				|

		52013PC0708

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1. Úvod
Po skončení spoločného EÚ-MMF
programu strednodobej finančnej pomoci pre Rumunsko, ktorý trval od jari
2009 do jari 2011 a v rámci ktorého EÚ vyplatila 5 mld. EUR a MMF 12,9 mld.
EUR, prijala Rada Európskej únie 12. mája 2011 rozhodnutie o nadväzujúcom
preventívnom programe, ktorý Rumunsku dáva k dispozícii strednodobú
finančnú pomoc EÚ do výšky 1,4 mld. EUR[1].
V druhom programe, ktorý bol takisto spoločným programom EÚ a MMF,
nevyplatili v súlade s jeho preventívnym charakterom EÚ ani MMF žiadne
prostriedky.
Vzhľadom na pretrvávajúce riziká pre
platobnú bilanciu Rumunska požiadali rumunské orgány 4. júla 2013 o tretí EÚ
program strednodobej finančnej pomoci opäť spolu s pohotovostným
úverom MMF. Očakáva sa, že s pomocou EÚ a MMF sa bude nakladať ako s
preventívnou pomocou a nepočíta sa so skutočným vyplatením
prostriedkov. Hospodársky a finančný výbor 9. júla kladne odpovedal na
túto žiadosť a poveril Komisiu, aby rokovala o novom spoločnom EÚ-MMF
preventívnom programe.
Útvary Komisie podnikli so zamestnancami MMF
spoločnú služobnú cestu do Bukurešti od 17. do 31. júla 2013. Bola
dosiahnutá dohoda na pracovnej úrovni o forme a obsahu nového programu. Z
nového programu by sa naďalej poskytovala podpora pre hospodársky program
vlády zameraný, okrem iného, na konsolidáciu makroekonomickej, fiškálnej a
finančnej stability, zvýšenie odolnosti a rastového potenciálu ekonomiky,
posilnenie administratívnej kapacity, reformu daňovej správy a zlepšenie
riadenia a kontroly verejných financií. Nový program by mal trvanie 24 mesiacov
a skladal by sa z preventívnej pomoci od Európskej únie do výšky 2 mld. EUR a
od MMF do výšky 1,75 SDR (okolo 2 mld. EUR) vo forme dohody o pohotovostnom
úvere. Okrem toho bude Svetová banka pokračovať v poskytovaní už
predtým prisľúbenej podpory vo výške 891 mil. EUR, z ktorej sa má ešte
vyplatiť 514 mil. EUR.
2. Makroekonomický vývoj a výhľad
Rumunsko od roku 2011 zaznamenalo pozitívny
hospodársky rast. Nedávny vývoj situácie naznačuje, že v roku 2013
dosiahne asi 2 % rast, čo je o trochu viac, než 1,6 % uvedených
v jarnej prognóze Komisie. Najviac k tomuto rastu prispeli vysoký podiel vývozu
(najmä v oblasti automobilového priemyslu a služieb) a dobrá úroda. Tieto
pozitívne trendy však prekrývajú slabý domáci dopyt, slabú spotrebu a klesajúce
investície v prvej polovici roka 2013.
Očakáva sa, že v budúcnosti sa bude rast
postupne zvyšovať, keďže sa začína prejavovať pôsobenie
štrukturálnych reforiem, zlepšuje sa čerpanie prostriedkov EÚ a vývoz
zostáva vysoký v dôsledku zotavovania sa európskej ekonomiky. Pri predpoklade
dosiahnutia priemernej úrody sa počíta s dosiahnutím rastu v roku 2014 na
úrovni mierne nad 2 %. Očakáva sa, že domáci dopyt bude hlavným
motorom rastu povzbudzovaným investičnou a súkromnou spotrebou, zatiaľ
čo v prípade vývozu sa počíta s menším negatívnym vplyvom, keďže
sa očakáva že dovoz v roku 2014 vzrastie v dôsledku posilnenia domáceho
dopytu.
Inflácia v Rumunsku v rokoch 2009 – 2011,
meraná indexom HICP, zostala vysoká, na úrovni okolo 6 %, no v roku 2012
klesla na priemernú úroveň 3,4 %. Tlaky na rast cien ku koncu roka
2012 a v prvej polovici roka 2013 však zosilneli. Očakáva sa, že inflácia
v druhej polovici roka 2013 klesne vďaka značnému poklesu cien
potravín a opačnému vplyvu porovnávacej základne a do konca roka 2013
dosiahne úroveň pod 3,5 %, takže bude v rámci cieľového rozpätia
centrálnej banky (2,5 % ±1pp). V roku 2014 sa očakáva ďalšie
spomalenie.
3. Verejné
financie
Rumunsko v posledných rokoch úspešne
konsolidovalo svoje verejné financie a znížilo svoj rozpočtový deficit z
9 % HDP v roku 2009 na úroveň tesne pod 3 % v roku 2012. Tento
úspech umožnil Rade zrušiť v prípade Rumunska 21. júna 2013 postup pri
nadmernom deficite. Nový program podporí úsilie o ďalšiu fiškálnu
konsolidáciu, ktoré je zamerané na splnenie strednodobého cieľa Rumunska,
ktorým je dosiahnutie štrukturálneho rozpočtového deficitu na úrovni
1 % HDP do roku 2015. Orgány sa naďalej usilujú splniť cieľ
v oblasti deficitu stanovený v predchádzajúcom programe na 2,4 % podľa
metodiky ESA pre rok 2013. V roku 2014 sa plánuje ďalšia konsolidácia v
súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu. Na základe súčasných údajov
smeruje Rumunsko v súlade s aktualizáciou konvergenčného programu
vykonanou v roku 2013 k dosiahnutiu 2 % deficitu podľa metodiky ESA.
