title: Proposal for a Regulation of the European Parliament and of the Council creating a European order for payment procedure

text:
                       KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                                       Brusel, 21.9.2005
                                                       KOM(2004)173 v konečnom znení/4

                                                       2004/0055(COD)
     ADDENDUM 2
     Concerne les versions linguistiques des
     nouveaux Etats membres

                                               Návrh

                    NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

                             o konaní o európskom platobnom rozkaze

                                        (predložený Komisiou)

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      ÚVOD A KONTEXT

     1.1.    Úvod

     V súvislosti s nadobudnutím účinnosti Amsterdamskej zmluvy si Európska únia stanovila za
     cieľ postupné vybudovanie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, okrem iného aj
     prijatím opatrení pre oblasť justičnej spolupráce v občianskoprávnych veciach. V súlade
     s článkom 65 c) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva takéto opatrenia zahŕňajú
     odstránenie prekážok riadneho fungovania občianskoprávnych konaní, pokiaľ je to potrebné
     podporou zlučiteľnosti pravidiel občianskeho súdneho konania uplatniteľných v členských
     štátoch.

     Viedenský akčný plán Rady a Komisie, prijatý Radou v roku 19981, vyzval na určenie tých
     pravidiel občianskoprávneho konania, pri ktorých je naliehavo potrebná aproximácia za
     účelom uľahčenia prístupu k spravodlivosti pre občanov Európy a preskúmania možnosti
     vypracovania doplnkových pravidiel na zlepšenie zlučiteľnosti občianskoprávneho konania.

     Rada a Komisia boli v záveroch Európskej rady v Tampere v roku 19922 vyzvané na prípravu
     nových právnych predpisov, ktoré upravujú nástroje občianskoprávneho konania umožňujúce
     plynulú justičnú spoluprácu a zlepšenie prístupu k právu. Platobné rozkazy boli osobitne
     zahrnuté na zoznam oblastí, ktoré odôvodňujú takéto legislatívne iniciatívy.

     Spoločný program opatrení Komisie a Rady pre implementáciu princípu vzájomného
     uznávania rozhodnutí v občianskoprávnych a obchodných veciach, prijatý Radou dňa 30.
     novembra 20003, vyčlenil ako jednu z priorít Spoločenstva zrušenie doložky vykonateľnosti
     pri nesporných nárokoch. Program sa priamo zameriava na uľahčenie uznávania a výkonu
     rozsudkov a odvoláva sa aj na aproximáciu procesného práva ako sprievodného opatrenia,
     ktoré môže byť v niektorých oblastiach podmienkou pre žiaduci postup v snahe o postupné
     odstránenie každého konania o doložke vykonateľnosti. Práve na tomto pozadí tento
     dokument zdôrazňuje, že v niektorých oblastiach, najmä v prípadoch vymáhania pri
     nesporných nárokoch, môže zrušenie doložky vykonateľnosti nadobudnúť formu skutočného
     európskeho exekučného titulu, získaného v osobitnom, jednotnom a harmonizovanom konaní,
     upravenom v rámci Spoločenstva4. Je však potrebné zdôrazniť, že zrušenie doložky
     vykonateľnosti a harmonizácia procesného práva sú dva rozličné problémy, aj napriek tomu,
     že v uvedenej časti programu sú spojené. Prvý z nich predpokladá doručenie rozhodnutia
     a týka sa prístupu k vykonateľnosti v inom členskom štáte, zatiaľ čo druhý sa týka prístupu
     k spravodlivosti s cieľom získať rozhodnutie bez ohľadu na to, či má byť vykonané
     v zahraničí. Tieto problémy sú svojím charakterom odlišné a možno ich riešiť oddelene na ich
     vlastnom základe ako dokazujú aj závery z Tampere, ktoré sa zaoberajú oboma oblasťami bez
     vytvárania spojitostí medzi nimi.

     1
            Ú. v. ES C 19, 23.1.1999, s. 1, bod 41 d).
     2
            Bod 38 záverov predsedníctva.
     3
            Ú. v. ES C 12, 15.1.2001, s. 1.
     4
            Oddiel II A 2 b) programu. Hoci v tomto oddiele nie je uvedená zmienka o konaní o platobnom rozkaze
            (ani o inom osobitnom konaní), odkaz na návrh na európsky exekučný titul pre nesporné nároky v prvej
            fáze implementácie v oddiele III A ukázal, že sa v tomto texte počítalo s harmonizáciou najmä pokiaľ
            ide o vymáhanie pri nesporných nárokoch.

SK                                                      2                                                          SK
 ---pagebreak---      Komisia sa rozhodla sledovať oba ciele – vzájomné uznávanie rozhodnutí o nesporných
     nárokoch na jednej strane a vytvorenie osobitného konania pre získanie rozhodnutí
     o nesporných nárokoch na druhej strane – v dvoch rozličných legislatívnych nástrojoch. Táto
     dvojúrovňová stratégia nepredstavuje riziko presahov alebo nezrovnalostí medzi oboma
     projektmi, keďže sú oba jasne oddelené striktným obmedzením na štádium pred (vytvorenie
     konania o platobnom rozkaze) a po (uznanie a výkon) doručení vykonateľného rozhodnutia.
     Tento prístup naopak prináša celý rad podstatných výhod na rozdiel od legislatívnej
     iniciatívy, ktorá oba aspekty spája. Dovoľuje napríklad širší rozsah aplikácie zrušenia doložky
     vykonateľnosti tým, že ho rozširuje na všetky rozhodnutia vynesené v prípadoch, ak
     neexistuje žiadna pochybnosť o povahe a rozsahu dlhu, a nielen na rozhodnutia v jednom
     konkrétnom konaní.

     V apríli 2002 Komisia predložila návrh nariadenia Rady o európskom exekučnom titule pri
     nesporných nárokoch5, ktoré stanovuje odstránenie prechodných opatrení pre všetky
     vykonateľné tituly týkajúce sa nesporných nárokov pod podmienkou, že dôjde k súladu
     s množstvom minimálnych procesných noriem pre doručovanie písomností. Terajší návrh
     predstavuje druhú časť uvedenej stratégie.

     1.2.    Zelená kniha o konaní o európskom platobnom rozkaze a o opatreniach na
             zjednodušenie a urýchlenie konaní s nízkou hodnotou sporu

     Prijatiu tohto návrhu predchádzali rozsiahle konzultácie členských štátov a všetkých
     dotknutých strán občianskej spoločnosti. Zelená kniha o konaní o európskom platobnom
     rozkaze a o pravidlách na zjednodušenie a urýchlenie konaní s nízkou hodnotou sporu
     predložená Komisiou dňa 20. decembra 20026 poskytla prehľad existujúcich vzorov konaní
     o platobnom rozkaze v právnych poriadkoch členských štátov. Na základe porovnávacej
     štúdie o tom, ako členské štáty riešia relevantné procesné záležitosti, formulovala množstvo
     otázok týkajúcich sa žiaduceho rozsahu a prvkov európskeho nástroja. Najzákladnejšie otázky
     obsiahnuté v zelenej knihe možno zhrnúť takto:

     –       Mal by byť európsky nástroj pre konanie o platobnom rozkaze platný len pre
             cezhraničné prípady alebo tiež pre vnútroštátne konania?

     –       Pre aké druhy nárokov by malo byť konanie o európskom platobnom rozkaze
             dostupné? Mal by byť rozsah aplikácie obmedzený len na peňažné pohľádavky a ak
             áno, mali by byť niektoré ďalšie podkategórie peňažných pohľadávok vylúčené?

     –       Existuje potreba konkrétnych pravidiel medzinárodnej súdnej príslušnosti alebo
             dokonca určenie súdnej príslušnosti v rámci členského štátu?

     –       Malo by si konanie o európskom platobnom rozkaze vyžadovať predloženie
             listinných dôkazov na podporu sporného nároku a malo by zahŕňať aj súhrnné
             preskúmanie podstaty nároku súdom alebo by mal pre vydanie vykonateľného
             rozhodnutia stačiť len jednoduchý opis nároku a neexistencia námietok?

     –       Mal by mať odporca možnosť namietať proti uplatnenému nároku a dať podnet na
             riadne konanie raz alebo dvakrát?

     5
            KOM (2002) 159 konečná verzia, Ú. v. ES C 203 E, 27.8.2002, s.86.
     6
            KOM (2002) 746 konečná verzia

SK                                                      3                                              SK
 ---pagebreak---      Komisia obdržala zhruba 60 odpovedí od členských štátov a ostatných dotknutých strán, ktoré
     zastupujú záujmy právnických osôb, spotrebiteľov a právnických profesií. Tieto reakcie na
     zelenú knihu, o ktorých sa ďalej diskutovalo na verejnom prerokovaní návrhu organizovanom
     Komisiou 26. júna 2003 odhalili, že vytvorenie konania o európskom platobnom rozkaze je
     takmer jednomyseľne považované za krok vpred pri budovaní priestoru slobody, bezpečnosti
     a spravodlivosti.

     Európsky parlament vo svojej rezolúcii o zelenej knihe7 iniciatívu Komisie vrelo privítal.
     Pripomenul politický cieľ, stanovený na zasadnutí Európskej rady v Tampere, zaviesť
     spoločné európske pravidlá pre urýchlené a účinné vymáhanie nesporných dlhov a zdôraznil
     obrovský význam tohto projektu pre všetky zúčastnené hospodárske subjekty, ktoré majú
     záujem na riadnom fungovaní vnútorného trhu. Stanovisko Parlamentu sa do značnej miery
     zhoduje s charakteristikami tohto návrhu, napríklad pokiaľ ide o voľbu nariadenia ako
     vhodného nástroja a skutočnosť, že konanie o európskom platobnom rozkaze by malo
     predstavovať alternatívu vo vzťahu ku konaniam existujúcim vo vnútroštátnom práve
     členských štátov.

     Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom stanovisku k zelenej knihe8 rozhodne
     privítal iniciatívu Komisie zahájiť konzultácie k týmto záležitostiam. Zavedenie rýchleho,
     účinného a spravodlivého konania o platobnom rozkaze považoval za kľúčový prvok
     základného práva na prístup k spravodlivosti a podporil a vyzval Komisiu na predloženie
     legislatívneho návrhu na zavedenie štandardného európskeho konania.

     V nasledujúcich častiach tejto dôvodovej správy, najmä v komentári k jednotlivým článkom,
     budú uvedené odkazy na reakcie na podrobné otázky v zelenej knihe a spôsob, akým boli
     zohľadnené pri príprave tohto návrhu.

     2.        CIELE A ROZSAH

     2.1.      Celkový cieľ

     2.1.1.    Význam účinného mechanizmu pre vymáhanie nesporných pohľadávok

     V praxi je overenou skutočnosťou, že hlavným účelom významného percenta konaní pred
     súdom v členských štátoch nie je získanie právoplatného nestranného rozhodnutia o sporných
     skutkových alebo právnych otázkach. Stále častejšie prestáva byť výnimkou a stáva sa
     pravidlom to, že pri overiteľnej neprítomnosti akohokoľvek sporu sa musí veriteľ obrátiť na
     súd, aby získal vykonateľný titul, ktorý mu umožní vymôcť pohľadávku prostredníctvom
     núteného výkonu, pretože dlžník jednoducho nie je ochotný alebo schopný ju splatiť. V roku
     2000 Komisia začala štúdiu o osobitných konaniach s nízkou hodnotou sporu v členských
     štátoch. Dotazník, ktorý bol v tejto súvislosti rozoslaný členským štátom, obsahoval tiež
     niektoré otázky týkajúce sa nesporných pohľadávok. Odpovede členských štátov dokazujú, že
     tam, kde sú k dispozícii rozsiahle štatistické údaje, sa percento nesporných pohľadávok

     7
              Zatiaľ neuverejnené.
     8
              CESE 742/2003, prijaté 19. júna 2003.

SK                                                    4                                            SK
 ---pagebreak---      pohybuje okolo 50 % a viac než 80 % všetkých prípadov sa zaoberajú riadne civilné súdy
     nižšieho stupňa9.

