               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 8. 2016
            COM(2016) 541 final
            2016/0258(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v skupine expertov pre Európsku dohodu o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov
            (Text s významom pre EHP)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Vývoj pravidiel EÚ a dohody AETR

               Európsku dohodu o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) podpísalo 51 európskych a ázijských krajín s cieľom zosúladiť pravidlá o časoch jazdy a odpočinku vrátane technických špecifikácií tachografu a tým zredukovať prekážky medzinárodnej cestnej prepravy tovaru a cestujúcich.

               Táto multilaterálna dohoda bola vypracovaná pod záštitou Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN). Dala podnet na vznik podobných pravidiel v Európskej únii, konkrétne nariadenia (ES) č. 561/2006
                  1
                o časoch jazdy a dobách odpočinku a nariadenia (EHS) č. 3821/85
                  2
                o záznamovom zariadení v cestnej doprave.

               Európska únia zaviedla v roku 2006 digitálny tachograf ako povinné zariadenie na monitorovanie časov jazdy a dôb odpočinku, ktoré nahradilo analógový tachograf používaný od roku 1985. Zmluvné strany AETR sa následne dohodli, že od roku 2011 zavedú rovnaký digitálny tachograf vo svojich vozidlách používaných v medzinárodnej doprave. Pri tejto príležitosti sa dohodli, že do dohody AETR vložia nový článok 22bis, v ktorom sa stanovuje, že špecifikácie tachografu sa pri zmene prílohy IB k nariadeniu (EHS) č. 3821/85 automaticky vzťahujú na všetky zmluvné strany AETR, a to aj napriek tomu, že o týchto špecifikáciách rozhodla EÚ jednostranne bez predchádzajúcich konzultácií so zmluvnými stranami, ktoré nie sú členmi EÚ.

               Sťažnosti zmluvných strán AETR, ktoré nie sú členmi EÚ

               Komisia v roku 2009 prijala nariadenie (EÚ) č. 1266/2009
                  3
               , v ktorom sa rieši okrem iného tzv. „otázka zaokrúhľovania na jednu minútu“
                  4
                (od 1. októbra 2011) a zavádza druhý snímač pohybu (od 1. októbra 2012). Všetky tachografy namontované na vozidlách po tomto dátume museli alebo budú musieť spĺňať nové technické požiadavky. Na základe článku 22bis sa na zmluvné strany AETR, ktoré nie sú členmi EÚ, automaticky vzťahujú tieto nové povinnosti.

               Vzhľadom na tento vývoj v EÚ boli niektoré zmluvné strany AETR, ktoré nie sú členmi EÚ, čoraz nespokojnejšie s automatickým mechanizmom článku 22bis, ktorý považujú za nevyvážený a nevhodný na zabezpečenie harmonizovaného zavádzania digitálneho tachografu. Tieto krajiny v roku 2011 požiadali príslušný orgán EHK OSN – Pracovnú skupinu pre cestnú dopravu (SC.1) – aby sa touto otázkou oficiálne zaoberala. Pracovná skupina SC.1 v reakcii na túto žiadosť v septembri 2011 rozhodla o vytvorení skupiny expertov pre AETR s cieľom posúdiť súčasný stav dohody AETR a predložiť návrhy na jej zmenu.

               Na stretnutí skupiny expertov vo februári 2016 zmluvné strany, ktoré nie sú členmi EÚ, a sekretariát dohody AETR upozornili na právne prekážky implementácie technických špecifikácií „inteligentného“ tachografu v oblasti AETR, ktoré Komisia prijala v marci 2016 (týmto tachografom sa majú vybaviť nákladné vozidlá evidované od marca 2019). Rusko predložilo na 12. zasadnutí skupiny expertov pre AETR, ktoré sa konalo 27. júna v Ženeve, formálny návrh, ktorým sa upravuje súčasný postup implementácie špecifikácií tachografu v oblasti AETR. Podľa tohto návrhu by sa o budúcich zmenách technických špecifikácií digitálneho tachografu malo hlasovať na zasadnutí pracovnej skupiny AETR pre cestnú dopravu a v druhom slede by sa predkladali zmluvným stranám, ktoré by mohli proti návrhu opatrenia namietať v lehote 6 mesiacov.

               Potreba spoločnej pozície EÚ v AETR

               Rada už v roku 2013 prijala rozhodnutie o pozícii Únie, ktorá sa má obhájiť v skupine expertov pre AETR
                  5
               . V pozícii išlo najmä o už spomínanú otázku uplatňovania špecifikácií digitálneho tachografu zmluvnými stranami AETR, ako aj o zmenu dohody s cieľom umožniť pristúpenie EÚ k AETR. Vzhľadom na nedávne diskusie v rámci skupiny expertov, ako aj na skutočnosť, že Rusko predložilo formálny návrh na zmenu AETR, je potrebné, aby Rada stanovila novú pozíciu EÚ so zreteľom na nadchádzajúce zasadnutie skupiny expertov a pracovnej skupiny pre cestnú dopravu, ktoré sa uskutoční 24. a 25. októbra 2016.

               2.NAVRHOVANÉ ZMENY AETR

               a) Zrušenie článku 22bis a uplatňovanie postupu podľa článku 22

               Ustanovenie o „automatickom“ uplatňovaní špecifikácií tachografu zmluvnými stranami AETR by sa malo zrušiť a v prípade budúcich zmien týchto špecifikácií by sa mal uplatňovať postup stanovený v článku 22 AETR. Existujúci postup by sa mal však mierne zmeniť s cieľom predísť tomu, aby zmeny špecifikácií tachografu mohla namietať len jedna tretina zmluvných strán.

               b) Úprava článku 14 s cieľom umožniť pristúpenie EÚ k AETR

               Pravidlá prijaté dohodou AETR sú uplatniteľné vo vnútornom právnom poriadku EÚ. Pristúpenie EÚ k AETR je potrebné, aby sa zaručil harmonizovaný vývoj právnych predpisov EÚ a dohody AETR.

               Táto úprava by si vyžadovala zmenu článku 14 AETR s cieľom umožniť účasť organizácií regionálnej integrácie. K samotnému pristúpeniu by došlo v druhom slede, a to rozhodnutím Rady na návrh Komisie.

               c) Úprava článku 10 tak, aby odkazoval na nové nariadenie EÚ, na základe ktorého boli prijaté špecifikácie inteligentného tachografu, a doplnenie novej technickej prílohy o špecifikáciách

               Prostredníctvom zmeny článku 10 AETR sa doplní odkaz na nariadenie (EÚ) č. 165/2014 a prílohu IC k nariadeniu (EÚ) 2016/799, ktorým sa stanovujú technické špecifikácie pre nový inteligentný tachograf, čím sa zabezpečí, že najnovší technologický vývoj, ktorý sa v oblasti digitálnych tachografov zaviedol v legislatíve EÚ, prevezmú aj zmluvné strany AETR. Spolu so zmenou článku 10 by sa mal do AETR doplniť nový dodatok o špecifikáciách inteligentného tachografu.

               3.Nový článok 10bis – Prepojenie národných registrov týkajúcich sa kariet vodičov

               S cieľom umožniť výmenu informácií o kartách vodičov Komisia vyvinula a úspešne zaviedla sieť TACHOnet, IT aplikáciu, ktorá umožňuje prepojenie národných registrov kariet vodičov, aby sa v celej Európe overila jedinečnosť týchto kariet s cieľom predchádzať podvodom. Právnym základom siete TACHOnet je nariadenie (EÚ) č. 165/2014. Skupina expertov sa už 28. februára 2014 dohodla na zahrnutí článku 10bis, ktorý zmluvným stranám ukladá povinnosť elektronickej výmeny informácií o kartách vodičov tak, ako sa v súčasnosti uplatňuje v EÚ. Článok 10bis však ešte nebol do dohody zapracovaný, keďže žiadna zmluvná strana sa nepodujala oznámiť príslušnú zmenu generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. V súlade s povinnosťou lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 ZEÚ by sa toto oznámenie malo uskutočniť podľa postupu opísaného v článku 21 ods. 1 AETR.

               4.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               V článku 218 ods. 9 ZFEÚ sa stanovuje, že „Rada prijme na návrh Komisie (...) rozhodnutie, ktorým sa určujú pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“.

               Pokiaľ ide o uplatniteľnosť článku 218 ods. 9 ZFEÚ, postup stanovený v tomto článku sa musí dodržiavať, len čo budú splnené podmienky stanovené v tomto článku. Týmito podmienkami sú: a) príslušná oblasť patrí do právomoci Únie, b) pozícia Únie sa vyjadrí v rámci orgánu zriadeného medzinárodnou dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať c) akty s právnymi účinkami. Judikatúrou sa objasnilo, že členstvo Únie v príslušnom orgáne nie je nevyhnutným predpokladom na to, aby sa uplatňoval článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               V súčasnosti sú zmluvnými stranami AETR všetky členské štáty EÚ. V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 sa stanovuje, že AETR by sa mala i naďalej vzťahovať na nákladnú i osobnú cestnú dopravu vykonávanú vozidlami evidovanými v ktoromkoľvek členskom štáte alebo ktorejkoľvek krajine, ktorá je zmluvnou stranou AETR, pre celý úsek cesty, keď táto cesta prebieha medzi Úniou a treťou krajinou inou ako Švajčiarskom alebo krajinami, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore, alebo keď cesta prebieha cez tieto krajiny.

                  Právnym základom navrhovaného rozhodnutia Rady je článok 91 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2016/0258 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v skupine expertov pre Európsku dohodu o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov

               (Text s významom pre EHP)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Súdny dvor vo svojom rozsudku o AETR z 31. marca 1971 vo veci 22/70 uznal, že oblasť práce osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave patrí do výlučnej vonkajšej právomoci Únie. Táto právomoc sa odvtedy uplatnila už v množstve právnych predpisov prijatých zákonodarcom Únie, konkrétne v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006
                  6
                a v nariadení (EÚ) č. 165/2014 o tachografoch v cestnej doprave
                  7
               . Keďže predmet úpravy AETR patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia č. 561/2006, právomoc rokovať o tejto dohode a uzavrieť ju má Únia.

               (2)Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov zriadila v rámci AETR skupinu expertov. Je to orgán, ktorý je splnomocnený vypracúvať a predkladať návrhy na zmenu AETR vrátane jej článku 22bis.

               (3)Ďalšie zasadnutie skupiny expertov pre AETR sa uskutoční 24. októbra 2016 a stretnutie pracovnej skupiny pre cestnú dopravu sa uskutoční 25. októbra 2016. Pri tejto príležitosti skupina expertov a pracovná skupina plánujú preskúmať návrhy predložené zmluvnými stranami, ktoré v prípade prijatia skupinou expertov môžu viesť k zmene AETR, a to po spustení a uzavretí revízie tejto dohody. To bude mať právne účinky uvedené v článku 218 ods. 9 ZFEÚ.