V júli sa účastníci rokovaní dohodli na
oprave rozpočtu v polovici roka umožňujúcej presuny v príjmoch a
výdavkoch pri súčasnom zachovaní cieľa celkového deficitu pre rok
2013 na úrovni 2,3 % na hotovostnej báze a 2,4 % podľa metodiky
ESA. Revidovaný rozpočet zohľadňuje nižšie príjmy a domáce
kapitálové investície, znižujú sa v ňom prostriedky na opravy súvisiace s
prostriedkami EÚ a sú tu nižšie presuny do ostatných administratívnych útvarov.
Pokiaľ ide o rozpočet na rok 2014, orgány skúmajú spôsoby, ako
zvýšiť príjmy, najmä prostredníctvom rozšírenia základu dane. Pokiaľ
ide o výdavky, jednou z dôležitých výziev je začatie uplatňovania
zákona o zjednotení miezd, ktorý bol odsúhlasený v rámci prvého programu.
Keďže bola dosiahnutá hlavná
časť požadovanej fiškálnej konsolidácie, pozornosť sa v rámci
nového programu zameria na zlepšenie fiškálneho riadenia. Jeho cieľom bude
aktualizovať fiškálny rámec, aby sa uviedol do súladu s požiadavkami
fiškálnej dohody, a zaviesť niekoľko ďalších zlepšení,
pokiaľ ide o obsah fiškálnej stratégie a transparentnosť procesu
zostavovania rozpočtu. Bude potrebné zlepšiť ročné a strednodobé
investičné plánovanie, dokončiť systém kontroly záväzkov (aby sa
predišlo ďalším omeškaniam), ako aj zlepšiť daňovú správu
zameranú na dosiahnutie efektívnejšieho výberu daní.
4. Vývoj situácie na finančných trhoch
a v bankovom sektore
Podmienky na finančných trhoch sa od leta
2012 do značnej miery zlepšili v dôsledku zlepšenia globálnej nálady na
trhu a na základe stabilizácie domácej politickej situácie na konci roka.
Situácia sa do veľkej miery vyvíjala podobne ako v iných krajinách regiónu
a v prvej polovici roka 2013 bola relatívne pozitívna. Rozpätia pre swapy na
kreditné zlyhanie pri 5- ročných štátnych dlhopisoch pre Rumunsko klesli z
takmer 500 bázických bodov (bps) v máji 2012 pod úroveň 200 bps na
začiatku januára 2013 a od konca júna 2013 sa pohybujú mierne nad
úrovňou 200 bps. Po značných stratách z mája 2012 sa burzový index
BET do konca roka 2012 zotavil; odvtedy bol síce volatilný avšak do
začiatku septembra 2013 zaznamenal asi 10 % nárast.
Napriek rastu v prípade aktív so zníženou
hodnotou (podiel zlyhaných úverov (NPL) dosiahol v júni 2013 úroveň
20,3 %) zostala kapitalizácia bankového sektora na upokojujúcich úrovniach
(miera kapitálovej primeranosti dosahovala v júni 14,7 %). Riziká spojené
s nárastom NPL sa zmiernili obozretnou politikou tvorby rezerv na úverové
straty, aj keď tvorba rezerv naďalej vyvíja tlak výnosnosť (v prvom
polroku 2013 dosiahla návratnosť kapitálu po 3 rokoch strát 6 %).
Centrálna banka naďalej vykonáva dôkladný dohľad nad bankami s
materskými bankami v okrajových krajinách eurozóny, ktoré si zachovali
dostatočné kapitálové rezervy. Následky krízy na Cypre boli zmiernené prostredníctvom
dohody o presune miestnej vkladovej základne rumunskej pobočky Bank of
Cyprus do Marfin Bank, ktorá je dcérskou spoločnosťou Laiki Group.
Znižovanie zadlženosti zahraničných bánk a zníženie financovania z
materských bánk (-14.6 % od decembra 2012) si vyžadujú aj naďalej
dohľad, hoci sú v súlade s vývojom v regióne a celkovo boli realizované
náležitým spôsobom.
5. Platobná
bilancia a požiadavky na financovanie z externých zdrojov
Očakáva sa, že Rumunsko bude mať v
rámci plánovaného programového obdobia (24 mesiacov) naďalej úplný prístup
k trhom so štátnymi dlhopismi, pokiaľ nedôjde k vzniku nejakej negatívnej
situácie. Rozpätia swapov na kreditné zlyhanie dosiahli najnižšiu úroveň
od roku 2010. Očakáva sa, že deficit bežného účtu sa zníži z okolo
4 % HDP v roku 2012 na asi 2 % v roku 2013 najmä vďaka zníženiu
obchodného deficitu.
Podľa základného scenára by v
nasledujúcich dvoch rokoch nemal byť nedostatok financovania zo štátnych
ani externých zdrojov. Rumunsko však zostáva zraniteľné, pokiaľ ide o
volatilitu výmenného kurzu a volatilné pohyby medzinárodného kapitálu. V
prípade negatívneho scenára by mohli vzniknúť problémy s financovaním
bežného účtu a prístupom na trh s dlhopismi. V druhom uvedenom prípade by
prvým obranným krokom mohlo byť využitie hotovostnej rezervy štátnej
pokladnice (v objeme potrieb financovania na asi 6 mesiacov) a v menšej miere
medzinárodných rezerv Národnej banky Rumunska. Ak by Rumunsko muselo
čeliť zdĺhavým a akútnym ťažkostiam v oblasti financovania,
mohol by byť aktivovaný preventívny program a disponibilné prostriedky (2
mld. EUR z prostriedkov EÚ v dvoch splátkach po 1 mld. EUR a prostriedky do
výšky 2 mld. EUR v rámci dohody o pohotovostnom úvere MMF) by umožnili
pokryť štátne finančné a rozpočtové záväzky. Nový program by
takisto poskytol uistenie pre finančné trhy, že Rumunsko sa zaviazalo
realizovať ambiciózny plán hospodárskych reforiem.