     Rýchle vymáhanie nesporných pohľadávok, ktorých oprávnenosť sa nespochybňuje, je
     mimoriadne dôležité pre hospodárske subjekty v Európskej únii a pre riadne fungovanie
     vnútorného trhu. Právny rámec, ktorý veriteľom nezaručuje rýchle vysporiadanie nesporných
     pohľadávok môže pre dlžníkov, ktorí nesplácajú svoje pohľadávky znamenať beztrestnosť
     a stimulovať ich k úmyselnému zadržiavaniu platieb v ich vlastný prospech10. Oneskorené
     platby sú hlavnou príčinou platobnej neschopnosti, ktorá ohrozuje podniky, najmä malé
     a stredné a vedie k veľkému znižovaniu pracovných miest. Potreba zapojiť sa do zdĺhavého,
     ťažkopádneho a nákladného súdneho konania kvôli vymáhaniu nesporných pohľadávok
     nevyhnutne posilní tieto škodlivé hospodárske vplyvy.

     Táto situácia predstavuje viacnásobnú výzvu pre justičné systémy členských štátov. Je
     zásadné v čo najskoršom štádiu konania rozlíšiť skutočne sporné prípady od takých, v ktorých
     neexistuje žiadny právny spor. Takéto rozlíšenie je nevyhnutnou, avšak nie dostatočnou
     podmienkou pre účinné využitie obmedzených zdrojov pridelených súdom. Umožňuje im,
     aby sa zamerali na sporné konania a rozhodli v primeranej lehote. Tento želateľný výsledok je
     možné dosiahnuť len v tom prípade, ak je k dispozícii rýchly a účinný postup pre nesporné
     pohľadávky a ak vedie k menšiemu zaťaženiu súdov, ktoré je nevyhnutné ako prevencia pred
     značným nahromadením prípadov. Ak teda vezmeme do úvahy len počet prípadov uvedený
     vyššie, existencia procesných predpisov, ktoré zaisťujú účinné rozhodovanie, je určujúcim
     faktorom pre fungovanie justičného systému ako celku.

     2.1.2.    Definícia konania o platobnom rozkaze

     Všetky členské štáty sa snažia riešiť otázku hromadného vymáhania nesporných pohľadávok
     prostredníctvom súdov v rámci svojich procesných systémov a tradícií a zo svojej
     vnútroštátnej perspektívy. Nie je preto prekvapením, že sa riešenia líšia vo svojej technickej
     podstate aj v miere úspešnosti. V niektorých členských štátoch sú hlavnými procesnými
     nástrojmi na vymáhanie nesporných pohľadávok rozsudky pre zmeškanie, osobitné skrátené
     konania v rámci riadneho občianskoprávneho konania alebo dokonca predbežné opatrenia,
     ktoré sú kvázi konečné, keďže v praxi zriedka vedú k hlavnému pojednávaniu.

     Vo väčšine členských štátov sa však osobitné konanie o platobnom rozkaze osvedčilo ako
     cenný nástroj na zabezpečenie rýchleho a pokiaľ ide o náklady účinného vymáhania
     pohľadávok, ktoré nie sú právne sporné. Takýto postup je k dnešnému dňu integrálnou
     súčasťou právnych predpisov upravujúcich občianske súdne konanie v jedenástich členských
     štátoch (Rakúsko, Belgicko, Fínsko, Francúzsko, Nemecko, Grécko, Taliansko,
     Luxembursko, Portugalsko, Španielsko, Švédsko). Najznámejšími príkladmi sú
     pravdepodobne injonction de payer vo Francúzsku a mahnverfahren v Nemecku.
     V posledných dvoch rokoch došlo k zavedeniu platobných rozkazov v dvoch členských
     štátoch (Španielsko, Portugalsko), ktoré dovtedy neponúkli svojím veriteľom vykonateľný

     9
              Evelyne Serverin (Directeur de recherche au CNRS IDHE-ENS CACHAN), Des Procedures de
              traitement judiciares des demandes de faible importance ou non contestées dans les droits des Etats-
              Membres de l’Union Européenne, Cachan 2001, p. 30
     10
              Na základe štúdie vykonanej na žiadosť Komisie v roku 1994 („Prieskum oneskorených európskych
              platieb – Intrum Justitia“) Komisia vo svojom oznámení Rade a Európskemu parlamentu „K väčšej
              účinnosti pri získavaní a výkone rozsudkov v Európskej únii“ odhadla podiel úmyselne oneskorených
              platieb v Európskej únii na 35 %. Ú. v. ES C 33, 31.1.1998, s. 3, ods. 38.

SK                                                        5                                                          SK
 ---pagebreak---      titul tohto charakteru. Tento vývoj svedčí o narastajúcom prijímaní tohto typu konania v celej
     Európskej únii.

     Konanie o platobnom rozkaze sa v jednotlivých členských štátoch značne líši pokiaľ ide
     o také zásadné aspekty ako je rozsah pôsobnosti, priznanie právomoci vydať rozkaz alebo
     formálne a hmotnoprávne požiadavky pre vydanie priaznivého rozhodnutia. Napriek týmto
     rozporom medzi existujúcimi vzormi právnych úprav každá z nich má nasledujúce
     charakteristické črty, ktoré môžu slúžiť ako definícia konania o platobnom rozkaze.

     Po podaní návrhu zo strany navrhovateľa súd alebo iný príslušný orgán rozhoduje o nároku ex
     parte, t. j. bez možnosti účasti odporcu. Toto rozhodnutie sa doručuje odporcovi s pokynom,
     aby mu vyhovel alebo aby v stanovenej lehote podal proti nemu odpor. Ak odporca nekoná
     ani jedným z uvedených spôsobov, platobný rozkaz sa stáva vykonateľným. Len v prípade, že
     podá odpor, súd nariadi riadne pojednávanie. To znamená, že na rozdiel od riadnych
     procesných pravidiel, bremeno začatia sporového konania spočíva na adresátovi platobného
     rozkazu. Tento presun zodpovednosti, vo francúzštine známy ako „inversion du contentieux“,
     spolu s ochranou práva na obhajobu obsiahnutých v možnosti zabrániť vzniku vykonateľného
     titulu, tvorí základnú charakteristiku konania o platobnom rozkaze.

     2.2.     Rozsah pôsobnosti

     2.2.1.   Potreba opatrenia na úrovni Spoločenstva

     Zdá sa, že je úplne zrejmé, že trvanie a náklady riadneho občianskeho súdneho konania, ktoré
     sú neprimerané v prípadoch nesporných pohľadávok, sa ešte zvyšujú v cezhraničných
     prípadoch. Neznalosť právnych systémov v iných členských štátoch a z toho vyplývajúca
     potreba radiť sa s právnikom, zdĺhavé doručovanie písomností stranám v inom členskom
     štáte, ako v tom, v ktorom sa konanie vedie a výdavky súvisiace s prekladmi sú len tými
     najviac viditeľnými faktormi, ktoré komplikujú život veriteľom pri cezhraničných
     pohľadávkach. Tieto problémy v sebe nesie každý cezhraničný spor bez ohľadu na to, či ide
     o spornú alebo nespornú pohľadávku. Napriek tomu je však rozdiel medzi rýchlym
     vymožením, ktoré je k dispozícii výhradne pre vnútroštátne spory, a medzi prieťahmi
     a výdavkami, v prípadoch, keď majú strany bydlisko v rôznych členských štátoch
     neprijateľný, ak odporca ani nenamieta oprávnenosť pohľadávky. Táto situácia zvýhodňuje
     dlžníkov, ktorí nesplácajú svoje pohľadávky, v cezhraničných vzťahoch a môže odrádzať
     hospodárske subjekty od rozširovania ich aktivít za hranice členského štátu pôvodu
     a obmedzovať tak obchodné operácie medzi členskými štátmi. Dokonca aj existencia
     účinného vnútroštátneho konania pre vymáhanie nesporných pohľadávok v každom členskom
     štáte – situácia úplne odlišná od súčasného stavu, pretože aj keď niektoré členské štáty
     poznajú konanie o platobnom rozkaze, je pre nich často neprijateľné alebo nerealizovateľné,
     ak má odporca bydlisko v zahraničí – by nebola nevyhnutne rozhodujúcim zlepšením, pretože
     zásadné rozdiely medzi týmito konaniami a ich neznalosť predstavujú samé osebe významné
     prekážky pri riešení cezhraničných prípadov. Jednotný platobný rozkaz bude veľkým
     zlepšením pri poskytovaní jednoduchšieho prístupu k účinnej spravodlivosti.

     2.2.2.   Rozsah návrhu

     Z vyššie uvedených dôvodov je potreba jednotného európskeho konania pre vymáhanie
     nesporných pohľadávok najvýraznejšia vzhľadom na cezhraničné spory. Obmedzenie rozsahu
     aplikácie tohto konania len na cezhraničné prípady by však Komisia považovala nielen za
     nevhodné, ale dokonca za kontraproduktívne.

SK                                                 6                                                  SK
 ---pagebreak---      Článok 65 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva priznáva Spoločenstvu legislatívne
     právomoci pokiaľ ide o justičnú spoluprácu v občianskoprávnych veciach s cezhraničným
     dosahom v rozsahu nevyhnutnom pre riadne fungovanie vnútorného trhu. Zatiaľ čo existencia
     cezhraničného dopadu je nevyhnutným predpokladom právomoci Spoločenstva neznamená
     to, že pravidlá, ktoré možno prijať na tomto základe, by mohli platiť len pre cezhraničné
     spory, t. j. pre prípady s osobitnou cezhraničnou povahou. Išlo by o veľmi úzky výklad týchto
     ustanovení, ktorý ich znenie nevyžaduje. Úmyselné používanie otvorenejšej terminológie vecí
     s cezhraničným dopadom v konkrétnom kontexte článku 65 umožňuje určitú pružnosť pri
     prijímaní právnych predpisov, ktoré upravujú viac než cezhraničné spory, najmä ak spoločný
     nástroj pre cezhraničné a domáce prípady zohráva pomocnú úlohu pri fungovaní vnútorného
     trhu. Druhá požiadavka je splnená vo svetle základného ekonomického významu existencie
     účinného konania pre vymáhanie nesporných pohľadávok a dopadov obrovských rozdielov
     medzi vnútroštátnymi systémami na vnútorný trh, ako je ďalej uvedené vyššie (2.1.1)
     a v tomto oddiele. Za týchto okolností je predpokladaná zákonná úprava dostatočne
     charakterizovaná cezhraničným prvkom a článok 65 umožňuje, aby nebola obmedzená len na
     cezhraničné spory in concreto, ale aby ju bolo možné použiť aj na výhradne vnútroštátne
     situácie; v tomto kontexte by sa tiež malo zohľadnit to, že tento nástroj sa bude uplatňovať len
     dobrovoľne. Dobrovoľný charakter konania o európskom platobnom rozkaze a jeho dosahy v
     členských štátoch sú podrobne uvedené ďalej v texte (2.2.3).

     Okrem toho, rozdiel medzi „cezhraničným“ a „vnútroštátnym“ scenárom je oveľa zložitejší,
     ako by sa mohlo zdať na prvý pohľad a nevyhnutne by obsahoval prvok ľubovôle. Ak by
     napríklad dve osoby s bydliskom vo Francúzsku mali dopravnú nehodu v Nemecku a viedli
     by súdny spor o náhradu škody pred francúzskym súdom, išlo by o výhradne vnútroštátnu
     situáciu, keďže obe strany a súd sa nachádzajú v tom istom členskom štáte alebo táto situácia
     už presahuje domácu sféru kvôli väzbe na iný členský štát, ktorého súdy by boli príslušné o
     prípade rozhodovať, pokiaľ by navrhovateľ uprednostnil podať žalobu v tomto členskom
     štáte? Možnosť prvej alternatívy by znamenala určenie cezhraničnej povahy prípadu na
     základe subjektívnej voľby navrhovateľa; na základe rozhodnutia navrhovateľa o tom, na
     ktorý súd sa obrátiť, muselo by sa o tej istej situácii uvažovať buď ako o situácii
     s medzinárodným prvkom alebo o výhradne vnútroštátnej situácii, napriek existencii aspektov
     spájajúcich ju s dvoma členskými štátmi. Je pochopiteľné, že každý prípad, ktorý sa
     vyznačuje faktormi spájajúcimi viac než jeden členský štát, by sa mal považovať za prípad
     s cezhraničným dosahom. Ale definovanie toho, čo je dostatočným spájajúcim faktorom, by
     bolo určite zložité. Mala by byť aplikácia hmotného práva členského štátu iného ako štátu
     súdu dostatočná na vytvorenie takejto väzby? Okrem toho, európsky platobný rozkaz so
     svojím výslovným cieľom urýchliť a zjednodušiť vymáhanie nesporných pohľadávok, sa
     nezdá byť práve najvhodnejším konaním pre skúmanie takých zložitých vecí, akými sú
     súvisiace otázky týkajúce sa prípustnosti aplikácie.

