               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 12. 2018
            COM(2018) 827 final
            2018/0420(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o podpise, v mene Európskej únie, Protokolu medzi Európskou úniou, Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl podanej v členskom štáte alebo na Islande, alebo v Nórsku, pokiaľ ide o prístup do systému Eurodac na účely presadzovania práva

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Nariadenie (EÚ) č. 603/2013
                  1
               , ktoré je prepracovaným znením nariadenia č. 2725/2000 z 11. decembra 2000, ktoré sa týka zriadenia systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru, bolo prijaté a nadobudlo účinnosť 19. júla 2013. Nariadenie je uplatniteľné od 20. júla 2015.

               Nariadenie (EÚ) č. 603/2013 umožňuje okrem iného orgánom presadzovania práva nahliadať do systému Eurodac na účely prevencie, odhaľovania alebo vyšetrovania teroristických trestných činov alebo iných závažných trestných činov. Cieľom je, aby orgány presadzovania práva mohli požiadať o porovnanie údajov o odtlačkoch prstov s údajmi, ktoré sú uložené v centrálnej databáze systému Eurodac, keď chcú zistiť presnú totožnosť osoby podozrivej z terorizmu alebo závažnej trestnej činnosti, alebo o nej získať ďalšie informácie.

               Dňa 19. januára 2001 bola uzavretá Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl podanej v členskom štáte alebo na Islande, alebo v Nórsku (ďalej len „dohoda z 19. januára 2001“)
                  2
               .

               Island a Nórsko uplatňujú azylové prvky nariadenia (EÚ) č. 603/2013 v súlade s dohodou z 19. januára 2001. Prístup do systému Eurodac na účely presadzovania práva však nepatrí do rozsahu pôsobnosti uvedenej dohody.

               Dánsko, Švajčiarsko, Lichtenštajnsko, Nórsko a Island potvrdili na stretnutí so zástupcami Komisie, ktoré sa konalo 14. mája 2014, záujem o začatie rokovaní s Európskou úniou zameraných na rozšírenie ustanovení nariadenia (EÚ) č. 603/2013 týkajúcich sa presadzovania práva na tieto krajiny prostredníctvom medzinárodnej dohody.

               Rada poverila 14. decembra 2015 Komisiu začatím rokovaní o dohode medzi Európskou úniou na jednej strane a okrem iného Islandom a Nórskom na strane druhej o podmienkach účasti Islandu a Nórska na postupe porovnávania a odosielania údajov na účely presadzovania práva podľa kapitoly VI nariadenia (EÚ) č. 603/2013 o zriadení systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 604/2013, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, a o žiadostiach orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva.

               Rokovania boli ukončené a bola parafovaná dohoda vo forme protokolu k dohode z 19. januára 2001, prostredníctvom ktorého sa rozširuje uplatňovanie dohody z 19. januára 2001 o účely presadzovanie práva.

               Rozšírenie ustanovení nariadenia (EÚ) č. 603/2013 týkajúcich sa presadzovania práva na Island a Nórsko by umožnilo islandským a nórskym orgánom presadzovania práva požiadať o porovnanie údajov o odtlačkoch prstov s údajmi uloženými v databáze systému Eurodac, ktoré vložili iné zúčastnené štáty, keď chcú zistiť totožnosť osoby podozrivej zo závažnej trestnej činnosti alebo terorizmu, resp. obete týchto činov, alebo o nich získať ďalšie informácie. Na druhej strane by to umožnilo orgánom presadzovania práva všetkých ostatných zúčastnených štátov, či už iných členských štátov EÚ alebo pridružených krajín, požiadať na tie isté účely o porovnanie údajov o odtlačkoch prstov s údajmi uloženými v databáze systému Eurodac, ktoré vložili Island a Nórsko.

               Cieľom tohto protokolu je stanoviť právne záväzné práva a povinnosti v záujme zabezpečenia efektívnej účasti Islandu a Nórska na prvkoch nariadenia (EÚ) č. 603/2013 týkajúcich sa presadzovania práva. V protokole sa stanovuje, že všetky zúčastnené štáty, či už ostatné členské štáty EÚ, pridružené krajiny alebo Island a Nórsko, ktoré majú prístup k systému Eurodac, môžu získať takisto vzájomný prístup k svojim údajom na účely presadzovania práva.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Návrh je v súlade s politikami EÚ týkajúcimi prístupu do databázy systému Eurodac.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Návrh je v súlade s politikami EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu rozhodnutia Rady je článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s článkom 218 ods. 5 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Dohoda z 19. januára 2001 je existujúcou medzinárodnou dohodou uzavretou medzi EÚ a Islandom a Nórskom. V súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 ZEÚ sa môžu ciele protokolu k tejto dohode dosiahnuť iba prostredníctvom návrhu Komisie na úrovni EÚ.

               •Proporcionalita

                  S cieľom podporiť a posilniť policajnú spoluprácu medzi príslušnými orgánmi členských štátov a orgánmi Islandu a Nórska na účely prevencie, odhaľovania a vyšetrovania teroristických trestných činov a iných závažných trestných činov sa vyžaduje zapojenie EÚ, aby sa Island a Nórsko mohli zúčastňovať na aspektoch systému Eurodac súvisiacich s presadzovaním práva. Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie cieľov efektívnej účasti Islandu a Nórska na prvkoch nariadenia (EÚ) č. 603/2013 o systéme Eurodac týkajúcich sa presadzovania práva.