6. Pomoc EÚ v rámci systému platobnej
bilancie prichádza ako súčasť medzinárodného úsilia
Vzhľadom na pretrvávajúcu exponovanosť
a riziká, že Rumunsko môžu postihnúť ťažkosti s platobnou bilanciou,
Komisia pod podmienkou, že sa rumunské orgány zaviažu
uskutočňovať hlavný program fiškálnych, finančných a
štrukturálnych úprav, a po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom
z 3. októbra 2013, odporúča Rade v súlade s článkom 143 zmluvy (ZFEÚ)
prijať rozhodnutie o pokračovaní poskytovania vzájomnej pomoci.
Rumunská vláda bude implementovať svoj hospodársky program s cieľom
vyriešiť zostávajúce nedostatky a zmierniť pretrvávajúce hrozby pre
udržateľnosť jeho platobnej bilancie a vytvorí kapacitu potrebnú na
koncipovanie a vykonávanie hospodárskych politík bez medzinárodnej podpory.
Komisia po konzultácii s Hospodárskym
a finančným výborom okrem toho navrhuje Rade, aby prijala rozhodnutie
o poskytnutí preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ do výšky
2 miliardy EUR Rumunsku na podporu udržateľnosti platobnej bilancie
Rumunska. O aktiváciu preventívnej finančnej
pomoci Únie a vyplatenie prostriedkov je možné požiadať do 30. septembra
2015.
7. Hlavný obsah nového programu
Nová preventívna finančná pomoc podporuje
hospodársky program vlády zameraný na, okrem iného, konsolidáciu
makroekonomickej, fiškálnej a finančnej stability, zvýšenie odolnosti a
rastového potenciálu ekonomiky, posilnenie administratívnej kapacity, reformu
daňovej správy a zlepšenie riadenia a kontroly verejných financií.
Podmienky hospodárskej politiky sa stanovia v memorande o porozumení, ktoré
uzatvorí Komisia s rumunskými orgánmi. Zohľadnia sa v ňom výsledky dosiahnuté
v rámci predchádzajúcich dvoch programov a preberú sa doň ešte nesplnené
podmienky druhého programu.
A: Fiškálna konsolidácia
Očakáva sa, že Rumunsko po oprave svojho
nadmerného deficitu bude znižovať svoje štrukturálne rozpočtové saldo
v súlade s požiadavkami Paktu stability a rastu, pokým nesplní svoj strednodobý
cieľ dosiahnuť štrukturálny všeobecný deficit verejných financií vo
výške 1 % HDP do roku 2015 a udržať ho na tejto úrovni v budúcnosti.
V rámci programu sa bude okrem toho pokračovať v úsilí zabrániť
v ďalšom vytváraní štátnych nedoplatkov na centrálnej aj komunálnej
úrovni. Mzdové náklady verejného sektora musia zostať na udržateľnej
úrovni, takže je potrebné obmedziť rast miezd a úroveň zamestnanosti
vo verejnom sektore.
B: Fiškálna správa a riadenie
a štrukturálna fiškálna reforma
Na dosiahnutie pevného ukotvenia fiškálnej
konsolidácie sa v programe počíta s ďalším posilnením rámca fiškálnej
správy a riadenia. V tejto súvislosti je veľmi dôležité uplatňovať
fiškálnu dohodu a zlepšiť viacročné rozpočtové plánovanie,
čo zabezpečí väčšiu udržateľnosť fiškálnej politiky.
Vláda získa rozsiahlu technickú pomoc od MMF
a Svetovej banky v oblasti riadenia a kontroly verejných
financií. Implementácia systému kontroly záväzkov, ktorá bude mať viacero
krokov, pomôže zabezpečiť zníženie a kontrolu nedoplatkov. V
zdravotníctve sa posilnia mechanizmy kontroly rozpočtu prostredníctvom
posilnenia rámcov pre podávanie správ a monitorovanie, a to najmä pokiaľ
ide o výdavky nemocníc a výdavky na lieky, aby sa predišlo opätovnej akumulácii
nedoplatkov. Posilní sa prioritizácia verejných investícií, aby sa zlepšil
rastový potenciál krajiny.
C: Riadenie verejného dlhu
Orgány podniknú kroky potrebné na zlepšenie
riadenia verejného dlhu s cieľom znížiť náklady na financovanie a
riziká a zvýšiť priemernú dobu splatnosti verejného dlhu.
D: Regulácia finančného sektora
a dohľad nad ním
Orgány budú v prípade finančného sektora
pokračovať v zlepšovaní rámca pre riešenie krízových situácií bánk a
právnych predpisov o fonde na ochranu vkladov prostredníctvom zmeny GO 39/1996
a GEO 99/2006. Aby sa urýchlil proces čistenia súvah, Národná banka
Rumunska s rumunským združením bánk spresnila ustanovenia uplatniteľné na
odpisy úverov a vypracuje komplexnú analýzu kvality aktív v bankovom sektore.
Orgány zmenia právne predpisy o krytých dlhopisoch s cieľom podnietiť
ďalší rozvoj kapitálového trhu a diverzifikáciu zdrojov financovania pre
banky. Zachovávanie úverovej disciplíny a prevencia morálneho hazardu
medzi dlžníkmi výrazne prispievajú k zvyšovaniu finančnej stability.