     Tieto nejasnosti spolu s možnosťou každého rozsudku nadobudnúť cezhraničný charakter,
     pokiaľ by mal byť vykonaný v inom členskom štáte, spochybňujú podstatu rozdielov medzi
     „vnútroštátnymi“ a „cezhraničnými“ vecami.

     V osobitnom kontexte konania pre vymáhanie nesporných pohľadávok by obmedzenie na
     cezhraničné situácie viedlo k nežiaducim politickým a ekonomickým dôsledkom. Po prvé
     prístup hospodárskych subjektov k mechanizmom podstatne odlišnej úrovne výkonu
     predstavuje narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu bez ohľadu na to, či majú
     subjekty sídlo v rôznych členských štátoch alebo v jednom členskom štáte. Dve spoločnosti,
     ktoré si konkurujú v jednom členskom štáte, a z ktorých len jedna má sídlo v tomto členskom
     štáte, nemajú rovnaké podmienky, pokiaľ len spoločnosť so sídlom v zahraničí môže využiť

SK                                                  7                                                   SK
 ---pagebreak---      konanie o európskom platobnom rozkaze. Podobne aj podnik, ktorý má väčšinu klientov
     v zahraničí, môže mať vďaka dostupnosti takéhoto konania významnú výhodu pred
     konkurentom so sídlom v tom istom štáte, ktorý väčšinu podnikateľskej činnosti uskutočňuje
     doma. Okrem toho, najmä pre tie členské štáty, ktoré v súčasnosti neposkytujú účinný nástroj
     pre vymáhanie nesporných pohľadávok, bude politicky veľmi zložité vysvetliť veriteľom
     a dlžníkom, prečo majú prístup k účinnejšiemu mechanizmu alebo prečo mu podliehajú
     v cezhraničnej situácii a nie doma. Veľká väčšina pripomienok k zelenej knihe predložených
     hospodárskymi subjektami alebo organizáciami, ktoré ich zastupujú, a tiež stanovisko
     Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, potvrdzujú požiadavku na konanie
     o európskom platobnom rozkaze, ktorý by bol všeobecne aplikovateľný bez rozlišovania
     medzi vnútroštátnymi a cezhraničnými prípadmi.

     2.2.3.   Subsidiarita a proporcionalita

     Nie je potrebné sa zmieňovať o tom, že vlastný cieľ tohto návrhu – vytvorenie jednotného
     európskeho konania pre urýchlené vydanie vykonateľného rozhodnutia o pohľadávke, ktorej
     oprávnenosť nie je spochybnená – samotné členské štáty nemožu dostatočne splniť, keďže
     nemôžu zaručiť rovnosť pravidiel platných v celom Spoločenstve. Preto možno tento cieľ
     dosiahnuť len na úrovni Spoločenstva.

     Súčasný návrh je v plnom rozsahu v súlade s princípom proporcionality v tom, že je striktne
     obmedzený na to, čo je potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa. V tomto kontexte je
     obzvlášť dôležité zdôrazniť vplyv kombinácie zvoleného právneho nástroja (nariadenia)
     s dobrovoľným charakterom konania o európskom platobnom rozkaze vo vzťahu
     k porovnateľným mechanizmom podľa vnútroštátneho práva členských štátov. Pri zaistení
     jednotnosti a priamej aplikácii tohto konania by nariadenie len zaväzovalo členské štáty, aby
     sprístupnili mechanizmus vymáhania ako dodatočný nástroj. Neboli by nútené vzdať sa
     svojich predchádzajúcich úprav platobného rozkazu alebo akéhokoľvek iného konania pre
     vymáhanie nesporných pohľadávok, ani by takéto úpravy nemuseli zmeniť s cieľom
     prispôsobiť ich právu Spoločenstva. Návrh nariadenia, ktoré nezasahuje do práva členských
     štátov pokračovať v aplikácii domácich pravidiel popri európskom platobnom rozkaze teda
     oveľa menej zasahuje do ich procesných systémov ako smernica, ktorá by vyžadovala
     prispôsobenie vnútroštátnych právnych predpisov normám v nej uvedeným. Táto legislatívna
     technika zaisťuje vlastne minimálnu úroveň účinnosti vymáhania nesporných pohľadávok, ale
     zároveň členským štátom umožňuje, aby si zachovali svoj vlastný, lepšie fungujúci
     vnútroštátny systém. Zostáva na veriteľoch, aby posúdili, ktorý postup považujú za účinnejší
     alebo vhodnejší z hľadiska dostupnosti, pričom druhé kritérium je významné najmä pre
     veriteľov pôsobiacich vo viacerých členských štátoch, ktorí budú ušetrení od potreby
     zoznamovať sa s procesným právom toho ktorého štátu, keďže budú mať k dispozícii
     jednotný platobný rozkaz. Nakoniec je potrebné si uvedomiť, že konanie o platobnom rozkaze
     je z definície obzvlášť vhodné pre rešpektovanie zásady subsidiarity a proporcionality,
     pretože tento typ konania nie je zložitým spôsobom naviazaný na pravidlá upravujúce
     občianske súdne konanie, ale skôr ide o samostatnú kapitolu. Až odpor podaný odporcom na
     konci konania o platobnom rozkaze spôsobí začatie riadneho občianskeho súdneho konania.
     Zavedenie európskeho platobného rozkazu teda nezahŕňa potrebu ďalšej aproximácie
     vnútroštátnych procesných právnych predpisov, a tak udržiava zasahovanie do vnútroštátneho
     práva na minimálnej úrovni.

SK                                                8                                                  SK
 ---pagebreak---      3.      KOMENTÁR K JEDNOTLIVÝM ČLÁNKOM

                                   Článok 1 – Rozsah pôsobnosti

     Všeobecný rozsah pôsobnosti obmedzený na občianskoprávne a obchodné veci tak, ako je
     uvedený v odseku 1, zodpovedá rozsahu pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22.
     decembra 2000 o príslušnosti a uznávaní rozhodnutí v občianskoprávnych a obchodných
     veciach.

     Odsek 2 vylučuje z pôsobnosti niektoré typy občianskych a obchodných nárokov. Majetkové
     práva vzniknuté na základe manželských alebo obdobných (napr. registrovaného partnerstva)
     vzťahov boli vylúčené, pretože v týchto rodinných prípadoch sú samotné súdy často viazané
     povinnosťou zistiť skutkový stav, a preto sa nemôžu uspokojiť s nepodaním odporu zo strany
     odporcu proti návrhu druhej strany. Rovnako ako v nariadení č. 44/2001 záležitosti týkajúce
     sa platobnej neschopnosti a sociálneho zabezpečenia nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto
     návrhu. Okrem týchto dvoch oblastí Komisia nenašla dôvod na vylúčenie iných nárokov
     z pôsobnosti návrhu. Pôsobnosť špecializovaných súdov alebo tribunálov (napr. pracovných
     tribunálov pre nároky vyplývajúce zo zamestnania) namiesto všeobecných civilných súdov
     nepredstavuje dostatočný dôvod pre nepripustenie konania o platobnom rozkaze. Akékoľvek
     iné obmedzenie rozsahu pôsobnosti konania týkajúce sa povahy alebo právneho základu
     nároku sa nezdá byť presvedčivo odôvodnené. Spôsobilo by naopak zložité problémy pri
     vymedzení oprávnených a neprípustných požiadaviek. Nakoniec v súlade s veľkou väčšinou
     pripomienok k zelenej knihe tento návrh neuvádza strop čiastky, ktorá môže byť predmetom
     nároku uplatneného v konaní o platobnom rozkaze, pretože sporná alebo nesporná podstata
     pohľadávky sa nezdá byť viazaná na jej hodnotu žiadnym spôsobom, ktorý by si vyžadoval
     obmedzenie prípustnosti konania o vymáhaní čiastok pod určitú hranicu. Podľa niektorých
     názorov, ak by sa pravdepodobnosť pokračujúceho konania zvyšovala so vzrastajúcou
     hodnotou nároku, strop čiastok by to neodôvodňovalo, keďže zostáva na veriteľovi, aby
     posúdil, či pravdepodobnosť nepodania odporu je dostatočne vysoká na to, aby stála za
     využitie konania o platobnom rozkaze. Ak nejde o takýto prípad, navrhovateľ podá návrh na
     začatie riadneho občianskoprávneho konania.

     Rozpor medzi zoznamom výnimiek z rozsahu pôsobnosti tohto návrhu a paralelnými
     ustanoveniami nariadenia č. 44/2001 sa vysvetľuje skutočnosťou, že upravujú odlišné veci,
     ktoré si vyžadujú podstatne odlišný prístup a pohľad. Tento návrh sa zameriava na procesné
     pravidlá a požiadavky pre vydanie vykonateľného rozhodnutia a nezaoberá sa žiadnou
     z otázok upravených v nariadení č. 44/2001. V rámci konania o platobnom rozkaze sa
     nezaoberá medzinárodnou súdnou právomocou, pretože nariadenie č. 44/2001 predstavuje tak
     dobrú rovnováhu záujmov navrhovateľa a odporcu, že nie je dôvod na odklon od týchto
     pravidiel a vytvorenie osobitného režimu súdnej právomoci pre európsky platobný rozkaz.
     Otázky uznávania a výkonu v iných členských štátoch ako tých, v ktorých súdy platobný
     rozkaz vydali, sú upravené výlučne v nariadení č. 44/2001 a v budúcom nariadení
     o európskom platobnom rozkaze pre nesporné pohľadávky po nadobudnutí jeho účinnosti.
     Z toho jasne vyplýva, že úvahy, ktorých základom je vylúčenie niektorých typov nárokov
     alebo konaní, z ktorých niektoré ani nemôžu zahŕňať peňažné pohľadávky, z rozsahu
     pôsobnosti nariadenia č. 44/2001 sú v kontexte tohto návrhu irelevantné alebo dokonca
     nezmyselné.

SK                                               9                                                 SK
 ---pagebreak---                          Článok 2 – Konanie o európskom platobnom rozkaze

     Odsek 1 obmedzuje rozsah pôsobnosti konania o európskom platobnom rozkaze na
     vymáhanie zistených a splatných peňažných pohľadávok. Nie je k dispozícii pre peňažné
     pohľadávky, ktorých konkrétnu výšku nemožno určiť (ako napríklad v prípade
     nemateriálnych škôd) alebo nárokov, ktoré sa týkajú povinnosti konať alebo zdržať sa
     konania, napríklad pri postúpení, reštitúcii majetku alebo vysťahovaní. Teoreticky by mohla
     byť zásada, z ktorej vychádza určenie nesporných pohľadávok, rozšírená na iné druhy
     pohľadávok ako len peňažné pohľadávky a systémy niektorých členských štátov aj skutočne
     zahŕňajú niektoré nepeňažné nároky. Napriek tomu je zrejmé a potvrdila to aj odozva na
     zelenú knihu, že tieto ostatné pohľadávky, ktoré by tvorili len veľmi malú časť prípadov,
     ktoré by sa riešili v tomto konaní, rovnako v menšej miere podliehajú štandardnému riešeniu.
     Ako príklad môžeme uviesť to, že len samotná formulácia nároku tak, aby splnila požiadavky
     určitosti vykonateľného titulu, bude veľmi často predstavovať, najmä pre neprávnika,
     neprekonateľnú prekážku a povedie z tohto dôvodu k odmietnutiu značného podielu návrhov
     alebo spôsobí neúmerné množstvo práce pre súdy.

