               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 7. 2017
            COM(2017) 375 final
            2017/0158(COD)
            Návrh
            NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o dovoze tovaru kultúrneho charakteru
            {SWD(2017) 262 final}{SWD(2017) 263 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               V rámci Európskeho programu v oblasti bezpečnosti na rok 2015
                  1
                a akčného plánu na rok 2016 na zintenzívnenie boja proti financovaniu terorizmu
                  2
                Komisia oznámila, že vypracuje legislatívny návrh na boj proti nedovolenému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru. Európsky parlament a Rada uvítali Európsky program v oblasti bezpečnosti
                  3
                a akčný plán a požadovali ďalšie zintenzívnenie práce
                  4
               . Dňa 15. marca 2017 sa prijala smernica o boji proti terorizmu vrátane ustanovení o trestných sankciách pre osoby alebo subjekty, ktoré poskytujú materiálnu podporu terorizmu
                  5
               .

               Zámer pripraviť legislatívny návrh sa oznámil tiež v Spoločnom oznámení Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku Európskemu parlamentu a Rade s názvom Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy.
                  6

               Na celosvetovej úrovni je potrebné tento návrh vnímať aj vzhľadom na vyhlásenie vedúcich predstaviteľov skupiny G20 z 8. júla 2017
                  7
               , v ktorom potvrdili svoj záväzok riešiť alternatívne zdroje financovania terorizmu vrátane rabovania a pašovania starožitností.

               Uvedené nariadenie a opatrenia reagujú aj na uznesenie Európskeho parlamentu z 30. apríla 2015 o ničení kultúrnych pamiatok, ktoré pácha ISIS/Dá’iš, v ktorom sa okrem iného vyzývalo na prijatie prísnych opatrení na narušenie nedovoleného obchodovania s tovarom kultúrneho charakteru a vypracovanie európskych školiacich programov určených sudcom, policajtom a colným úradníkom, orgánom štátnej správy a všeobecnejšie trhovým subjektom, ako aj na vypracovanie informačných kampaní zameraných na odrádzanie od nákupu a predaja tovaru kultúrneho charakteru pochádzajúceho z nedovoleného obchodovania.

                  V záveroch z 12. februára 2016 Rada pripomenula, že je naliehavo potrebné posilniť boj proti nezákonnému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru, a vyzvala Komisiu, aby v tejto súvislosti v čo najkratšom termíne navrhla legislatívne opatrenia.

               V rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN č. 2347 (2017)
                  8
                z 24. marca 2017 sa členské štáty vyzývali k tomu, aby podnikli kroky na zabránenie nedovolenému obchodovaniu s kultúrnymi statkami), a to najmä, ak pochádzajú z miesta ozbrojeného konfliktu a obchodujú s nimi teroristické skupiny. V marci 2017 ministri kultúry krajín skupiny G7 vyzvali všetky štáty, aby zakázali obchodovanie s ukradnutými a cez hranice nelegálne vyvezenými kultúrnymi statkami, a zdôraznili význam užšej spolupráce medzinárodných justičných orgánov a orgánov presadzovania práva
                  9
               .

               V Rímskej deklarácii z 25. marca 2017 vedúci predstavitelia 27 členských štátov a inštitúcií EÚ opätovne potvrdili záväzok chrániť kultúrne dedičstvo a kultúrnu rôznorodosť. Boj proti nedovolenému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru bude kľúčovou európskou činnosťou v priebehu Európskeho roka kultúrneho dedičstva 2018.

                  Cieľom iniciatívy je predchádzať nedovolenému dovozu tovaru kultúrneho charakteru z tretej krajiny do EÚ a jeho uskladňovaniu v EÚ, a tým znižovať nedovolené obchodovanie s tovarom kultúrneho charakteru, bojovať proti financovaniu terorizmu a chrániť kultúrne dedičstvo, najmä archeologické predmety v krajinách pôvodu zasiahnutých ozbrojeným konfliktom. Na tento účel sa v nej navrhuje: zaviesť spoločné vymedzenie tovaru kultúrneho charakteru na dovoz; zabezpečiť, aby dovozcovia pri nakupovaní tovaru kultúrneho charakteru z tretích krajín zvýšili pozornosť; určiť štandardizované informácie na osvedčovanie zákonnosti tovaru; poskytnúť účinné prostriedky na odrádzanie od obchodovania; a podporiť aktívne zapojenie zainteresovaných strán do ochrany kultúrneho dedičstva.

                  Návrh nesúvisí s programom REFIT.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v oblasti tejto politiky

               V súčasnosti neexistujú spoločné pravidlá, ktoré by sa týkali dovozu tovaru kultúrneho charakteru z tretích krajín, iba nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003
                  10
                zo 7. júla 2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom a nariadenie Rady (EÚ) č. 36/2012
                  11
                o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Sýrii, v ktorých sa zakazuje obchodovanie s týmito krajinami, pokiaľ ide o tovar kultúrneho charakteru. Cieľom iniciatívy je doplniť tieto dve opatrenia, ako aj existujúci právny predpis EÚ o vývoze tovaru kultúrneho charakteru [nariadenie (ES) č. 116/2009
                  12
               ].

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Navrhované nariadenie dopĺňa právny rámec EÚ o obchodovaní s tovarom kultúrneho charakteru, ktorý doteraz obsahoval iba jeden právny predpis o vývoze tovaru kultúrneho charakteru
                  13
                a o navrátení predmetov kultúrnej hodnoty nezákonne vyvezených z územia členského štátu
                  14
               . Dovoz bol obmedzený reštriktívnymi opatreniami týkajúcimi sa obchodovania s tovarom kultúrneho charakteru z Iraku a Sýrie.

               Vykonávanie ustanovení nariadenia bude sprevádzať séria opatrení EÚ, z ktorých niektoré už prebiehajú a niektoré sa ešte len zavádzajú. Budú zamerané na faktory podnecujúce ponuku a dopyt po tovare kultúrneho charakteru, s ktorými sa nedovolene obchoduje, ako sú nerovnaká úroveň pripravenosti a uplatňovania noriem zvýšenej pozornosti v členských štátoch a nedostatočná kapacita v niektorých krajinách pôvodu obchodovania, najmä na nestálych miestach.

               Boj proti obchodovaniu s kultúrnymi statkami je súčasťou boja EÚ proti organizovanej trestnej činnosti. Po rozhodnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci z 18. mája 2017
                  15
                bude naďalej pokračovať posilnená operačná spolupráca medzi orgánmi presadzovania práva v rámci cyklu politík EÚ na boj proti organizovanej a závažnej trestnej činnosti na obdobie 2018 – 2021.

               V rámci pilotného projektu na obdobie 2017 – 2018 bude EÚ spolupracovať s Organizáciou Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) na vytvorení modulov odbornej prípravy pre obchodovanie s tovarom kultúrneho charakteru určených pre odborné skupiny vrátane príslušníkov polície. Z toho istého pilotného projektu sa bude financovať aj komplexná štúdia o rozmeroch nedovoleného obchodovania s tovarom kultúrneho charakteru zameraná na trasy, objemy a operačné režimy obchodovania a využívanie nových technológií na boj s nimi.

               Budovanie kapacít orgánov presadzovania práva sa umožňuje aj prostredníctvom nástroja technickej pomoci a výmeny informácií (TAIEX) EÚ. V posledných rokoch sa uskutočnilo aj niekoľko seminárov venovaných boju proti nedovolenému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru: napríklad v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, Turecku, Kosove, Bosne a Hercegovine a v Srbsku. Nástroj pomoci TAIEX bol k dispozícii iba v krajinách patriacich do európskej susedskej politiky, v súčasnosti sa však môže nasadzovať aj inde vo svete.

                  Odborníci na kultúrne dedičstvo sa čoraz intenzívnejšie zúčastňujú misií posúdenia potrieb a obnovy po katastrofe a posúdenia budovania mieru EÚ, OSN a Svetovej banky, ktorých cieľom je posúdiť škody a riziká v oblasti kultúrneho dedičstva vrátane obchodovania.

                  Tento zoznam iniciatív nie je úplný. V blízkej budúcnosti budú zavedené ďalšie opatrenia zamerané na uľahčenie vykonávania navrhovaného nariadenia a podporu jeho cieľov.

                  Návrh je v súlade aj s inými politikami Únie a prispieva k nim, konkrétne najmä k:

                  –
                        Európskemu programu v oblasti bezpečnosti
                     16
                  , v ktorom sa zdôrazňuje význam boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti;

                  –
                        akčnému plánu na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu, v ktorom sa uvádza niekoľko politických a právnych iniciatív (vrátane tohto návrhu), ktoré sa majú prijať ako súčasť komplexného prístupu v tejto oblasti;

                  –
                        smernici Európskeho parlamentu a Rady o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV o boji proti terorizmu, v ktorom sú zahrnuté ustanovenia o trestných sankciách pre osoby alebo subjekty, ktoré poskytujú materiálnu podporu terorizmu.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               EÚ má výlučnú právomoc v oblasti obchodnej politiky a colných predpisov, do ktorej patria opatrenia colnej kontroly pri dovoze podľa článkov 3 a 207 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ).

                  Článok 207 ZFEÚ oprávňuje Európsky parlament a Radu v súlade s riadnym legislatívnym postupom prijať prostredníctvom nariadení opatrenia vymedzujúce rámec na uskutočňovanie spoločnej obchodnej politiky. To je napríklad prípad nariadenia (ES) č. 116/2009 o vývoze tovaru kultúrneho charakteru, ktoré bolo prijaté na základe článku 207 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               neuvádza sa

               •Proporcionalita

               Uprednostňované politické rozhodnutie je kombináciou regulačných a neregulačných možností politík. Rozsah navrhovaného regulačného opatrenia sa týka širokej typológie tovaru kultúrneho charakteru a nebráni sa ním zákonnému obchodu, pretože pre tieto predmety sa stanovila hranica minimálneho veku na 250 rokov. Táto hranica minimálneho veku predstavuje vyvážený prístup v súlade so zavedenými pravidlami v niektorých jurisdikciách a pomôže zabezpečiť jednotný prístup na medzinárodnej úrovni. Okrem toho je miera kontroly pred vstupom na colné územie Únie diferencovaná podľa predpokladaného rizika plienenia pre niektoré kategórie tovaru kultúrneho charakteru, ako sú archeologické nálezy alebo časti pamiatok.

               Pozri odkaz na úvahy o proporcionalite v správe o posúdení vplyvu, konkrétne jej oddiely 7.3.5 a 7.4.4.