               (4)Keď skupina expertov návrhy prijme, na rade budú členské štáty EÚ, ktoré ako zmluvné strany AETR majú povinnosť spolupracovať s cieľom spustiť mechanizmus revízie AETR v zmysle nariadenia Rady (EHS) č. 2829/77
                  8
                a v súlade s povinnosťou lojálnej spolupráce podľa článku 4 ods. 3 ZEÚ, prípadne s výhradou rozhodnutia Rady v súlade s článkom 218 ods. 6. Navrhované zmeny AETR nadobudnú platnosť až po ukončení revízie AETR.

               (5)Na dosiahnutie celoeurópskej harmonizácie v oblasti záznamového zariadenia v cestnej doprave (tachografov) je potrebné zaviesť jednotný rozhodovací proces. Takýto proces by mal zohľadňovať záujmy Únie a tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami AETR.

               (6)V článku 22bis AETR sa stanovuje, že zmeny nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 týkajúce sa digitálneho tachografu prijímajú všetky zmluvné strany AETR automaticky bez akejkoľvek oficiálnej konzultácie alebo hlasovania. Nedostatočnú účasť zmluvných strán AETR v procese vypracúvania a prijímania technických špecifikácií digitálneho tachografu bola jednou z hlavných príčin nespokojnosti niektorých zmluvných strán; v oznámení Komisie „Digitálny tachograf: Plán budúcich činností“
                  9
                sa uznáva, že tento mechanizmus ohrozuje správne a harmonizované zavádzanie digitálneho tachografu zmluvnými stranami, ktoré nie sú členmi EÚ. Preto je v záujme Únie zmeniť rozhodovací proces, pokiaľ ide o digitálne tachografy, a v skupine expertov navrhnúť, aby sa článok 22bis vypustil a aby sa v prípade zmeny technických špecifikácií digitálneho tachografu uplatňoval postup stanovený v odsekoch 1 až 3 článku 22.

               (7)Vzhľadom na to, že žiadna zmena špecifikácií digitálneho tachografu by nemala mať vplyv na zásady a fungovanie AETR, keďže by malo ísť len o pravidelné aktualizácie vzhľadom na technologický vývoj, počet zmluvných strán, ktoré môžu oznamovať svoje námietky k týmto zmenám, by sa mal zvýšiť z jednej tretiny na aspoň jednu polovicu.

               (8)Za pristúpenie Únie k AETR hovorí viacero argumentov. Po prvé, Únia má v oblasti práce osádok vozidiel v cestnej doprave výlučnú právomoc, čo potvrdil Súdny dvor vo svojom rozsudku vo veci 22/70. Po druhé, takéto pristúpenie by zaručilo účinné zastúpenie záujmov Únie v rámci AETR. A napokon dôvodom, prečo by zmluvnou stranou namiesto členských štátov mala byť Únia, sú aj špecifiká AETR a navrhovaného rozhodovacieho procesu.

               (9)Článok 14 AETR neumožňuje pristúpenie iných subjektov k AETR než členských štátov EHK OSN a štátov, ktorým bol v EHK OSN priznaný poradenský štatút. Z tohto dôvodu by sa s cieľom umožniť pristúpenie Únie k AETR mala navrhnúť zmena článku 14 o pristúpení organizácií regionálnej integrácie k AETR.

               (10)V článku 10 AETR sa stanovuje, že tachograf, ktorého konštrukcia, montáž, používanie a skúšanie sa vykonáva v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 3821/85, sa považuje za vyhovujúci požiadavkám AETR. Táto zásada sa uplatňuje na akékoľvek zmeny špecifikácií tachografu bez ohľadu na to, či sú prijaté na základe nariadenia (EHS) č. 3821/85 alebo iného právneho aktu. Uplatňuje sa preto na nariadenie (EÚ) č. 165/2014, ktorým sa zrušilo a nahradilo nariadenie Rady (EHS) č. 3821/85, ako aj na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 2016/799, v ktorom sa stanovujú technické špecifikácie pre nový inteligentný tachograf
                  10
               . Z týchto dôvodov by sa mal článok 10 AETR zmeniť tak, aby obsahoval odkazy na nariadenie (EÚ) č. 165/2014 a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 2016/799, ktoré sa budú uplatňovať od 15. júna 2019 namiesto nariadenia Rady (EÚ) č. 3821/85. Okrem toho by sa do AETR mala doplniť nová príloha s ustanoveniami vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 2016/799, ako aj s ustanoveniami o akomkoľvek následnom prispôsobení sa technickému pokroku.

               (11)Osvedčenie o schválení pre digitálne tachografy pripojené k dohode AETR by sa malo upraviť tak, aby sa mohlo používať aj na schválenie inteligentných tachografov a ich komponentov.

               (12)Vzhľadom na uvedené skutočnosti je potrebné prijať toto rozhodnutie, ktorým sa stanovuje pozícia Únie v skupine expertov pre Európsku dohodu o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) a v pracovnej skupine pre cestnú dopravu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Pozícia Únie v skupine expertov pre Európsku dohodu o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) a v pracovnej skupine pre cestnú dopravu je v súlade s prílohami k tomuto rozhodnutiu a vyjadrujú ju členské štáty, ktoré sú členmi AETR a konajú spoločne v záujme Únie.

               2.Členské štáty oznámia navrhnuté zmeny skupine expertov.

               3.Formálne a menej podstatné úpravy tejto pozície možno dohodnúť bez toho, aby bola potrebná jej zmena.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady č. 561/2006 z 15. marca 2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (EHS) č. 3821/85 a (ES) č. 2135/98 a zrušuje nariadenie Rady (EHS) č. 3820/85, Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

                     (2)
                  Nariadenie Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 o záznamovom zariadení v cestnej doprave, Ú. v. ES L 370, 31.12.1985, s. 8.

                     (3)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1266/2009 zo 16. decembra 2009, ktorým sa po desiatykrát prispôsobuje technickému pokroku nariadenie Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovom zariadení v cestnej doprave, Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2009, s. 3.

                     (4)
                  Zaokrúhlenie na 60 sekúnd v záznamoch časov jazdy v prípade častých a krátkych zastávok.

                     (5)
                  Rozhodnutie Rady 5826/13 z 15. februára 2013.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ L 102, 11.4.2006, s. 1.

                     (7)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 165/2014 zo 4. februára 2014 o tachografoch v cestnej doprave, ktorým sa ruší nariadenie Rady (EHS) č. 3821/85 o záznamovom zariadení v cestnej doprave a mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 o harmonizácii niektorých právnych predpisov v sociálnej oblasti, ktoré sa týkajú cestnej dopravy (Ú. v. EÚ L 60, 28.2.2014, s. 1).

                     (8)
                  Nariadenie Rady (EHS) č. 2829/77 z 12. decembra 1977 o uvedení Európskej dohody o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) do platnosti, Ú. v. ES L 334, 24.12.1977, s. 11.

                     (9)
                  KOM(2011) 454 v konečnom znení.

                     (10)
                  Ú. v. EÚ L 139, 26.5.2016, s. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 8. 2016
            COM(2016) 541 final
            PRÍLOHY
            k návrhu rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v skupine expertov pre Európsku dohodu o práci osádok vozidiel v medzinárodnej cestnej doprave (AETR) Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov

               PRÍLOHA I

               Zmena článku 22 a vypustenie článku 22bis

               1.
                     Článok 22 sa mení takto:

               a)
                     V článku 22 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

               „1.
                     Dodatky 1, 1B, 1C a 2 k prílohe k tejto dohode možno meniť podľa postupu uvedeného v tomto článku.

               2.
                     Na žiadosť zmluvnej strany akékoľvek navrhované zmeny dodatkov 1, 1B, 1C alebo 2 k prílohe k tejto dohode posúdi hlavná pracovná skupina pre cestnú dopravu Európskej hospodárskej komisie.“

               b)
                     Odsek 4 sa nahrádza takto:

                  „4.
                     Táto zmena sa prijme, ak v lehote šiestich mesiacov odo dňa oznámenia nie viac ako polovica príslušných úradov zmluvných strán oznámi generálnemu tajomníkovi svoje námietky voči tejto zmene.

               c)
                     Dopĺňa sa nový odsek 6:

               „6.
                     Ak si návrh na zmenu dodatkov 1B alebo 1C k tejto dohode vyžaduje zmenu iných ustanovení dohody, zmeny dodatkov 1B alebo 1C nemôžu nadobudnúť účinnosť pred dňom nadobudnutia účinnosti zmien týchto iných ustanovení podľa článku 21. Ak sa v takomto prípade zmeny dodatkov 1B alebo 1C predkladajú súčasne so zmenami iných ustanovení dohody, deň nadobudnutia ich účinnosti je deň vyplývajúci z uplatňovania postupu uvedeného v článku 21.“

               2.
                     Článok 22bis sa vypúšťa.

               PRÍLOHA II

               Zmena článku 14

               Článok 14 sa mení takto:

               a)
                     Za odsek 1 sa vkladá tento odsek 1a:

               „1a.
                     Táto dohoda je otvorená na podpis aj organizáciám regionálnej integrácie. Na účely tejto dohody „organizácia regionálnej integrácie“ znamená každú organizáciu, ktorá je ustanovená zvrchovanými štátmi daného regiónu, ktorá má právomoc vo vzťahu k určitým otázkam upraveným touto dohodou a ktorá je riadne splnomocnená podpísať, ratifikovať, prijať a schváliť túto dohodu alebo k tejto dohode pristúpiť.

               Zástupca zmluvnej strany dohody, ktorou je organizácia regionálnej integrácie, odovzdáva hlasy členských štátov, ktoré ju tvoria, bez toho, aby bola potrebná ich prítomnosť na hlasovaní.“

               b)
                     Odsek 5 sa nahrádza takto:

               „5.
                     Vo vzťahu ku každému štátu alebo organizácii regionálnej integrácie, ktoré ratifikujú túto dohodu, alebo k nej pristúpia po uložení ôsmej ratifikačnej listiny alebo listiny o pristúpení uvedenej v odseku 4 tohto článku, táto dohoda nadobúda platnosť stoosemdesiat dní po tom, čo tento štát alebo organizácia regionálnej integrácie uloží ratifikačnú listinu alebo listinu o pristúpení.“

               PRÍLOHA III

               Zmena článku 10

               V článku 10 sa odsek 3 nahrádza takto:

               „3.
                     V prípade vozidiel po prvýkrát evidovaných do 14. júna 2019 sa kontrolné zariadenie v súlade s nariadením Rady (EHS) č. 3821/85 z 20. decembra 1985 a dodatkom 1B k tejto dohode považuje z hľadiska konštrukcie, montáže, používania a skúšania za zariadenie spĺňajúce požiadavky tejto dohody.