     Odsek 2 vymedzuje dobrovoľnú povahu konania o európskom platobnom rozkaze. Zostáva na
     voľnej úvahe veriteľa, či uprednostní uplatnenie svojho nároku v rozsahu tohto návrhu
     prostredníctvom európskeho platobného rozkazu alebo využitím skráteného alebo riadneho
     konania podľa práva, ktorým sa riadi súd členského štátu.

                Článok 3 – Návrh na začatie konania o európskom platobnom rozkaze

     Toto ustanovenie uvádza zoznam náležitostí, ktoré musí návrh na európsky platobný rozkaz
     obsahovať vo vzťahu k určeniu strán v konaní, vymedzenia nároku a jeho odôvodnenia.
     Väčšina položiek uvedených v tomto článku obsahuje aj vysvetlenie.

     Je potrebné zdôrazniť, že tento návrh upúšťa od potreby predkladania listinných dôkazov ako
     predpokladu pre vydanie európskeho platobného rozkazu. Na základe reakcií na zelenú knihu
     týkajúcich sa tohto základného rozdielu medzi dvoma existujúcimi vzormi konaní
     o platobnom rozkaze (v zelenej knihe označovaných ako „škola dôkazu“ a „škola bez
     dôkazu“) Komisia došla k záveru, že takáto požiadavka by znamenala významné riziko pre
     jednotnú aplikáciu nariadenia pokiaľ ide o druhy písomností považované za dostatočný dôkaz
     o nároku. Ešte dôležitejšie je to, že je potrebné vziať do úvahy, že jediným účelom listinného
     dôkazu priloženého k návrhu je doručenie ako základ skráteného posúdenia podstaty nároku
     tak, ako je to uvedené v právnej úprave členských štátov, ktoré používajú model
     „s dôkazom“. Tento návrh nepredpokladá systematické a vyčerpávajúce alebo skrátené
     preskúmavanie existencie nároku.

     Komisia sa skôr pokúsila nájsť riešenie, ktoré spája výhody platobného rozkazu „bez dôkazu“
     pokiaľ ide o jednoduchosť a účinnosť konania s primeranou ochranou práv odporcu. Jedným
     z prvkov druhého cieľa je požiadavka pre navrhovateľa podľa ods. 2 e), aby priamo
     nepredkladal, ale popísal niektoré dôkazy, o ktoré sa môže opierať v prípade podania odporu
     a následného pojednávania. Táto požiadavka, ktorá umožňuje navrhovateľovi odvolávať sa
     nielen na listinné dôkazy, ale aj na všetky iné prípustné dôkazné prostriedky, a ktorá mu
     zároveň neukladá povinnosť predložiť vyčerpávajúci zoznam dôkazov, v prvom rade
     predstavuje formálnu podmienku pre vydanie európskeho platobného rozkazu, ktorý sa
     jednoducho kontroluje.

SK                                                10                                                  SK
 ---pagebreak---      Navrhovateľ musi v súlade s odsekom 2 d) súdu poskytnúť opis dôvodov, ktoré viedli
     k žalobe. Toto vyhlásenie môže a malo by byť stručné a výstižné, napriek tomu však musí
     objasniť právny vzťah medzi stranami, existenciu konkrétnej pohľadávky a súvislosť medzi
     pohľadávkou a predloženým dôkazom.

     Odsek 3 pripúšťa ako alternatívu vlastnoručného podpisu elektronický podpis pokiaľ v súlade
     s článkom 2 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999
     o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy je elektronický podpis jednoznačne spojený
     s podpisujúcou sa osobou a umožňuje zistiť jej totožnosť, ak je vytvorený s použitím
     prostriedkov, ktoré má táto osoba plne pod svojou kontrolou a ak je spojený s údajmi, ku
     ktorým sa vzťahuje tak, že je možné zistiť akúkoľvek následnú zmenu týchto údajov. Toto
     ustanovenie reprodukované aj v ostatných častiach návrhu odráža všeobecný zámer umožniť
     používanie automatického spracovávania údajov a elektronickej komunikácie pod
     podmienkou primeranej ochrany práv jednotlivých strán.

                  Článok 4 – Náležitosti pre vydanie európskeho platobného rozkazu

     Tento článok má vo svojom odseku 1 obsahovať úplný a vyčerpávajúci zoznam náležitostí pre
     vydanie európskeho platobného rozkazu, ktorých splnenie musí súd skúmať pri podaní
     návrhu. Toto skúmanie musí zahŕňať, ale zároveň nesmie ísť nad rámec:

     –       rozsahu pôsobnosti konania uvedeného v článkoch 1 a 2; a

     –       formálnych náležitostí návrhu stanovených v článku 3.

     Okrem týchto podmienok, ktoré musia byť skúmané ex officio, odporca má zodpovednosť za
     posúdenie toho, či na základe informácií poskytnutých v návrhu, ktoré mu umožnia
     jednoznačne vymedziť nárok vznesený proti nemu a posúdiť jeho podstatu, chce tento nárok
     namietať alebo s ním súhlasí. Ak s ním súhlasí, neexistuje žiadny právoplatný dôvod pre
     nevydanie priaznivého rozhodnutia pre navrhovateľa.

     Bez toho, aby ukladal akúkoľvek povinnosť, odsek 2 priznáva súdu určitú pružnosť vrátiť
     návrh navrhovateľovi, aby mu umožnil opraviť jeho nedostatky, pokiaľ nedodržal formálne
     náležitosti uvedené v článku 3 a pokiaľ je chyba ľahko napraviteľná, napríklad ak nevyplnil
     povinné políčko vo formulári návrhu. Zámerom tohto ustanovenia v žiadnom prípade nie je
     zdržiavať rýchly a účinný priebeh konania. V prípade zamietnutia návrhu si navrhovateľ
     zachováva právo uplatniť svoj nárok v riadnom konaní v súlade s článkom 5.

                                   Článok 5 – Zamietnutie návrhu

     V záujme zachovania jednoduchosti a jednotnosti konania a s cieľom vyhnúť sa možnému
     rozdeleniu konania na dve časti, je hlavným účelom odseku 1 objasniť, že pokiaľ ide o súlad
     s požiadavkami článku 4, súd môže buď vydať platobný rozkaz alebo ho v plnom rozsahu
     zamietnuť. Preto v prípadoch, ak návrh spĺňa náležitosti len čiastočne, musí byť v plnom
     rozsahu zamietnutý. S cieľom vyhnúť sa zamietnutiu tam, kde sa to nezdá byť primerané, súd
     môže využiť možnosť uvedenú v článku 4 ods. 2.

     V súlade s pripomienkami k zelenej knihe a existujúcimi postupmi pri vnútroštátnych
     platobných rozkazoch odsek 3 stanovuje, že zamietnutie žiadosti nemá účinok res iudicata.
     Toto konanie predstavuje len dobrovoľný nástroj pre veriteľov, ktorý prepdokladá, že

SK                                               11                                                SK
 ---pagebreak---      dotknutá pohľadávka zostane nesporná. Ak sa tento predpoklad ukáže ako chybný a odporca
     nárok namieta, automaticky nasleduje riadne pojednávanie. Zároveň však musí existovať
     možnosť ďalej sa usilovať o priznanie nároku v občianskom súdnom konaní, pokiaľ je návrh
     zamietnutý podľa odseku 1 z dôvodov, ktoré všeobecne nesúvisia s existenciou pohľadávky,
     ale s formálnymi alebo procesnými okolnosťami, akými je napríklad rozsah pôsobnosti tohto
     konania. Logickým dôsledkom tejto príležitosti pokračovať v konaní je to, že neexistuje
     potreba prípustnosti odvolania proti rozhodnutiu o zamietnutí návrhu, ktoré by konanie
     nevyhnutne zaťažilo.

                              Článok 6 – Európske platobné oznámenie

     Tento návrh predstavuje „dvojstupňové“ konanie o platobnom rozkaze. To znamená, že
     dokument vydaný súdom v prípade priaznivého rozhodnutia o návrhu nie je ešte samotným
     platobným rozkazom, ktorého vykonateľnosť závisí len od uplynutia lehoty na podanie
     odporu, ale platobným oznámením, ktoré informuje odporcu o pohľadávke, ako aj o jeho
     procesných právach a povinnostiach vrátane prípadného vydania vykonateľného platobného
     rozkazu, ak by odporca odpor nepodal. Je potrebné si pamätať, že v členských štátoch, ktoré
     aplikujú len „jednostupňový“ model, je druhý zásah súdu všeobecne nevyhnutný na overenie
     toho, či neboli vznesené žiadne námietky voči uplatnenému nároku a na pripojenie doložky
     vykonateľnosti (formule exécutoire). Tam, kde rovnako ako v tomto návrhu, druhý „krok“
     neznamená žiadne skúmanie nároku a ak nie je podaný odpor platobný rozkaz je vydaný
     automaticky, sú rozdiely z hľadiska účinnosti konania zanedbateľné. Hlavnou výhodou je
     existencia samostatného rozhodnutia, proti ktorému je možnosť odvolania, ale ktoré zvyčajne
     neexistuje v členských štátoch, ktoré zvolili „jednostupňové“ konanie. Komisia ho však
     považuje za nutné v kontexte európskeho platobného rozkazu ako je ďalej vysvetlené
     v komentári k článku 11.

     Európske platobné oznámenie je svojím obsahom totožné s formulárom návrhu, ale v súlade
     s odsekmi 3 a 4 je na nápadnom mieste doplnené informáciami o dôležitosti tohto dokumentu,
     a to formuláciami, ktoré sú ľahko pochopiteľné aj pre príjemcov, ktorí nie sú odborníkmi v
     právnych záležitostiach. Je potrebné prijať nevyhnutné praktické opatrenia pre automatické
     kopírovanie informácií obsiahnutých v návrhu do platobného oznámenia a nakoniec do
     platobného rozkazu. Dodatočné informácie pre odporcu by mali byť nedeliteľnou súčasťou
     vlastného oznámenia a nemali by byť len pripojené, aby sa zamedzilo možnej chybe, ktorá by
     mohla spôsobiť procesné problémy.

     Návrh neobsahuje žiadne konkrétne pravidlá pre doručovanie platobného oznámenia
     odporcovi, ktoré podlieha vnútroštátnemu právu a, ak je to vhodné, nariadeniu Rady (ES) č.
     1348/2000 z 29. mája 2000 o doručovaní súdnych a mimosúdnych písomností
     v občianskoprávnych a obchodných veciach. Odsek 2 však stanovuje podmienku, že spôsoby
     doručovania, ktoré neposkytujú dôkaz o doručení písomnosti do vlastných rúk dlžníkovi, nie
     sú prípustné na účely tohto návrhu pokiaľ nie je známa jeho adresa.

     Lehota troch týždňov pre podanie opravného prostriedku zohľadňuje to, čo sa považuje za
     nevyhnutné pre určenie, či si osoba želá v prípade namietať podľa práva členských štátov.
     Pokiaľ vezmeme do úvahy jednoduchosť podania žalobnej odpovede podľa článku 7, táto
     lehota by mala byť dostatočne dlhá v cezhraničných aj vo vnútroštátnych situáciách.

     Účelom odseku 5 je zistiť, či žiaden z veriteľov nebude odradený od využitia konania
     o platobnom rozkaze, hoci sa v zásade pokladá za vhodný, z dôvodu obáv, že dôjde

SK                                               12                                                SK
 ---pagebreak---      k premlčaniu nároku uplynutím premlčacej lehoty pokiaľ ju nepreruší podaním riadnej
     občianskoprávnej žaloby. V tomto konkrétnom prípade má platobné oznámenie účinky
     predvolania v riadnom občianskoprávnom konaní.