               •Výber nástroja

               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady je v tomto prípade vhodným nástrojom v súlade s článkom 207 ZFEÚ, ktorý tvorí právny základ návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               V súčasnosti neexistujú právne predpisy EÚ, ktoré by sa týkali dovozu tovaru kultúrneho charakteru, preto tento návrh nesúvisí s hodnoteniami ex post alebo kontrolami vhodnosti.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Komisia zorganizovala tieto konzultácie so zainteresovanými stranami:

               1. Otvorenú verejnú konzultáciu
                  17
                týkajúcu sa servera Europa, ktorej sa mohli zúčastniť všetky zainteresované strany od 23. októbra 2016 do 23. januára 2017. Bol vypracovaný dotazník pre názory a stanoviská týchto kategórií zainteresovaných strán: občania, podniky, profesijné združenia a zástupcovia záujmových skupín, MVO a občianska spoločnosť, orgány verejnej moci. Bol zameraný na problematiku nedovoleného obchodovania s tovarom kultúrneho charakteru; opatrenia, ktoré sa majú prijať v oblasti dovozu tovaru kultúrneho charakteru na boj proti nedovolenému obchodovaniu a financovaniu terorizmu, vplyv a parametre možných legislatívnych opatrení. Komisii bolo doručených spolu 305 príspevkov.

                  Hoci má Únia pri prijímaní colných predpisov pre dovoz veľkú podporu, na otázku, či tieto opatrenia prispejú k boju proti organizovanej trestnej činnosti a financovaniu terorizmu, panujú rozdielnejšie názory; podniky sa zväčša domnievajú, že nie. Za slabinu súčasného systému sa považuje náročnosť určenia zákonného pôvodu. Pri určovaní predmetov, na ktoré by sa malo opatrenie vzťahovať, sa za hlavné kritériá považujú vzácnosť, historická/vzdelávacia hodnota, vek a to, či má tovar kultúrneho charakteru pôvod v zóne konfliktu. Podniky podľa všetkého uprednostňujú opatrenie, ktoré majú prijať primárne vyvážajúce krajiny na ochranu svojho dedičstva – s pomocou EÚ, zatiaľ čo orgány verejnej moci a občianska spoločnosť do veľkej miery uprednostňujú právne predpisy Únie, ktorými sa posilnením právomocí colných orgánov zabraňuje vstupu nedovoleného tovaru kultúrneho charakteru do EÚ.

                  Pokiaľ ide o požiadavky na dokumentáciu, ktorou sa dokazuje zákonný pôvod, podniky podľa všetkého najviac uprednostňujú formu samoosvedčovania (miestoprísažného vyhlásenia), zatiaľ čo orgány verejnej moci vývozné osvedčenia (z písomných podaní v podstate vyplýva, že by uprednostnili vydávanie dovozných licencií na základe vývozných osvedčení).

                  2. Komisia tiež zorganizovala tri zasadnutia skupiny odborníkov na colnú problematiku v súvislosti s tovarom kultúrneho charakteru (zástupcovia colných a kultúrnych orgánov z členských štátov), na ktorých predstavila iniciatívu, a potom sa uskutočnila hĺbková výmena názorov a diskusia o rôznych výzvach a cieľoch. Delegáti členských štátov boli vyzvaní aj na to, aby písomne predložili stanoviská k rôznym možnostiam, a niektorí z nich to urobili. Hoci sa všetky členské štáty zhodli na tom, že opatrenie súvisiace s dovozom by sa malo prijať, konkrétne možnosti opatrení získali rôznu podporu. Veľká skupina členských štátov vyjadrila podporu dovozným licenciám pre obmedzené množstvo kategórií tovaru kultúrneho charakteru, konkrétne tým, ktoré sú v súčasnom geopolitickom kontexte vystavené najväčšiemu riziku.

               3. Aj colné a kultúrne orgány členských štátov sa zúčastnili prieskumu týkajúceho sa možného alebo očakávaného vplyvu rôznych regulačných možností na štátne správy (nákladové alebo iné zaťaženie).

               Zo 16 zaslaných odpovedí sa v 12 uvádzali čiastočné informácie o objeme času potrebného na splnenie formalít v súvislosti s regulačnými možnosťami politík. Väčšina členských štátov nedokázala poskytnúť odhady a uviedla, že to neumožňuje štruktúra ich súčasných systémov a postupov. Výsledky (odpovede extrapolované pomocou štandardného nákladového modelu) boli do veľkej miery nejednoznačné, keďže poskytnuté odhady sa týkali iba niektorých možností politík, nie však všetkých.

               4. Aj externý dodávateľ vykonal prieskum, a to v rámci štúdie s názvom Boj proti nedovolenému obchodovaniu s tovarom kultúrneho charakteru: Analýza colnej problematiky v EÚ
                  18
               . Podrobné dotazníky boli adresované podnikom, združeniam, orgánom verejnej moci a medzinárodným organizáciám. Závery z prieskumu zaradené do štúdie boli použité v správe o posúdení vplyvu, a to najmä tie, ktoré sa týkali skúsenosti s vykonávaním nariadenia EÚ o vývoze tovaru kultúrneho charakteru a dvoch nariadení o sankciách voči Iraku a Sýrii.

               •Posúdenie vplyvu

                  Vykonalo sa posúdenie vplyvu
                     19
                   a výbor pre kontrolu regulácie predložil pôvodne záporné
                     20
                   a potom na základe revízie vymedzenia problému a identifikovaných cieľov a poskytnutia jasnejšej a štruktúrovanejšej prezentácie a obsahu posudzovaných možností politiky kladné stanovisko
                     21
                   k opätovnému predloženiu.

                  Možnosti vybraté na riešenie identifikovaných problémov sú kompatibilné a zabránia nedovolenému dovozu tovaru kultúrneho charakteru z tretej krajiny do EÚ a jeho uskladňovaniu v EÚ; tým sa zníži miera nedovoleného obchodovania s tovarom kultúrneho charakteru, podporí sa boj proti financovaniu terorizmu a ochráni sa kultúrne dedičstvo, najmä v krajinách pôvodu zasiahnutých ozbrojeným konfliktom. Hlavný cieľ by sa mal dosiahnuť bez zbytočného administratívneho zaťaženia. Konkrétne by sa mal dosiahnuť prostredníctvom:

               1. Zvyšovania informovanosti potenciálnych kupcov, a to najmä turistov a cestovateľov, ale aj colných orgánov a ďalších orgánov presadzovania práva.

               2. Nariadenia, ktorým sa zavádzajú opatrenia colnej kontroly vzťahujúce sa na tovar kultúrneho charakteru prehlásené za prepustené do voľného obehu alebo za umiestnené do iného osobitného colného režimu (ako je umiestnenie v slobodnom pásme) s výnimkou prepravovaného tovaru. Kontroly sa týkajú tovaru kultúrneho charakteru s hranicou minimálneho veku 250 rokov, ktorá je vymedzená v Dohovore Medzinárodného ústavu pre zjednotenie súkromného práva (UNIDROIT) o ukradnutých alebo nezákonne vyvezených kultúrnych predmetoch z roku 1995. Osoba, ktorá chce tovar kultúrneho charakteru doviezť na colné územie Únie, musí predložiť tieto dokumenty, ktorými sa dokazuje ich zákonný pôvod, t. j. zákonnosť vývozu z krajiny pôvodu:

               – v prípade archeologických predmetov a pamiatkových prvkov, ktoré boli rozobraté, a v prípade vzácnych rukopisov a prvotlačí musí osoba požiadať príslušný orgán určený na tento účel členským štátom vstupu o dovoznú licenciu a musí predložiť dôkaz o zákonnom dovoze tovaru z krajiny pôvodu;

               – v prípade akéhokoľvek iného tovaru kultúrneho charakteru musí osoba predložiť colným orgánom podpísané vyhlásenie (miestoprísažné vyhlásenie), ktorým sa osvedčuje zákonný vývoz tovaru z krajiny pôvodu, a štandardný dokument s identifikáciou tovaru, v ktorom sa predmet podrobne opisuje. Colné orgány tieto dokumenty zaevidujú a uložia ich kópiu.

               Vybraté možnosti politiky by mali dosiahnuť hlavný uvedený cieľ, ako aj množstvo konkrétnych cieľov, takto:

               Výberom vymedzenia tovaru kultúrneho charakteru z Dohovoru UNIDROIT z roku 1995 a hranice minimálneho veku 250 rokov sa touto možnosťou zavádza spoločné vymedzenie tovaru kultúrneho charakteru v súvislosti s dovozom, ktoré je primerané potrebnej ochrane (široká typológia tovaru) a nebráni sa ním zákonnému obchodu. Požiadavka na poskytnutie informácií o tovare kultúrneho charakteru a jeho pôvode buď prostredníctvom dovoznej licencie, alebo prostredníctvom vyplnenia štandardizovaného formulára identifikácie tovaru zabezpečuje, že kupci a dovozcovia z EÚ budú venovať zvýšenú pozornosť zákonnosti tovaru kultúrneho charakteru privážaného do EÚ. Colné kontroly zároveň do veľkej miery uľahčujú normalizované požiadavky na dokumentáciu pri dovoze týkajúcu sa totožnosti tovaru kultúrneho charakteru privážaného do EÚ. Zavedením sankcií za porušenia (stanovených členskými štátmi) sa zabezpečujú účinnejšie prostriedky na odrádzanie od obchodovania s tovarom kultúrneho charakteru.

               Výber tejto možnosti politiky je plne v súlade s identifikovanou potrebou silnej reakcie na zvýšené riziko v prípade niektorých kategórií tovaru kultúrneho charakteru, ktorému už pre jeho podstatu priamo hrozí strata alebo rozptýlenie, najmä archeologického dedičstva. Náhodou ide práve o ten tovar kultúrneho charakteru, na ktorý sa zameriavajú teroristi a iné bojové frakcie pri získavaní prostriedkov na financovanie svojich činností. Pokiaľ ide o náklady na dodržiavanie predpisov, môžu vzniknúť náklady súvisiace s vypracovaním žiadosti o dovoznú licenciu na tento tovar, tie však predstavujú iba veľmi malú časť
                  22
                dovozu tovaru kultúrneho charakteru.

                  Táto možnosť je primeraná súboru cieľov a stanovujú sa ňou požiadavky na osvedčovanie dovozu podľa relatívnych rizík, zároveň sa dá rýchlo prispôsobiť meniacim sa okolnostiam a profilom obchodovania.

               Organizovanie informačných kampaní pre potenciálnych kupcov, ako aj colné a iné orgány presadzovania práva, v konečnom dôsledku podporí aktívne zapojenie zainteresovaných strán do zmierňovania obchodovania.

               •Základné práva

               Zamýšľané opatrenia pravdepodobne ovplyvnia tieto práva, ktoré sú zakotvené v týchto článkoch Charty základných práv Európskej únie (ďalej len „CFREU“):

               –
                     slobodu podnikania (článok 16 charty) a

               –
                     vlastnícke právo (článok 17 charty).

               V prípade podozrenia na nepravdivé vyhlásenia v súvislosti s tovarom kultúrneho charakteru môžu orgány rozhodnúť o dočasnom zadržaní predmetov, čo bude mať vplyv na vlastnícke právo a slobodu podnikania.

               V článku 52 charty sa spresňuje, že každé obmedzenie uznaných práv a slobôd musí byť ustanovené zákonom, rešpektovať podstatu týchto práv a slobôd, zodpovedať cieľom všeobecného záujmu, ktoré sú uznané Úniou, a byť primerané.

