monitorovania využívania potravín určených na ľudskú spotrebu po ich umiestnení na trh :Nevyžadujú sa.Poznámka: Je možné, že odkazy na príslušné dokumenty bude potrebné priebežne upravovať. Tieto úpravy budú verejnosti sprístupnené formou aktualizácie Registra geneticky modifikovaných potravín a krmív Spoločenstva. [1] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm[2] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1981/2006 (Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, s. 99).[3] http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753816_1178620785504.htm[4] Doplniť odkazy na Ú. v. EÚ.[5] Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004, s. 5.[6] Ú. v. EÚ L 287, 5.11.2003, s. 1.