                                     Článok 7 – Žalobná odpoveď

     V súlade s filozofiou konania o európskom platobnom rozkaze, ktorá sa zameriava na
     vymedzenie nesporných pohľadávok a vydávanie vykonateľných rozhodnutí, pričom
     nedochádza k skúmaniu oprávnenosti pohľadávky, tento článok stanovuje minimálnu úroveň
     náležitostí pre prípustnosť podania žalobnej odpovede. Stačí, ak odporca jednoznačne oznámi
     súdu v stanovenej lehote a v písomnej forme, alebo za určitých okolností v elektronickej
     forme, že si želá nárok čiastočne alebo v plnom rozsahu napadnúť. Nie je potrebné uvádzať
     žiadne ďalšie vysvetlenia. Predloženie skutkových aj právnych argumentov, ako aj dôkazov,
     je možné ponechať na riadne pojednávanie. Odporca môže použiť štandardný formulár na
     odpoveď, ktorý je mu doručený spolu s platobným oznámením, ale nie je to jeho povinnosť.

                            Článok 8 – Účinky podania žalobnej odpovede

     Toto ustanovenie stanovuje, že podanie žalobnej odpovede automaticky ukončuje konanie
     o platobnom rozkaze a má za následok prejednanie veci v riadnom občianskom súdnom
     konaní bez ďalších osobitných požiadaviek. Je založené na predpoklade, že veritelia, ktorí
     podajú návrh na vydanie platobného rozkazu, volia tento postup spravidla preto, lebo
     neočakavajú, že ich nárok bude spochybnený, ale zároveň sú ochotní, ak je to potrebné,
     pokračovať v jeho vymáhaní v ďalšom konaní. Odsek 1 však predpokladá možnosť, aby
     navrhovateľ v žiadosti uviedol, že si praje konanie ukončiť, ak odporca podá žalobnú
     odpoveď. Túto požiadavku by bolo možné vzniesť vždy, keď podľa názoru navrhovateľa je
     hodnota sporu príliš nízka na to, aby odôvodňovala úsilie a náklady na pokračovanie
     v konaní.

     Účelom odseku 2 je vysvetliť, že formálne náležitosti týkajúce sa prejednávania veci v
     riadnom konaní, sa riadia právom členského štátu, v ktorom súd rozhoduje.

                                 Článok 9 – Európsky platobný rozkaz

     Ak odporca súhlasí s uplatneným nárokom alebo nepodá žalobnú odpoveď čiastočne alebo
     v plnom rozsahu v stanovenej lehote, súd vydá platobný rozkaz z vlastnej iniciatívy, t. j. aj
     bez návrhu navrhovateľa.

     Toto ustanovenie svojou štruktúrou zodpovedá článku 6 o platobnom oznámení pokiaľ ide
     o pravidlá doručovania a informovania odporcu, avšak v tomto prípade s ohľadom na odpor
     namiesto žalobnej odpovede.

                      Článok 10 – Vykonateľnosť európskeho platobného rozkazu

     Tento článok stanovuje, že európsky platobný rozkaz je po jeho doručení vykonateľný bez
     poskytnutia zabezpečenia bez ohľadu na to, že odporca má možnosť podať odpor, ktorým sa
     platobný rozkaz zrušuje. Skutočnosť, že odporca sa rozhodne odpor nepodať pri plnom

SK                                                13                                                 SK
 ---pagebreak---      vedomí následkov tohto konania, poskytuje dostatočný dôvod pre posúdenie prima facie, že
     pohľadávka je a zostane nesporná a platobný rozkaz bude bez obmedzenia vykonateľný.

     Odsek 2 zohľadňuje, že účelom tohto návrhu nie je zasahovať do úpravy vykonateľnosti
     v členských štátoch, ani zavádzať osobitné pravidlá konkrétne pre konanie o platobnom
     rozkaze. Úprava podrobností formálnych predpokladov vykonateľnosti a podmienky pre
     pozastavenie alebo obmedzenie výkonu sa ponecháva na vnútroštátne právo. To zahŕňa
     napríklad účinky podania odporu vo vzťahu k vykonateľnosti.

                       Článok 11 – Odpor voči európskemu platobnému rozkazu

     Náležitosti podania odporu voči platobnému rozkazu sú zhodné s náležitosťami pre podanie
     žalobnej odpovede. Preto možno na tomto mieste odkázať na komentár k článku 7.

     Komisia je presvedčená, že v konkrétnom kontexte tohto návrhu musí byť odporcovi
     poskytnutá druhá možnosť nárok namietať a dať podnet k začatiu riadneho konania, napriek
     tomu, že nevyjadril svoj úmysel namietať po poučení o svojich právach a povinnostiach
     uvedenom v platobnom oznámení súdu. Právoplatné rozhodnutie sa zdá byť príliš tvrdým
     postihom, najmä v porovnaní s rozsudkami pre zmeškanie, ktoré sa vydávajú v podobnej
     situácii, t. j. po tom, keď bol odporca predvolaný na súd a poučený o následkoch nedostavenia
     sa, a vo všeobecnosti je ešte stále možné sa proti nim odvolať alebo podať iný opravný
     prostriedok. Táto úvaha je naviac podporená skutočnosťou, že na rozdiel od systémov väčšiny
     členských štátov, ktoré poznajú „jednostupňový“ model konania o platobnom rozkaze
     a nepripúšťajú ďalší opravný prostriedok, konanie o európskom platobnom rozkaze
     nepredpokladá všeobecné skrátené posúdenie odôvodneného nároku. Toto zjednodušenie
     konania v záujme jeho účinnosti, a teda v záujme navrhovateľa, zaručuje rovnováhu vo forme
     práva na podanie opravného prostriedku.

     Odsek 4 obsahuje ďalšiu poistku pre odporcu, ktorú Komisia považuje za podstatnú z dôvodu
     neexistencie akýchkoľvek konkrétnych pravidiel pre doručovanie v tomto návrhu. Pri
     rokovaniach o nariadení o európskom platobnom rozkaze pre nesporné pohľadávky sa
     považovalo za nevyhnutné poskytnúť odporcovi možnosť namietať proti rozsudku bez ohľadu
     na lehotu pre podanie opravného prostriedku, keď

     – bol použitý spôsob doručenia, ktorý neposkytuje dôkaz o doručení písomnosti odporcovi
       do vlastných rúk a písomnosť ho nezastihla takým spôsobom, aby mu to umožňovalo
       pripraviť sa na jeho obhajobu; alebo

     – strana nemohla voči nároku namietať z dôvodu vyššej moci alebo z dôvodu mimoriadnych
       okolností.

     Pravidlo uvedeného nariadenia bolo prenesené a prispôsobené kontextu tohto návrhu.

                                 Článok 12 – Účinky podania odporu

     Pokiaľ ide o pokračovanie v riadnom konaní tento článok opakuje ustanovenia článku 8
     o účinkoch podania žalobnej odpovede. Ak sa odporca rozhodne skôr alebo neskôr v priebehu
     konania nárok namietať, nemá to vplyv na pokračovanie v riadnom konaní. Rozdiel medzi
     platobným oznámením a platobným rozkazom spočíva vo vykonateľnosti platobného rozkazu.
     Otázky vykonateľnosti sú upravené v článku 10.

SK                                                14                                                 SK
 ---pagebreak---      Odsek 3 stanovuje, že žalobná odpoveď, ktorá je súdu doručená oneskorene po tom, čo súd už
     vydal platobný rozkaz, ale pred uplynutím lehoty na podanie odporu, sa považuje za odpor,
     keďže jednoznačne dokazuje úmysel namietať voči nároku.

                                     Článok 13 – Právne zastúpenie

     Keďže cieľom tohto návrhu, ktorým je poskytnúť veriteľom jednoduchý a nie nákladný
     mechanizmus pre vymáhanie nesporných pohľadávok, bolo by rozporuplné podmieniť
     využitie tohto konania povinnosťou právneho zastúpenia. Po prvé, náležitosti návrhu na
     vydanie platobného rozkazu a ešte viac požiadavky pre podanie žalobnej odpovede alebo
     odporu sú dostatočne jednoznačné, a teda si nevyžadujú právnu radu odborníka. Po druhé,
     právne zastúpenie nevyhnutne zvýši náklady konania. Odborné právne zastúpenie je
     samozrejme možné pre tých, ktorí to považujú za užitočné, nemalo by však byť povinné. Ako
     je uvedené pre účely upresnenia v odseku 2, toto ustanovenie zahŕňa len samotné konanie
     o platobnom rozkaze, ale nie riadne občianske súdne konanie, ktoré nasleduje po podaní
     žalobnej odpovede alebo odporu.

                                          Článok 14 - Náklady

     Veritelia by boli od tohto konania odradení, pokiaľ by v prípade podania odporu museli čeliť
     riziku vyšších trov konania ako tých, ktoré by vznikli, ak by sa na začiatku rozhodli pre riadne
     občianske súdne konanie. Rovnako sa nezdá byť odôvodnené, aby odporca platil vyššie trovy
     konania len z toho dôvodu, že sa navrhovateľ rozhodol, možno neúspešne, získať rozhodnutie
     najskôr v skrátenom konaní.

     Tento článok ustanovuje zásadu neutrality uvedeného konania o platobnom rozkaze pokiaľ
     ide o celkovú čiastku trov riadneho občianskeho súdneho konania, ale na členských štátoch
     ponecháva voľbu metód, ktorými sa má zabezpečiť súlad s touto zásadou. Je možné si
     predstaviť riešenie, podľa ktorého by trovy konania o platobnom rozkaze, ak nejaké vzniknú,
     boli súčasťou trov následného riadneho občianskeho súdneho konania.

                        Článok 15 – Vzťah k vnútroštátnemu procesnému právu

     V niektorých článkoch tohto návrhu sa objavujú odkazy na vnútroštátne právo pokiaľ ide
     o konkrétne apekty konania. S cieľom vyhnúť sa možnému nedorozumeniu toto ustanovenie
     jednoznačne stanoví, že všetky procesné otázky, ktoré sa v návrhu neriešia a pri ktorých nie je
     výslovne stanovená aplikácia vnútroštátneho práva, sa riadia vnútroštátnym právom
     členského štátu, v ktorom sa uskutočňuje konanie o platobnom rozkaze.

                              Článok 16 – Informácie o príslušnosti súdov

     Toto ustanovenie má za cieľ uľahčiť prístup k informáciám o súdoch, na ktoré musia občania
     predkladať návrhy na začatie konania o európskom platobnom rozkaze. Členské štáty by mali
     vo svojom oznámení oznámiť Komisii, ktoré kategórie súdov sú príslušné pre toto konanie,
     napr. súdy nižšieho alebo vyššieho stupňa, ak v členských štátoch takéto rozdelenie existuje.
     V niektorých členských štátoch môže byť potrebné uviesť viac než jednu kategóriu súdov,
     pokiaľ sú pre niektoré nároky príslušné špecializované súdy (napr. súdy s pracovnoprávnou
     agendou pre nároky vyplývajúce z pracovných zmlúv). To by bola tiež príležitosť uviesť, či

SK                                                 15                                                   SK
 ---pagebreak---      pre toto konanie platia všeobecné pravidlá pre miestnu príslušnosť (bez ich podrobného
     vysvetľovania) alebo či bolo stanovené osobitné pravidlo, napríklad výhradná príslušnosť
     súdu, v obvode ktorého má odporca bydlisko alebo sústredenie príslušnosti len na jednom
     súde alebo len na niektorých súdoch.

     Komisia najvhodnejšou formou sprístupní tieto informácie, vrátane ich uverejnenia na
     internete, pravdepodobne v rámci pokračujúceho projektu vytvárania Európskeho justičného
     atlasu pre občianskoprávne veci, v databáze, ktorá má poskytnúť jednoduchý prístup vo
     všetkých úradných jazykoch Európskej únie.