               Opatrenia dosahujú dôslednú rovnováhu medzi predmetnými právami a oprávnenými záujmami spoločnosti tým, že sa uplatňuje prístup, ktorý je efektívny (dosahuje cieľ), no práva ovplyvňuje čo možno najmenej.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Návrh nemá žiadny významný vplyv na rozpočet Európskej únie.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Komisia bude oprávnená prijímať vykonávacie akty s cieľom poskytovať osobitné formuláre na používanie (napr. formuláre licencií, formuláre žiadostí, znenie miestoprísažného vyhlásenia atď.) a príslušné procesné podrobnosti.

               Komisia bude monitorovať účinnosť právneho nástroja a jeho vykonávacích ustanovení v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Neustále a systematické monitorovanie umožní identifikovať, či sa návrh politiky uplatňuje podľa očakávania, a riešiť problémy s jeho včasným vykonávaním.

               Členské štáty zbierajú faktické údaje, ktoré budú predstavovať základ budúceho hodnotenia nariadenia a ktoré sa budú riadiť týmito ukazovateľmi monitorovania:

               – štatistickými informáciami pre Komisiu o zaevidovaných vyhláseniach dovozcu;

               – kontrolami vykonávanými v prípadoch podania vyhlásenia dovozcu, o ktorého správnosti panujú pochybnosti;

               – počtom podaných žiadostí o dovoznú licenciu a počtom zamietnutých žiadostí;

               – príslušnými štatistickými informáciami o obchodných tokoch tovaru kultúrneho charakteru (napr. o krajinách, z ktorých sa tovar kultúrneho charakteru zväčša do EÚ odosiela);

               – počtom prípadov, v ktorých bol tovar kultúrneho charakteru zadržaný na účely ďalších kontrol vrátane expertízy;

               – sankciami zavedenými a uloženými členskými štátmi.

               Budúci vývoj
                  23
                príslušných podpoložiek v colnej nomenklatúre umožní presnejšie monitorovanie obchodných tokov a zber konkrétnejších štatistických údajov o množstve a druhu tovaru kultúrneho charakteru, ktorý vstupuje na colné územie Únie.

               Komisia vypracuje hodnotiacu správu na základe informácií poskytnutých členskými štátmi a predložených Európskemu parlamentu a Rade tri roky po nadobudnutí účinnosti nariadenia a následne každých päť rokov. Pri hodnotení nariadenia by sa mal posúdiť rozsah plnenia cieľov. Výsledky hodnotenia sa môžu postúpiť ostatným európskym inštitúciám v podobe správy.

                  Účinnosť nelegislatívnych sprievodných iniciatív sa bude posudzovať prostredníctvom hodnotenia ex post týkajúceho sa informačnej kampane a školení.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               V článku 1 sa uvádza predmet nariadenia a rozsah jeho uplatňovania.

               V článku 2 sa stanovuje súbor vymedzení pojmov na účely nariadenia.

               V článku 3 sa uvádza zásada, podľa ktorej sa vstup tovaru kultúrneho charakteru na colné územie Únie povoľuje iba na základe získania dovoznej licencie pre dané predmety alebo predloženia vyhlásenia dovozcu. Tovaru kultúrneho charakteru sa môže umožniť dočasný vstup na účely výstav alebo akademického či vedeckého výskumu, ako aj v prípadoch, keď potrebuje dočasné útočisko, aby nedošlo k jeho zničeniu či strate v krajine pôvodu zasiahnutej ozbrojeným konfliktom alebo prírodnou katastrofou.

               V článku 4 sa stanovujú prípady, v ktorých sa vyžaduje dovozná licencia, osoba, ktorá o ňu musí požiadať, licenčné podmienky a režimy, ako aj to od ktorého orgánu členského štátu sa dá získať. S cieľom zabrániť obchádzaniu, ak vyvážajúca krajina nie je tou, v ktorej bol predmet objavený alebo vytvorený („krajina pôvodu“), sa rozlišuje medzi tým, či je vyvážajúca krajina signatárskym štátom dohovoru UNESCO z roku 1970, alebo nie. Ak je krajina signatárom, a teda krajinou, ktorá sa zaviazala bojovať proti nedovolenému obchodovaniu s kultúrnymi statkami, žiadateľ musí preukázať zákonnosť vývozu z tejto krajiny; ak nie, žiadateľ musí preukázať zákonnosť vývozu z krajiny pôvodu.

               V článku 5 sa stanovujú prípady, v ktorých sa bude vyžadovať vyhlásenie dovozcu a štandardizovaný dokument s opisom tovaru. Štandardizovaným dokumentom bude identifikácia predmetu, ktorá je medzinárodnou normou na opis predmetov kultúrnej hodnoty. Presadzujú ho hlavné orgány presadzovania práva, múzeá, organizácie kultúrneho dedičstva, organizácie obchodu s umením a oceňovania umeleckých diel, ako aj poisťovacie spoločnosti. Schválilo ho aj UNESCO ako medzinárodnú normu na zaznamenávanie minimálnych údajov o hnuteľných kultúrnych statkoch. Identifikácia predmetu je známa mnohým členským štátom, v ktorých ju aj špecializované policajné jednotky používajú na katalogizáciu predmetov v digitálnych databázach a ako rýchly prostriedok na oznamovanie informácií a stanovovanie minimálnych informačných požiadaviek pre múzeá. Podobne, ako v článku 4, sa rozlišuje medzi vyvážajúcimi krajinami, ktoré sú signatárskymi štátmi dohovoru UNESCO z roku 1970, a tými, ktoré nie sú.

               Článok 6 sa týka opatrení kontroly a overenia realizovaných colnými orgánmi.

               V článku 7 sa stanovuje, že Komisia bude pravidelne uverejňovať zoznamy príslušných colných orgánov, ktoré členské štáty určia na účely nariadenia. Toto uverejňovanie sa považuje za potrebné na účely informovania hospodárskych subjektov.

               V článku 8 sa stanovuje prípad, kedy môžu colné orgány zadržať tovar kultúrneho charakteru, pretože nemožno preukázať, že tento dotknutý tovar kultúrneho charakteru bol zákonne vyvezený z krajiny pôvodu.

               V článku 9 sa členské štáty vyzývajú, aby organizovali spoluprácu medzi svojimi príslušnými orgánmi a zabezpečovali budúci rozvoj elektronických databáz na uľahčenie ukladania a výmeny informácií, najmä vyhlásení vývozcov a vydaných licencií pre dovozcov.

               V článku 10 sa od členských štátov vyžaduje, aby počítali so sankciami za porušovanie tohto nariadenia v súlade so svojimi vnútornými právnymi systémami.

               V článku 11 sa členské štáty vyzývajú, aby organizovali príslušné školenia pre orgány, ktoré určili na vykonávanie nariadenia, ako aj informačné kampane na informovanie možných kupcov o právnom rámci a ich odrádzanie od nákupu tovaru kultúrneho charakteru z tretích krajín s neurčeným pôvodom.

               V článku 12 sa stanovuje právomoc Komisie prijímať delegované akty. Toto posilnenie právomocí umožní Komisii prijať v prípade potreby hranicu minimálneho veku alebo stanoviť kategórie tovaru kultúrneho charakteru, na ktoré sa má vzťahovať dovozná licencia (z dôvodu zmeny okolností a na základe získaných skúseností). Keďže Svetová colná organizácia oznámila jasný zámer pridať v budúcnosti do kapitoly 97 harmonizovaného systému ďalšie podpoložky (keď bude veľká väčšina tovaru kultúrneho charakteru klasifikovaná na tarifné a štatistické účely), Komisia musí byť schopná príslušne aktualizovať relevantné tarifné kódy v prílohe k nariadeniu.

               V článku 13 sa stanovuje menovanie výboru, ktorý bude pomáhať Komisii pri vykonávaní nariadenia. Z dôvodu súdržnosti a efektívnosti je vhodné vymenovať na tento účel výbor, ktorý už Komisii pomáha v súvislosti s nariadením (ES) č. 116/2009 o vývoze tovaru kultúrneho charakteru.

               Článok 14 sa týka spôsobu podávania správ a hodnotenia. Komisia bude pravidelne zhromažďovať informácie od členských štátov o vykonávaní a efektívnosti nariadenia na základe množstva ukazovateľov. Členským štátom budú zaslané príslušné dotazníky, z ktorých sa budú zhromažďovať rovnaké informácie, na základe ktorých Komisia vypracuje správu Európskemu parlamentu a Rade. Prvá správa bude predložená tri roky po dátume začatia vykonávania tohto nariadenia.

               V článku 15 sa stanovuje nadobudnutie účinnosti nariadenia.

               2017/0158 (COD)

               Návrh

               NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o dovoze tovaru kultúrneho charakteru

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Vzhľadom na závery Rady z 12. februára 2016 o boji proti financovaniu terorizmu, na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o akčnom pláne na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu
                  24
                a na smernicu o boji proti terorizmu
                  25
                by spoločné pravidlá pre obchod s tretími krajinami mali byť prijaté tak, aby sa zabezpečila účinná ochrana proti strate tovaru kultúrneho charakteru, zachovanie kultúrneho dedičstva ľudstva a aby sa zabránilo financovaniu terorizmu prostredníctvom predaja ukradnutého kultúrneho dedičstva kupujúcim v Únii.

               (2)Kultúrne dedičstvo je jedným zo základných prvkov civilizácie, obohacuje kultúrny život všetkých ľudí, a preto by malo byť chránené pred neoprávneným privlastnením a plienením. Únia by mala primeraným spôsobom zakázať vstup tovaru kultúrneho charakteru, ktorý bol neoprávnene vyvezený z tretích krajín, na colné územie Únie.

               (3)Keďže sa v členských štátoch uplatňujú rôzne pravidlá na vstup tovaru kultúrneho charakteru na colné územie Únie, opatrenia by sa mali prijať predovšetkým s cieľom zabezpečiť, aby dovoz tovaru kultúrneho charakteru podliehal jednotným kontrolám na vstupe.

               (4)Spoločné pravidlá by sa mali vzťahovať na colné zaobchádzanie s tovarom kultúrneho charakteru z územia mimo EÚ vstupujúceho na colné územie Únie, t. j. pri jeho prepustení do voľného obehu, ako aj pri jeho umiestnení do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit.

               (5)Vzhľadom na známy potenciál slobodných pásiem (a tzv. slobodných prístavov) na účely skladovania tovaru kultúrneho charakteru by kontrolné opatrenia, ktoré sa musia zaviesť, mali mať čo najširší rozsah pôsobnosti z hľadiska dotknutých colných režimov. Tieto kontrolné opatrenia by sa preto nemali vzťahovať iba na tovar prepustený do voľného obehu, ale aj na tovar umiestnený do osobitného colného režimu. Takýto široký rozsah pôsobnosti by však nemal byť v rozpore so zásadou voľného tranzitu tovaru, ani by nemal ísť nad rámec cieľa, ktorým je zabrániť tomu, aby nezákonne vyvezený tovar kultúrneho charakteru vstúpil na colné územie Únie. Kým kontrolné opatrenia by sa teda mali vzťahovať na osobitné colné režimy, do ktorých môže byť tovar vstupujúci na colné územie Únie umiestnený, nemali by sa vzťahovať na colný režim tranzit.