               V prípade vozidiel po prvýkrát evidovaných od 15. júna 2019 sa kontrolné zariadenie v súlade s nariadením (EÚ) č. 165/2014 zo 4. februára 2014 a dodatkom 1C k tejto dohode považuje z hľadiska konštrukcie, montáže, používania a skúšania za zariadenie spĺňajúce požiadavky tejto dohody.“

               PRÍLOHA IV

               Dodatok 1C

               Príloha IC k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2016/799 sa vkladá ako dodatok 1C k prílohe k AETR.

               PRÍLOHA V

               Osvedčenie o schválení pre výrobky v súlade s dodatkom 1B/1C

               Kapitola III dodatku 2 „III. Osvedčenie o schválení pre výrobky v súlade s dodatkom IB“ sa nahrádza takto:

               „III. Osvedčenie o schválení pre výrobky v súlade s dodatkom 1B/1C (1)

               Keď zmluvná strana vykoná schválenie, vydá žiadateľovi osvedčenie o schválení vyhotovené v súlade so vzorom uvedeným nižšie. Zmluvné strany použijú kópie tohto dokumentu s cieľom informovať ostatné zmluvné strany o udelených alebo odňatých schváleniach.

               Osvedčenie o schválení pre výrobky v súlade s dodatkom 1B/1C (1)

               Názov príslušného orgánu

               Oznámenie o (2):

               schválení

               odňatí schválenia

               modelu kontrolného zariadenia

               komponentu kontrolného zariadenia (3)

               karty vodiča

               dielenskej karty

               podnikovej karty

               karty inšpektora

               Schválenie č.

               (1)Výrobná alebo obchodná značka

               (2)Názov modelu

               (3)Názov výrobcu

               (4)Adresa výrobcu

               (5)Predložené na schválenie dňa:............................................

               (6)Skúšobné laboratórium alebo laboratóriá

               (7)Dátum a číslo správ...............................................

               (8)Dátum schválenia

               (9)Dátum odňatia schválenia

               (10)Vzory komponentov kontrolného zariadenia, s ktorým

                   sa má komponent používať...........................................

               (11)Miesto
                     .

               (12)Dátum......................................................................

               (13)Pripojené opisné dokumenty.....................................

               (14)Poznámky (v prípade potreby aj o zaplombovaní)............

                  ...................................................................................

                  ...................................................................................

                     .............................

                     (podpis)