Preto sa vláda aj naďalej zdrží prijímania legislatívnych iniciatív (ako
je napr. zákon o platobnej neschopnosti fyzických osôb)
a presadzovania ustanovení v rámci zákona o vymáhaní dlhov,
ktoré by narušili úverovú disciplínu. Pokiaľ ide o nové ustanovenia o
protiprávnych doložkách uvedené v zákone o uplatňovaní
občianskoprávneho poriadku, orgány budú do veľkej miery
konzultovať s príslušnými zúčastnenými stranami pričom zohľadnia
aj posúdenie vplyvu vypracované Národnou bankou Rumunska, zabezpečia, aby
sa súdnymi prípadmi týkajúcimi sa ustanovení o protiprávnych doložkách
zaoberali vyššie súdy alebo jediný špecializovaný súd a prijmú všetky opatrenia
potrebné na zaistenie konzistentného uplatňovania týchto ustanovení. Na
posilnenie dohľadu nad nebankovým finančným trhom a posilnenie
ochrany spotrebiteľov zabezpečia orgány, aby právne predpisy o
integrovanom orgáne finančného dohľadu nad nebankovým sektorom –
úrade pre finančný dohľad – boli zmenené tak, aby boli v súlade s
medzinárodnými osvedčenými postupmi.
E: Štrukturálne reformy
Štrukturálne reformy majú za úlohu
zlepšiť fungovanie trhu, zvýšiť odolnosť voči vonkajším
negatívnym vplyvom a posilniť dlhodobý rastový potenciál Rumunska. Plán
štrukturálnej reformy tohto programu je súčasťou širšieho plánu
uvedeného v rumunskom národnom programe reforiem a vzťahujú sa naň aj
odporúčania adresované Rumunsku v kontexte európskeho semestra.
Zintenzívni sa reštrukturalizácia štátnych
podnikov a privatizácia, aby sa znížili riziká pre všeobecný štátny
rozpočet v súvislosti s akumulovanými nedoplatkami a prevádzkovými
stratami, pričom sa súčasne zvýši finančná životaschopnosť
väčšiny týchto podnikov. Rumunské orgány prijmú opatrenia na posilnenie
správy a riadenia štátnych podnikov vrátane podnikov finančného
sektora.
V sektore energetiky sa budú
implementovať ešte nerealizované opatrenia odsúhlasené v rámci
predchádzajúcich programov, medzi ktoré patrí aj implementácia cestovných máp
liberalizácie trhu s plynom a elektrickou energiou.
Zlepšenie podnikateľského prostredia a
uľahčenie prístupu k financovaniu pre malé a stredné podniky (MSP) je
ďalším dôležitým pilierom plánu štrukturálnych reforiem, ktorý je
súčasťou programu. Cieľom programu je zníženie administratívneho
zaťaženia MSP, uľahčenie ich prístupu k bankovému a vlastnému
kapitálu, zmiernenie právnej neistoty zlepšením systému registrácie pozemkového
vlastníctva a majetku, podpora MSP pri ich expanzii do zahraničia. Program
okrem toho podporuje reformu rámca práv duševného vlastníctva, najmä
pokiaľ ide o patenty, s cieľom pritiahnuť zahraničné priame
investície do činností v oblasti výskumu a inovácií.
V oblasti pracovného trhu program podporuje
dokončenie dôchodkovej reformy z roku 2010 prostredníctvom harmonizácie
veku odchodu do dôchodku pre mužov a ženy.
Okrem realizácie už uvedených všeobecných
opatrení na zlepšenie efektívnosti verejnej správy v oblastiach, ktoré sú
dôležité pre implementáciu programu, budú rumunské orgány vyzvané, aby každých
šesť mesiacov predložili správu Hospodárskemu a finančnému
výboru/Výboru pre hospodársku politiku o pokroku dosiahnutom v tejto oblasti.
F: Menová politika
Menová politika zostane naďalej zameraná
na cenovú stabilitu s cieľom zachovať infláciu v rámci cieľového
rozpätia Národnej banky Rumunska (2,5 % ± 1 percentuálny bod).
2013/0338 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o poskytnutí preventívnej strednodobej
finančnej pomoci EÚ Rumunsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 332/2002[2]
z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej
pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok
3 ods. 2,
so zreteľom na návrh Komisie predložený
po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (ďalej len „HFV“),
keďže:
(1)       Rozhodnutím 2013/XXX/EÚ[3] sa Rada rozhodla poskytnúť
Rumunsku vzájomnú pomoc.
(2)       Preventívna strednodobá
finančná pomoc EÚ Rumunsku v rámci systému platobnej bilancie pre
členské štáty je za súčasných okolností primeraná vzhľadom na
nestabilné kapitálové toky, ktoré zasahujú najmä rozvíjajúce sa trhy, na riziká
pre makroekonomický scenár a pretrvávajúcu exponovanosť v bankovom
sektore. Aj keď Rumunsko pri súčasných podmienkach na trhu
nezamýšľa požiadať o vyplatenie žiadnej splátky, možno
očakávať, že preventívna pomoc pomôže konsolidovať
makroekonomickú, rozpočtovú a finančnú stabilitu a prostredníctvom
realizácie štrukturálnych reforiem zvýšiť odolnosť a rastový
potenciál rumunskej ekonomiky.
(3)       Ak sa naplnia negatívne
riziká, Rumunsko už viac nemusí byť schopné svoje potreby financovania z
externých zdrojov pokryť z tých zdrojov financovania, ktoré sú preň
dostupné. Tieto riziká, okrem iného, súvisia s refinancovaním značného
zahraničného dlhu a dlhov vo finančnom sektore, vysokozápornou
čistou investičnou pozíciou a s vplyvom nepriaznivého vývoja v
eurozóne. V prípade takéhoto záťažového scenára môže byť
potrebné pokryť zostávajúce potreby financovania z aktivácie
preventívnej finančnej pomoci EÚ.