               (6)V nariadení by sa mali používať vymedzenia pojmov vychádzajúce z vymedzení stanovených v Dohovore UNESCO o opatreniach na zákaz a zamedzenie nedovolenému dovozu, vývozu a prevodu vlastníctva kultúrnych statkov, podpísaného v Paríži 14. novembra 1970, a Dohovoru UNIDROIT o ukradnutých alebo nezákonne vyvezených kultúrnych predmetoch, podpísaného v Ríme 24. júna 1995, ktorých zmluvnou stranou je značné množstvo členských štátov, keďže mnohým tretím krajinám a väčšine členských štátov sú ich ustanovenia známe.

               (7)Zákonnosť vývozu by sa mala preskúmať na základe právnych predpisov a nariadení krajiny, v ktorej bol tovar kultúrneho charakteru objavený alebo vytvorený („krajina pôvodu“). S cieľom zabrániť obchádzaniu pravidiel, keď tovar kultúrneho charakteru vstupuje do Únie z inej tretej krajiny, osoba, ktorá tovar chce priniesť na colné územie Únie, by mala preukázať, že tento tovar bol odtiaľ vyvezený zákonne, ak je dotknutá tretia krajina signatárskym štátom dohovoru UNESCO z roku 1970, a teda krajinou, ktorá sa zaviazala bojovať proti nezákonnému nedovolenému obchodovaniu s kultúrnymi statkami. V ostatných prípadoch by mala táto osoba dokázať, že tovar bol zákonne vyvezený z krajiny pôvodu.

               (8)S cieľom nebrániť obchodovaniu s tovarom cez vonkajšiu hranicu neprimeraným spôsobom by sa toto nariadenie malo uplatňovať iba na tovar, ktorý dosahuje určitú hranicu minimálneho veku. Na tento účel sa zdá primeraným stanoviť hranicu minimálneho veku na 250 rokov pre všetky kategórie tovaru kultúrneho charakteru. Hranicou minimálneho veku sa zabezpečí, aby sa opatrenia stanovené v tomto nariadení zameriavali na tovar kultúrneho charakteru, ktorý by bol s najväčšou pravdepodobnosťou cieľom plienenia v oblastiach zasiahnutých konfliktom bez toho, aby bol vylúčený iný tovar, ktorého kontrola je nevyhnutná na zabezpečenie ochrany kultúrneho dedičstva.

               (9)Obchodovanie s ukradnutými artefaktmi a starožitnosťami bolo označené za možný zdroj financovania terorizmu a prania špinavých peňazí v kontexte nadnárodného posúdenia rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré majú vplyv na vnútorný trh
                  26
               .

               (10)Keďže určité kategórie tovaru kultúrneho charakteru, konkrétne archeologické predmety, prvky pamiatok, vzácne rukopisy a prvotlače, môžu obzvlášť podliehať plieneniu a zničeniu, zdá sa, že je nevyhnutné vytvoriť systém zvýšenej kontroly pred tým, než tento tovar môže vstúpiť na colné územie Únie. Takýto systém by mal vyžadovať predkladanie licencie vystavenej príslušným orgánom členského štátu pred prepustením takéhoto tovaru do voľného obehu alebo jeho umiestnením do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit. Osoby, ktoré sa pokúšajú získať túto licenciu by mali vedieť dokázať, že tovar bol z krajiny pôvodu vyvezený zákonne za pomoci príslušných podporných dokladov a dôkazov, vývozných osvedčení alebo licencií vydaných vyvážajúcou treťou krajinou, vlastníckych titulov, faktúrami, zmluvami o predaji, dokladmi o poistení, prepravnými dokladmi a odbornými hodnoteniami. Na základe úplnej a pravdivej žiadosti by mal príslušný orgán členského štátu bezodkladne rozhodnúť o vydaní licencie.

               (11)Pri iných kategóriách tovaru kultúrneho charakteru by osoby, ktoré sa pokúšajú priniesť tovar na colné územie Únie, mali formou vyhlásenia osvedčiť zákonnosť vývozu tohto tovaru z tretej krajiny a prevziať zaň zodpovednosť, ako aj poskytnúť dostatočné údaje o tomto tovare tak, aby ho colné orgány mohli identifikovať. Na uľahčenie colného konania a z dôvodu právnej istoty by sa údaje o tovare kultúrneho charakteru mali poskytovať na štandardizovanom dokumente. Na opísanie tovaru kultúrneho charakteru by sa mal používať štandardný dokument na identifikáciu predmetu, ktorý odporúča UNESCO. Colné orgány by mali zaregistrovať vstup takéhoto tovaru kultúrneho charakteru, uchovať originály dokladov a dať deklarantovi kópiu príslušných dokladov s cieľom zabezpečiť vysledovateľnosť po tom, čo tovar vstúpi na vnútorný trh.

               (12)Tovar kultúrneho charakteru na vzdelávacie, vedecké alebo výskumné účely v colnom režime dočasné použitie by nemal podliehať predkladaniu licencie alebo vyhlásenia.

               (13)Skladovanie tovaru kultúrneho charakteru z krajín postihnutých ozbrojeným konfliktom alebo prírodnou katastrofou by malo byť takisto povolené bez predloženia licencie alebo vyhlásenia s cieľom zaistiť ich zachovanie a bezpečnosť.

               (14)S cieľom zohľadniť skúsenosti s vykonávaním tohto nariadenia a meniace sa geopolitické a iné okolnosti, ktoré ohrozujú tovar kultúrneho charakteru, a zároveň nebrániť obchodu s tretími krajinami neprimeraným spôsobom, by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a to pokiaľ ide o zmeny hranice minimálneho veku pre rôzne kategórie tovaru kultúrneho charakteru. Touto delegáciou právomoci by sa Komisii malo takisto umožniť aktualizovať prílohu v nadväznosti na zmeny kombinovanej nomenklatúry. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016
                  27
               . Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

               (15)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci, aby prijala osobitné modality na dočasné použitie a skladovanie tovaru kultúrneho charakteru na colnom území Únie, vzory a formuláre žiadosti o dovoznú licenciu, ako aj vyhlásenia dovozcu a ich sprievodné dokumenty, ako aj ďalšie procesné pravidlá na ich predkladanie a spracovanie. Vykonávacie právomoci by sa mali Komisii udeliť takisto s cieľom prijať opatrenia na vytvorenie elektronickej databázy na uchovávanie a výmenu informácií medzi členskými štátmi. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
                  28
               .

               (16)S cieľom podporiť účinné vykonávanie tohto nariadenia a poskytnúť základ pre jeho budúce hodnotenie by sa mali zhromažďovať relevantné informácie o obchodných tokoch tovaru kultúrneho charakteru. Obchodné toky tovaru kultúrneho charakteru nemôžu byť účinne monitorované len na základe ich hodnoty alebo váhy, keďže tieto dva parametre môžu kolísať. Je nevyhnutné zhromažďovať údaje o počte deklarovaných položiek. Keďže v kombinovanej nomenklatúre nie je pre tovar kultúrneho charakteru uvedená žiadna doplnková merná jednotka, treba vyžadovať, aby sa uvádzal počet položiek.

               (17)Stratégia EÚ pre riadenie colných rizík
                  29
                je okrem iného zameraná na posilnenie kapacít colných orgánov s cieľom zvýšiť schopnosť reagovať na riziká v oblasti tovaru kultúrneho charakteru. Mal by sa využiť spoločný rámec riadenia rizík ustanovený v nariadení (EÚ) č. 952/2013 a colné orgány by si mali vymieňať príslušné informácie o rizikách.

               (18)Členské štáty by mali zaviesť účinné, primerané a odrádzajúce sankcie za nesplnenie ustanovení tohto nariadenia a oznámiť tieto sankcie Komisii.

               (19)Komisii by sa mal poskytnúť dostatočný čas na to, aby prijala predpisy na vykonávanie tohto nariadenia, predovšetkým predpisy o príslušných formulároch na použitie pri žiadosti o dovoznú licenciu alebo pri vypracovaní vyhlásenia dovozcu. Uplatňovanie tohto nariadenia by sa teda malo odložiť.

               (20)V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

               (21)V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané v článku 6 Zmluvy o Európskej únii a prevzaté Chartou základných práv Európskej únie, najmä jej hlavou II,

               PRIJALI TOTO NARIADENIE:

               Článok 1

               Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

               Týmto nariadením sa stanovujú podmienky a postup pre vstup tovaru kultúrneho charakteru na colné územie Únie.

               Toto nariadenie sa nevzťahuje na tovar kultúrneho charakteru, ktorý je v colnom režime tranzit cez colné územie Únie.

               Článok 2

               Vymedzenie pojmov

               1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               a) „tovar kultúrneho charakteru“ je každý predmet archeologického, prehistorického, historického, literárneho, umeleckého alebo vedeckého významu, ktorý patrí do kategórií uvedených v tabuľke prílohy a spĺňa hranicu minimálneho veku tam špecifikovanú;

               b) „krajina pôvodu“ je krajina, na území ktorej bol tovar kultúrneho charakteru vytvorený alebo objavený;

               c) „krajina vývozu“ je posledná krajina, v ktorej bol tovar kultúrneho charakteru nepretržite uchovávaný v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi pred tým, než bol odoslaný do Únie;

               d) „nepretržite“ je najmenej na obdobie jedného mesiaca a na účely iné než je dočasné použitie, tranzit, vývoz alebo odoslanie;

               e) „prepustenie do voľného obehu“ je colný režim uvedený v článku 201 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

               f) „umiestnenie do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit“ je umiestnenie tovaru do jedného z osobitných colných režimov uvedených v bodoch b), c) alebo d) článku 210 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

               g) „držiteľ tovaru“ je osoba uvedená v článku 5 ods. 34 nariadenia (EÚ) č. 952/2013;

               h) „deklarant“ je osoba uvedená v článku 5 ods. 15 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

               2. Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 12 s cieľom zmeniť druhý stĺpec tabuľky v prílohe podľa zmien v kombinovanej nomenklatúre a zmeniť hranicu minimálneho veku v treťom stĺpci tabuľky v prílohe na základe skúseností získaných počas vykonávania tohto nariadenia.

               Článok 3

               Vstup tovaru kultúrneho charakteru na colné územie Únie

               1. Prepustenie tovaru kultúrneho charakteru do voľného obehu a umiestnenie tovaru kultúrneho charakteru do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit sa povoľuje len po predložení dovoznej licencie vydanej v súlade s článkom 4 alebo vyhlásenia dovozcu vyhotoveného v súlade s článkom 5.

               2. Odsek 1 sa neuplatňuje:

                  a) na dočasné použitie, v zmysle článku 250 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, na colnom území Únie tovaru kultúrneho charakteru na vzdelávacie, vedecké a akademické a výskumné účely;

                  b) na skladovanie, v zmysle článku 237 nariadenia (EÚ) č. 952/2013, tovaru kultúrneho charakteru s výslovným cieľom zabezpečiť jeho zachovanie orgánom verejnej moci alebo pod jeho dohľadom.