               (1) Spresnite, či ide o dodatok 1B alebo 1C

               (2) Označte krížikom príslušné políčka

               (3) Uveďte, akého komponentu sa oznámenie týka


				|

		52012PC0044

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o predložení návrhu Európskej únie na zmenu a doplnenie prílohy III k Dohovoru o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) /* COM/2012/044 final - 2012/0020 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Lamna sleďová
(Lamna nasus) sa vyskytuje v severnom Atlantickom oceáne
a v celom pásme oceánov na južnej pologuli. Lamna nasus je
aktívny teplokrvný a relatívne pomaly rastúci a neskoro dospievajúci
dlhoveký druh, ktorý má len malý počet mláďat. Podľa
kategorizácie organizácie FAO patrí k najzraniteľnejším vodným druhom
s najnižšou produktivitou. Z hodnotení stavu populácií
v Atlantickom oceáne vyplýva ich historický aj nedávny pokles. Využívanie
populácií v oceánoch na južnej pologuli je do veľkej miery neriadené
a len ťažko môže byť udržateľné. Tomuto druhu škodí najmä
nadmerný rybolov.
Pre jeho nízku produktivitu je preň nebezpečný
lovný tlak. V posledných desaťročiach zaznamenáva prudký úbytok
v severnom Atlantickom oceáne, a to najmä v severovýchodnej
časti Atlantického oceánu, preto EÚ zakázala výlov tohto druhu. Tento
zákaz sa vzťahuje na plavidlá EÚ, ako aj na plavidlá plaviace sa pod
vlajkou cudzieho štátu, ktoré svoje činnosti vykonávajú vo vodách EÚ.
Výlov lamny sleďovej sa na základe rozhodnutia Komisie pre rybolov
v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) zakazuje aj v severovýchodnom
Atlantickom oceáne. Výlov sa naďalej uskutočňuje
v severozápadnom Atlantickom oceáne, ako aj v oceánoch na južnej
pologuli. S výnimkou komisie NEAFC prijímajú ostatné regionálne
organizácie pre riadenie rybolovu len veľmi málo opatrení na riadenie
a zachovanie populácií lamny sleďovej a v iných štátoch sú
o platných domácich právnych predpisoch len minimálne informácie.
Predpokladá sa tiež, že väčšia časť úlovkov lamny sleďovej
sa vôbec nehlási.
Vzhľadom na
to navrhla EÚ v rokoch 2007 a 2010, aby bola lamna sleďová
začlenená do prílohy II k dohovoru CITES. Návrhy podporila
väčšina strán dohovoru CITES, nedosiahli však dvojtretinovú väčšinu
potrebnú na prijatie. EÚ v rokoch 2009 a 2010 takisto navrhla
v Medzinárodnej komisii pre zachovanie atlantických tuniakov (ICCAT) zákaz
rybolovu, tento návrh bol však zamietnutý.
Dostupné údaje
o rozsahu medzinárodného obchodu s lamnou sleďovou
a o jeho vplyve na stav tohto druhu sú nedostatočné.
V súčasnosti skutočne nie sú k dispozícii nijaké
medzinárodne uznávané údaje o exemplároch druhu lamny sleďovej, ktoré
by umožňovali kvantifikáciu objemu medzinárodného obchodu s týmto
druhom. Existujú však jednoznačné náznaky, že s časťami
alebo derivátmi lamny sleďovej sa na medzinárodnej úrovni obchoduje
a že existuje dôležitý medzinárodný trh s jej mäsom alebo plutvami.
EÚ je jedným z hlavných trhov s exemplármi lamny sleďovej, preto
má najväčšiu zodpovednosť za zabezpečenie udržateľnosti
tohto obchodu.
Na vyhodnotenie vplyvu medzinárodného obchodu
na zachovanie druhu sú potrebné údaje o medzinárodnom obchode
s lamnou sleďovou. Zhromažďovanie údajov o medzinárodnom
obchode vyžaduje medzinárodnú spoluprácu. Táto spolupráca sa dá najlepšie
zabezpečiť tak, že členské štáty EÚ začlenia tento druh do
prílohy III k dohovoru CITES. Je to takisto plne v súlade
s akčným plánom Európskeho spoločenstva pre žraloky, ktorý
Komisia prijala v roku 2009.
Podľa článku XVI dohovoru môže
ktorákoľvek strana kedykoľvek predložiť sekretariátu zoznam
druhov, ktoré sa majú začleniť do prílohy III. Zmena
a doplnenie prílohy III nadobúda účinnosť automaticky po
90 dňoch odo dňa, keď sekretariát oznámi predložený návrh
stranám.
Začlenenie druhu do prílohy III
znamená, že na každý vývoz lamny sleďovej z EÚ by bolo potrebné
vývozné povolenie, v ktorom by sa potvrdila zákonnosť jej výlovu. Pri
iných typoch obchodu (vývoz do EÚ alebo obchod medzi stranami mimo EÚ) by
vyvážajúca krajina musela vystaviť osvedčenie o pôvode.
Začlenenie do
prílohy III poskytne všetkým stranám dohovoru CITES (minimálne) údaje
o pôvode a objeme obchodovaných exemplárov, čím sa zlepšia
vedomosti o faktoroch, ktoré majú vplyv na zachovanie lamny sleďovej,
ktoré sa môžu využiť pri prijímaní budúcich opatrení štátov alebo
medzinárodných organizácií na zachovanie druhu alebo obchodovanie s ním.
Začlenením do
prílohy III sa zabezpečí, že strany dohovoru CITES budú venovať
osobitnú pozornosť podmienkam, za ktorých sa exempláre lamny sleďovej
lovia a za ktorých sa s nimi obchoduje, pričom môžu
posilniť prijímanie ochranných opatrení, ak ešte nie sú prijaté, aby sa
zabezpečilo jej udržateľné využívanie.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A HODNOTENIA VPLYVU
O návrhu na začlenenie lamny
sleďovej do prílohy III k dohovoru CITES sa diskutovalo pri
mnohých príležitostiach s členskými štátmi EÚ na zasadnutiach výboru
EÚ pre obchod s voľne žijúcimi organizmami konaných 11. júna
2010, 15. septembra 2010, 6. decembra 2010, 22. marca 2011
a 26. júla 2011. V tomto výbore sa začlenenie lamny
sleďovej do prílohy III k dohovoru CITES vo veľkej miere
podporilo.
Strany dohovoru CITES boli o možnom
zámere EÚ začleniť lamnu sleďovú do prílohy III
k dohovoru CITES informované listom z 27. mája 2011. Okrem
Japonska a Číny (ktoré napadli skutočnosť, či sa
dohovor CITES na tento morský druh vôbec vzťahuje) vyjadrili jednotlivé
strany Európskej komisii väčšinou podporu (najmä USA, Nový Zéland,
Turecko, Chorvátsko, Čierna Hora, kým Austrália uviedla, že týmto
začlenením sa ohrozí šanca na úspech budúceho návrhu na začlenenie do
prílohy II k dohovoru CITES).
Dôsledky začlenenia by boli
v oblasti socio-ekonomických a administratívnych nákladov obmedzené:
členské štáty EÚ, ktoré vyvážajú lamnu sleďovú, by museli
poskytovať vývozné povolenie potvrdzujúce, že bola vylovená zákonne.
Vzhľadom na to, že rybolov je v prípade lamny sleďovej vo
veľkej väčšine európskych vôd zakázaný, išlo by len o obmedzený
objem. Iné krajiny obchodujúce s lamnou sleďovou by museli
vydávať osvedčenie o pôvode.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Dohovor CITES sa v EÚ vykonáva
prostredníctvom nariadenia Rady (ES) č. 338/97 z 9. decembra
1996 o ochrane druhov voľne žijúcich živočíchov a rastlín reguláciou
obchodu s nimi[1].
Začlenenie lamny sleďovej do prílohy III k dohovoru CITES
bude mať za následok začlenenie druhu do prílohy C k nariadeniu
Rady (ES) č. 338/97, ktoré sa uskutoční okamžite po nadobudnutí
platnosti začlenenia do prílohy III k dohovoru. Keďže to
bude mať vplyv na environmentálnu aj obchodnú politiku EÚ, podstatný
právny základ rozhodnutia Rady by mali tvoriť článok 192
ods. 1 a článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Procedurálnym právnym základom by mal byť článok 218
ods. 9, keďže toto rozhodnutie sa týka stanovenia pozície EÚ
v oblasti úpravy prílohy k dohovoru CITES, ktorá má právny
účinok.
2012/0020 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o predložení návrhu Európskej únie na
zmenu a doplnenie prílohy III k Dohovoru o medzinárodnom obchode
s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1
a článok 207 v spojení s jej článkom 218
ods. 9,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)
Dohovor o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi
voľne žijúcich živočíchov a rastlín (ďalej len „CITES“) sa
v Európskej únii (ďalej len „EÚ“) vykonáva nariadením Rady (ES) č.
338/97 z 9. decembra 1996[2].
(2)
Druh Lamna nasus je pre svoju nízku
produktivitu ohrozený lovným tlakom. V posledných desaťročiach
zaznamenáva prudký úbytok v severnom Atlantickom oceáne, a to najmä
v severovýchodnej časti Atlantického oceánu, preto Únia zakázala
výlov tohto druhu. Tento zákaz sa vzťahuje na plavidlá Únie, ako aj na
plavidlá plaviace sa pod vlajkou cudzieho štátu, ktoré svoje činnosti
vykonávajú vo vodách Únie. Využívanie populácií v oceánoch na južnej
pologuli je do veľkej miery neriadené a len ťažko môže byť
udržateľné.
(3)
Únia sa domnieva, že tomuto druhu môže hroziť
celosvetové vyhynutie, ak sa na medzinárodný obchod nebude vzťahovať
prísna regulácia s cieľom zabrániť využívaniu, ktoré je
nezlučiteľné s jeho prežitím, a preto navrhla jeho
začlenenie do prílohy II k dohovoru CITES CoP14 (2007)
a CoP15 (2010). Tieto návrhy nezískali dvojtretinovú väčšinu strán,
ktorá sa podľa dohovoru CITES vyžaduje na ich prijatie. Keďže
neexistuje dôkaz o obnove uvedeného druhu a ani žiadny medzinárodný
režim na zabezpečenie jeho riadenia a zachovania vo všetkých
oblastiach, v ktorých sa nachádza, na ochranu tohto druhu je potrebné
konanie Únie.
(4)
Predpokladá sa, že pri nadmernom využívaní lamny
sleďovej zohráva významnú úlohu medzinárodný obchod.
V súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne medzinárodne uznávané
údaje týkajúce sa obchodovania s exemplármi lamny sleďovej,
pričom na vyhodnotenie vplyvu medzinárodného obchodu na zachovanie
uvedeného druhu sú tieto údaje potrebné. Ak sa má posilniť medzinárodná
spolupráca v oblasti kontroly obchodu s exemplármi druhu Lamna
nasus a zlepšiť ochrana tohto druhu, mali by ho všetky
členské štáty začleniť do prílohy III k dohovoru
CITES.
(5)
Podľa článku XVI dohovoru CITES
nadobudne návrh na zmenu a doplnenie prílohy III automaticky
účinnosť po 90 dňoch odo dňa, keď sekretariát
predloží návrh stranám. Táto zmena a doplnenie príloh k dohovoru ovplyvní
príslušné právne predpisy Únie, keďže na každý vývoz lamny sleďovej
z Únie by bolo potrebné vývozné povolenie, v ktorom sa potvrdí
zákonnosť jej výlovu. Pri iných typoch obchodu (vývoz do Únie alebo obchod
medzi stranami mimo Únie) by vyvážajúca krajina musela vystaviť
osvedčenie o pôvode.
(6)
Keďže tzv. „Gaboronský“ dodatok
k dohovoru CITES nenadobudol účinnosť, Únia ešte nie je stranou
dohovoru.
(7)
V takom prípade by rozhodnutie Únie
o začlenení druhu Lamna nasus do prílohy III k dohovoru
CITES mali predložiť členské štáty konajúc spoločne
v záujme Únie a spôsobom konzistentným s požiadavkou jednotnosti
vonkajšieho zastúpenia Únie.
(8)
Spoločný návrhu na začlenenie druhu Lamna
nasus do prílohy III k dohovoru CITES by mal preto predložiť
na sekretariát dohovoru CITES členský štát, ktorý práve predsedá Rade
Európskej únie konajúc ako zástupca členských štátov,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Členské štáty, konajúce v záujme
Európskej únie, spoločne predkladajú sekretariátu dohovoru CITES
žiadosť o začlenenie druhu Lamna nasus do
prílohy III k dohovoru CITES. Spoločný
návrh predkladá sekretariátu dohovoru CITES členský štát, ktorý predsedá
Rade Európskej únie, ako sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené členským
štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Návrh na začlenenie druhu Lamna nasus do prílohy III
k dohovoru CITES, ktorý sekretariátu dohovoru CITES predkladá
[členský štát, ktorý predsedá Rade Európskej únie] v mene
členských štátov EÚ
V súlade
s článkom XVI ods. 1 dohovoru a po konzultáciách
s ostatnými zainteresovanými stranami dohovoru CITES predkladá
[členský štát, ktorý predsedá Rade Európskej únie] návrh na
začlenenie druhu Lamna nasus do prílohy III k dohovoru.
Sekretariátu sa týmto predkladá žiadosť
o začlenenie druhu uvedeného ďalej do prílohy III
k dohovoru CITES v mene 27 členských štátov EÚ (Belgicko,
Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko,
Grécko, Holandsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Malta,
Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko,
Španielsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo, Taliansko):
FAUNA
     Chondrichthyes
(podtrieda: Elasmobranchii)
     Lamniformes
     Lamnidae
     Lamna nasus (Bonnaterre, 1788)
Obr.
1. Lamna sleďová Lamna nasus
(Zdroj:
Identifikačný hárok druhov organizácie FAO)
V prílohe 1
sa nachádza prehľad opatrení prijatých Európskou úniou na vykonávanie
odporúčaní uvedených v uznesení konferencie č. 9.25
(Rev. CoP15).
S pozdravom
Príloha 1
Opatrenia prijaté Európskou úniou na vykonávanie
odporúčaní uvedených v uznesení konferencie č. 9.25 (Rev. CoP15)
–
Domáce nariadenia EÚ týkajúce sa riadenia
a zachovania populácií lamny sleďovej a obchodovania
s týmto druhom
Domáce nariadenia EÚ, v ktorých sa ustanovuje prevencia alebo
obmedzenie využívania lamny sleďovej a kontrola obchodu
s ňou, s cieľom zachovať tento druh:
·
Nariadením Rady (EÚ) č. 57/2011
z 18. januára 2011 sa zakazuje výlov lamny
sleďovej[3].
Tento zákaz sa vzťahuje na plavidlá EÚ, ako aj na plavidlá plaviace sa pod
vlajkou cudzieho štátu, ktoré svoje činnosti vykonávajú vo vodách EÚ.
·
Nariadením Rady (ES) č. 1224/2009
z 20. novembra 2009 sa ustanovujú opatrenia
na kontrolu a presadzovanie pravidiel spoločnej politiky EÚ
v oblasti rybného hospodárstva, ako aj sankcie v prípade ich
porušovania[4].
Toto ustanovenie sa vzťahuje na lamnu sleďovú, ako aj na všetky
ostatné druhy, na ktoré sa uplatňuje spoločná politika EÚ
v oblasti rybného hospodárstva.
·
Nariadením Rady (ES) č. 1005/2008
z 29. septembra 2008[5] sa stanovujú pravidlá uplatňované na dovoz produktov rybolovu do
EÚ.
Komisia pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC) sa okrem
toho na svojom výročnom zasadnutí v novembri 2010 rozhodla
zakázať v roku 2011 vo svojej regulačnej oblasti všetky cielené
výlovy lamny sleďovej.
Nariadenia Európske únie sú priamo
uplatniteľné vo všetkých členských štátoch Európskej únie.
[1]               Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1.
[2]               Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1.
[3]               Prístup
k nariadeniu získate po kliknutí na priloženú linku http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:024:0001:0125:EN:PDF.
Na lamnu sleďovú sa vzťahuje článok 5 ods. 1 v spojení s
prílohou IA so stranou 29 a článok 8 ods. 1 písm. e).
[4]               Prístup
k nariadeniu získate po kliknutí na priloženú linku http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:343:0001:0050:EN:PDF.
[5]               Prístup
k nariadeniu získate po kliknutí na priloženú linku http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:286:0001:0032:EN:PDF.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli17. 3. 2017
            COM(2017) 132 final
            2017/0058(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na ôsmej konferencii zmluvných strán Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach, pokiaľ ide o návrhy na zmeny príloh A a C

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Štokholmský dohovor o perzistentných organických látkach bol
                     1
                   prijatý v máji 2001 v rámci Programu OSN pre životné prostredie (UNEP). Európska únia a jej členské štáty
                     2
                   sú zmluvnými stranami tohto dohovoru
                     3
                  , ktorého ustanovenia sa do práva Únie zaviedli nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 z 29. apríla 2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 79/117/EHS
                     4
                   (ďalej len „nariadenie o perzistentných organických látkach“).

                  Celkovým cieľom Štokholmského dohovoru je ochrana ľudského zdravia a životného prostredia pred perzistentnými organickými látkami. Osobitne sa odkazuje na prístup predbežnej opatrnosti stanovený v zásade č. 15 Deklarácie z Ria o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992. Uvedená zásada sa zavádza do praxe v článku 8 dohovoru, v ktorom sa stanovujú pravidlá zahrnutia ďalších chemických látok do príloh k tomuto dohovoru.

                  Na ôsmej konferencii zmluvných strán (COP8) v apríli/máji 2017 by sa mali prijať tri rozhodnutia, na základe ktorých sa do prílohy A (vylúčenie) doplní dekabrómdifenyléter (komerčná zmes, c-decaBDE) a chlórované parafíny s krátkym reťazcom a do prílohy C (neúmyselná výroba) hexachlórbutadién. Hexachlórbutadién je už uvedený v prílohe A a na odporúčanie Výboru pre posudzovanie perzistentných organických látok (POPRC) by sa mal vzhľadom na veľký počet prípadov neúmyselného uvoľňovania zaradiť aj do prílohy C.

                  Pokiaľ ide o tieto tri látky, ich výroba, uvádzanie na trh, používanie a neúmyselné uvoľňovanie sa v Únii už skončili alebo sa výrazne obmedzili, nie je však vylúčené, že sa naďalej vyrábajú, uvádzajú na trh, používajú a/alebo vo väčšom rozsahu neúmyselne uvoľňujú v iných krajinách. Z dôvodu možného diaľkového prenosu týchto chemických látok do životného prostredia nie sú opatrenia prijaté na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany životného prostredia a ľudského zdravia dostatočné, a preto je potrebné konať v širšom medzinárodnom kontexte.