(4)       Je vhodné poskytnúť
Rumunsku podporu EÚ vo výške do 2 mld. EUR na preventívnom základe v rámci
systému poskytovania strednodobej finančnej pomoci EÚ pre platobné
bilancie členských štátov zriadeného nariadením Rady (ES)
č. 332/2002. Táto pomoc by sa mala poskytnúť v spojení s
podporou MMF poskytovanou prostredníctvom dohody o pohotovostnom úvere vo výške
1 751,34 mil. SDR (okolo 2 mld. EUR, 170 % kvóty Rumunska v rámci
MMF), ktorá bola schválená 27. septembra 2013 a ktorú budú orgány takisto
pokladať za preventívnu. Svetová banka dala v rámci úveru v oblasti
politiky rozvoja (Development Policy Loan, DPL) s možnosťou odloženia
čerpania (deferred drawdown option, DDO) k dispozícii 1 mld. EUR s
platnosťou do júna 2015. Okrem toho bude Svetová banka pokračovať
v poskytovaní už predtým prisľúbenej podpory vo výške 891 mil. EUR, z
čoho sa má ešte vyplatiť 514 mil. EUR.
(5)       Pomoc by mala spravovať
Komisia, ktorá po konzultácii s HFV dohodne s rumunskými orgánmi špecifické
podmienky hospodárskej politiky, na ktoré bude poskytnutie preventívnej
finančnej pomoci viazané. Tieto podmienky by sa mali ustanoviť
v memorande o porozumení.
(6)       Vzhľadom na preventívnu
povahu pomoci Rumunsko nebude žiadať o vyplatenie žiadnej splátky v rámci
úveru Únie, pokiaľ sa neocitne v ťažkostiach v súvislosti s jeho
bežnou platobnou bilanciou alebo pohybmi kapitálu. V prípade, že Rumunsko
požiada Komisiu o financovanie, Komisia po porade s HFV rozhodne
o aktivácii programu a o výške a časovom harmonograme
poskytnutia takýchto splátok. Podrobné finančné podmienky
v súvislosti s možnými vyplateniami prostriedkov budú ustanovené
v dohode o preventívnom úvere.
(7)       Preventívna finančná
pomoc sa poskytne s cieľom prispieť k úspešnej realizácii
vládneho programu hospodárskej politiky a takto podporiť
udržateľnosť platobnej bilancie Rumunska,
SA ROZHODLA TAKTO:
Článok 1
1.           Európska únia sprístupní
Rumunsku preventívnu strednodobú finančnú pomoc vo výške maximálne 2 mld.
EUR. V prípade aktivácie tejto facility a vyplatenia splátok sa pomoc
poskytne vo forme úveru s maximálnou priemernou splatnosťou osem
rokov.
2.           O
aktiváciu preventívnej finančnej pomoci Únie a vyplatenie prostriedkov je
možné požiadať do 30. septembra 2015.
Článok 2
1.           Pomoc bude spravovať
Komisia spôsobom konzistentným so záväzkami Rumunska a odporúčaniami
Rady, a to najmä v kontexte vykonávania národného programu reforiem,
ako aj každoročnej aktualizácie konvergenčného programu Rumunska.
2.           Komisia sa po konzultácii s
HFV dohodne s rumunskými orgánmi na špecifických podmienkach hospodárskej
politiky, na ktorých je poskytnutie preventívnej finančnej pomoci viazané,
ako sa uvádza v článku 3 ods. 3. Tieto podmienky sa stanovia
v memorande o porozumení konzistentne so záväzkami
a odporúčaniami uvedenými v odseku 1. Podrobné finančné podmienky
stanoví Komisia v dohode o preventívnom úvere.
3.           Plnenie podmienok
hospodárskej politiky, na ktoré je pomoc viazaná, bude Komisia v spolupráci s
HFV pravidelne overovať.
Článok 3
1.           Aktiváciu preventívnej
finančnej pomoci Únie posúdi Komisia na základe písomnej žiadosti Rumunska
predloženej Komisii. Komisia po porade s HFV rozhodne, či je aktivácia
programu a následná žiadosť o vyplatenie prostriedkov v rámci pomoci
odôvodnená a rozhodne o výške a časovom harmonograme takýchto úhrad. V
prípade aktivácie finančnej pomoci sa prostriedky môžu poskytnúť v
najviac dvoch splátkach. Každá splátka môže byť vyplatená v jednej alebo
viacerých tranžiach.
2.           Pri aktivácii pomoci Komisia
rozhodne o vyplatení úveru Únie alebo jeho častí až vtedy, keď získa
stanovisko HFV.