               3. Komisia môže prijať prostredníctvom vykonávacích aktov špecifické modality na dočasné použitie alebo skladovanie tovaru kultúrneho charakteru podľa odseku 2. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13.

               4. Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté iné opatrenia prijaté Úniou v súlade s článkom 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               Článok 4

               Dovozná licencia

               1. Prepustenie tovaru kultúrneho charakteru do voľného obehu a umiestnenie tovaru kultúrneho charakteru do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit v Únii uvedené v písmenách c), d) a h) prílohy podlieha predloženiu dovoznej licencie colným orgánom.

               2. Držiteľ tovaru podá žiadosť o dovoznú licenciu na príslušnom orgáne členského štátu vstupu. K žiadosti musia byť priložené všetky podporné doklady a informácie, ktorými sa preukazuje, že príslušný tovar kultúrneho charakteru bol vyvezený z krajiny pôvodu v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi. Ak je však vývozná krajina zmluvnou stranou Dohovoru UNESCO o opatreniach na zákaz a zamedzenie nedovoleného dovozu, vývozu a prevodu vlastníctva kultúrnych statkov podpísaného v Paríži 14. novembra 1970 (ďalej len „Dohovor UNESCO z roku 1970“), k žiadosti musia byť priložené všetky podporné doklady a informácie, ktorými sa preukazuje, že tovar kultúrneho charakteru bol vyvezený z tejto krajiny v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi.

               3. Príslušný orgán členského štátu vstupu, overí, či je žiadosť úplná. Akékoľvek chýbajúce informácie či dokumenty si vyžiada od žiadateľa do 30 dní od prijatia žiadosti.

               4. Príslušný orgán do 90 dní od predloženia úplnej žiadosti túto žiadosť preskúma a rozhodne o vydaní dovoznej licencie alebo o zamietnutí žiadosti. Žiadosť môže zamietnuť z týchto dôvodov:

               a) ak vývozná krajina nie je zmluvnou stranou Dohovoru UNESCO z roku 1970 a nie je preukázané, že tovar kultúrneho charakteru bol vyvezený z krajiny pôvodu v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi;

               b) ak vývozná krajina je zmluvnou stranou Dohovoru UNESCO z roku 1970 a nie je preukázané, že tovar kultúrneho charakteru bol vyvezený z krajiny vývozu v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi;

               c) príslušný orgán má opodstatnené dôvody sa domnievať, že držiteľ tovaru ho nezískal zákonným spôsobom.

               5. Členské štáty určia verejné orgány príslušné na vydávanie dovozných licencií v súlade s týmto článkom. Oznámia údaje týchto orgánov, ako aj všetky zmeny v tejto súvislosti Komisii.

               Komisia uverejní údaje uvedených príslušných orgánov a všetky ich zmeny v sérii C Úradného vestníka Európskej únie.

               6. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť vzor žiadosti o dovoznú licenciu, ako aj procesné pravidlá vzťahujúce sa na podávanie a spracovanie takejto žiadosti. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13.

               Článok 5

               Vyhlásenie dovozcu

               1. Prepustenie tovaru kultúrneho charakteru do voľného obehu a umiestnenie tovaru kultúrneho charakteru do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit v Únii uvedené v písmenách a), b), e), f), g), i), j), k) a l) prílohy podlieha predloženiu vyhlásenia dovozcu colným orgánom členského štátu vstupu.

               2. Vyhlásenie dovozcu musí obsahovať vyhlásenie podpísané držiteľom tovaru, že tovar bol vyvezený z krajiny pôvodu v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi. Ak však krajina vývozu je zmluvnou stranou Dohovoru UNESCO o kultúrnych statkoch, vyhlásenie dovozcu musí obsahovať vyhlásenie podpísané držiteľom tovaru, že tovar bol vyvezený z tejto krajiny v súlade s jej zákonmi a právnymi predpismi.

               Vyhlásenie dovozcu obsahuje štandardizovaný dokument opisujúci príslušný tovar kultúrneho charakteru dostatočne podrobne na to, aby ho colné orgány mohli identifikovať.

               3. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať vzor vyhlásenia dovozcu, ako aj procesné pravidlá vzťahujúce sa na podanie a spracovanie takéhoto vyhlásenia. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13.

               Článok 6

               Colná kontrola a overenie

               1. Dovozná licencia podľa článku 4 alebo vyhlásenie dovozcu podľa článku 5 sa podáva na príslušný colný úrad rozhodujúci o prepustení tovaru kultúrneho charakteru do voľného obehu alebo jeho umiestnení do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit.

               2. Pokiaľ ide o tovar kultúrneho charakteru, pri ktorom sa na jeho vstup na colné územie Únie vyžaduje vydanie dovoznej licencie, colné orgány skontrolujú, či dovozná licencia zodpovedá predloženému tovaru. Na tento účel môžu tovar kultúrneho charakteru fyzicky skontrolovať vrátane vykonania znaleckého posudku.

               3. Pokiaľ ide o tovar kultúrneho charakteru, pri ktorom sa na jeho vstup na colné územie Únie vyžaduje predloženie vyhlásenia dovozcu, colné orgány skontrolujú, či toto spĺňa požiadavky stanovené v článku 5 alebo vyplývajúce z tohto článku a či zodpovedá predloženému tovaru. Na tento účel môžu od deklaranta vyžiadať dodatočné informácie a tovar kultúrneho charakteru fyzicky skontrolovať vrátane vykonania znaleckého posudku. Vyhlásenie dovozcu sa zaregistruje priradením sériového čísla a dátumu prijatia a po prepustení tovaru sa deklarantovi poskytne kópia zaregistrovaného vyhlásenia dovozcu.

               4. Pri predložení vyhlásenia na prepustenie tovaru kultúrneho charakteru do voľného obehu alebo na jeho umiestnenie do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit sa množstvo tovaru uvedie pomocou doplnkovej mernej jednotky uvedenej v prílohe.

               Článok 7

               Príslušné colné úrady

               Ak členské štáty obmedzia počet colných úradov príslušných na prepustenie tovaru kultúrneho charakteru do voľného obehu alebo jeho umiestnenie do osobitného colného režimu iného než colný režim tranzit, oznámia údaje o týchto colných úradoch, ako aj všetky zmeny v tejto súvislosti Komisii.

               Komisia uverejní údaje príslušných colných úradov a všetky ich zmeny v sérii C Úradného vestníka Európskej únie.

               Článok 8

               Dočasné zadržanie colnými orgánmi

               1. Colné orgány zhabú a dočasne zadržia tovar kultúrneho charakteru prepravený na colné územie Únie, ak príslušný tovar kultúrneho charakteru vstúpil na colné územie Únie bez toho, aby boli splnené podmienky uvedené v článku 3 ods. 1 a 2.

               2. K správnemu rozhodnutiu podľa odseku 1 sa pripojí odôvodnenie a oznámi sa deklarantovi; rozhodnutie musí podliehať účinným prostriedkom nápravy v súlade s postupmi stanovenými vo vnútroštátnom práve.

               3. Obdobie dočasného zadržania je prísne obmedzené na čas potrebný pre colné orgány alebo iné orgány presadzovania práva na určenie toho, či si okolnosti prípadu vyžadujú zadržanie podľa iných ustanovení práva Únie alebo vnútroštátneho práva. Maximálne obdobie dočasného zadržania podľa tohto článku je 6 mesiacov. Ak sa počas tohto obdobia nerozhodne o ďalšom zadržiavaní tovaru kultúrneho charakteru, resp. ak sa rozhodne, že si okolnosti daného prípadu nevyžadujú ďalšie zadržiavanie, tovar kultúrneho charakteru sa bezodkladne dá k dispozícií deklarantovi.

               Článok 9

               Administratívna spolupráca

               1. Na účely uplatňovania tohto nariadenia členské štáty zabezpečia spoluprácu medzi ich príslušnými orgánmi uvedenými v článku 3 ods. 4.

               2. Môže sa vytvoriť elektronický systém na uchovávanie a výmenu informácií medzi orgánmi členských štátov, najmä pokiaľ ide o vyhlásenia dovozcu a dovozné licencie.

               3. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť:

               a) opatrenia týkajúce sa rozvoja, prevádzky a údržby elektronického systému uvedeného v odseku 2;

               b) podrobné pravidlá týkajúce sa uchovávania a výmeny informácií medzi orgánmi členských štátov prostredníctvom elektronického systému uvedeného v odseku 2.

               Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 13.

               Článok 10

               Sankcie

               Členské štáty stanovia pravidlá o ukladaní sankcií za porušovanie článkov 3, 4 a 5, a najmä za predkladanie nepravdivých vyhlásení a nepravdivých informácií s cieľom doviezť tovar kultúrneho charakteru na colné územie Únie, a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia Komisii tieto pravidlá a opatrenia do 18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia a bezodkladne ju informujú o akejkoľvek ich následnej zmene.

               Článok 11

               Odborná príprava, budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti

               Členské štáty zorganizujú odbornú prípravu a činnosti zamerané na budovanie kapacít s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie tohto nariadenia príslušnými orgánmi. Takisto môžu využiť kampane na zvyšovanie informovanosti zamerané najmä na kupujúcich tovaru kultúrneho charakteru.

               Článok 12

               Delegovanie právomocí

               1. Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

               2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 2 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú odo dňa … [dátum nadobudnutia účinnosti tohto aktu doplní Úrad pre publikácie].

               3. Delegovanie právomocí uvedené v článku 2 ods. 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

               4. Pred prijatím delegovaného aktu Komisia konzultuje s odborníkmi určenými každým členským štátom v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016.

               5. Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

               6. Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 2 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

               Článok 13

               Postup výboru

               1. Komisii pomáha výbor uvedený v článku 8 nariadenia Rady (ES) č. 116/2009
                  30
               .

               2. Ak sa odkazuje na tento článok, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               Článok 14

               Podávanie správ a hodnotenie

               1. Členské štáty poskytnú Komisii informácie o vykonávaní tohto nariadenia. Konkrétne, informácie musia obsahovať:

               a) štatistické informácie o zaregistrovaných vyhláseniach dovozcu;

               b) informácie o porušení ustanovení tohto nariadenia;

               c) počet predložených žiadostí o dovozné licencie a o zamietnutých žiadostiach o dovozné licencie;

               d) relevantné štatistické informácie o obchode s tovarom kultúrneho charakteru;

               e) počet prípadov, v ktorých bol tovar kultúrneho charakteru zadržaný, a

               f) počet prípadov, keď tovar kultúrneho charakteru bol prenechaný v prospech štátu v súlade s článkom 199 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

               Na tento účel Komisia zašle príslušné dotazníky členským štátom. Členské štáty majú 6 mesiacov na to, aby oznámili Komisii požadované informácie.

               2. Komisia predloží správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní tohto nariadenia tri roky po dátume začatia uplatňovania tohto nariadenia a následne každých päť rokov.

               Článok 15

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2019.