               •Výber nástroja

               Na základe článku 218 ods. 5 ZFEÚ sa vyžaduje rozhodnutie Rady poverujúce na podpis dohody.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  S Radou (pracovnou skupinou pre azyl) sa viedli konzultácie o obsahu rokovaní a ich napredovaní. Európsky parlament (výbor LIBE) bol informovaný.

               4.INÉ PRVKY

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Návrh obsahuje rozhodnutie poverujúce na podpísanie protokolu medzi EÚ a Islandom a Nórskom v mene Európskej únie. V ZFEÚ sa stanovuje, že Rada prijme na návrh Komisie rozhodnutie, ktorým sa udelí poverenie na podpísanie a uzavretie medzinárodnej dohody.

                  Protokolom sa zavádza uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 603/2013 na Island a Nórsko, pokiaľ ide o prístup do systému Eurodac na účely presadzovania práva. Protokol teda umožňuje určeným orgánom presadzovania práva ostatných zúčastnených štátov a Europolu požiadať o porovnanie údajov o odtlačkoch prstov s údajmi, ktoré do centrálneho systému Eurodac odoslali Island a Nórsko. Rovnako umožňuje určeným islandským a nórskym orgánom presadzovania práva požiadať o porovnanie údajov o odtlačkoch prstov s údajmi, ktoré do centrálneho systému Eurodac odoslali ostatné zúčastnené štáty.

                  Protokol zaručuje, že súčasná úroveň ochrany osobných údajov v EÚ sa vzťahuje na spracovávanie osobných údajov podľa protokolu orgánmi Islandu a Nórska a členských štátov. Takéto spracovávanie osobných údajov by malo podliehať normám ochrany osobných údajov podľa ich vnútroštátneho práva, ktoré sú v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV.

                  V protokole sa podmieňuje zabezpečenie prístupu Islandu a Nórska k systému Eurodac na účely presadzovania práva predchádzajúcou právnou a technickou implementáciou rozhodnutia 2008/615/SVV, pokiaľ ide o daktyloskopické údaje.

                  V protokole sa stanovuje, že mechanizmy týkajúce sa zmien stanovené v dohode z 19. januára 2001 by sa mali vzťahovať na všetky zmeny súvisiace s prístupom do systému Eurodac na účely presadzovania práva.

               2018/0420 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o podpise, v mene Európskej únie, Protokolu medzi Európskou úniou, Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl podanej v členskom štáte alebo na Islande, alebo v Nórsku, pokiaľ ide o prístup do systému Eurodac na účely presadzovania práva

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 87 ods. 2 písm. a) a článok 88 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 218 ods. 5,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rada poverila 14. decembra 2015 Komisiu začatím rokovaní s Islandom a Nórskom o podmienkach účasti Islandu a Nórska na postupe porovnávania a odosielania údajov na účely presadzovania práva stanovenom v kapitole VI nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 603/2013.
                  3

               (2)Rokovania boli ukončené a 21. decembra 2017 bol parafovaný Protokol k Dohode z 19. januára 2001 medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie štátu zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl podanej v členskom štáte alebo na Islande, alebo v Nórsku.

               (3)Tento protokol by sa mal podpísať v mene Európskej únie s výhradou jeho neskoršieho uzavretia.

               (4)V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, tieto členské štáty oznámili želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (5)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje podpísanie Protokolu medzi Európskou úniou, Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o kritériách a mechanizmoch na určenie štátu  zodpovedného za preskúmanie žiadosti o azyl podanej v členskom štáte alebo na Islande, alebo v Nórsku, pokiaľ ide o prístup do systému Eurodac na účely presadzovania práva, s výhradou uzavretia uvedeného protokolu.

               Článok 2

               Generálny sekretariát Rady udelí osobe(-ám), ktorú(-é) určí vyjednávač protokolu, plnú moc na podpis protokolu s výhradou jeho uzavretia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) č. 603/2013 z 26. júna 2013 o zriadení systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 604/2013, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, a o žiadostiach orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva a o zmene nariadenia (EÚ) č. 1077/2011, ktorým sa zriaďuje Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (prepracované znenie) (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 1).

                     (2)

                        Ú. v. ES L 93, 3.4.2001, s. 40.

                     (3)

                        Nariadenie (EÚ) č. 603/2013 o zriadení systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie nariadenia (EÚ) č. 604/2013, ktorým sa ustanovujú kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o medzinárodnú ochranu podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny alebo osobou bez štátnej príslušnosti v jednom z členských štátov, a o žiadostiach orgánov členských štátov na presadzovanie práva a Europolu o porovnanie s údajmi v systéme Eurodac na účely presadzovania práva (Ú. v. EÚ L 180, 29.6.2013, s. 1).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 1. 2019
            COM(2018) 862 final
            2018/0437(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.PREDMET NÁVRHU

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Únie na 62. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971.

               2.KONTEXT NÁVRHU

               2.1. Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971

               Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“)
                  1
                sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

               Dohovorom OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  2
                sa zriaďuje medzinárodný systém kontroly psychotropných látok. Tento dohovor bol reakciou na diverzifikáciu a rozširovanie škály zneužívaných drog a u rady syntetických drog zaviedol kontroly podľa potenciálu zneužívania na jednej strane a terapeutickej hodnoty na strane druhej.

               Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach. Únia nie je zmluvnou stranou dohovorov.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „rada ECOSOC“) a jej funkcie a právomoci sú okrem iného stanovené v dohovore o omamných látkach a dohovore o psychotropných látkach. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí rada ECOSOC. Členmi Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom je v súčasnosti 11 členských štátov
                  3
               . Únia má v Komisii pre omamné látky štatút pozorovateľa.

               2.3.Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky pravidelne mení zoznam látok, ktorý je v prílohe k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach, na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorej poskytuje poradenstvo jej odborný výbor pre drogovú závislosť.

               Svetová zdravotnícka organizácia odporučila 7. decembra 2018 generálnemu tajomníkovi OSN
                  4
                pridať do zoznamov k dohovorom desať z príslušných látok, ktoré boli kriticky preskúmané odborným výborom pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie. Pokiaľ ide o ostatné látky preskúmané odborným výborom pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie, žiadne odporúčania na zaradenie do zoznamov nebudú vydané.

               Komisia pre omamné látky prijme na svojom šesťdesiatom druhom zasadnutí, ktoré sa uskutoční vo Viedni od 18. do 22. marca 2019, rozhodnutia o zaradení týchto desiatich látok do príslušných zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach.

               3.POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ PRIJAŤ V MENE ÚNIE

               Zmeny zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 ods. 1 písm. a) rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami
                  5
               , sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia je „droga“ látka, na ktorú sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach, a ktorákoľvek z látok uvedených v prílohe k rámcovému rozhodnutiu. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch pripojených k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena zoznamov pripojených k týmto dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá EÚ a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 ZFEÚ. Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka je už pod kontrolu na úrovni EÚ na základe rozhodnutia Rady 2005/387/SVV
                  6
               .

               Z desiatich látok, ktoré boli kriticky preskúmané odborným výborom pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie a ktoré sa odporúčajú na zaradenie do zoznamov, iba štyri látky: ADB-CHMINACA
                  7
               , CUMYL-4CN-BINACA
                  8
               , metoxyacetylfentanyl a cyklopropylfentanyl
                  9
                už podliehajú kontrolným opatreniam v celej Únii. Ostatné látky kontrolným opatreniam v celej Únii zatiaľ nepodliehajú.

               V návrhu Komisie týkajúcom sa návrhu spoločnej pozície EÚ sa odporúča podporiť odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie, pretože sú v súlade s aktuálnym stavom vedeckých poznatkov. Pokiaľ ide o nové psychoaktívne látky, pridanie týchto látok do zoznamov k oboch dohovorom je podporené aj informáciami dostupnými v európskej databáze nových drog Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA).

               Je nevyhnutné, aby sa členské štáty pripravili na zasadnutie Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby prijala rozhodnutie o zaradení látok do zoznamov, dosiahnutím spoločnej pozície v Rade. Takúto pozíciu by z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie mali vyjadriť členské štáty, ktoré sú v súčasnosti členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia, ktorá nie je zmluvnou stranou dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach, nemá v Komisii pre omamné látky právo hlasovať.

               Na tento účel Komisia navrhuje spoločnú pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Komisia predkladá takýto návrh spoločnej pozície EÚ tretíkrát; a to po tých, ktoré boli prijaté pre zasadnutie Komisie pre omamné látky v marci 2017 a 2018
                  10
               . Rada spoločné pozície prijala
                  11
               , a EÚ tak mohla na predchádzajúcich zasadnutiach Komisie pre omamné látky vystupovať jednotne v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali za zaradenie látok do zoznamov v súlade s prijatou spoločnou pozíciou.

               4.PRÁVNY ZÁKLAD

               4.1.Procesnoprávny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou predmetnej dohody. Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“ vzhľadom na to, že je to orgán, ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  12
               .

               Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie rade ECOSOC v rámci príslušnej lehoty
                  13
               . Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné. Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov takisto majú právne účinky v právnom poriadku EÚ, podľa práva Únie, konkrétne podľa rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV. Zmeny zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania tohto právneho nástroja EÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hlavný cieľ a obsah plánovaného aktu sa týkajú nedovoleného obchodovania s drogami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 83 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorý vymedzuje nedovolené obchodovanie s drogami ako oblasť trestnej činnosti s osobitným cezhraničným rozmerom, a Európsky parlament a Rada sa v ňom splnomocňujú stanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami.

               4.3.Variabilná geometria

               V súlade s článkom 10 ods. 4 Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach pripojeného k zmluvám Spojené kráľovstvo oznámilo, že neakceptuje plné právomoci Komisie a Súdneho dvora, pokiaľ ide o akty v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré boli prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. V dôsledku toho sa rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV na Spojené kráľovstvo prestalo vzťahovať od 1. decembra 2014
                  14
               .

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov nemajú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Spojené kráľovstvo viazané, Spojené kráľovstvo sa nezúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov prijímajú.

               Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/SVV v znení uplatniteľnom do 22. novembra 2018, v ktorom sa v článku 1 uvádza, že „drogy“ sú ktorékoľvek z látok, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach.

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov majú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Dánsko viazané, Dánsko sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov prijímajú.

               4.4.Záver

               Právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               5.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny vplyv na rozpočet.

               2018/0437 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972
                  15
                (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) nadobudol platnosť 8. augusta 1975.

               (2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Môže vykonať zmeny v zoznamoch len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť nevykonať zmeny, ktoré odporúča Svetová zdravotnícka organizácia.

               (3)Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej aj „dohovor o psychotropných látkach“)
                  16
                nadobudol platnosť 16. augusta 1976.