3.           Akékoľvek vyplatenie
prostriedkov sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania
hospodárskeho programu rumunskej vlády, ktorého opatrenia musia byť
zahrnuté do konvergenčného programu i národného programu reforiem; to
predovšetkým znamená, že špecifické podmienky hospodárskej politiky stanovené v
memorande o porozumení musia okrem iného zahŕňať:
(a)
prijatie rozpočtov a vykonávanie politík v
súlade s jasnými kurzom fiškálnej konsolidácie odvodeným od záväzkov Rumunska v
rámci Paktu stability a rastu s cieľom splniť strednodobý
rozpočtový cieľ Rumunska do roku 2015 a udržať ho aj neskôr;
(b)
úplné zachovanie opatrení, ktoré boli odsúhlasené v
rámci predchádzajúcich dvoch programov, a implementácia prípadných
zostávajúcich častí ešte nesplnených podmienok;
(c)
ďalšie posilnenie rámca fiškálnej správy a
riadenia, a to aj prostredníctvom vykonávania článku 3 Zmluvy o stabilite,
koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (fiškálna dohoda), aby sa
zabezpečilo pevné zakotvenie fiškálnej konsolidácie. Osobitná
pozornosť by sa mala venovať posilneniu viacročného
rozpočtového plánovania, implementácii účinného systému kontroly
záväzkov, zlepšeniu výberu daní a investičného plánovania;
(d)
včasnú implementáciu akčných plánov
prijatých v reakcii na zistenia kontrol funkčnosti vykonaných Svetovou
bankou v rokoch 2010 – 2011 a vytvorenie centrálneho realizačného útvaru
na zlepšenie politickej prioritizácie na úrovni vlády;
(e)
uhradenie nedoplatkov a posilnenie mechanizmov
kontroly rozpočtu v sektore zdravotníctva prostredníctvom zlepšenia rámcov
pre podávanie správ a monitorovanie;
(f)
implementáciu strategického akčného plánu v
oblasti zdravotnej starostlivosti, racionalizáciu nemocničnej štruktúry a
zvýšenie rozsahu činností primárnej starostlivosti s cieľom
zlepšiť výsledky v oblasti zdravia;
(g)
zlepšenie riadenia verejného dlhu s cieľom
znížiť riziká a konsolidovať a predĺžiť výnosovú
krivku štátnych dlhopisov;
(h)
ďalšie posilnenie rámca pre riešenie krízových
situácií bánk, plánovania centrálnej banky pre prípad nepredvídaných udalostí a
správy fondu na ochranu vkladov, ako aj implementáciu opatrení na urýchlenie
procesu čistenia súvah bánk a udržanie úverovej disciplíny v bankovom
sektore;
(i)
zosúladenie právnych predpisoch o úrade pre
finančný dohľad s medzinárodnými osvedčenými postupmi na
posilnenie dohľadu nad nebankovým finančným trhom;
(j)
reštrukturalizáciu štátnych podnikov vrátane
predaja kapitálových účastí a posilnenie správy a riadenia štátnych
podnikov;
(k)
pokračovanie implementácie opatrení na
zlepšenie podnikateľského prostredia, a to aj prostredníctvom zníženia
administratívneho zaťaženia malých a stredných podnikov (MSP), a opatrení
na zjednodušenie prístupu MSP k financovaniu.
4.           Ak to bude potrebné na
financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s
protistranami najvyššej úverovej kvality. Komisia informuje Hospodársky a
finančný výbor o prípadnom refinancovaní úverov alebo zmene
finančných podmienok.
Článok 4
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom jeho oznámenia.
Článok 5
Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET
(pozri
článok 16 interného predpisu)
OBLASŤ POLITIKY: HLAVA 01 –
HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI
ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE
A NÁSTROJE
1.           NÁZOV NÁVRHU, PREDMETNÝ
ROZPOČTOVÝ RIADOK A NADPIS
Návrh rozhodnutia Rady o poskytnutí
preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku v spojení
s odporúčaním na rozhodnutie Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci
Rumunsku.
01 04 01 01 Záruka Európskej únie za úvery EÚ
získané na podporu platobnej bilancie.
2.           PRÁVNY ZÁKLAD:
Článok 143 ZFEÚ, článok 352 ZFEÚ,
nariadenie Rady č. 332/2002.
3.           CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE
ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)
Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku
poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii obsluhovať dlh (istinu, úrok a
iné náklady), v prípade nesplácania zo strany dlžníka (Rumunska).
Rozpočtová položka („p.m.“)
odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade,
že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Je predpoklad, že za
bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať.
3a – Bežný rok
Neuplatňuje sa.
   ||   || VRP
 Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   ||
 Presuny ||   ||
 Dodatočné rozpočtové prostriedky ||   ||
 Rozpočtové prostriedky spolu ||   ||
 Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program ||   ||
 Disponibilný zostatok ||   ||
 Suma na navrhovanú akciu ||   ||
3b – Prenosy
Neuplatňuje sa.
   ||   || VRP
 Prenosy ||   ||
 Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program ||   ||
 Disponibilný zostatok ||   ||
 Suma na navrhovanú akciu ||   ||
3c – Ďalší rozpočtový rok
Neuplatňuje sa.
   ||   || VRP
 Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) ||   || p.m.
 Presuny ||   ||
 Dodatočné rozpočtové prostriedky ||   ||
 Rozpočtové prostriedky spolu ||   ||
 Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program ||   ||
 Disponibilný zostatok ||   ||
 Suma na navrhovanú akciu ||   || p.m.
4.           OPIS AKCIE
Navrhovaná preventívna strednodobá finančná
pomoc EÚ Rumunsku, ak sa aktivuje, pozostáva z úveru EÚ (ktorý sa bude
financovať z úverov EÚ získaných na medzinárodných kapitálových
trhoch alebo od finančných inštitúcií) vo výške do 2 mld. EUR. Poskytne sa
v kontexte medzinárodného finančného balíka, najmä v spojení s úverom od
MMF vo výške 1,75 mld. SDR (približne 2 mld. EUR) v rámci dohody o pohotovostnom
úvere. Svetová banka dala k dispozícii 1 mld. EUR v rámci úveru v oblasti
politiky rozvoja (Development Policy Loan, DPL) s možnosťou odloženia
čerpania (deferred drawdown option, DDO). Okrem toho bude Svetová banka
pokračovať v poskytovaní už predtým prisľúbenej podpory vo výške
891 mil. EUR, z čoho sa má ešte vyplatiť 514 mil. EUR. Cieľom
preventívnej strednodobej finančnej pomoci EÚ Rumunsku je riešiť
zostávajúce riziká súvisiace s udržateľnosťou platobnej bilancie
Rumunska. Hoci sa deficit bežného účtu podstatne znížil, volatilné
kapitálové toky naznačujú prítomnosť rizík pre jeho financovanie.