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  COM (2015) 185 final, 28. apríla 2015.

                     (2)
                  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o akčnom pláne na posilnenie boja proti financovaniu terorizmu [COM(2016) 50 final], 2. februára 2016.

                     (3)
                  Uznesenie Európskeho parlamentu z 9. júla 2015 o európskom programe v oblasti bezpečnosti [2015/2697 (RSP)].

                     (4)
                  Závery Európskej rady z 18. decembra 2015.

                     (5)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6 – 21).

                     (6)
                  JOIN(2016) 29 final.

                     (7)

                     https://www.g20.org/gipfeldokumente/G20-leaders-declaration.pdf

                     (8)
                  http://unscr.com/en/resolutions/doc/2347.

                     (9)

                     http://www.beniculturali.it/mibac/multimedia/MiBAC/documents/1490881204940_DECLARATION-Dichiarazione.pdf

                     (10)
                  Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 6.

                     (11)
                  Ú. v. EÚ L 16, 19.1.2012, s. 1.

                     (12)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 116/2009 z 18. decembra 2008 o vývoze tovaru kultúrneho charakteru (Ú. v. EÚ L 39, 10.2.2009, s. 1).

                     (13)
                  Ú. v. EÚ L 324, 22.11.2012, s. 1.

                     (14)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/60/EÚ z 15. mája 2014 o navrátení predmetov kultúrnej hodnoty nezákonne vyvezených z územia členského štátu a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1024/2012 (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 1 – 10).

                     (15)

                     http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8654-2017-INIT/en/pdf

                     (16)
                  COM (2015) 185 final.

                     (17)
                  Súhrnná správa o konzultácii:

                     https://ec.europa.eu/info/consultations_en

                     (18)
                  Zatiaľ neuverejnené.

                     (19)
                  Pozri:

                     http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia

                     (20)
                  Pozri:

                     http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia

                     (21)
                  Pozri:

                     http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia

                     (22)
                  Pre nedostatok podrobných podpoložiek colnej nomenklatúry tovaru kultúrneho charakteru sú dostupné štatistické (a teda kvantitatívne) údaje obmedzené a nedosahujú požadovanú presnosť. Kapitola 97 harmonizovaného systému, ktorá sa týka „umeleckých diel, zberateľských predmetov a starožitností“, neobsahuje dostatočný počet podpoložiek na to, aby bolo možné zbierať údaje o obchodovaní s konkrétnymi kategóriami tovaru kultúrneho charakteru. Preto je vykonané posúdenie zväčša kvalitatívne.

                     (23)
                  Najskôr na úrovni colnej nomenklatúry EÚ na základe vytvorenia príslušných podpoložiek sadzobníku TARIC (integrovaný sadzobník Európskych spoločenstiev) na účely uplatňovania colných opatrení EÚ a neskôr na medzinárodnej úrovni prostredníctvom Svetovej colnej organizácie, ktorá jednoznačne stanovila zámer zmeniť kapitolu 97 harmonizovaného systému a vytvoriť v nej viac podpoložiek.

                     (24)
                  COM(2016) 50 final.

                     (25)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/541 z 15. marca 2017 o boji proti terorizmu, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/475/SVV a mení rozhodnutie Rady 2005/671/SVV (Ú. v. EÚ L 88, 31.3.2017, s. 6 – 21).

                     (26)
                  Oznámenie Komisie COM(2017) 340.

                     (27)
                  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

                     (28)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (29)
                  COM(2014) 527 final: Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o stratégii EÚ a akčnom pláne pre riadenie colných rizík.

                     (30)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 116/2009 z 18. decembra 2008 o vývoze tovaru kultúrneho charakteru (Ú. v. EÚ L 39, 10.2.2009, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 7. 2017
            COM(2017) 375 final
            PRÍLOHA
            Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
            o dovoze tovaru kultúrneho charakteru
            {SWD(2017) 262 final}{SWD(2017) 263 final}

               PRÍLOHA

               Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady

               o dovoze tovaru kultúrneho charakteru

               Tovar kultúrneho charakteru, na ktorý sa vzťahuje článok 2 ods. 1

                        Kategórie tovaru kultúrneho charakteru

                        Kapitola, položka alebo podpoložka kombinovanej nomenklatúry (KN)

                        Hranica minimálneho veku

                        Doplnkové merné jednotky

                        a) Vzácne zbierky a exempláre fauny, flóry, mineralógie a anatómie a predmety paleontologickej hodnoty;

                        ex 9705

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        b) predmety, ktoré sa týkajú histórie vrátane dejín vedy a techniky, vojenských a sociálnych dejín, ako aj života národných vedúcich osobností, mysliteľov, vedcov a umelcov a udalostí národného významu;

                        ex 9705

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        c) produkty archeologických vykopávok, a to vrátane zákonných alebo neoprávnených, alebo archeologických objavov na pevnine alebo pod vodou;

                        ex 9705; ex 9706

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        d) prvky umeleckých alebo historických pamiatok alebo archeologické lokality, ktoré boli rozobrané;

                        ex 9705; ex 9706

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        e) starožitnosti ako úpisy, mince a ryté pečatidlá;

                        ex 9706

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        f) predmety etnologickej hodnoty;

                        ex 9705

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        g) predmety umeleckej hodnoty, napríklad:

                        /

                        /

                        /

                        i) obrazy, maľby a kresby, zhotovené celkom ručne, na akomkoľvek podklade a z akéhokoľvek materiálu okrem priemyselného dizajnu a ručne ozdobených priemyselných výrobkov;

                        ex 9701

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        ii) pôvodné sochárske diela a sochy z akéhokoľvek materiálu;

                        ex 9703

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        iii) pôvodné rytiny, pôvodné tlače a pôvodné litografie;

                        ex kapitola 49; ex 9702;

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        iv) pôvodné umelecké asambláže a montáže z akéhokoľvek materiálu;

                        ex 9701

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        h) vzácne rukopisy a prvotlače;

                        ex 9702; ex 9706; ex 4901 10 a ex 4901 99; ex 4904; ex 4905 91 a ex 4905 99; ex 4906

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        i) staré knihy, dokumenty a publikácie osobitného významu, jednotlivo alebo v rámci zbierok;

                        ex 9705; ex 9706

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        j) poštové, kolkové a podobné známky, jednotlivo alebo v rámci zbierok;

                        ex 9704

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        k) archívy vrátane zvukových, fotografických a kinematografických archívov;

                        ex 3704; ex 3705; ex 3706; ex 4901; ex 4906;

                        ex 9705; ex 9706

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)

                        l) nábytok a staré hudobné nástroje

                        ex 9706

                        viac ako 250 rokov

                        počet kusov (p/st)


Avis juridique important

|

52004PC0732

Návrh nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 3906/1989, nariadenie (ES) č. 1267/1999, nariadenie (ES) č. 1268/1999 a nariadenie (ES) č. 2666/2000, aby sa zohľadnil kandidátsky štatút Chorvátska  /* KOM/2004/0732 v konečnom znení - CNS 2004/0260 */