               (4)Podľa článku 2 dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov k tomuto dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci s cieľom zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

               (5)Zmeny v zoznamoch pripojených k uvedeným dvom dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV
                  17
                sa vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch pripojených k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               (6)Komisia pre omamné látky prijme počas šesťdesiateho druhého zasadnutia od 18. do 22. marca 2019 vo Viedni rozhodnutia o zaradení desiatich nových látok do zoznamov k dohovorom OSN.

               (7)Únia nie je zmluvnou stranou príslušných dohovorov OSN. Má štatút pozorovateľa v Komisii pre omamné látky, kde 11 členských štátov je v súčasnosti členmi s právom voliť. Preto je nevyhnutné, aby Rada oprávnila členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení nových látok do zoznamov k dohovorom patria do výlučnej právomoci Únie.

               (8)Svetová zdravotnícka organizácia odporučila zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach päť nových látok a do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach päť nových látok
                  18
               .

               (9)Látka ADB-FUBINACA, chemický názov: N-(1-amino-3,3-dimetyl-1-oxobután-2-yl)-1-(4-fluórbenzyl)-1H-indazol-3-karboxamid, je podľa hodnotenia odborného výboru pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie (ďalej len „odborný výbor“) syntetický agonista kanabinoidných receptorov, ktorý vykazuje podobné účinky ako tetrahydrokanabinol (ďalej len „THC“), ktorý spôsobuje hlavné psychoaktívne účinky kanabisu. Látka ADB-FUBINACA nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka ADB-FUBINACA sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku ADB-FUBINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (10)Látku ADB-FUBINACA monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) ako novú psychoaktívnu látku v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006
                  19
               . Látka ADB-FUBINACA bola zistená v 19 členských štátoch a kontroluje sa najmenej v desiatich členských štátoch. Spája sa s najmenej dvoma prípadmi úmrtia a štyrmi prípadmi akútnej intoxikácie a je predmetom výstrahy v záujme ochrany verejného zdravia zadanej do systému včasného varovania Európskej únie.

               (11)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky ADB-FUBINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (12)Látka FUB-AMB, takisto označovaná ako MMB-FUBINACA alebo AMB-FUBINACA; chemický názov: O-metyl-(2S)-2-[[1-[(4-fluórfenyl)metyl]indazol-3-karbonyl]amino]-3-metylbutanoát; O-metyl-2-(1-(4-fluórobenzyl)-1H-indazol-3-karboxamid)-3-metylbutanoát, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický agonista kanabinoidných receptorov, ktorý vykazuje podobné účinky ako látka THC, ktorá spôsobuje hlavné psychoaktívne účinky kanabisu. Látka FUB-AMB nemá žiadne terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka FUB-AMB sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku FUB-AMB do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (13)Látku FUB-AMB monitoruje EMCDDA ako novú psychoaktívnu látku v zmysle nariadenia (ES) č. 1920/2006. Látka FUB-AMB bola zistená v 23 členských štátoch a kontroluje sa najmenej v štyroch členských štátoch. Spája sa s najmenej dvoma prípadmi úmrtia a dvoma prípadmi akútnej intoxikácie.

               (14)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky FUB-AMB do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (15)Látka ADB-CHMINACA, chemický názov: N-[(2S)-1-amino-3,3-dimetyl-1-oxobután-2-yl]-1-(cyklohexylmetyl)indazol-3-karboxamid; N-(1-amino-3,3-dimetyl-1-oxobután-2-yl)-1-(cyklohexylmetyl)-1H-indazol-3-karboxamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický agonista kanabinoidných receptorov, ktorý vykazuje podobné účinky ako látka THC, ktorá spôsobuje hlavné psychoaktívne účinky kanabisu. Látka ADB-CHMINACA nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka ADB-CHMINACA sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku ADB-CHMINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (16)Látka ADB-CHMINACA už je predmetom kontrolných opatrení na úrovni Únie na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/747
                  20
               .

               (17)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky ADB-CHMINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (18)Látka CUMYL-4CN-BINACA, chemický názov: 1-(4-kyanobutyl)-N-(1-metyl-1-fenyletyl)-1H-indazol-3-karboxamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický agonista kanabinoidných receptorov, ktorý vykazuje podobné účinky ako látka THC, ktorá spôsobuje hlavné psychoaktívne účinky kanabisu. Látka CUMYL-4CN-BINACA nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka CUMYL-4CN-BINAC sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku CUMYL-4CN-BINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (19)Látka CUMYL-4CN-BINACA už je predmetom kontrolných opatrení na úrovni Únie na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/748
                  21
               .

               (20)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky CUMYL-4CN-BINACA do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (21)Látka cyklopropylfentanyl, chemický názov: N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]cyklopropánkarboxamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobná fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Cyklopropylfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jeho užívanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že látka cyklopropylfentanyl sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku cyklopropylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (22)Látka cyklopropylfentanyl už je predmetom kontrolných opatrení na úrovni Únie na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/1463
                  22
               .

               (23)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky cyklopropylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (24)Látka metoxyacetylfentanyl, chemický názov: 2-metoxy-N-(1-fenetylpiperidín-4-yl)-N-fenylacetamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobná fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Metoxyacetylfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jeho užívanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že látka metoxyacetylfentanyl sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku metoxyacetylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (25)Látka metoxyacetylfentanyl už je predmetom kontrolných opatrení na úrovni Únie na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/1463.