Preventívna pomoc teda naďalej podporuje realizáciu hospodárskeho programu
vlády zameraného, okrem iného, na konsolidáciu makroekonomickej, fiškálnej a
finančnej stability, posilnenie administratívnej kapacity, reformu
daňovej správy a zlepšenie riadenia a kontroly verejných financií a
zvýšenie odolnosti a rastového potenciálu ekonomiky. Pomoc spravovaná Komisiou
po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob na
zaistenie toho, aby hospodárska politika Rumunska bola v súlade s jeho
záväzkami v rámci EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide
o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.

Prostriedky EÚ získané na kapitálových trhoch
alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Rumunsku
sú, v prípade žiadosti Rumunska a pozitívneho vyhodnotenia takejto
žiadosti Komisiou a HFV, kryté zárukou EÚ. Úver sa získava na kapitálových
trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré by sa
mohli poskytnúť Rumunsku, predstavuje maximálne 2 mld. EUR.
Štruktúra záruky poskytovanej Európskou úniou
umožní Komisii obsluhovať dlh v prípade, že by Rumunsko úver nesplácalo.
Na účely plnenia svojich záväzkov môže
Komisia pri obsluhovaní dlhu dočasne čerpať zo svojich
hotovostných zdrojov. V tomto prípade sa uplatní článok 12 nariadenia Rady
(ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie
2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev
(Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).
5.           POUŽÍVANÁ METÓDA
VÝPOČTU
Neuplatňuje sa.
6.           ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)
Neuplatňuje sa.
 Rozpočtový riadok || Rozpočtové prostriedky || Platby
   ||   ||   || Rok n || Rok n+1 || Rok n+2 || Rok n+3 || Nasledujúce finančné roky
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Rok n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Spolu ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Na prvý program sa vzťahovalo rozhodnutie Rady
2009/459/ES a na druhý program rozhodnutie Rady 2011/288/EÚ.
[2]               Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.
[3]               Pozri stranu xx tohto Úradného vestníka.


				|

		52014PC0622

			Návrh VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa Estónskej republike povoľuje uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 26 ods. 1 písm. a) a článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Podľa článku 395 ods. 1 smernice
2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej
hodnoty (ďalej len „smernica o DPH“) môže Rada, ktorá koná
jednomyseľne na návrh Komisie, povoliť ktorémukoľvek členskému
štátu uplatňovať osobitné opatrenia odchyľujúce sa od ustanovení
uvedenej smernice s cieľom zjednodušiť postup pri výbere DPH,
alebo zabrániť určitým druhom daňových únikov alebo vyhýbaniu sa
daňovým povinnostiam.
Listom, ktorý Komisia zaevidovala 26. mája
2014, Estónsko požiadalo o povolenie uplatňovať opatrenie
odchyľujúce sa od všeobecných zásad upravujúcich právo na odpočet
dane na vstupe v spojitosti s osobnými motorovými vozidlami. O žiadosti
predloženej Estónskom Komisia v súlade s článkom 395 ods. 2 smernice o DPH
informovala ostatné členské štáty listom z 11. júna 2014. Listom z
12. júna 2014 Komisia oznámila Estónsku, že má všetky informácie, ktoré
považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.
Všeobecný kontext
V článkoch 168 a 168a smernice o DPH
sa stanovuje, že zdaniteľná osoba má právo na odpočet DPH
účtovanej v prípade tovaru a služieb, ktoré sú použité na účely
zdaniteľných transakcií. V článku 26 ods. 1 písm. a) danej
smernice sa vyžaduje, aby sa použitie tovaru, ktorý je súčasťou
majetku podniku, na súkromné účely, považovalo za poskytovanie služieb za
protihodnotu, ak je DPH za tento tovar odpočítateľná. Tento systém
umožňuje vrátenie pôvodne odpočítanej DPH v spojitosti s používaním
na súkromné účely.
Je zložité uplatňovať tento systém v
prípade osobných motorových vozidiel, a to najmä preto, že je ťažké
určiť predel medzi použitím na súkromné a použitím na
podnikateľské účely. Ak sa vedú záznamy, ich vedenie a kontrola
predstavujú pre podniky aj správne orgány dodatočnú záťaž, a to aj v prípade,
keby Estónsko využilo možnosť stanovenú v článku 168a smernice o DPH
obmedziť odpočet na výdavky spojené so služobnými motorovými
vozidlami úmerne ku skutočnému používaniu zdaniteľnou osobou na
podnikateľské účely.
Estónsko preto požiadalo o povolenie
obmedziť právo na odpočet na určitý percentuálny podiel a
následne zbaviť podniky povinnosti zúčtovávať daň z
používania na súkromné účely. Pre všetky zúčastnené strany to
prinesie zjednodušenie systému a zároveň sa tým predchádza daňovým
únikom alebo vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam v dôsledku nesprávneho
vedenia záznamov.
Z informácií, ktoré Estónsko predložilo,
vyplýva, že na súkromné účely pripadá v priemere 50 % použití
služobných osobných motorových vozidiel. Percentuálne obmedzenie by sa teda
malo stanoviť na 50 %.
Nový systém sa bude uplatňovať na
všetky osobné motorové vozidlá najviac s ôsmimi sedadlami okrem sedadla pre
vodiča, a do hmotnosti 3500 kg, ktoré sa nevyužívajú výlučne na
podnikateľské účely. Osobné motorové vozidlá, ktoré sa používajú na
určité osobitné činnosti, by sa však mali z obmedzenia práva na
odpočet vylúčiť a malo by sa k nim pristupovať podľa
obvyklých pravidiel: vozidlá zakúpené na účely opätovného predaja,
prenájmu alebo lízingu, vozidlá používané na prepravu cestujúcich (napríklad
taxislužby) a vozidlá používané na cvičné jazdy v autoškolách.