Brusel, 29.10.2004KOM(2004) 732 v konečnom znení2004/0260 (CNS)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 3906/1989, nariadenie (ES) č. 1267/1999, nariadenie (ES) č. 1268/1999 a nariadenie (ES) č. 2666/2000, aby sa zohľadnil kandidátsky štatút Chorvátska(predložená Komisiou)ODÔVODNENIEChorvátsku bol udelený kandidátsky štatút na zasadaní Európskej rady v Bruseli v dňoch 17. a 18. júna 2004 a Európska rada požiadala Komisiu, aby vypracovala pre Chorvátsko predvstupovú stratégiu vrátane potrebného finančného nástroja.Komisia rozhodla, že Chorvátsko ako kandidátska krajina má mať prístup nielen k programu Phare, ale že môže okrem toho využívať možnosť prístupu k programom ISPA a SAPARD už v priebehu súčasnej finančnej perspektívy, najmä preto, aby sa mohlo pripraviť na riadiace štruktúry, oboznámiť sa s pravidlami a modalitami a vytvoriť projektové linky pre budúce finančné perspektívy, keď bude mať plný prístup k štrukturálnym a poľnohospodárskym zložkám, s ktorými sa ráta v budúcom Nástroji pre predvstupovú pomoc (IPA). Preto bolo rozhodnuté umožniť Chorvátsku prístup ku všetkým trom predvstupovým nástrojom a navrhnúť pridelenie určitého množstva finančných prostriedkov v rámci prebiehajúcej finančnej perspektívy. Keďže financovanie bude obmedzené objemom, s ktorým sa ráta v rámci prebiehajúcej finančnej perspektívy, bude nevyhnutná výnimka z kritérií určujúcich financovanie v článku 4 nariadenia o programe ISPA. Z tohto dôvodu sa navrhuje urobiť príslušné zmeny v nariadeniach o programoch Phare, ISPA, SAPARD a CARDS.V snahe zabezpečiť nepretržitosť činností, ktoré podporujú regionálnu spoluprácu medzi krajinami západného Balkánu, iniciovanú v rámci nariadenia o programe CARDS, a ktoré prispievajú k procesu stabilizácie a pridružovania ako politike Spoločenstva na západnom Balkáne, predpokladá sa, že zmena nariadenia o programe CARDS ozrejmí, že od Chorvátska sa bude očakávať pokračovanie účasti na regionálnom programe CARDS, pretože tento program sa zaoberá otázkami, ktoré nie sú zahrnuté do predvstupových nástrojov.V uvedenom nariadení sa urobili niektoré menšie opravy s cieľom prispôsobiť terminológiu tej, ktorú teraz používa finančné nariadenie. V tejto súvislosti treba poznamenať, že výnimka uvedená v článku 269 Vykonávacích predpisoch k finančnému nariadeniu, ktorý poskytol predvstupovej pomoci[1] oslobodenie od požiadavky uvedenej v článku 164 finančného nariadenia, sa naďalej uplatňuje na Rumunsko a Bulharsko (pozri tiež článok 155 finančného nariadenia), no nebude sa uplatňovať na Chorvátsko. V dôsledku skutočnosti, že touto otázkou sa preto vyčerpávajúco zaoberá finančné nariadenie a Vykonávacie predpisy, úrady dospeli k záveru, že nie je potrebné znovu zdôrazniť v nariadení o programe ISPA, že hoci sa pre Rumunsko a Bulharsko neuskutočnilo ohodnotenie, toto sa predsa len vyžadovalo pre Chorvátsko prv, ako by mohlo prikročiť k decentralizovanému riadeniu.2004/0260 (CNS)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 3906/1989, nariadenie (ES) č. 1267/1999, nariadenie (ES) č. 1268/1999 a nariadenie (ES) č. 2666/2000, aby sa zohľadnil kandidátsky štatút ChorvátskaRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 181 písm. a) bod 2,so zreteľom na návrh Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:(1) Európska rada na svojom zasadaní v Bruseli dňoch 17. a 18. júna 2004 rozhodla, že Chorvátsko je kandidátskou krajinou na členstvo, a požiadala Komisiu, aby vypracovala pre Chorvátsko predvstupovú stratégiu, vrátane nevyhnutných finančných nástrojov.(2) V snahe poskytnúť Chorvátsku predvstupovú pomoc je vhodné zaradiť ho ako beneficienta podľa nariadenia Rady (EHS) č. 3906/1989 z 18. decembra 1989 o hospodárskej pomoci niektorým krajinám strednej a východnej Európy (Phare)[4], nariadenia Rady (ES) č. 1267/99 ustanovujúceho nástroj pre štrukturálne predvstupové politiky (ISPA)[5] a nariadenia Rady (ES) č. 1268/99 z 21. júna 1999 o podpore Spoločenstva pre predvstupové opatrenia zamerané na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka v kandidátskych krajinách strednej a východnej Európy v predvstupovom období[6] (SAPARD).(3) Dohoda o stabilizácii a pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Chorvátskou republikou, podpísaná 29. októbra 2001, v hlave III žiada Chorvátsko, aby aktívne presadzovalo regionálnu spoluprácu na západnom Balkáne.(4) Regionálny rozmer pomoci Spoločenstva západnému Balkánu získava osobitnú pozornosť prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 2666/2000 z 5. decembra 2000 (CARDS) s cieľom presadzovania regionálnej spolupráce, a Chorvátsko má naďalej prichádzať do úvahy pre projekty a programy s regionálnym rozmerom.(5) Rozhodnutie Rady č. 2004/648/ES z 13. septembra 2004 určuje zásady, prioritu a podmienky obsiahnuté v Európskom partnerstve s Chorvátskom[7].(6) Memorandum o porozumení týkajúce sa rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe má zjednodušiť proces výberu prioritných opatrení na rozvoj paneurópskej dopravnej siete počas predvstupového obdobia."(7) Nadobudnutie účinnosti nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 (finančné nariadenie) nevyhnutne vyžaduje určité úpravy nariadení, aby sa terminológia a súčasné postupy uviedli do súladu s uvedeným nariadením.(8) Hoci sa nové členské štáty neuvádzajú v tomto nariadení, článok 33 Aktu o pristúpení ustanovuje pre tieto krajiny uplatňovanie nariadení Rady (ES) č. 3906/1989 a (ES) č. 1267/1999 počas prechodného obdobia.(9) Komisia prijala nariadenie (ES) č. 1419/2004 a nariadenie (ES) č. 447/2004, ktoré predstavujú právny základ na financovanie opatrení v rámci programu SAPARD podľa záväzkov, ktoré k dátumu pristúpenia ešte neboli dotiahnuté do konca. Všetky rozhodnutia Komisie, ktoré by sa ešte mohli stať potrebnými do finalizácie týchto záväzkov a ktoré sa nemôžu zakladať na uvedených dvoch nariadeniach, sa môžu predsa len zakladať na nariadení (ES) č. 1268/1999, keďže bolo účinné pred zmenou uvedeného nariadenia týmto nariadením."(10) Nariadenia (EHS) č. 3906/89, (ES) č. 1267/1999, (ES) č. 1268/1999 a (ES) č. 2666/2000 sa musia podľa toho zmeniť a doplniť,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Nariadenie Rady (EHS) č. 3906/89 sa mení a dopĺňa takto:Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:Odsek 3 sa nahrádza takto:"3. Pre kandidátske krajiny zapojené do partnerstva pre vstup s Európskou úniou financovanie v rámci programu PHARE sa zameriava na hlavné priority pre prijatie acquis communitaire, t. j. na vytváranie administratívnych a inštitucionálnych kapacít kandidátskych štátov a investovanie, s výnimkou toho druhu investícií, ktoré sú financované v súlade s nariadeniami (ES) č. 1267/1999 a (ES) č. 1268/1999, za predpokladu, že sú splnené podmienky pre opatrenia financovania podľa uvedených dvoch nariadení. Financovanie v rámci programu PHARE sa môže použiť aj na financovanie opatrení v oblasti životného prostredia, dopravy, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, ktoré tvoria sprievodnú, ale nepostrádateľnú súčasť programov integrovanej priemyselnej prestavby alebo regionálneho rozvoja."Pridávajú sa tieto odseky 4 a 5:"4. Pomoc sa môže využívať na krytie účasti prijímajúcich krajín v rámci tohto nariadenia na regionálnej, cezhraničnej a prípadne nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce medzi týmito krajinami a medzi nimi a členskými štátmi Európskej únie.5. Pomoc môže byť prípadne použitá aj na krytie účasti prijímajúcej krajiny na regionálnych programoch v rámci iných právnych nástrojov."V článku 8 sa pridáva tento odsek 2:"2. V medziach limitov ustanovených v článku 54 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[8] sa Komisia môže rozhodnúť, že zverí úlohy verejného orgánu, najmä úlohy realizácie rozpočtu, subjektom uvedeným v článku 54 ods. 2 uvedeného nariadenia. Subjekty definované v článku 54 ods. 2 písm. c) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 môžu byť poverené plnením úloh verejného orgánu, ak je uznané ich medzinárodné postavenie, dodržiavajú medzinárodne uznávané systémy riadenia a kontroly a sú kontrolované verejným orgánom."Zoznam uvedený v prílohe sa nahrádza týmto zoznamom:"BulharskoChorvátskoRumunsko"Článok 2Nariadenie Rady (ES) č. 1267/1999 sa mení a dopĺňa takto:Odsek 1 v článku 1 sa nahrádza takto:"1. Týmto sa ustanovuje Nástroj štrukturálnych politík pre vstup uvádzaný v ďalšom ako "ISPA".ISPA poskytuje pomoc s cieľom prispieť k príprave na vstup Bulharska, Chorvátska a Rumunska, uvádzané v ďalšom ako "prijímajúce krajiny", do Európskej únie vo sfére hospodárskej a sociálnej previazanosti súvisiacej s politikou v oblasti životného prostredia a dopravy v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia."Na konci článku 3 sa pridáva tretí odsek:"3. Napriek uvedenému pomoc Spoločenstva Chorvátsku sa poskytuje počas obdobia rokov 2005 až 2006."Na konci článku 4 sa pridáva tretí odsek:"3. V rámci výnimky z vety 1 a 2 tohto článku príspevok pre Chorvátsko na roky 2005 a 2006 v rámci tohto nástroja určuje Komisia na základe ohodnotenia administratívnej absorpčnej kapacity a pristúpením podnecovaných investičných potrieb tejto prijímajúcej krajiny."Slová "od 1. januára 2000 a v každom prípade najneskôr 1. januára 2002" v článku 9 ods. 1 písm. (a) sa vypúšťajú.Článok 3Nariadenie Rady (ES) č. 1268/99 sa mení a dopĺňa takto:Odsek 1 článku 1 sa nahrádza takto:"1. Toto nariadenie ustanovuje rámec pre podporu zo strany Spoločenstva pre trvalo udržateľný rozvoj poľnohospodárstva a trvalo udržateľný rozvoj vidiek počas predvstupového obdobia pre Bulharsko, Chorvátsko a Rumunsko. Nariadenie sa bude naďalej uplatňovať na finalizáciu všetkých programov, ktoré sa v jeho rámci začali realizovať v Českej republike, Estónsku. Maďarsku, Lotyšsku, Litve, Poľsku, Slovensku a Slovinsku pred ich pristúpením k Európskej únii ako jej členské štáty."Na konci článku 4 ods. 2 sa pridáva tento pododsek:"V rámci výnimky z prvého pododseku sa plán pre Chorvátsko, podľa tých istých podmienok, aké sú uvedené v prvom pododseku, vzťahuje na obdobie do dvoch rokov od roku 2005."Na konci článku 5 ods. 1 sa pridáva táto veta:"No pokiaľ ide o Chorvátsko, príslušný program nepodlieha strednodobému ohodnoteniu."Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:Odsek 1 sa nahrádza takto:"1. Pomoc od Spoločenstva podľa tohto nariadenia sa poskytuje počas obdobia rokov 2000 až 2006 s výnimkou pomoci od Spoločenstva pre Chorvátsko, ktorá sa poskytuje počas obdobia rokov 2005 až 2006. Ročné pridelenia schvaľuje rozpočtový orgán v medziach limitov finančnej perspektívy."(b) V odseku 3 sa pridáva tento pododsek:"Pre Chorvátsko sa však ročná finančná alokácia stanovuje samostatne."Článok 11 znie takto:"Komisia prideľuje disponibilné prostriedky kandidátskym krajinám na realizáciu článku 7 ods. 2. Do troch mesiacov od prijatia rozhodnutia, na základe ktorého má krajina prísť do úvahy pre pomoc podľa tohto nariadenia, Komisia oznámi tejto kandidátskej krajine svoje rozhodnutie o indikatívnej finančnej alokácii pre nadchádzajúcu finančnú perspektívu."Článok 4Nariadenie Rady (ES) č. 2666/2000 sa mení a dopĺňa takto:Na konci odseku 1 článku 1 sa pridáva táto veta:"Od roku 2005 bude Chorvátsko prichádzať do úvahy ako prijímajúca krajina len pre projekty a programy s regionálnym rozmerom, ktoré sú načrtnuté v článku 2 ods. 2. Napriek predchádzajúcej vete Chorvátsko naďalej prichádza do úvahy pre projekty a programy v rámci rozhodnutia Rady č. 311/1999."Článok 7 sa mení a dopĺňa takto:Odsek 1 sa nahrádza takto:"1. Komisia realizuje pomoc od Spoločenstva v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1605/2002 z 15. júna 2002."Vkladá sa tento odsek 2a:"2 a. V rámci limitov ustanovených v článku 54 nariadenia č. 1605/2002 sa Komisia môže rozhodnúť, že zverí úlohy verejného orgánu, a najmä úlohy realizácie rozpočtu, subjektom uvedeným v článku 54 ods. 2 uvedeného nariadenia. Subjekty definované v článku 54 ods. 2 písm. c) uvedeného nariadenia môžu byť poverené plnením úloh verejného orgánu, ak je uznané ich medzinárodné postavenie, dodržiavajú medzinárodne uznávané systémy riadenia a kontroly a sú kontrolované verejným orgánom."Článok 5Pre realizáciu predvstupových nástrojov a pre plnenie nariadenia Rady (ES) č. 1266/1999 o koordinácii pomoci kandidátskym krajinám v rámci predvstupovej stratégie[9], ak sa odkazuje na Partnerstvo pre vstup[10] a Európsku dohodu, v prípade Chorvátska sa to chápe ako odkaz na Európske partnerstvo[11] a Dohodu o stabilizácii a pridružení.