               (26)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky metoxyacetylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (27)Látka orto-fluorofentanyl, chemický názov: N-(2-fluórfenyl)-N-[1-(2-fenyletyl)-4-piperidinyl]-propánamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobná fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Látka orto-fluórfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jej používanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že látka orto-fluórfentanyl sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku orto-fluórfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (28)Látku orto-fluórfentanyl monitoruje EMCDDA ako novú psychoaktívnu látku v zmysle nariadenia (ES) č. 1920/2006. Látka orto-fluórfentanyl bola zistená v piatich členských štátoch a kontroluje sa najmenej v štyroch členských štátoch. Spája sa s najmenej štyrmi prípadmi úmrtia a dvoma prípadmi akútnej intoxikácie.

               (29)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky orto-fluórfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (30)Látka p-fluór-butyrylfentanyl, nazývaná tiež 4-fluór-butyrfentanyl alebo 4F-BF, chemický názov: N-(4-fluórfenyl)-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]butánamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobná fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Látka p-fluór-butyrylfentanyl by sa mohla transformovať na svoj izomér p-fluór-izobutyrylfentanyl, ktorý je uvedený v Zozname I dohovoru o omamných látkach. Látka p-fluór-butyrylfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jej používanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že látka p-fluór-butyrylfentanyl sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku p-fluór-butyrylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (31)Látku p-fluór-butyrylfentanyl monitoruje EMCDDA ako novú psychoaktívnu látku v zmysle nariadenia (ES) č. 1920/2006 (pod názvom 4-fluoro-butyrfentanyl/4F-B). Látka p-fluór-butyrylfentanyl bola zistená v siedmich členských štátoch a kontroluje sa najmenej v siedmich členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa najmenej s tromi prípadmi úmrtia.

               (32)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky p-fluór-butyrylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (33)Látka p-metoxy-butyrylfentanyl, chemický názov: N-(4-metoxyfenyl)-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]butánamid, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický opioid a je štruktúrou podobná fentanylu, kontrolovanej látke, ktorá sa bežne používa v medicíne pri celkovej anestézii počas operácií a na tlmenie bolesti. Látka p-metoxy-butyrylfentanyl nemá žiadne zaznamenané terapeutické použitie a jej používanie spôsobilo úmrtia. Existujú dostatočné dôkazy, že látka p-metoxy-butyrylfentanyl sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku p-metoxy-butyrylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (34)Látku p-metoxy-butyrylfentanyl monitoruje EMCDDA ako novú psychoaktívnu látku v zmysle nariadenia (ES) č. 1920/2006 (pod názvom 4-metoxybutyrfentanyl/4-MeO-BF). Látka p-metoxy-butyrylfentanyl bola zistená v dvoch členských štátoch a kontroluje sa najmenej v štyroch členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu. Spája sa najmenej s dvomi prípadmi úmrtia.

               (35)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky p-metoxy-butyrylfentanyl do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (36)Látka N-etylnorpentylón, chemický názov: 1-(2H-1,3-benzodioxol-5-yl)-2-(etylamino)pentán-1-ón, je syntetický katinón. Látka N-etylnorpentylón nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Zo zachytení vyplýva, že látka N-etylnorpentylón je dostupná vo forme prášku, kryštálov, kapsúl a tabliet. Vyskytujú sa príklady, keď je táto droga predávaná tajne ako „extáza“/MDMA
                  23
               . Existujú dostatočné dôkazy, že látka N-etylnorpentylón sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku N-etylnorpentylón do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (37)LátkuN-etylnorpentylón monitoruje EMCDDA ako novú psychoaktívnu látku v zmysle nariadenia (ES) č. 1920/2006 (pod názvom efylón). Látka N-etylnorpentylón bola zistená v 24 členských štátoch a kontroluje sa najmenej v šiestich členských štátoch. Otvorene sa predáva na trhu, a to aj v zmesi s MDMA, kokaínom a ketamínom. Spája sa s najmenej siedmimi prípadmi úmrtia a siedmimi prípadmi akútnej intoxikácie.

               (38)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky N-etylnorpentylón do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (39)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v Komisii pre omamné látky, pretože rozhodnutia týkajúce sa rozdielnych rozhodnutí o zaradení desiatich látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne rámcového rozhodnutia 2004/757/SVV.

               (40)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               (41)Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (42)Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV v znení zmien, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (43)Spojené kráľovstvo nie je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV v znení zmien, a preto sa nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 18. do 22. marca 2018, keď bude tento orgán vyzvaný, aby prijal rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971, sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (2)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Belgicko, Česká republika, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Chorvátsko, Taliansko, Maďarsko, Holandsko, Rakúsko, Slovensko.

                     (4)

                        Ústne vyhlásenie na opätovne zvolanom 61. zasadnutí Komisie pre omamné látky 7. decembra 2018.

                     (5)

                        Ú. v. ES L 335 11.11.2004, s. 8, zmenené smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2103 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV s cieľom zahrnúť nové psychoaktívne látky do vymedzenia pojmu drogy a ktorou sa zrušuje rozhodnutie Rady 2005/387/SVV, Ú. v. EÚ L 305, 21.11.2017, s. 12.