                          Článok 17 a 18 – Vykonávacie pravidlá a výbor

     Článok 18 odkazuje na poradný výbor uvedený v nariadení č. 44/2001, ktorý bude pomáhať
     Komisii pri vykonávaní v potrebnom rozsahu podľa článku 17, konkrétne pri aktualizácii
     štandardných formulárov v prílohách alebo pri prijímaní ich technických zmien. Výbor bude
     zvolaný len v prípade potreby prijatia týchto zmien.

SK                                              16                                               SK
 ---pagebreak---                                                            2004/0055(COD)

                                                   Návrh

                       NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

                                   o konaní o európskom platobnom rozkaze

     EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 61 c),

     so zreteľom na návrh Komisie11,

     so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru12,

     konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy13,

     keďže:

     (1)      Spoločenstvo si stanovilo za cieľ udržiavať a rozvíjať priestor slobody, bezpečnosti
              a spravodlivosti, v ktorom je zaručený slobodný pohyb osôb. Za týmto účelom má
              Spoločenstvo prijať, okrem iného, opatrenia v oblasti justičnej spolupráce
              v občianskoprávnych veciach, ktoré sú potrebné pre riadne fungovanie vnútorného
              trhu.

     (2)      Európska rada na svojom zasadnutí v Tampere v dňoch 15. a 16. októbra 1999 vyzvala
              Radu a Komisiu pripraviť nový právny predpis o nástrojoch, ktoré napomáhajú
              plynulej justičnej spolupráci a zlepšujú prístup k právu, pričom v tomto kontexte
              osobitne poukázala na platobné rozkazy.

     (3)      Dňa 30. novembra 2000 Rada prijala spoločný program Komisie a Rady o pravidlách
              pre vykonávanie princípu vzájomného uznávania rozhodnutí v občianskoprávnych
              a obchodných veciach14. Program predpokladá možnosť osobitného, jednotného
              a harmonizovaného konania s cieľom získať súdne rozhodnutie, stanoveného v rámci
              Spoločenstva v osobitných oblastiach vrátane nesporných pohľadávok.

     (4)      Dňa 20. decembra 2002 Komisia prijala Zelenú knihu o konaní o európskom
              platobnom rozkaze a o pravidlách pre zjednodušenie a urýchlenie konaní s nízkou
              hodnotou sporu. Zelená kniha znamenala začiatok konzultácií o možných cieľoch
              a prvkoch jednotného alebo harmonizovaného európskeho konania pre vymáhanie
              nesporných pohľadávok.

     11
              Ú. v. EÚ C, , s. .
     12
              Ú. v. EÚ C, , s. .
     13
              Ú. v. EÚ C, , s. .
     14
              Ú. v. ES C 12, 15.1.2001, s. 1.

SK                                                  17                                               SK
 ---pagebreak---      (5)    Rýchle a účinné vymáhanie nesporných pohľadávok, o oprávnenosti ktorých
            neexistuje žiadna pochybnosť, má obrovskú dôležitosť pre hospodárske subjekty
            v Európskej únii, pretože oneskorené platby sú hlavnou príčinou platobnej
            neschopnosti, ktorá ohrozuje ďalšiu existenciu podnikov, najmä malých a stredných a
            vedie k značnému znižovaniu pracovných miest.

     (6)    Hoci sa všetky členské štáty pokúšajú riešiť problém hromadného vymáhania
            nesporných pohľadávok, väčšina z nich prostredníctvom konania o platobnom
            rozkaze, obsah vnútroštátnej právnej úpravy a priebeh konania sa značne líšia. Okrem
            toho sú tieto konania často neprípustné alebo nerealizovateľné v cezhraničných
            situáciách.

     (7)    Výsledné prekážky v prístupe k účinnej spravodlivosti, najmä u cezhraničných
            prípadov, a narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu z dôvodu nerovnováhy
            vzhľadom na fungovanie procesných prostriedkov veriteľov v rôznych členských
            štátoch, vedú k potrebe právnej úpravy Spoločenstva, ktorá zaručí rovné podmienky
            pre veriteľov a dlžníkov v celej Európskej únii.

     (8)    Konanie o európskom platobnom rozkaze by nemalo nahrádzať alebo harmonizovať
            existujúce mechanizmy pre vymáhanie nesporných pohľadávok podľa vnútroštátneho
            práva, ale malo by pre veriteľov predstavovať ďalšiu možnosť, pri ktorej sa môže
            rozhodnúť aj pre konanie podľa vnútroštátneho práva.

     (9)    Európsky platobný rozkaz by mal byť k dispozícii pre všetky občianskoprávne
            zmluvné aj mimozmluvné peňažné nároky s výnimkou vlastníckych práv
            vyplývajúcich z manželského alebo obdobného vzťahu, pri ktorých aj pri neexistencii
            námietok sa súd často nemôže spoľahnúť na tvrdenia navrhovateľa, ale musí posúdiť
            skutočnosti z vlastnej iniciatívy. Konanie by nemalo byť obmedzené len na
            pohľadávky do určitej výšky. Nemalo by sa však uplatňovať pri pohľadávkach, ktoré
            ešte nie sú splatné v dobe podania návrhu, najmä pri opakovaných platbách
            v budúcnosti.

     (10)   Konanie by malo byť v čo najväčšej miere založené na používaní štandardných
            formulárov v komunikácii medzi súdmi a stranami s cieľom uľahčiť jeho priebeh
            a umožniť využívanie automatického spracovávania údajov.

     (11)   V návrhu na európsky platobný rozkaz je navrhovateľ povinný poskytnúť informácie,
            ktoré sú dostatočne určité pre určenie jeho nároku a jeho odôvodnenie, aby sa odporca
            na základe dostatočných informácií mohol rozhodnúť, či bude nárok namietať alebo
            nie. V tomto kontexte by malo byť povinnosťou navrhovateľa uviesť niektoré dôkazy,
            o ktoré sa môže oprieť, na preukázanie ním tvrdených skutočností, bez toho, aby
            musel súdu predkladať listinné dôkazy.

     (12)   Po posúdení splnenia formálnych náležitostí stanovených v tomto nariadení by mal
            súd vydať európske platobné oznámenie. Mal by sa zdržať posudzovania podstaty
            uplatneného nároku.

     (13)   Európske platobné oznámenie by malo odporcu informovať o jeho možnostiach buď
            zaplatiť dlžnú pohľadávku navrhovateľovi alebo predložiť žalobnú odpoveď v lehote
            troch týždňov pokiaľ si želá nárok namietať. Okrem úplných informácií o nároku

SK                                               18                                                 SK
 ---pagebreak---             poskytnutých navrhovateľom by mal byť odporca informovaný o právnom význame
            oznámenia, najmä o dôsledkoch ponechania nároku bez námietok.

     (14)   Žalobná odpoveď podaná v stanovenej lehote by mala ukončiť konanie o platobnom
            rozkaze a mala by viesť k automatickému pokračovaniu v riadnom súdnom konaní,
            pokiaľ by navrhovateľ výslovne nepožiadal v tomto prípade konanie ukončiť.

     (15)   Európsky platobný rozkaz, ktorý sa má vydať pri nepodaní žalobnej odpovede, by mal
            byť ihneď vykonateľný. Mala by existovať možnosť podania odporu, ktorý by mal
            v zásade rovnaké dôsledky ako žalobná odpoveď. Pri nepodaní odporu by mal
            platobný rozkaz účinky právoplatného rozsudku vydaného v riadnom občianskom
            súdnom konaní.

     (16)   Toto nariadenie nemá vplyv na aplikáciu nariadenia Rady (ES) č. 44/2001 z 22.
            decembra    2000    o súdnej   príslušnosti,   uznávaní    a výkone rozhodnutí
            v občianskoprávnych a obchodných veciach15 alebo nariadenia Rady (ES) č.
            1348/2000 z 29. mája 2000 o doručovaní súdnych a mimosúdnych písomností
            v občianskoprávnych a obchodných veciach v členských štátoch16.

     (17)   Keďže ciele tohto nariadenia, konkrétne vytvorenie jednotného, rýchleho a účinného
            mechanizmu pre vymáhanie nesporných pohľadávok v Európskej únii, nie je možné
            dostatočne dosiahnuť členskými štátmi a z dôvodov rozsahu a dosahu nariadenia je
            možné ich lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže v súlade so
            zásadou subsidiarity stanovenej v článku 5 Zmluvy o založení Európskeho
            spoločenstva prijať opatrenia. V súlade so zásadou proporcionality toto nariadenie
            nejde nad rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. Toto nariadenie
            v čo najväčšej miere obmedzuje zasahovanie do vnútroštátneho procesného práva,
            pretože nenahrádza vnútroštátne zjednodušené konania, ale pridáva k nim ďalšie.

     (18)   Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané v Charte
            základných práv Európskej únie ako všeobecné princípy práva Spoločenstva. Osobitne
            sa usiluje zabezpečiť rešpektovanie práva na spravodlivý proces v plnom rozsahu tak,
            ako je uvedené v článku 47 charty.

     (19)   Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by mali byť prijaté v súlade
            s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre
            výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu17.

     (20)   V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý
            tvorí prílohu k Zmluve o založení Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho
            spoločenstva, sa Spojené kráľovstvo a Írsko nezúčastňujú prijatia tohto nariadenia
            a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu. [V súlade s článkom 3
            Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý tvorí prílohu k Zmluve
            o založení Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, Spojené
            kráľovstvo a Írsko oznámili, že si želajú zúčastniť sa prijatia a uplatňovania tohto
            nariadenia.]

     15
            Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1.
     16
            Ú. v. ES L 160, 30.6.2000, s. 37.
     17
            Ú. v. ES L 184, 17.7. 1999, s. 23.

SK                                               19                                                SK
 ---pagebreak---      (21)   V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý tvorí prílohu k Zmluve
            o založení Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko
            nezúčastňuje prijatia tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
            uplatňovaniu.

     PRIJALI TOTO NARIADENIE:

                                              Článok 1

                                         Rozsah pôsobnosti

     1.      Toto nariadenie sa vzťahuje na občianskoprávne a obchodné veci bez ohľadu na
             povahu súdu alebo tribunálu. Jeho pôsobnosť sa nevzťahuje na veci týkajúce sa
             najmä príjmov, colné a administratívne veci.

     2.      Konanie o platobnom rozkaze sa nepoužije v prípade:

             a)    majetkových práv vyplývajúcich z manželského alebo obdobného vzťahu;

             b)    konkurzu, konania týkajúceho sa likvidácie insolventných spoločností alebo
                   ostatných právnických osôb, súdnych dohôd, vyrovnaní alebo obdobných
                   konaní;

             c)    sociálneho zabezpečenia.

     3.      Pre účely tohto nariadenia výraz „súd“ zahŕňa „švédsky útvar uplatňovania práva“
             (kronofogdemyndighet).

     4.      Výraz „členský štát“ v tomto nariadení znamená členské štáty okrem Dánska.
             [Spojené kráľovstvo, Írsko]

                                              Článok 2

                              Konanie o európskom platobnom rozkaze

     1.      Týmto sa zavádza konanie o európskom platobnom rozkaze pre vymáhanie
             nesporných peňažných pohľadávok v určitej výške, ktoré sa stali splatnými v čase
             podania návrhu na začatie konania o európskom platobnom rozkaze.

     2.      Nič v tomto nariadení nebráni veriteľovi v uplatnení jeho nároku v zmysle odseku 1
             využitím iného konania dostupného podľa práva členského štátu, napríklad
             v riadnom alebo skrátenom konaní.

SK                                               20                                                SK
 ---pagebreak---                                          Článok 3

                  Návrh na začatie konania o európskom platobnom rozkaze

     1.   Návrh na začatie konania o európskom platobnom rozkaze                sa   podáva
          prostredníctvom štandardného formulára uvedeného v prílohe 1.