               Odporúčania Výboru pre posudzovanie perzistentných organických látok

               Dekabrómdifenyléter (komerčná zmes, c-decaBDE)

               POPRC na svojom jedenástom zasadnutí prijal hodnotenie riadenia rizík dekabrómdifenyléteru (komerčná zmes, c-decaBDE). Pri hodnotení riadenia rizík sa okrem iného dospelo k záveru, že:

               –C-decaBDE je úmyselne vyrábaná chemická látka, ktorá pozostáva z plne brómovaného kongenéra decaBDE alebo BDE-209 (≥ 90 – 97 %) a malého množstva nona- a oktabrómdifenyléteru. C-decaBDE bol z dôvodu jeho potenciálneho vplyvu na zdravie a životné prostredie viac ako desať rokov predmetom prešetrovania a niektoré krajiny a regióny, ako aj niektoré spoločnosti obmedzili jeho používanie a v súvislosti s ním vykonávajú dobrovoľné opatrenia na riadenie rizík. V niektorých krajinách na svete sa však c-decaBDE naďalej vyrába.

               –K emisiám c-decaBDE do životného prostredia dochádza vo všetkých fázach jeho životného cyklu, predpokladá sa však, že najvyššie sú počas životnosti a vo fáze zneškodňovania. Z monitorovacích údajov vyplýva, že hodnoty c-decaBDE sú vo všeobecnosti najvyššie v blízkosti miest, kde sa vypúšťa odpadová voda, a v okolí elektronického odpadu a recyklačných zariadení. Priemerná životnosť elektrických a elektronických zariadení predstavuje asi 10 rokov, čo znamená, že c-decaBDE sa bude z používaných článkov uvoľňovať do životného prostredia ešte roky. Najefektívnejšie kontrolné opatrenie na zníženie uvoľňovania c-decaBDE a jeho hlavnej zložky BDE-209 by spočívalo v zaradení BDE-209 (c-decaBDE) do prílohy A k dohovoru bez osobitných výnimiek.

               POPRC sa na svojom dvanástom zasadnutí rozhodol v súlade s článkom 8 ods. 9 dohovoru odporučiť konferencii zmluvných strán, aby zvážila zaradenie dekabrómdifenyléteru (BDE-209; decaBDE) c-decaBDE do prílohy A k dohovoru s osobitnými výnimkami v prípade niektorých dôležitých náhradných dielov pre automobilový a letecký priemysel, ktoré sa ešte majú vymedziť.

               POPRC v prípade automobilového priemyslu odporučil, aby sa výroba a používanie c-decaBDE obmedzili na určité náhradné diely určené na použitie vo vozidlách starších typov (legacy vehicles). Vozidlá starších typov sú vymedzené ako vozidlá, ktoré sa už nevyrábajú sériovo, a ich náhradné diely patria do jednej alebo viacerých nasledujúcich kategórií:

               a) hnacia sústava a zariadenia pod kapotou ako napr. ukostrovací kábel batérie, spojovací kábel batérie, rúrky mobilného klimatizačného zariadenia (MAC), hnacia sústava, priechodky výfukového potrubia, izolácia pod kapotou, káble a rozvody pod kapotou (motorové káble atď.), snímač rýchlosti, hadice, ventilátorové moduly a snímače klopania motora;

               b) zariadenia palivového systému ako napr. palivové hadice, palivové nádrže a palivové nádrže na podvozku;

               c) pyrotechnické prístroje a zariadenia ovplyvnené pyrotechnickými prístrojmi, ako sú napr. zapaľovacie káble airbagov, poťahy/látka sedadiel (len ak sú relevantné pre airbagy) a airbagy (predné a bočné).

               V prípade leteckého priemyslu sa vo veľkej miere podporuje postupné upúšťanie od používania c-decaBDE v nových lietadlách do roku 2018, ale letecký a obranný priemysel v Európe a Severnej Amerike poskytol rozporuplné informácie, pokiaľ ide o načasovanie ukončenia používania dekaBDE v existujúcich typoch lietadiel a v náhradných dieloch pre existujúce typy lietadiel. Niektoré informácie poukazujú na to, že používanie c-decaBDE by bolo možné ukončiť do roku 2018, zároveň však bolo požiadané o výnimku na ďalšie používanie c-decaBDE vo všetkých náhradných dieloch pre existujúce typy lietadiel na zvyšok ich životnosti. POPRC dospel k záveru, že na základe poskytnutých informácií o náhradných dieloch obsahujúcich c-decaBDE v existujúcich typoch lietadiel nemôže dôležité náhradné diely presnejšie vymedziť.

               Chlórované parafíny s krátkym reťazcom (SCCP)

               POPRC na svojom dvanástom zasadnutí prijal hodnotenie riadenia rizík chlórovaných parafínov s krátkym reťazcom (SCCP). Pri hodnotení riadenia rizík sa okrem iného dospelo k záveru, že:

               –SCCP sa môžu uvoľňovať do životného prostredia vo všetkých fázach životného cyklu: pri výrobe, skladovaní, preprave, používaní a zneškodňovaní SCCP a výrobkov, ktoré obsahujú SCCP. Aj keď je k dispozícii málo údajov, hlavnými zdrojmi uvoľňovania SCCP sú pravdepodobne príprava a výroba výrobkov s obsahom SCCP, ako sú napr. plasty PVC, a používanie kvapalín na opracovanie kovov.

               –Očakáva sa, že zaradenie SCCP do príloh A alebo B k dohovoru s cieľom zrušiť alebo obmedziť výrobu a používanie SCCP by mohlo byť prínosné pre zdravie ľudí, životné prostredie, poľnohospodárstvo, ako aj faunu a flóru. Vzhľadom na náklady spojené so značnými nežiaducimi účinkami na zdravie ľudí a životné prostredie, ktoré pravdepodobne vzniknú, ak bude výroba a používanie SCCP naďalej pokračovať, sa prínos vylúčenia alebo obmedzenia SCCP považuje za významný.

               POPRC sa na svojom dvanástom zasadnutí rozhodol v súlade s článkom 8 ods. 9 dohovoru odporučiť konferencii zmluvných strán, aby zvážila zaradenie chlórovaných parafínov s krátkym reťazcom do prílohy A k dohovoru s osobitnými výnimkami alebo bez nich vrátane kontrol na obmedzenie prítomnosti SCCP v iných zmesiach chlórovaných parafínov. Podľa názoru POPRC EÚ prijala opatrenia na obmedzenie obsahu SCCP v iných zmesiach chlórovaných parafínov, a tým ukázala, že kontrola neúmyselnej výroby je technicky uskutočniteľná. V EÚ sa povoľuje iba používanie látok alebo prípravkov, ktoré obsahujú SCCP v koncentráciách nižších ako 1 hm. %, alebo výrobkov, ktoré obsahujú SCCP v koncentráciách nižších ako 0,15 hm. %. POPRC však v rozhodnutí prijatom na svojom dvanástom zasadnutí neuviedol špecifické limity.

               Hexachlórbutadién (HCBD)

               Na svojom deviatom zasadnutí prijal POPRC hodnotenie riadenia rizík hexachlórbutadiénu (HCBD). Pri hodnotení riadenia rizík sa okrem iného dospelo k záveru, že:

               –HCBD vzniká ako neúmyselný vedľajší produkt z priemyselných výrobných procesov (najmä pri výrobe ostatných chlórovaných uhľovodíkov a výrobe horčíka). V krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami Štokholmského dohovoru, sú opatrenia na minimalizáciu uvoľňovania počas výroby známe a už sa uplatňujú.

               –HCBD vzniká neúmyselne počas spaľovania a iných tepelných a priemyselných procesov. Opatrenia na zníženie neúmyselného uvoľňovania perzistentných organických látok z takýchto procesov povedú k ďalšiemu zníženiu uvoľňovania HCBD. V súvislosti s monitorovaním HCBD môžu vzniknúť dodatočné náklady.

               HCBD sa v neznámom množstve uvoľňuje aj z bývalých skládok odpadu. Existujú kontrolné opatrenia na minimalizáciu takýchto prípadov uvoľňovania. POPRC na svojom deviatom zasadnutí v októbri 2013 odporučil zaradenie HCBD do prílohy A a do prílohy C k dohovoru bez výnimky.

               POPRC v súlade s článkom 8 ods. 9 dohovoru predložil tieto odporúčania na posúdenie konferencii zmluvných strán (COP7) na zasadnutí, ktoré sa uskutočnilo v máji 2015. COP7 rozhodla, že HCBD sa zaradí do prílohy A k dohovoru, a že sa budú zbierať ďalšie informácie týkajúce sa zdrojov neúmyselného uvoľňovania HCBD, aby sa poskytol lepší základ pre prijatie rozhodnutia o možnom zaradení látky do prílohy C na COP8. POPRC bol požiadaný, aby vyhodnotil uvedené informácie a na svojom dvanástom zasadnutí dospel k záveru, že neúmyselná výroba a počet prípadov uvoľňovania v posledných desaťročiach síce poklesli, ešte stále však existujú významné zdroje neúmyselného vzniku a uvoľňovania HCBD. Uplatňovanie najlepších dostupných techník (BAT) a najlepších environmentálnych postupov (BEP) má výrazný priaznivý účinok na lepšiu kontrolu a znižovanie emisií. Náklady na vykonávanie opatrení na zníženie uvoľňovania HCBD, presadzovanie a dohľad sa považujú za nízke, keďže sa už uplatňujú kontrolné opatrenia v prípade iných neúmyselne vyrobených perzistentných organických látok.

               Iné možné opatrenia konferencie zmluvných strán

               Kyselina heptadekafluóroktán-1-sulfónová (PFOS)

               Kyselina heptadekafluóroktán-1-sulfónová (PFOS) a jej soli, ako aj heptadekafluóroktánsulfonylfluorid (PFOS-F) sú spolu s prijateľnými účelmi, na ktoré je stále povolená ich výroba a používanie, uvedené v prílohe B k dohovoru. POPRC na svojom dvanástom zasadnutí schválil konsolidované usmernenie o náhradách za kyselinu heptadekafluóroktán-1-sulfónovú (PFOS) a súvisiace chemické látky. Uvedené usmernenie zahŕňa odporúčania pre používanie náhrad v prípade tých použití PFOS, ktoré sú podľa dohovoru naďalej povolené ako prijateľné účely.