Článok 6Toto nariadenie nadobúda účinnosť na tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátovV BruseliZa RadupredsedaLEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT+++++ TABLE +++++1. BUDGET LINES + HEADINGS05 01 04 03 The SAPARD pre-accession Instrument - Expenditure on administrative management05 05 01 01 The SAPARD pre-accession Instrument13 01 04 02 Instrument for structural policies for pre-accession (ISPA) - Expenditure on administrative management13 05 01 01 Instrument for structural policies for pre-accession22 01 04 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe - Expenditure on administrative management22 01 04 05 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments - Expenditure on administrative management22 02 01 Pre-accession assistance for countries of central and eastern Europe22 02 02 Cross-border co-operation for central and eastern Europe22 02 06 Technical Assistance Information Exchange Office (TAIEX) actions in the framework of the pre-accession instruments22 02 10 Pre-accession multi-country horizontal programmes2. OVERALL FIGURES2.1. Total allocation for action (Part B):  million for commitment 245.0 million2.2. Period of application:(start and expiry years)2005 - 20062.3. Overall multi-annual estimate of expenditure:(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) million+++++ TABLE +++++(b.1) Technical and administrative assistance: of which staff (see point 6.1.2)+++++ TABLE +++++(b.2) Technical and administrative assistance: of which support expenditure (see point 6.1.2)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 7.2 and 7.3)+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectiveProposal is compatible with existing financial programming, as set out in the Financial Perspective for 2000 -2006.2.5. Financial impact on revenueProposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure)3. BUDGET CHARACTERISTICS+++++ TABLE +++++4. LEGAL BASIS(Show main legal basis only.)3906/19891267/19991268/19995. DESCRIPTION AND GROUNDS5.1. Need for Community intervention5.1.1. Objectives pursuedThe European Council has decided to accept Croatia as a candidate country for membership, to launch the accession process, and to convene a bilateral intergovernmental conference with Croatia in early 2005 to begin negotiations, and has requested the Commission to prepare a pre-accession strategy, including the necessary financial instrument.Further to that request, the Commission is proposing that Croatia should benefit from the current pre-accession instruments - Phare, ISPA and SAPARD - to finance the corresponding pre-accession strategy under heading 7 of the financial perspective. The proposed inclusion of Croatia under heading 7 is in accordance with the revision of the financial perspective of 19 May 2003 which states that "The European Parliament and the Council may decide, on a proposal from the Commission, the inclusion of other candidate countries under heading 7".These instruments - Phare, ISPA and SAPARD - will also help Croatia prepare for the unified Instrument for Pre-accession (IPA), which will apply from 2007.The Phare allocation will build on the work already started under CARDS - i.e. to promote the Copenhagen political criteria, help Croatia align with the acquis communautaire, strengthen administrative and judicial capacity - and to start to prepare for Structural Funds after accession. The allocation for ISPA will co-finance technical assistance and infrastructure projects in the fields of transport and environment, and help Croatia prepare for Cohesion and Structural Funds after accession. The allocation for SAPARD will contribute to the sustainable adaptation of the agricultural sector and rural areas in Croatia and to Croatia's preparations for the implementation of the acquis concerning the Common Agricultural Policy and related policies. A part of these appropriations will be used to cover the necessary administrative support expenditure entailed by these programmes.5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation5.1.3. Measures taken following ex post evaluation5.2. Action envisaged and budget intervention arrangementsIn 2004, under CARDS, the national programme to Croatia was  76 million. Under Phare, in 2005 and 2006, it is proposed to maintain a programme of about  80 million a year, to promote the Copenhagen political criteria, help Croatia align with the acquis communautaire, strengthen administrative and judicial capacity, and start to prepare for Structural Funds after accession.Under ISPA, support will be given to align Croatia's infrastructure with Community standards in two key sectors, environment and transport, and to familiarise the Croatian authorities with the principles of structural policies. Through ISPA, Croatia will thus obtain the twin benefits of accelerated infrastructure investment and enhanced capacity for project preparation and implementation, which must commence without delay ("learning by doing") and of becoming acquainted with Commission procedures and rules, similar to those that apply to Member States.A preliminary assessment of funding opportunities, involving IFIs, indicates that preparatory work is sufficiently advanced to allow the Commission to decide on a sufficient number of high-quality projects in both sectors already in 2005. About  60 million in total, phased in over the two years, is considered a reasonable allocation for ISPA. This will allow for a real commitment towards core infrastructure investment, but also take account of administrative capacity.In addition, and given the necessity for Croatia to strengthen its capacity as well as to catch up with other candidate countries, there is the need to launch under ISPA a number of technical assistance projects for institutional strengthening, including for sector planning, and project preparation for these two sectors for IPA.In the case of SAPARD,  25 million for 2006 seems appropriate, applying the same criteria which were applied for the current SAPARD countries provided for in Article 7(3) of the Regulation 1268/1999.According to the information provided by Croatia there are 64 (industrial) establishments in the food processing sector not yet EU approved. On the basis of experiences from the current SAPARD countries the average project size is between  250,000 and  500,000. The size of rural infrastructure projects has been similar.Farm investment projects tend to be smaller (average  50,000). Croatia's farm structure (approx. 1million farms) is dominated by family farms, with 86% farming less than 5ha, and 22% of the rural population currently employed in agriculture. Increasing the competitiveness of the agri-food sector to enable it to prepare for participation in the EU single market will require support for modernisation of farms, in particular to implement acquis standards in relation to health and hygiene and animal welfare.The accreditation of the SAPARD agency is planned to be completed during 2005 to enable Croatia to start with project selection and disbursement under SAPARD in 2006.5.3. Methods of implementationThe three pre-accession instruments employ a wide range of implementation methods (from centralised to partial or full decentralisation of financial management to the beneficiary countries, as well as joint management with international organisations). It is, nonetheless, important that the highest level of decentralisation possible for Croatia should be pursued as soon as feasible. A move to partially decentralised management will, therefore, be made in 2005, with full decentralisation (a requirement for SAPARD) planned for 2006.6 FINANCIAL IMPACT6.1. Total financial impact on Part B (over the entire programming period)6.1.1. Financial interventionCommitments (in  million)+++++ TABLE +++++6.1.2. Technical and administrative assistance, support expenditure and IT expenditure (commitment appropriations)+++++ TABLE +++++7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE7.1. Impact on human resources+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure7.2. Overall financial impact of human resources+++++ TABLE +++++The amounts are total expenditure for twelve months.7.3. Other administrative expenditure deriving from the action+++++ TABLE +++++The amounts are total expenditure for twelve months.+++++ TABLE +++++8. FOLLOW-UP AND EVALUATION8.1. Follow-up arrangementsArt. 27 (4) of the Financial Regulation obliges the Commission to undertake both ex ante and ex post evaluations, to be applied to all programmes and activities which entail significant spending. Evaluation results are to be disseminated to spending, legislative and budgetary authorities.Provisions will be made within the Framework Agreement with Croatia to ensure the necessary arrangements to enable independent monitoring and evaluation. In outline, the system operates as follows:- Project implementation will be monitored through a Joint Monitoring Committee (JMC). This includes the NAO, the NAC and the Commission services. The JMC will meet at least once a year to review all programmes to assess their progress towards meeting the objectives set out in the Financing Agreements and the Accession/European Partnership. The JMC may recommend a change of priorities and/or reallocation of funds.- .The JMC will be assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC), which will include all relevant institutions and partners involved, including the Commission Services, in accordance with the specific monitoring arrangements established for each Instrument. The SMSC, inter alia, will, review in detail the progress made towards achieving the objectives set out in its relevant programme and will report to the JMC on all programmes in its sector.- The Commission services shall ensure that an ex-post evaluation is carried out after completion of the programme.8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluationIn application of current rules, an evaluation system covering the different levels of intervention and types of instruments has been set up for each instrument.Notably, the financial regulation, as well as the internal control standards, calls for regular evaluation of all (sizable) activities. This is translated into the evaluation of single operations (e.g. projects), of programmes (e.g. national programmes) and policy sectors or themes (e.g. transport or gender issues). Evaluations of are also necessary and ongoing of wider legal obligations such as the 3 Cs (Coherence, Complementarity, Coordination).As set out above, project implementation will be monitored through the Joint Monitoring Committee (JMC), assisted by Sectoral Monitoring Sub-Committees (SMSC). Each Instrument has its own specific evaluation scheme. For Phare, there is an ongoing scheme of Interim Evaluation, and these interim evaluations, prepared by independent evaluators, are reviewed by the JMC. This Interim Evaluation scheme generates over 130 individual country, sectoral and thematic reports a year. Thematic reports covering such issues as nuclear issues, civil society, public administration, justice and home affairs, national aid coordination, twinning, SMEs, and statistics have been prepared.These works will be complemented by relevant works on databases, meta-analyses, methodology and training.9. ANTI-FRAUD MEASURESThe Framework Agreement with Croatia will contain provisions ensuring the protection of the Community's financial interests.These Framework agreements expressly provide for the Commission and the Court of Auditors to have the power of audit, on the basis of documents and on the spot, over all contractors and subcontractors who have received Community funds. They shall also expressly authorise the Commission to carry out on-the-spot checks and inspections as those set down in Council Regulation (EC, Euratom) 2185/96.All contracts resulting from the implementation of pre-accession assistance shall ensure the right of the Commission and the Court of Auditors during and after the implementation of contracts.In practise, this means that the Framework Agreement will contain provisions making reference notably to the following:- Definitions of the notions of irregularity, fraud, active and passive corruption and conflict of interest;- Measures in the field of financial control by the contracting authority, the Commission and the Court of Auditors;- The possibility for OLAF to conduct on-the-spot checks equivalent to the ones foreseen by Regulation (EC) 2185/96- The obligation of the contracting authority of the third country to take preventive measures in the field of corruption- The procedure for the communication of cases of suspected fraud and irregularities to the Commission;- The procedures for the clearance of accounts in the case of decentralised management- The application of administrative and financial sanctions (including the exclusion of non-reliable candidates and tenderers)- Enforceability of Commission decisions in the area of recovery in case of centralised management.[1] V článku 269 sa explicitne nespomínajú nariadenia o programoch SAPARD a ISPA, konštatuje sa však, že "v súvislosti s predvstupovou pomocou uvedenou v nariadení Rady č. 3906/89 (...) pravidlá týkajúce sa predchádzajúcich previerok (...) nemajú vplyv na decentralizované riadenie s dotknutými kandidátskymi krajinami". Programy ISPA a SAPARD sú preto zahrnuté, pretože na ne odkazuje nariadenie o programe Phare (pozri článok 3 ods. 3 nariadenia č. 3906/89.[2] Ú. v. EÚ C , , s. .[3] Ú. v. EÚ C , , s. .[4] Ú. v. ES L 375, 23. 12. 1989, s. 11. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 769/2004 (Ú. v. EÚ L 123, 27. 4. 2004, s. 1).[5] Ú. v. ES L 161, 26. 6. 1999, s. 73. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 769/2004 (OJ L 123, 27. 4. 2004, s. 1).[6] Ú. v. ES L 161, 26. 6. 1999, s. 87. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 769/2004 (OJ L 123, 27. 4. 2004, s. 1).[7] Ú. v. EÚ L 297, 22. 9. 2004, s. 19 - 28.[8] Ú. v. ES L 248, 16. 9. 2002, s. 1.[9] Ú. v. ES L 161, 26. 6. 1999, s. 68[10] Ú. v. ES L 85, 20. 3. 1998, s. 1.[11] Ú. v. EÚ L 86, 23. 3. 2004, s. 1.