     2.   Návrh musí obsahovať:

          a)   mená a adresy strán a označenie súdu, ktorému sa návrh podáva,

          b)   výšku pohľadávky,

          c)   úrokovú sadzbu a obdobie, za ktoré sa úrok požaduje, ak pohľadávka zahŕňa aj
               úrok, pokiaľ k istine nie je uvedený zákonný úrok bez požiadaviek podľa práva
               členského štátu, na ktorého súd je návrh podaný,

          d)   dôvod návrhu, vrátane stručného opisu okolností, na ktoré sa strana odvoláva
               ako na základ pohľadávky, prípadne úroku,

          e)   stručný opis aspoň jedného dôkazného prostriedku, ktorý môže byť predložený
               v riadnom občianskom súdnom konaní na podporu nároku.

     3.   Návrh musí byť podpísaný vlastnoručne navrhovateľom alebo jeho zástupcom alebo
          formou elektronického podpisu v zmysle článku 2 ods. 2 smernice Európskeho
          parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre
          elektronické podpisy.

                                         Článok 4

                   Náležitosti pre vydanie európskeho platobného rozkazu

     1.   Súd, ktorému je návrh doručený, preskúma, či sú splnené náležitosti stanovené
          v článkoch 1, 2 a 3.

     2.   Ak súd zvažuje zamietnutie návrhu z dôvodu nedodržania náležitostí uvedených
          v článku 3, môže dať navrhovateľovi príležitosť návrh opraviť alebo doplniť.

                                         Článok 5

                                    Zamietnutie návrhu

     1.   Súd zamietne návrh v plnom rozsahu, ak nie sú splnené náležitosti pre uplatnený
          nárok alebo jeho časť stanovené v článku 4.

     2.   Proti rozhodnutiu o zamietnutí návrhu na začatie konania o európskom platobnom
          rozkaze nie je možné sa odvolať.

SK                                           21                                                SK
 ---pagebreak---      3.   Zamietnutie nebráni navrhovateľovi, aby podal návrh na začatie riadneho súdneho
          konania ohľadne toho istého nároku.

                                          Článok 6

                                Európske plátobné oznámenie

     1.   Ak sú splnené náležitosti stanovené v článku 4, súd vydá európske platobné
          oznámenie prostredníctvom štandardného formulára uvedeného v prílohe 2.

     2.   Európske platobné oznámenie sa doručuje odporcovi. Spôsob doručenia, ktorý
          neposkytuje dôkaz o doručení písomnosti odporcovi do vlastných rúk, je
          neprípustný, pokiaľ nie je s určitosťou známa jeho adresa.

     3.   Oznámenie informuje odporcu o jeho možnostiach

          a)   zaplatiť navrhovateľovi uplatnenú pohľadávku vrátane úroku a nákladov
               a predložiť vyhlásenie obsahujúce informácie o platbe; alebo

          b)   podať žalobnú odpoveď voči nároku alebo jeho časti,

          ktorá musí byť súdu doručená do troch týždňov odo dňa doručenia európskeho
          platobného oznámenia odporcovi v súlade s právom členského štátu, v ktorom sa
          doručovanie uskutočňuje.

     4.   Oznámenie informuje odporcu o tom, že

          a)   súd neskúmal oprávnenosť pohľadávky pre vydaním oznámenia

          b)   súd vydá vykonateľné rozhodnutie, pokiaľ mu nebude doručená žalobná
               odpoveď alebo vyhlásenie, v ktorom odporca informuje súd o zaplatení
               pohľadávky v lehote stanovenej v odseku 3.

     5.   Pre účely prerušenia premlčacej lehoty sa európske platobné oznámenie považuje za
          rovnocenné so súdnym predvolaním v riadnom občianskom súdnom konaní.

                                          Článok 7

                                     Žalobná odpoveď

     1.   Odporca môže podať žalobnú odpoveď buď prostredníctvom štandardného formulára
          uvedeného v prílohe 2, ktorý mu bude poskytnutý spolu s oznámením, alebo inak.

     2.   Odporca v žalobnej odpovedi jednoznačne uvedie, či nárok namieta v celku alebo
          sčasti. Odôvodnenie nemusí uvádzať.

     3.   Žalobná odpoveď musí byť podpísaná vlastnoručne odporcom alebo jeho zástupcom
          alebo formou elektronického podpisu v zmysle článku 2 ods. 2 smernice Európskeho

SK                                           22                                               SK
 ---pagebreak---           parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre
          elektronické podpisy.

                                          Článok 8

                             Účinky podania žalobnej odpovede

     1.   Ak je žalobná odpoveď podaná v lehote stanovenej v článku 6 ods. 3, konanie
          pokračuje v súlade s pravidlami riadneho občianskeho súdneho konania, pokiaľ
          navrhovateľ v návrhu výslovne neuviedol, že v takom prípade žiada konanie ukončiť.

     2.   Občianske súdne konanie v zmysle odseku 1 sa riadi právom členského štátu,
          v ktorom bolo vydané európske platobné oznámenie.

                                          Článok 9

                                  Európsky platobný rozkaz

     1.   Ak odporca nepodá žalobnú odpoveď alebo vyhlásenie, v ktorom informuje súd
          o zaplatení pohľadávky v lehote stanovenej v článku 6 odseku 3, súd vydá európsky
          platobný rozkaz aj bez návrhu prostredníctvom štandardného formulára uvedeného v
          prílohe 3.

     2.   Európsky platobný rozkaz sa doručuje odporcovi. Spôsob doručenia, ktorý
          neposkytuje dôkaz o doručení písomnosti odporcovi do vlastných rúk, je
          neprípustný, pokiaľ nie je s určitosťou známa jeho adresa.

     3.   Európsky platobný rozkaz informuje odporcu o tom, že môže proti nemu podať
          odpor, ktorý musí byť súdu doručený do troch týždňov odo dňa doručenia
          európskeho platobného rozkazu odporcovi v súlade s právom členského štátu,
          v ktorom sa doručovanie uskutočňuje.

                                         Článok 10

                        Vykonateľnosť európskeho platobného rozkazu

     1.   Európsky platobný rozkaz je vykonateľný bez podmienky poskytnutia zabezpečenia.

     2.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1, podmienky vykonateľnosti a jej pozastavenie
          alebo obmedzenie, najmä v prípade podania odporu podľa článku 11, sa riadia
          právom členského štátu, v ktorom bol rozkaz vydaný.

SK                                           23                                                SK
 ---pagebreak---                                            Článok 11

                           Odpor voči európskemu platobnému rozkazu

     1.   Odporca môže podať odpor buď prostredníctvom štandardného formulára uvedeného
          v prílohe 3, ktorý mu bude poskytnutý spolu s európskym platobným rozkazom,
          alebo inak.

     2.   Odporca v odpore jednoznačne uvedie, či nárok namieta v celku alebo sčasti, pričom
          určí, voči ktorej časti nároku namieta. Odôvodnenie nemusí uvádzať.

     3.   Odpor musí byť podpísaný vlastnoručne odporcom alebo jeho zástupcom alebo
          formou elektronického podpisu v zmysle článku 2 ods. 2 smernice Európskeho
          parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre
          elektronické podpisy.

     4.   V súlade s podmienkami stanovenými v práve členského štátu, v ktorom bol
          platobný rozkaz vydaný a oznámený Komisii v súlade s článkom 19 A nariadenia
          Európskeho parlamentu a Rady - - -/ - -/ES z - - - o európskom platobnom rozkaze
          pre nesporné pohľadávky, je dlžník po uplynutí lehoty uvedenej v článku 9 ods. 3
          oprávnený požiadať o preskúmanie platobného rozkazu, ak

          a)      i)     bol platobný rozkaz doručený spôsobom, ktorý neposkytuje dôkaz
                  o doručení písomnosti odporcovi do vlastných rúk; a

                  ii)    doručenie sa neuskutočnilo v stanovenom čase alebo tak, aby sa
                  odporcovi umožnilo pripraviť sa na obhajobu bez jeho zavinenia,

          alebo

          b)  dlžník nemohol nárok namietať z dôvodu vyššej moci alebo z dôvodu
          mimoriadnych okolností bez jeho zavinenia,

                  za predpokladu, že koná bezodkladne.

                                           Článok 12

                                     Účinky podania odporu

     1.   Ak je odpor podaný v lehote stanovenej v článku 9 ods. 3 konanie pokračuje v súlade
          s pravidlami občianskeho súdneho konania, pokiaľ navrhovateľ výslovne nepožiadal,
          aby sa v takom prípade skončilo.

     2.   Občianske súdne konanie v zmysle odseku 1 sa riadi právom členského štátu,
          v ktorom bol vydaný európsky platobný rozkaz.

     3.   Žalobná odpoveď podaná po uplynutí lehoty stanovenej v článku 6 ods. 3, ale
          v rámci lehoty stanovenej v článku 9 ods. 3, má rovnaké účinky ako podanie odporu.

SK                                             24                                               SK
 ---pagebreak---                                              Článok 13

                                         Právne zastúpenie

     1.      Zastúpenie právnikom alebo iným odborníkom v oblasti práva nie je povinné

             a)    pre navrhovateľa pokiaľ ide o podanie návrhu na európsky platobný rozkaz

             b)    pre odporcu pokiaľ ide o podanie žalobnej odpovede alebo odporu voči
                   európskemu platobnému rozkazu.

     2.      Požiadavka právneho zastúpenia v občianskom súdnom konaní, ktoré nasleduje po
             podaní žalobnej odpovede alebo odporu voči európskemu platobnému rozkazu sa
             riadi právom členského štátu, v ktorom sa konanie vedie.

                                             Článok 14

                                              Náklady

     Spoločné trovy konania o európskom platobnom rozkaze a občianskeho konania, ktoré
     nasleduje po podaní žalobnej odpovede alebo odporu voči európskemu platobnému rozkazu
     nepresiahnu trovy občianskeho súdneho konania bez predchádzajúceho konania o európskom
     platobnom rozkaze.

                                             Článok 15

                             Vzťah k vnútroštátnemu precesnému právu

     Všetky procesné otázky, ktoré nie sú upravené osobitne v tomto nariadení, sa riadia právom
     členského štátu, v ktorom sa konanie o európskom platobnom rozkaze vedie.

                                             Článok 16

                                  Informácie o príslušnosti súdov

     1.      Každý členský štát oznámi Komisii do 1. júla 2005 súdy príslušné pre vydávanie
             európskeho platobného rozkazu. Členské štáty oznámia Komisii všetky dodatočné
             zmeny týchto informácií.

     2.      Komisia zverejní a v prípade potreby aktualizuje informácie poskytnuté členskými
             štátmi v súlade s odsekom 1.

SK                                              25                                                SK
 ---pagebreak---                                              Článok 17

                                       Vykonávacie pravidlá

     Štandardné formuláre stanovené v prílohách sa aktualizujú a menia v súlade s poradným
     postupom, na ktorý odkazuje článok 18.

                                             Článok 18

                                               Výbor

     1.      Komisii pomáha výbor stanovený v článku 75 nariadenia Rady (ES) č. 44/2001.

     2.      Ak sa odkazuje na tento článok, uplatnia sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so
             zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

                                             Článok 19

                                      Nadobudnutie účinnosti

     Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2006.

     Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
     štátoch v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.