               Podľa usmernení existujú v prípade takmer všetkých súčasných použití PFOS fluórované alebo nefluórované náhrady. Tieto náhrady môžu byť na začiatku o niečo finančne náročnejšie a menej účinné, zato však potenciálne menej nebezpečné, to sa však musí riadne posúdiť. Vzhľadom na komplexnosť posúdenia by sa mal podľa POPRC častejšie používať článok 9 ods. 1 písm. b) dohovoru, v ktorom sa stanovuje, že každá strana bude uľahčovať alebo realizovať výmenu informácií týkajúcich sa náhrad za perzistentné organické látky vrátane informácií o ich rizikách a súvisiacich ekonomických a sociálnych nákladoch.

               Pri posudzovaní náhrad by sa malo zohľadniť to, že chemické látky, ktorých štruktúra je podobná ako štruktúra látok PFOS uvedených v prílohe k dohovoru, by mohli spôsobovať podobné problémy ako sú problémy spojené s látkami PFOS. POPRC preto zdôraznil, že je potrebné väčšie úsilie na preskúmanie toxikologických a environmentálnych vlastností náhrad, zverejnenie výsledkov a dosiahnutie ich dôveryhodnosti. Intenzívnejšia medzinárodná spolupráca a väčšia transparentnosť v súkromnom sektore môže ušetriť zdroje a urýchliť procesy.

               POPRC dospel k záveru, že náhrady v prípade prijateľných účelov oprávňujúcich použitie PFOS vo fotosnímkovaní, v hasiacich penách, v určitých zdravotníckych pomôckach [napr. vrstvy z kopolyméru etyléntetrafluóretylénu (ETFE) a výroba ETFE neprepúšťajúceho röntgenové lúče, diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a CCD farebné filtre] a v pokovovaní (pokovovanie tvrdými kovmi) existujú len v uzavretých systémoch.

               Pokiaľ ide o prijateľné účely oprávňujúce použitie PFOS, POPRC nedospel k záveru, či je použitie náhrad technicky uskutočniteľné, keďže chýbajú podrobné informácie o náhradných chemických látkach: hydraulické kvapaliny pre leteckú dopravu, fotorezistentné alebo antireflexné nátery pre polovodiče, leptadlo pre viaczložkové polovodiče a keramické filtre.

               Pokiaľ ide o používanie PFOS v hmyzových návnadách na boj proti listožravým mravcom druhov Atta spp. a Acromyrmex spp., POPRC dospel k záveru, že náhrady je podľa všetkého možné používať v niektorých krajinách, ale ešte nie vo všetkých.

               Sekretariát dohovoru sa rozhodnutím SC-7/5 vyzýva, aby vypracoval dokument o možných opatreniach konferencie zmluvných strán, ak by dospela k záveru, že rôzne prijateľné účely v prípade kyseliny heptadekafluóroktán-1-sulfónovej a jej solí, ako aj heptadekafluóroktánsulfonylfluoridu uvedených v prílohe B už nie sú potrebné a tento dokument sa má preskúmať na ôsmom zasadnutí konferencie zmluvných strán.

               •Súlad s politikami Únie

               decaBDE a právo Únie

               Smernicou 2011/65/EÚ (smernica RoHS) sa obmedzuje používanie dekabrómdifenyléteru v elektrických a elektronických zariadeniach
                  5
               . Výroba, uvádzanie na trh alebo používanie dekabrómdifenyléteru (decaBDE) buď ako látky, alebo ako zložky iných látok, v zmesiach alebo vo výrobkoch, sú obmedzené podľa nariadenia Komisie (EÚ) 2017/227, ktorým sa do prílohy XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (REACH)
                  6
                dopĺňa nový záznam 67. Podľa záznamu 67 sa výroba, uvádzanie na trh alebo používanie dekabrómdifenyléteru povoľuje len pri výrobe lietadiel
                  7
                do 2. marca 2027, náhradných dielov pre lietadlá vyrobené pred uplynutím uvedeného obdobia, a pri výrobe náhradných dielov pre motorové vozidlá, poľnohospodárske a lesné vozidlá alebo strojové zariadenia
                  8
                vyrobené pred 2. marcom 2019. Okrem toho sú z uvedených ustanovení vyňaté aj elektrické a elektronické zariadenia, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice RoHS, a výrobky, ktoré sa uviedli na trh pred 2. marcom 2019. Obmedzenie bolo zverejnené v úradnom vestníku 10. februára 2017
                  9
               .

               Zaradenie decaBDE do prílohy A k dohovoru za podmienok, ktoré navrhol POPRC, by si vyžadovalo zmenu prílohy A k nariadeniu o perzistentných organických látkach a malo by vplyv na právo Únie, keďže by sa museli vypustiť určité výnimky stanovené v nariadení REACH. Aj keď všetky sektory priemyslu mali možnosť zúčastniť sa na procese preskúmania v rámci dohovoru, nedá sa predpokladať, že absencia pripomienok odvetvia poľnohospodárskych a lesných vozidiel a odvetvia strojových zariadení svedčí o tom, že výnimky nedávno udelené pre tieto sektory podľa nariadenia REACH už nie sú potrebné. Komisia bude preto pred COP8 konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami zapojenými do procesu REACH s cieľom umožniť im poskytnúť ďalšie objasnenie. Ak bude možné preukázať potrebu výnimiek udelených v rámci REACH, Únia by mala na COP8 o takéto výnimky požiadať.

               SCCP a právo Únie

               SCCP sú uvedené v Protokole o perzistentných organických látkach k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov, a preto sa od zmluvných strán žiada, aby jeho výrobu a využívanie zastavili. Na základe nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2030
                  10
               , ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 850/2004, sa zakazuje výroba, uvádzanie na trh a použitie SCCP v Únii.

               Odchylne je však naďalej povolená výroba, uvádzanie na trh a používanie látok alebo prípravkov, ktoré obsahujú SCCP v koncentráciách nižších ako 1 hm. %, alebo výrobkov, ktoré obsahujú SCCP v koncentráciách nižších ako 0,15 hm. %. Okrem toho sa povoľuje používanie v prípade: a) dopravníkových pásov v ťažobnom priemysle a tesniacich materiálov pri stavbe priehrad obsahujúcich SCCP, ktoré sa už používali k 4. decembru 2015 a b) výrobkov obsahujúcich SCCP neuvedených v písmene a), ktoré sa už používali k 10. júlu 2012.

               Zaradenie SCCP do prílohy A za podmienok, ktoré navrhol POPRC, by si nemalo vyžadovať zmeny práva Únie, keďže výroba, uvádzanie na trh a používanie SCCP sú už zakázané a už sú stanovené limity pre prítomnosť SCCP v iných zmesiach chlórovaných parafínov, ktorá je výsledkom výrobného procesu.

               HCBD a právo Únie

               HCBD je jednou z prioritných nebezpečných látok podľa rámcovej smernice o vode (smernica 2000/60/ES)
                  11
               . Okrem toho je HCBD uvedený v Protokole o perzistentných organických látkach k Dohovoru Európskej hospodárskej komisie OSN o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (CLRTAP), a preto sa od zmluvných strán žiada, aby jeho výrobu a využívanie zastavili. Nariadením Komisie (EÚ) č. 519/2012
                  12
                sa zákaz zavádza do práva Únie. Stále však nie sú vyriešené otázky súvisiace s odpadom a kontaminovanou pôdou, ani forma opatrení, ktoré by mali zabrániť opätovnému zavedeniu tejto látky.

               Aj keď je výroba HCBD v Únii zakázaná, táto látka sa môže stále vyrábať neúmyselne pri niektorých priemyselných činnostiach. Ak tieto činnosti spĺňajú prahy stanovené v smernici o priemyselných emisiách (smernica 2010/75/EÚ
                  13
               ), musia sa pri nich uplatniť najlepšie dostupné techniky (BAT) na prevenciu a zníženie emisií a vplyvu na životné prostredie ako celok. Na to, aby mohlo priemyselné zariadenie začať prevádzku, musí získať povolenie od príslušného orgánu členského štátu. Tieto povolenia musia obsahovať emisné limity pre znečisťujúce látky uvedené v prílohe II k smernici 2010/75/EÚ, ako aj pre ďalšie látky, ktoré by sa vzhľadom na ich povahu a možnosti prenosu znečisťujúcich látok z jednej zložky životného prostredia do druhej mohli emitovať vo významných množstvách.

               Zaradenie HCBD do prílohy C za podmienok, ktoré navrhol POPRC, by si nemalo vyžadovať zmeny práva Únie, keďže prevencia a zníženie neúmyselného uvoľňovania HCBD sú už upravené v smernici 2010/75/EÚ.

               PFOS a právo Únie

               Výroba, uvádzanie na trh a používanie PFOS sú zakázané podľa nariadenia (ES) č. 850/2004, v súlade s prijateľnými účelmi špecifikovanými v prílohe B k dohovoru sú však udelené určité výnimky, ktoré sú zaregistrované v rámci dohovoru. V závislosti od výsledku preskúmania, ktoré uskutoční COP8 s cieľom určiť, či je potrebné zachovať prijateľné účely, a v rámci ktorého sa preskúma aj potreba zachovania prijateľných účelov v Únii, môže byť potrebné revidovať právne predpisy Únie tak, že sa vypustia tie výnimky, ktoré už nie sú k dispozícii, pretože ich už zmluvné strany vrátane Únie nepotrebujú.

               Potrebu zachovať výnimky v Únii v posledných rokoch Komisia v spolupráci s členskými štátmi nepretržite analyzovala s cieľom identifikovať tie výnimky, ktoré už nie sú potrebné, ako je to stanovené v dohovore. Podľa najnovšej štúdie (zatiaľ nepublikovanej) sú v Únii naďalej potrebné tri prijateľné účely, keďže priemysel ešte nezrušil tieto použitia: fotorezistentné a antireflexné nátery pre polovodiče, leptadlo pre viaczložkové polovodiče a keramické filtre a pokovovanie (pokovovanie tvrdými kovmi) len v uzavretých systémoch. Výnimky pre uvedené použitia by mali v budúcich rokoch naďalej existovať.

               Prijateľné účely oprávňujúce použitie PFOS vo fotosnímkovaní a v hydraulických kvapalinách pre leteckú dopravu, ktoré EÚ v súčasnosti v rámci dohovoru registruje, už nie sú potrebné, keďže v priemysle sa používajú náhrady.

               Prijateľné účely oprávňujúce použitie PFOS v hmyzových návnadách na boj proti listožravým mravcom druhov Atta spp. a Acromyrmex spp., v hasiacich penách a určitých zdravotníckych pomôckach [napr. vrstvy z kopolyméru etyléntetrafluóretylénu (ETFE) a výroba ETFE neprepúšťajúceho röntgenové lúče, diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a CCD farebné filtre], ktoré EÚ v súčasnosti v rámci dohovoru neregistruje, by sa mali vypustiť, keďže existujú vhodné náhrady.