                     (6)

                        Rozhodnutie Rady 2005/387/SVV bolo 23. novembra 2018 zrušené smernicou (EÚ) 2017/2103. Všetky látky podliehajúce kontrolným opatreniam a trestným postihom podľa rozhodnutia Rady 2005/387/SVV do dátumu prijatia smernice (EÚ) 2017/2103 boli zahrnuté do prílohy k smernici, ktorá sa stala prílohou k zmenenému rámcovému rozhodnutiu Rady 2004/757/SVV. Látky podliehajúce kontrolným opatreniam a trestným postihom podľa rozhodnutia Rady 2005/387/SVV v období od novembra 2017, keď boli prijaté nové právne predpisy, a 23. novembra 2018 sa pridajú do prílohy k rámcovému rozhodnutiu prostredníctvom delegovaného aktu, ktorý je v súčasnosti predmetom kontroly Európskeho parlamentu a Rady [C(2018) 8460].

                     (7)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/747 zo 14. mája 2018 o podrobení novej psychoaktívnej látky N-(1-amino-3,3-dimetyl-1-oxobután-2-yl)-1-(cyklohexylmetyl)-1H-indazol-3-karboxamid (ADB-CHMINACA) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 125, 22.5.2018, s. 8.

                     (8)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/748 zo 14. mája 2018 o podrobení novej psychoaktívnej látky 1-(4-kyanobutyl)-N-(2-fenylpropán-2-yl)-1H-indazol-3-karboxamid (CUMYL-4CN-BINACA) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 125, 22.5.2018, s. 10.

                     (9)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1463 z 28. septembra 2018 o podrobení nových psychoaktívnych látok N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]cyklopropánkarboxamid (cyklopropylfentanyl) a 2-metoxy-N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]acetamid (metoxyacetylfentanyl) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 245, 1.10.2018, s. 9.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final a COM(2018) 31 final.

                     (11)

                        Prijaté na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti 7. marca 2017 a 27. februára 2018.

                     (12)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, vec C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (13)

                        Článok 3 ods. 7 dohovoru o omamných látkach; Článok 2 ods. 7 dohovoru o psychotropných látkach.

                     (14)

                        Pozri bod 29 zoznamu aktov Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré sa od 1. decembra 2014 prestanú vzťahovať na Spojené kráľovstvo v súlade s článkom 10 ods. 4 druhou vetou Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach (Ú. v. EÚ C 430 1.12.2014, s. 17).

                     (15)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (16)

                        Organizácia spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (17)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (18)

                        Ústne vyhlásenie na opätovne zvolanom 61. zasadnutí Komisie pre omamné látky 7. decembra 2018.

                     (19)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 z 12. decembra 2006 o Európskom monitorovacom centre pre drogy a drogovú závislosť (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 1).

                     (20)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/747 zo 14. mája 2018 o podrobení novej psychoaktívnej látky N-(1-amino-3,3-dimetyl-1-oxobután-2-yl)-1-(cyklohexylmetyl)-1H-indazol-3-karboxamid (ADB-CHMINACA) kontrolným opatreniam (Ú. v. EÚ L 125, 22.5.2018, s. 8).

                     (21)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/748 zo 14. mája 2018 o podrobení novej psychoaktívnej látky 1-(4-kyanobutyl)-N-(2-fenylpropán-2-yl)-1H-indazol-3-karboxamid (CUMYL-4CN-BINACA) kontrolným opatreniam (Ú. v. EÚ L 125, 22.5.2018, s. 10).

                     (22)

                        Vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1463 z 28. septembra 2018 o podrobení nových psychoaktívnych látok N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]cyklopropánkarboxamid (cyklopropylfentanyl) a 2-metoxy-N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidín-4-yl]acetamid (metoxyacetylfentanyl) kontrolným opatreniam, Ú. v. EÚ L 245, 1.10.2018, s. 9.

                     (23)

                        MDMA znamená látku 3,4-metyléndioxymetamfetamín, bežne známu ako extáza.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 1. 2019
            COM(2018) 862 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorú majú prijať členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúce spoločne v záujme Únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 18. do 22. marca 2018, pokiaľ ide o zmeny v rozsahu kontroly látok:

               1.Látka ADB-FUBINACA sa má zaradiť do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               2.Látka FUB-AMB sa má zaradiť do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               3.Látka ADB-CHMINACA sa má zaradiť do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               4.Látka CUMYL-4CN-BINACA sa má zaradiť do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               5.Látka cyklopropylfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               6.Látka metoxyacetylfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               7.Látka orto-fluórfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               8.Látka p-fluór-butyrylfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               9.Látka p-metoxy-butyrylfentanyl sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               10.Látka N-etylnorpentylón sa má zaradiť do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 2. 2019
            COM(2019) 77 final
            2019/0037(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky, pokiaľ ide o pridanie látok do zoznamu uvedeného v tabuľkách Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Komisii pre omamné látky v súvislosti s plánovaným prijatím zmien v tabuľkách Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami z roku 1988 na základe odporúčaní Medzinárodného úradu pre kontrolu omamných látok (ďalej len „INCB“ alebo „úrad“).

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami z roku 1988

               Dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami z roku 1988 (ďalej len „dohovor“) sa zameriava na podporu spolupráce medzi zmluvnými stranami, aby sa mohli účinnejšie zaoberať rôznymi aspektmi nedovoleného obchodu s omamnými a psychotropnými látkami s medzinárodným rozmerom. Zmluvné strany pri vykonávaní svojich povinností vyplývajúcich z dohovoru prijmú potrebné opatrenia vrátane legislatívnych a administratívnych opatrení v súlade so základnými ustanoveniami svojich vnútroštátnych právnych poriadkov.