     V Bruseli

     za Európsky parlament                     Za Radu
     predseda                                  predseda

SK                                              26                                                 SK
 ---pagebreak---                                                        PRÍLOHA 1

         NÁVRH NA ZAČATIE KONANIA O EURÓPSKOM PLATOBNOM ROZKAZE
     1. Súd

     1.1 Označenie:

     1.2 Adresa:

     2. Navrhovateľ

     2.1 Meno:

     2.2 Adresa:

     3. Zástupca navrhovateľa

     3.1 Meno:

     3.2 Adresa:

     4. Odporca

     4.1 Meno:

     4.2 Adresa:

     5. Pohľadávka

     5.1 Výška istiny (bez úrokov a nákladov):

     5.2 Mena:         □         Euro

                       □        Švédska koruna

                       □        Libra šterling] Interest
     6.1 Úroková miera (požadovaná z istiny, pokiaľ nie je uskutočnená platba)

     6.1.1       %     □

     6.1.2       % nad základnou mierou ECB        □

     6.1.3       Zákonná úroková miera □

     6.2 Úrok sa počíta od:

     7. Náklady (čiastka v tej istej mene ako v 5.2)

     7.1 Náklady na konanie

     7.1.1 Poplatok za návrh:

     7.1.2 Odmena pre zástupcu navrhovateľa:

     7.1.3 Iné (uveďte):

SK                                                         27                    SK
 ---pagebreak---      7.2 Náklady pre začatím konania (uveďte):

     7.3 Celkové požadované náklady:

     8. Pohľadávka sa týka:

     8.1 Kúpnej zmluvy □ 8.6 Zmluvy o poskytovaní služieb - iné □

     8.2 Nájomnej zmluvy – nehnuteľné veci          □     8.7 Pôžičky/garancie□

     8.3 Nájomnej zmluvy – hnuteľné veci            □     8.8 Odškodnenia – dopravná nehoda       □

     8.4 Zmluvy o poistení□8.9 Odškodnenia - iné□

     8.5 Zmluvy o poskytovaní služieb – elektrina,

     plyn, voda, telefón       □        8.10 Iné □

     9. Stručný opis podstaty požadovanej istiny:

     10. Stručný opis podstaty požadovanej úrokovej miery.

     10.1 Zákonná úroková miera □

     10.2 Úroková miera dohodnutá medzi stranami          □

     10.3 Úroková miera pri pôžičke, ktorú si vzal navrhovateľ, aspoň vo výške istiny     □

     10.4 Iné (uveďte):

     11. Stručný opis dôvodov pre medzinárodnú súdnu príslušnosť, pokiaľ odporca nemá trvalé bydlisko v členskom
     štáte, ktorého súdy sú príslušné:

     12. Dôkazy

     Skratky: LD: Listinné dôkazy       SV: Svedecké výpovede      ZD: Znalecké dôkazy

     OH: Ohliadka veci alebo miesta     IN: Iné

              Druh dôkazu      Opis predložených dôkazov

     12.1

     12.2

     12.3

     13. Ak navrhovateľ podá žalobnú odpoveď alebo odpor konanie sa zastaví. □

     (UPOZORNENIE: POKIAĽ UVEDENÝ ŠTVOREC NIE JE ZAŠKRTNUTÝ, PO PODANÍ
     ŽALOBNEJ ODPOVEDE ALEBO ODPORU POKRAČUJE OBČIANSKE SÚDNE
     KONANIE)
     14. Podpis navrhovateľa/jeho zástupcu

SK                                                         28                                                      SK
 ---pagebreak---                                                PRÍLOHA 2

                                EURÓPSKE PLATOBNÉ OZNÁMENIE

     Referencia:

     1.      Vydávajúci súd:

             Adresa :

             Tel./fax/e-mail:

     2.      UPOZORNENIE PRE ODPORCU:

     Prostredníctvom tohto oznámenia od vás navrhovateľ požaduje zaplatenie čiastky
     uvedenej nižšie. Máte možnosť

     –           zaplatiť čiastku navrhovateľovi v plnom rozsahu vrátane úroku a nákladov a
                 predložiť súdu vyhlásenie obsahujúce informácie o platbe

     –           alebo podať žalobnú odpoveď, ak máte v úmysle namietať voči uplatnenému
                 nároku.

     –           do troch týždňov odo dňa doručenia tohto oznámenia.

     –           Žalobná odpoveď alebo vyhlásenie o platbe musí byť súdu doručené pred
                 uplynutím stanovenej lehoty. Môžete použiť štandardný formulár, ktorý tvorí
                 prílohu k tomuto oznámeniu, ale nie je to vaša povinnosť. Vydávajúci súd neskúmal
                 oprávnenosť pohľadávky pred podaním tohto oznámenia.

     Ak v rámci lehoty nepodáte vyhlásenie o platbe ani žalobnú odpoveď, súd vydá
     európsky platobný rozkaz, ktorý môže byť vykonateľný bez ďalšieho skúmania alebo
     oznámenia. Vydaniu platobného rozkazu je možné predísť len podaním žalobnej
     odpovede alebo vyhlásenia o platbe.
     3. Navrhovateľ

     3.1 Meno:

     3.2 Adresa:

     4. Zástupca navrhovateľa

     4.1 Meno:

     4.2 Adresa:

     5. Odporca

     5.1 Meno:

     5.2 Adresa:

SK                                                  29                                               SK
 ---pagebreak---      6. Pohľadávka

     6.1 Výška istiny (bez úrokov a nákladov):

     6.2 Mena:         □          Euro

                       □        Švédska koruna

                       □        [Libra šterling]

     7. Úrok

     7.1 Úroková miera (požadovaná z istiny, pokiaľ nie je uskutočnená platba)

     7.1.1     %                                   □

     7.1.2     % nad základnou mierou ECB          □

     7.1.3     Zákonná úroková miera               □

     7.2 Úrok sa počíta od:

     8. Náklady (čiastka v tej istej mene ako v 6,2)

     8.1 Náklady na konanie

     8.1.1 Poplatok za návrh:

     8.1.2. Odmena pre zástupcu navrhovateľa:

     8.1.3 Iné (uveďte):

     8.2 Náklady pre začatím konania (uveďte):

     8.3 Celkové požadované náklady:

     9. Pohľadávka sa týka:

     9.1 Kúpnej zmluvy                             □               9.6 Zmluvy o poskytovaní služieb- iné   □

     9.2 Nájomnej zmluvy – nehnuteľné veci         □               9.7 Pôžičky/garancie                    □

     9.3 Nájomnej zmluvy – hnuteľné veci           □               9.8 Odškodnenia – dopravná nehoda       □

     9.4 Zmluvy o poistení                         □               9.9 Odškodnenia - iné                   □

     9.5 Zmluvy o poskytovaní služieb – elektrina,

     plyn, voda, telefón                           □               9.10 Iné □

     10. Stručný opis podstaty požadovanej istiny:

     11. Stručný opis podstaty požadovanej úrokovej miery.

     11.1 Zákonná úroková miera                                                             □

     11.2 Úroková miera dohodnutá medzi stranami                                            □

     11.3 Úroková miera pri pôžičke, ktorú si vzal navrhovateľ, aspoň vo výške istiny       □

SK                                                         30                                                  SK
 ---pagebreak---      11.4 Iné (uveďte):

     12. Stručný opis dôvodov pre medzinárodnú súdnu príslušnosť, pokiaľ odporca nemá trvalé bydlisko v členskom
     štáte, ktorého súdy sú príslušné:

     13. Dôkazy

     Skratky: LD: Listinné dôkazy      SV: Svedecké výpovede    ZD: Znalecké dôkazy

     OH: Ohliadka veci alebo miesta    IN: Iné

             Druh dôkazu       Opis predložených dôkazov

     13.1

     13.2

     13.3

     V Dátum

     Podpis a/alebo pečiatka

SK                                                         31                                                      SK
 ---pagebreak---             FORMULÁR NA ODPOVEĎ – EURÓPSKE PLATOBNÉ OZNÁMENIE

     Referencia:

     1.      Nárok uvedený v európskom platobnom oznámení je odôvodnený. Medzitým som
     platbu uskutočnil.                                        □

     2.     Týmto podávam žalobnú odpoveď voči nároku ako celku. □

     3.     Týmto podávam žalobnú odpoveď voči

            3.1    istine:                                      □

            3.2    úroku:                                       □

            3.3    nákladom:                                    □

     4. Podpis odporcu/jeho zástupcu:

SK                                           32                                         SK
 ---pagebreak---                                                  PRÍLOHA 3

                                    EURÓPSKY PLATOBNÝ ROZKAZ

     Referencia:

     1.      Vydávajúci súd:

             Adresa :

             Tel./fax/e-mail:

     2.      UPOZORNENIE PRE ODPORCU:

     Prostredníctvom tohto rozhodnutia vám súd nariaďuje zaplatiť nižšie uvedenú
     pohľadávku navrhovateľovi v plnom rozsahu vrátane úrokov a nákladov. Navrhovateľ
     je oprávnený na výkon tejto povinnosti bez ďalšieho oznámenia.

     Súdu môžete predložiť vyhlásenie o platbe, ktorú ste medzitým uskutočnili alebo
     namietať proti tejto platbe podaním odporu na súd, ktorý ho vydal, v lehote troch
     týždňov odo dňa, kedy vám bude doručený.

     Odpor alebo vyhlásenie o platbe musí byť súdu doručené pred uplynutím stanovenej
     lehoty.

     Môžete použiť štandardný formulár, ktorý tvorí prílohu k platobnému rozkazu, ale nie
     je to vaša povinnosť.

     Ak v stanovenej lehote nepodáte vyhlásenie o platbe ani odpor, európsky platobný
     rozkaz nadobudne účinky právoplatného rozhodnutia a už nebude možné proti nemu
     namietať.
     3. Navrhovateľ

     3.1 Meno:

     3.2 Adresa:

     4. Zástupca navrhovateľa

     4.1 Meno:

     4.2 Adresa:

     5. Odporca

     5.1 Meno:

     5.2 Adresa:

     6. Pohľadávka

     6.1 Výška istiny (bez úrokov a nákladov):

SK                                                  33                                      SK
 ---pagebreak---      6.2 Mena:         □          Euro

                       □        Švédska koruna

                       □        [Libra šterling]

     7. Úrok

     7.1 Úroková miera (požadovaná z istiny, pokiaľ nie je uskutočnená platba)

     7.1.1     %                                   □

     7.1.2     % nad základnou mierou ECB          □

     7.1.3     Zákonná úroková miera               □

     7.2 Úrok sa počíta od:

     8. Náklady (čiastka v tej istej mene ako v 6.2)

     8.1 Náklady na konanie

     8.1.1 Poplatok za návrh:

     8.1.2. Odmena pre zástupcu navrhovateľa:

     8.1.3 Iné (uveďte):

     8.2 Náklady pred začatím konania (uveďte):

     8.3 Celkové požadované náklady:

     9. Pohľadávka sa týka:

     9.1 Kúpnej zmluvy                             □      9.6 Zmluvy o poskytovaní služieb- iné   □

     9.2 Nájomnej zmluvy – nehnuteľné veci         □      9.7 Pôžičky/garancie                    □

     9.3 Nájomnej zmluvy – hnuteľné veci           □      9.8 Odškodnenia – dopravná nehoda       □

     9.4 Zmluvy o poistení                         □      9.9 Odškodnenia - iné                   □

     9.5 Zmluvy o poskytovaní služieb – elektrina,

     plyn, voda, telefón          □        9.10 Iné □

     10. Stručný opis podstaty požadovanej istiny:

     11. Stručný opis podstaty požadovanej úrokovej miery.

     11.1 Zákonná úroková miera                                                             □

     11.2 Úroková miera dohodnutá medzi                                                     □

     11.3 Úroková miera pri pôžičke, ktorú si vzal navrhovateľ, aspoň vo výške istiny       □

     11.4 Iné (uveďte):

SK                                                         34                                         SK
 ---pagebreak---      12. Stručný opis dôvodov pre medzinárodnú súdnu príslušnosť, pokiaľ odporca nemá trvalé bydlisko v členskom
     štáte, ktorého súdy sú príslušné:

     13. Dôkazy

     Skratky: LD: Listinné dôkazy      SV: Svedecké výpovede    ZD: Znalecké dôkazy

     OH: Ohliadka veci alebo miesta    IN: Iné

             Druh dôkazu       Opis predložených dôkazov

     13.1

     13.2

     13.3

     V Dátum

     Podpis a/alebo pečiatka

SK                                                         35                                                      SK
 ---pagebreak---               FORMULÁR NA ODPOVEĎ – EURÓPSKY PLATOBNÝ ROZKAZ

     Referencia:

     1.      Nárok uvedený v európskom platobnom rozkaze je odôvodnený. Medzitým som
     platbu uskutočnil.                                 □

     2.     Týmto podávam odpor voči nároku ako celku.   □

     3.     Týmto podávam odpor voči

            3.1    istine:                               □

            3.2    úroku:                                □

            3.3    nákladom:                             □

     4. Podpis odporcu/jeho zástupcu:

SK                                            36                                       SK