               Postup na doplnenie nových perzistentných organických látok a na zmenu príloh k dohovoru

               Podľa článku 8 dohovoru môže ktorákoľvek zmluvná strana predložiť sekretariátu návrh na zaradenie danej chemickej látky do prílohy A, B a/alebo C. Tieto návrhy skúma Výbor pre posudzovanie perzistentných organických látok (POPRC).

               Pokiaľ sa pri preskúmaní dospeje k záveru, že chemická látka by v dôsledku svojho diaľkového prenosu v rámci životného prostredia mohla mať závažné škodlivé účinky na ľudské zdravie a/alebo na životné prostredie, a to v takom rozsahu, ktorý si vyžaduje prijatie opatrenia na celosvetovej úrovni, návrh sa prerokuje a vypracuje sa hodnotenie riadenia rizík vrátane analýzy možných kontrolných opatrení a existencie náhrad. POPRC na základe toho odporučí konferencii zmluvných strán, či má zvážiť zaradenie danej chemickej látky do zoznamu v prílohe A, B a/alebo C alebo nie. Konečné rozhodnutie prijíma konferencia zmluvných strán.

               Pre Úniu nadobúdajú zmeny príloh A, B a/alebo C účinnosť jeden rok odo dňa, keď depozitár oznámi ich prijatie konferenciou zmluvných strán.

               Odporúčania Výboru pre posudzovanie perzistentných organických látok a právo Únie

               Ak sa na zasadnutí konferencie zmluvných strán v apríli/máji 2017 schváli odporúčanie Výboru pre posudzovanie perzistentných organických látok, povedie to k medzinárodným zákazom výroby, uvádzania na trh, dovozu/vývozu a používania c-decaBDE a SCCP, s výnimkou výroby a používania v prípade náhradných dielov pre motorové vozidlá a eventuálne pre lietadlá. Konferencia zmluvných strán bude možno musieť preskúmať, či sú potrebné ďalšie osobitné výnimky, keďže sa môže stať, že zmluvné strany jej predložia žiadosti.

               Zaradenie decaBDE do prílohy A k dohovoru za podmienok, ktoré navrhol POPRC, si bude vyžadovať zmenu prílohy I k nariadeniu o perzistentných organických látkach a môže mať vplyv na súčasné právo Únie.

               Zaradenie SCCP do prílohy A a HCBD do prílohy C k dohovoru za podmienok, ktoré navrhol POPRC, by si nemalo vyžadovať zmeny existujúcich položiek v prílohách k nariadeniu o perzistentných organických látkach, bude si však vyžadovať prenesenie uvedených chemických látok do zodpovedajúcej prílohy k nariadeniu o perzistentných organických látkach.

               Podľa článku 14 ods. 1 uvedeného nariadenia sa pri doplnení látok do príloh k dohovoru môžu vykonať zmeny v prílohách k uvedenému nariadeniu, a to v súlade s postupmi výboru stanovenými v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES
                  14
                so zreteľom na ustanovenia článku 10 a 11 nariadenia (EÚ) č. 182/2011
                  15
               .

               Pozícia Európskej únie

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti by Únia mala na ôsmej konferencii zmluvných strán Štokholmského dohovoru podporiť:

               zaradenie decaBDE do prílohy A s osobitnými výnimkami v prípade náhradných dielov pre automobilový a letecký priemysel a s osobitnými výnimkami v prípade lietadiel a náhradných dielov pre poľnohospodárske a lesné vozidlá a určité strojové zariadenia, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi Únie. Podľa odporúčaní POPRC sa môže podporiť zaradenie bez „osobitných výnimiek“ v prípade lietadiel a náhradných dielov pre poľnohospodárske a lesné vozidlá a určité strojové zariadenia, ak príslušné zainteresované strany zapojené do procesu REACH nemôžu pred COP8 preukázať, že tieto výnimky sú naďalej potrebné,

               zaradenie SCCP do prílohy A s osobitnými podmienkami a výnimkami týkajúcimi sa použitia, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi Únie,

               zaradenie HCBD do prílohy C, ako to už bolo podporené na COP7, v súlade s právnymi predpismi Únie.

               Únia by mala okrem toho podporiť vypustenie prijateľných účelov v prípade PFOS a jej derivátov, ktoré už zmluvné strany nepotrebujú, s výnimkou prijateľných účelov v prípade fotorezistentných a antireflexných náterov pre polovodiče, leptadla pre viaczložkové polovodiče a keramické filtre a v prípade pokovovania (pokovovanie tvrdými kovmi) len v uzavretých systémoch.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Procesnoprávnym základom pre navrhované rozhodnutie Rady je článok 218 ods. 9 ZFEÚ, ktorý je vhodným právnym základom pre akt vymedzujúci pozíciu Európskej únie v rámci „orgánu zriadeného medzinárodnou dohodou“ (akým je napríklad konferencia zmluvných strán Štokholmského dohovoru), ak má tento orgán prijať akty s právnymi účinkami.

               Hmotnoprávnym základom je článok 192 ods. 1 ZFEÚ, keďže opatrenia dohodnuté v rámci Štokholmského dohovoru prevažne sledujú environmentálny cieľ (t. j. vylúčenie perzistentných organických látok).

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Keďže SCCP sú už uvedené v nariadení (ES) č. 850/2004 o perzistentných organických látkach, ďalšie konzultácie v rámci Únie sa nepovažujú za nevyhnutné. Keďže HCBD je už uvedený v prílohe A k Štokholmskému dohovoru a v nariadení (ES) č. 850/2004 o perzistentných organických látkach, ďalšie konzultácie v rámci Únie sa nepovažujú za nevyhnutné.

               Keďže uvádzanie na trh a používanie c-decaBDE je podľa záznamu 67 prílohy XVII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006 (REACH) v Únii zakázané a existujú prípady nedodržania odporúčaní POPRC, za potrebné sa považujú ďalšie konzultácie, aby sa získali informácie s cieľom objasniť, či výnimky, ktoré sa nedávno udelili v rámci nariadenia REACH v prípade lietadiel a náhradných dielov pre poľnohospodárske a lesné vozidlá a určité strojové zariadenia už nie sú potrebné.

               Otázku, či Únia naďalej potrebuje prijateľné účely v prípade PFOS, Komisia v spolupráci s členskými štátmi a po porade so zainteresovanými stranami priebežne analyzovala, okrem iného v rámci štúdií na analýzu pretrvávajúcej potreby Únie, pokiaľ ide o prijateľné účely, a diskusií na zasadnutiach príslušných orgánov, na ktorých sa zúčastnili zainteresované strany. Členské štáty a zainteresované strany schválili analýzu vrátane záverov, čo je zohľadnené aj v pozícii Únie na predchádzajúcich konferenciách zmluvných strán.

               Všetky látky boli počas hodnotenia Výborom pre posudzovanie perzistentných organických látok predmetom otvorených konzultácií so zainteresovanými stranami z celého sveta a zainteresované strany mali prístup aj na rokovania tohto výboru.

               •Posúdenie vplyvu

                  Predtým, ako POPRC poskytne podľa článku 8 ods. 9 Štokholmského dohovoru svoje odporúčanie k chemickej látke, vypracuje pre každú chemickú látku rizikový profil aj hodnotenie riadenia rizík.

                  Perzistentné organické látky (POP) predstavujú riziko pre zdravie ľudí a životné prostredie a z dôvodu svojho potenciálu prenosu na veľké vzdialenosti si vyžadujú celosvetové opatrenia na zníženie alebo vylúčenie akéhokoľvek uvoľňovania POP. Vzhľadom na tento cieľ a požiadavky článku 8 ods. 7 písm. a) Štokholmského dohovoru vykonáva POPRC s ohľadom na možné kontrolné opatrenia v prípade chemických látok, ktoré prichádzajú do úvahy na zaradenie do príloh k dohovoru, hodnotenie riadenia rizík, ktoré zohľadňuje celú škálu možností vrátane riadenia a vylúčenia uvedených chemických látok. Na prípravu tohto hodnotenia sa zmluvné strany a pozorovatelia vyzývajú, aby POPRC poskytli relevantné informácie o sociálno-ekonomických aspektoch súvisiacich s možnými kontrolnými opatreniami týkajúcimi sa uvedenej chemickej látky.

                  Podľa prílohy F k Štokholmskému dohovoru by poskytnuté informácie mali náležite zohľadniť rozdielne možnosti a podmienky zmluvných strán a obsahovať tento orientačný zoznam bodov:

                  a) efektívnosť a účinnosť možných kontrolných opatrení pri dosahovaní cieľov spočívajúcich v zmiernení rizík;

                  b) náhrady (výrobky a procesy);

                  c) pozitívny a/alebo negatívny vplyv vykonávania možných kontrolných opatrení na spoločnosť;

                  d) dôsledky odpadov a ich zneškodňovania (najmä staré zásoby pesticídov a sanácia znečistených plôch);

                  e) prístup k informáciám a vzdelávanie verejnosti;

                  f) stav prostriedkov na kontrolu a monitorovanie a

                  g) všetky prijaté vnútroštátne alebo regionálne kontrolné opatrenia vrátane informácií o náhradách a iné príslušné informácie týkajúce sa riadenia rizík.

                  Na základe rizikových profilov a hodnotenia riadenia rizík vypracovaných pre tri chemické látky, v prípade ktorých sa navrhuje, aby sa na COP8 zaradili do príloh k Štokholmskému dohovoru, POPRC na svojom dvanástom zasadnutí odporučil, ktoré opatrenia (pozri predchádzajúcu časť) by sa mali prijať v prípade jednotlivých chemických látok, aby sa dosiahli ciele dohovoru so zohľadnením sociálno-ekonomického vplyvu uvedených opatrení.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Únia má ako zmluvná strana povinnosť poskytnúť ročný príspevok do trustového fondu Štokholmského dohovoru. Výška tohto príspevku bude závisieť od záverov rozhovorov na ôsmom zasadnutí konferencie zmluvných strán o rozpočte na obdobie 2018 – 2019. Ročný príspevok Únie na rok 2016 predstavoval približne 113 000 EUR a zabezpečil sa z existujúceho finančného krytia.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Podľa Štokholmského dohovoru sa zmluvné strany zaväzujú vypracovať plán vykonávania a tento plán pravidelne revidovať so zohľadnením novo zaradených chemických látok. Dohovor obsahuje aj požiadavky na monitorovanie, hodnotenie účinnosti a podávanie správ. Všetky uvedené prvky sú zohľadnené v nariadení (ES) č. 850/2004, ktorým sa dohovor vykonáva.

               2017/0058 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na ôsmej konferencii zmluvných strán Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach, pokiaľ ide o návrhy na zmeny príloh A a C

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dňa 14. októbra 2004 bol v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 2006/507/ES
                  16
                schválený Štokholmský dohovor o perzistentných organických látkach („dohovor“).