               Dohovor nadobudol platnosť 11. novembra 1990.

               EÚ
                  1
                a jej členské štáty sú zmluvnými stranami dohovoru.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „rada ECOSOC“) a jej úlohy a právomoci sú okrem iného stanovené v dohovore. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí rada ECOSOC. Členmi Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom je v súčasnosti 11 členských štátov. Únia má v Komisii pre omamné látky status pozorovateľa.

               Komisia pre omamné látky pri zohľadnení pripomienok, ktoré predložili zmluvné strany, a pripomienok a odporúčaní INCB, ktorého posúdenie je z vedeckého hľadiska rozhodujúce, ako aj pri náležitom zohľadnení všetkých ostatných relevantných faktorov môže rozhodnúť dvojtretinovou väčšinou svojich členov o zaradení látky do tabuliek dohovoru.

               2.3.Pripravované akty Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky má v dňoch 14. až 22. marca 2019 na svojom šesťdesiatom druhom zasadnutí prijať rozhodnutia o pridaní štyroch látok do tabuliek dohovoru (ďalej len „pripravované akty“), ktorými sú 3,4-MDP-2- P metylglycidát („PMK glycidát“), 3,4-MDP-2-P kyselina metylglycidová („PMK kyselina glycidová“) a alfa-fenylacetoacetamid (APAA) a kyselina jodovodíková.

               Podľa dohovoru sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky stávajú záväznými, pokiaľ niektorá zo zmluvných strán rade ECOSOC nepredloží v rámci uplatniteľnej lehoty rozhodnutie na preskúmanie
                  2
               . Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné. Pripravované akty sa stanú pre zmluvné strany záväznými v súlade s článkom 12 dohovoru, v ktorom sa v jeho príslušných častiach stanovuje toto:

               Každé rozhodnutie Komisie prijaté podľa tohto článku oznámi generálny tajomník všetkým štátom, iným subjektom, ktoré sú zmluvnými stranami alebo sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami tohto dohovoru, a úradu. Takéto rozhodnutie nadobudne plnú účinnosť pre každú zmluvnú stranu sto osemdesiat dní odo dňa takéhoto oznámenia.

               Rozhodnutia Komisie prijaté podľa tohto článku podliehajú preskúmaniu Rady na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany podanú do sto osemdesiatich dní odo dňa oznámenia rozhodnutia. Žiadosť o preskúmanie sa zašle generálnemu tajomníkovi spolu so všetkými príslušnými informáciami, na ktorých je založená žiadosť o preskúmanie.

               Generálny tajomník zašle kópie žiadosti o preskúmanie a príslušné informácie Komisii, úradu a všetkým zmluvným stranám a vyzve ich, aby do deväťdesiatich dní predložili svoje pripomienky. Všetky prijaté pripomienky sa predložia Rade na posúdenie.

               Rada môže rozhodnutie Komisie potvrdiť alebo zvrátiť. Oznámenie o rozhodnutí Rady sa zašle všetkým štátom a ostatným subjektom, ktoré sú zmluvnými stranami alebo sú oprávnené stať sa zmluvnými stranami tohto dohovoru, Komisii a úradu.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Komisia bola 19. decembra 2018 informovaná, že INCB odporúča pridať do tabuľky I dohovoru tri látky, a to 3,4-MDP-2-P metylglycidát („PMK glycidát“), 3,4-MDP-2-P kyselinu metylglycidovú („PMK kyselina glycidová“) a alfa-fenylacetoacetamid (APAA). Pokiaľ ide o štvrtú látku, konkrétne kyselinu jodovodíkovú, INCB odporúča, aby nebola umiestnená pod kontrolu dohovoru.

               Podľa posúdenia INCB sa tri látky, 3,4-MDP-2-P metylglycidát („PMK glycidát“), 3,4-MDP-2-P kyselina metylglycidová („PMK kyselina glycidová“) a alfa-fenylacetoacetamid (APAA), často používajú pri nedovolenej výrobe MDMA a príbuzných látok, resp. pri výrobe 3,4-MDP-2-P a následne MDMA a príbuzných látok alebo amfetamínu a metamfetamínu. Existujú dôkazy, že objem a rozsah nedovolenej výroby týchto omamných a psychotropných látok spôsobuje vážne problémy týkajúce sa verejného zdravia alebo sociálne problémy, čo odôvodňuje umiestnenie týchto látok pod medzinárodnú kontrolu. Pokiaľ ide o štvrtú látku, a to kyselinu jodovodíkovú, INCB zastáva názor, že medzinárodná kontrola by nebola účinná pri znižovaní dostupnosti nelegálne vyrábaného metamfetamínu a amfetamínu.

               Nelegálna výroba MDMA – a príbuzných látok – a metamfetamínu a amfetamínu je v Únii vážnym problémom. Tieto nelegálne vyrábané omamné a psychotropné látky spôsobujú v Únii značné problémy týkajúce sa verejného zdravia a sociálne problémy. Organizované zločinecké skupiny v Únii okrem toho takisto nelegálne vyvážajú tieto omamné a psychotropné látky do tretích krajín.

               Členské štáty Únie by preto mali v Komisii pre omamné látky vyjadriť pozíciu v prospech pridania 3,4-MDP-2-P metylglycidátu („PMK glycidát“), 3,4-MDP-2-P kyseliny metylglycidovej („PMK kyselina glycidová“) a alfa-fenylacetoacetamidu (APAA) do tabuľky I dohovoru a kyselinu jodovodíkovú neumiestniť pod kontrolu dohovoru.