               (2)Únia implementovala záväzky vyplývajúce z uvedeného dohovoru do práva Únie nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004
                  17
               .

               (3)Únia kladie veľký dôraz na nevyhnutnosť postupného rozširovania príloh A, B a/alebo C k dohovoru o nové látky, ktoré spĺňajú kritériá na označenie ako perzistentné organické látky, a to pri zohľadnení zásady predbežnej opatrnosti, so zámerom dosiahnuť cieľ dohovoru a splniť záväzok minimalizovať škodlivé účinky chemických látok do roku 2020, ktorý prijali vlády na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002.

               (4)Podľa článku 22 dohovoru sa na zasadnutí konferencie zmluvných strán môžu prijímať rozhodnutia, ktorými sa menia prílohy A, B a/alebo C k dohovoru. Takéto rozhodnutia nadobúdajú účinnosť jeden rok odo dňa, keď depozitár oznámi prijatie zmeny, pričom sa nevzťahujú na tie zmluvné strany dohovoru („zmluvné strany“), ktoré sa rozhodli dané zmeny neprijať.

               (5)Po tom, ako Nórsko v roku 2013 navrhlo zaradenie komerčného dekabrómdifenyléteru (c-decaBDE) do príloh, Výbor pre posudzovanie perzistentných organických látok (POPRC) zriadený podľa dohovoru ukončil svoju prácu týkajúcu sa c-decaBDE. Výbor pre posudzovanie perzistentných organických látok dospel k záveru, že c-decaBDE spĺňa kritériá dohovoru na zaradenie do prílohy A. Očakáva sa, že konferencia zmluvných strán na svojom ôsmom zasadnutí rozhodne o zaradení c-decaBDE do prílohy A k dohovoru.

               (6)Výroba, uvádzanie na trh alebo používanie dekabrómdifenyléteru ako látky, ako zložky iných látok, v zmesiach alebo vo výrobkoch, sú obmedzené podľa nariadenia Komisie (EÚ) 2017/227
                  18
               , ktorým sa do prílohy XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (REACH)
                  19
                dopĺňa záznam 67. Podľa záznamu 67 sa výroba, uvádzanie na trh alebo používanie dekabrómdifenyléteru povoľuje len na určitý čas v prípade nových lietadiel a náhradných dielov pre lietadlá, motorové vozidlá, poľnohospodárske a lesné vozidlá a určité strojové zariadenia.

               (7)Na základe návrhu na zaradenie chlórovaných parafínov s krátkym reťazcom (SCCP) do prílohy, ktorý Únia predložila v roku 2006, dospel Výbor pre posudzovanie perzistentných organických látok k záveru, že chlórované parafíny s krátkym reťazcom (SCCP) spĺňajú kritériá dohovoru na zaradenie do prílohy A. Očakáva sa, že konferencia zmluvných strán na svojom ôsmom zasadnutí rozhodne o zaradení SCCP do prílohy A k dohovoru.

               (8)Výroba, uvádzanie na trh a používanie SCCP je s určitými výnimkami pre výrobky už používané v Únii zakázané na základe nariadenia (ES) č. 850/2004 zmeneného nariadením Komisie (EÚ) 2015/2030
                  20
               . V uvedenom nariadení sa stanovujú limity pre prítomnosť SCCP v iných zmesiach chlórovaných parafínov, ktorá je výsledkom výrobného procesu. Keďže SCCP majú potenciál diaľkového prenosu v životnom prostredí, postupné celosvetové vyradenie tejto látky z používania by bolo pre občanov Únie prospešnejšie než jej zákaz v Únii na základe nariadenia (ES) č. 850/2004.

               (9)Na základe návrhu na zaradenie hexachlórbutadiénu (HCBD), ktorý Únia predložila v roku 2011, dospel POPRC k záveru, že HCBD spĺňa kritériá dohovoru na zaradenie do príloh A a C. Konferencia zmluvných strán na svojom siedmom zasadnutí rozhodla o zaradení HCBD do prílohy A. Konferencia však prijala rozhodnutie SC-7/11, ktorým bol POPRC vyzvaný, aby HCBD posúdil hlbšie na základe nových dostupných informácií týkajúcich sa jeho zaradenia do prílohy C a aby konferencii zmluvných strán poskytol odporúčanie k zaradeniu HCBD do prílohy C, o ktorom sa má ďalej diskutovať na jej ôsmom zasadnutí.

               (10)Výroba, uvádzanie na trh a používanie HCBD je v Únii zakázané na základe nariadenia (ES) č. 850/2004 zmeneného nariadením Komisie (EÚ) č. 519/2012
                  21
               , môžu sa však vyprodukovať neúmyselne pri niektorých priemyselných činnostiach. Na takéto činnosti sa vzťahuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ
                  22
                a vyžadujú si uplatňovanie určitých opatrení na riadenie emisií. Keďže HCBD má potenciál diaľkového prenosu v životnom prostredí, celosvetové opatrenie týkajúce sa neúmyselného uvoľňovania tejto látky by bolo pre občanov Únie prospešnejšie než opatrenia v Únii na základe nariadenia (ES) č. 850/2004.

               (11)Kyselina heptadekafluóroktán-1-sulfónová (PFOS) a jej deriváty sú uvedené v prílohe B k dohovoru s niekoľkými prijateľnými účelmi. Konferencia zmluvných strán bude požiadaná, aby preskúmala ďalšiu potrebu uvedených prijateľných účelov. Nariadením (ES) č. 850/2004 sa zakazuje výroba, uvádzanie na trh a používanie PFOS, z tohto zákazu sú však vyňaté určité použitia, ktoré sú v Únii stále potrebné. Únia by mala preto podporiť vypustenie prijateľných účelov v prípade PFOS a jej derivátov, ktoré už zmluvné strany nepotrebujú, s výnimkou prijateľných účelov v prípade fotorezistentných alebo antireflexných náterov pre polovodiče, leptadla pre viaczložkové polovodiče a keramické filtre a pokovovania (pokovovanie tvrdými kovmi) len v uzavretých systémoch,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1. Pozíciou, ktorú má Únia prijať na ôsmej konferencii zmluvných strán Štokholmského dohovoru, sa v súlade s odporúčaniami Výboru pre posudzovanie perzistentných organických látok
                  23
                podporuje:

               –zaradenie dekabrómdifenyléteru (BDE-209) prítomného v komerčnom dekabrómdifenyléteri do prílohy A k dohovoru. Únia podporuje zaradenie s „osobitnými výnimkami“ v prípade výroby a používania decaBDE v náhradných dieloch pre automobilový a letecký priemysel, v lietadlách a v náhradných dieloch pre poľnohospodárske a lesné vozidlá a určité strojové zariadenia. Podľa odporúčaní POPRC môže Únia podporiť zaradenie bez „osobitných výnimiek“ v prípade lietadiel a náhradných dielov pre poľnohospodárske a lesné vozidlá a určité strojové zariadenia, ak žiadne iné zmluvné strany ani priamo zapojené zainteresované strany nedokážu preukázať ich potrebu,

               –zaradenie chlórovaných parafínov s krátkym reťazcom (SCCP) do prílohy A k dohovoru,

               –zaradenie hexachlórbutadiénu (HCBD) do prílohy C k dohovoru,

               –vypustenie nasledujúcich prijateľných účelov zo záznamu týkajúceho sa kyseliny heptadekafluóroktán-1-sulfónovej (PFOS) a jej derivátov v prílohe B k dohovoru: fotosnímkovanie, hydraulické kvapaliny pre leteckú dopravu, určité zdravotnícke pomôcky [napr. vrstvy z kopolyméru etyléntetrafluóretylénu (ETFE) a výroba ETFE neprepúšťajúceho röntgenové lúče, diagnostické zdravotnícke pomôcky in vitro a CCD farebné filtre], hasiace peny, hmyzové návnady na boj proti listožravým mravcom druhov Atta spp. a Acromyrmex spp.

               2. Podľa priebehu rozhovorov na ôsmom zasadnutí konferencie zmluvných strán Štokholmského dohovoru môžu zástupcovia Únie odsúhlasiť menšie zmeny tejto pozície aj bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                     http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf

                  .

                     (2)
                  Jeden členský štát EÚ ho ešte neratifikoval (Taliansko).

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady 2006/507/ES zo 14. októbra 2004 o uzavretí Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach v mene Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 209, 31.7.2006, s. 1).

                     (4)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 z 29. apríla 2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 79/117/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 7).

                     (5)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/65/EÚ z 8. júna 2011 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 88).

                     (6)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

                     (7)
                  Na účely záznamu je vymedzený pojem „lietadlo“.

                     (8)
                  Motorové vozidlá, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2007/46/ES, poľnohospodárske a lesné vozidlá, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 167/2013, alebo strojové zariadenia, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES.

                     (9)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/227 z 9. februára 2017, ktorým sa mení príloha XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH), pokiaľ ide o bis(pentabrómfenyl)éter (Ú. v. EÚ L 35, 10.2.2017, s. 6).

                     (10)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2030 z 13. novembra 2015, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, pokiaľ ide o prílohu I (Ú. v. EÚ L 298, 14.11.2015, s. 1).

                     (11)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).

                     (12)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 519/2012 z 19. júna 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, pokiaľ ide o prílohu I (Ú. v. EÚ L 159, 20.6.2012, s. 1).

                     (13)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

                     (14)
                  Rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23).

                     (15)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (16)
                  Rozhodnutie Rady 2006/507/ES zo 14. októbra 2004 o uzavretí Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach v mene Európskeho spoločenstva (Ú. v. EÚ L 209, 31.7.2006, s. 1).

                     (17)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 z 29. apríla 2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 79/117/EHS (Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 7).

                     (18)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) 2017/227 z 9. februára 2017, ktorým sa mení príloha XVII k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH), pokiaľ ide o bis(pentabrómfenyl)éter (Ú. v. EÚ L 35, 10.2.2017, s. 6).

                     (19)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 z 18. decembra 2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií (REACH) a o zriadení Európskej chemickej agentúry, o zmene a doplnení smernice 1999/45/ES a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 793/93 a nariadenia Komisie (ES) č. 1488/94, smernice Rady 76/769/EHS a smerníc Komisie 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Ú. v. EÚ L 396, 30.12.2006, s. 1).

                     (20)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2030 z 13. novembra 2015, ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, pokiaľ ide o prílohu I (Ú. v. EÚ L 298, 14.11.2015, s. 1).

                     (21)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 519/2012 z 19. júna 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 850/2004 o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, pokiaľ ide o prílohu I (Ú. v. EÚ L 159, 20.06.2012, s. 1).

                     (22)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

                     (23)
                  Rozhodnutia POPRC-12/3, POPRC-12/4, POPRC-12/5.