               Zmeny tabuliek dohovoru majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drogových prekurzorov, keďže látky pridané do tabuliek dohovoru sa musia začleniť do práva Únie
                  3
               . Komisia bola splnomocnená prijať delegované akty na zabezpečenie tohto začlenenia.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  4
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorými sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  5
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Komisia pre omamné látky je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohovorom Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami.

               Akty, ktoré má Komisia pre omamné látky prijať, predstavujú akty s právnymi účinkami. Pripravované akty budú podľa medzinárodného práva záväzné v súlade s článkom 12 Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy EÚ, konkrétne nariadenia Rady (ES) č. 111/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú pravidlá sledovania obchodu s drogovými prekurzormi medzi Úniou a tretími krajinami, a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 z 11. februára 2004 o prekurzoroch drog. Dôvodom je skutočnosť, že zmeny tabuliek dohovoru majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drogových prekurzorov, keďže látky pridané do tabuliek dohovoru sa musia začleniť do práva Únie.

               Pripravovanými aktmi sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaných aktov, v súvislosti s ktorými sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravované akty sledujú dva ciele alebo obsahujú dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavné, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka sú len vedľajšie, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaných aktov sa týkajú spoločnej obchodnej politiky.

               Preto je hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaných aktov

               Keďže aktmi Komisie o omamných látkach sa zmenia tabuľky Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami, je vhodné ich po ich prijatí uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2019/0037 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky, pokiaľ ide o pridanie látok do zoznamu uvedeného v tabuľkách Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohovor Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami z roku 1988 (ďalej len „dohovor“) nadobudol platnosť 11. novembra 1990 a bol uzatvorený v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 90/611/EHS
                  6
               .

               (2)Podľa článku 12 ods. 2 až 7 dohovoru možno do tabuliek dohovoru, v ktorých sa uvádza zoznam drogových prekurzorov, pridávať látky.

               (3)Komisia pre omamné látky by počas šesťdesiateho druhého zasadnutia v dňoch 14. až 22. marca 2019 vo Viedni mala prijať rozhodnutie o pridaní štyroch nových látok do tabuliek dohovoru.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať v Komisii pre omamné látky na jej šesťdesiatom druhom zasadnutí v dňoch 14. až 22. marca 2019 vo Viedni, keďže rozhodnutia budú záväzné pre Úniu a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne nariadenia Rady (ES) č. 111/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú pravidlá sledovania obchodu s drogovými prekurzormi medzi Úniou a tretími krajinami
                  7
               , a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 z 11. februára 2004 o prekurzoroch drog
                  8
               .

               (5)Podľa posúdenia Medzinárodného úradu pre kontrolu omamných látok sa tri látky, 3,4-MDP-2-P metylglycidát („PMK glycidát“), 3,4-MDP-2-P kyselina metylglycidová („PMK kyselina glycidová“) a alfa-fenylacetoacetamid (APAA), často používajú pri nedovolenej výrobe MDMA a príbuzných látok, resp. pri výrobe 3,4-MDP-2-P a následne MDMA a príbuzných látok alebo amfetamínu a metamfetamínu. Existujú dôkazy, že objem a rozsah nedovolenej výroby týchto omamných a psychotropných látok spôsobuje vážne problémy týkajúce sa verejného zdravia alebo sociálne problémy, čo odôvodňuje umiestnenie týchto látok pod medzinárodnú kontrolu. Pokiaľ ide o štvrtú látku, konkrétne kyselinu jodovodíkovú, Medzinárodný úrad pre kontrolu omamných látok zastáva názor, že medzinárodná kontrola by nebola účinná pri znižovaní dostupnosti nelegálne vyrábaného metamfetamínu a amfetamínu. Nelegálna výroba MDMA – a príbuzných látok – a metamfetamínu a amfetamínu je v Únii vážnym problémom. Tieto nelegálne vyrábané omamné a psychotropné látky spôsobujú v Únii značné problémy týkajúce sa verejného zdravia a sociálne problémy. Organizované zločinecké skupiny v Únii okrem toho takisto nelegálne vyvážajú tieto omamné a psychotropné látky do tretích krajín.

               (6)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na šesťdesiatom druhom zasadnutí Komisie pre omamné látky, je takáto:

               – 3,4-MDP-2-P metylglycidát („PMK glycidát“), 3,4-MDP-2-P kyselina metylglycidová („PMK kyselina glycidová“) a alfa-fenylacetoacetamid (APAA) sa majú zaradiť do tabuľky I dohovoru,

               – kyselina jodovodíková sa nemá umiestniť pod kontrolu dohovoru.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady z 22. októbra 1990 o uzatvorení v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami (Ú. v. ES L 326, 24.11.1990, s. 56).

                     (2)

                        Článok 12 ods. 7 dohovoru OSN z roku 1988.

                     (3)

                        NARIADENIE RADY (ES) č. 111/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú pravidlá sledovania obchodu s drogovými prekurzormi medzi Úniou a tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2005, s. 1) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 z 11. februára 2004 o prekurzoroch drog (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2004, s. 1).

                     (4)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, vec C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (5)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, vec C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (6)

                        Ú. v. ES L 326, 24.11.1990, s. 56.

                     (7)

                        Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2005, s. 1.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2004, s. 1.