Odchýlka by mala byť časovo
obmedzená do 31. decembra 2017, aby sa dalo posúdiť, či 50 %
obmedzenie naďalej náležite odráža celkové rozdelenie medzi používaním na
podnikateľské a na súkromné účely. Každú žiadosť o
predĺženie platnosti by mala dopĺňať správa
zahŕňajúca preskúmanie uplatňovaného percentuálneho podielu,
ktorá by sa mala Komisii zaslať spolu s danou žiadosťou do 31. marca
2017.
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Podobné odchýlky v súvislosti s právom na
odpočet boli udelené iným členským štátom.
V článku 176 smernice o DPH sa
stanovuje, že Rada určuje, pri ktorých výdavkoch nevzniká právo na
odpočet DPH. Dovtedy Rada dáva členským štátom právo zachovať
výnimky, ktoré sa uplatňovali 1. januára 1979. Preto existuje celý rad
ustanovení o zachovaní status quo, ktorými sa obmedzuje právo na
odpočet v súvislosti s osobnými motorovými vozidlami.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Neuplatňuje sa.
Získavanie a využívanie expertízy
Externá expertíza nebola potrebná.
Posúdenie vplyvu
Návrh rozhodnutia sa v prvom rade zameriava na
zjednodušenie výberu DPH v súvislosti s osobnými motorovými vozidlami, ktoré sa
čiastočne používajú na nepodnikateľské účely, a má preto
potenciálny pozitívny vplyv. Zároveň sa tak čelí daňovým únikom
spôsobeným nesprávnym vedením záznamov.
Vzhľadom na úzky rozsah pôsobnosti danej
odchýlky a na jej dočasné uplatňovanie budú účinky
v každom prípade obmedzené.
3.           PRÁVNY ZÁKLAD NÁVRHU
Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Povolenie Estónsku obmedziť právo na
odpočet na 50 % DPH vzniknutej na nákladoch v spojitosti s služobnými
osobnými motorovými vozidlami, ktoré sa nepoužívajú výlučne na
podnikateľské účely. Keď sa dané právo na odpočet obmedzí,
zdaniteľná osoba je oslobodená od povinnosti zúčtovávať DPH v
prípade používania daného vozidla na súkromné účely.
Právny základ
Článok 395 smernice o DPH.
Zásada subsidiarity
Vzhľadom na ustanovenia smernice o DPH,
ktorá predstavuje základ návrhu, tento návrh patrí do výlučnej právomoci
Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality
z týchto dôvodov.
Toto rozhodnutie sa týka povolenia
udeľovaného členskému štátu na základe jeho vlastnej žiadosti a
neukladá sa ním žiadna povinnosť.
Vzhľadom na obmedzený rozsah pôsobnosti
odchýlky je osobitné opatrenie úmerné sledovanému cieľu.
Výber nástrojov
Podľa článku 395 smernice o DPH je
odchýlka od spoločných pravidiel DPH možná iba na základe povolenia Rady
konajúcej jednomyseľne na návrh Komisie. Okrem toho je rozhodnutie Rady
najvhodnejším nástrojom, pretože môže byť určené jednotlivým
členským štátom.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.

5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Návrh obsahuje doložku o ukončení
platnosti.
2014/0288 (NLE)
Návrh
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa Estónskej republike povoľuje
uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 26
ods. 1 písm. a) a článkov 168 a 168a smernice 2006/112/ES o spoločnom
systéme dane z pridanej hodnoty

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES
z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty[1], a najmä na jej
článok 395 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Listom, ktorý Komisia
zaevidovala 26. mája 2014, Estónsko požiadalo o povolenie odchýliť sa od
ustanovení smernice 2006/112/ES, ktorými sa riadi právo na odpočet dane na
vstupe v spojitosti s osobnými motorovými vozidlami.
(2)       Komisia o žiadosti Estónska
informovala ostatné členské štáty listom z 11. júna 2014. Listom z 12.
júna 2014 Komisia oznámila Estónsku, že má všetky informácie, ktoré považuje za
potrebné na posúdenie žiadosti.
(3)       V článkoch 168 a 168a
smernice 2006/112/ES sa stanovuje právo zdaniteľnej osoby na odpočet
dane z pridanej hodnoty (DPH) účtovanej na tovar, ktorý jej bol dodaný, a
služby, ktoré jej boli poskytnuté, v prípade použitia na účely jej
zdaniteľných transakcií. V článku 26 ods. 1 písm. a) uvedenej
smernice sa uvádza požiadavka účtovať DPH v prípade, keď sa
majetok podniku využíva na iné než podnikateľské účely.
(4)       Často je veľmi
zložité presne určiť, kedy ide o používanie majetku podniku na iné
než podnikateľské účely, a aj v prípadoch, keď to možné je, je
postup nezriedka náročný. Podľa požadovaného povolenia by sa výška
DPH na výdavky oprávnené na odpočet v súvislosti s osobnými motorovými
vozidlami, ktoré sa nepoužívajú výlučne na podnikateľské účely,
mala, až na niekoľko výnimiek, stanoviť ako paušálna percentuálna
sadzba. Estónske orgány na základe informácií, ktoré majú v súčasnosti k
dispozícii, považujú za opodstatnenú sadzbu 50 %. Aby sa zabránilo
dvojitému zdaneniu, mala by sa zároveň pozastaviť povinnosť
účtovať DPH z používania osobných motorových vozidiel na iné než
podnikateľské účely v prípade, že sa na ne vzťahuje
obmedzenie. Týmto zjednodušujúcim opatrením sa odstraňuje potreba
viesť záznamy o používaní služobných vozidiel na súkromné účely a
zároveň sa ním predchádza daňovým únikom spôsobeným nesprávnym
vedením záznamov.
(5)       Obmedzenie práva na
odpočet na základe tohto požadovaného povolenia by sa malo
vzťahovať na DPH zaplatenú pri kúpe, lízingu, nadobudnutí v rámci
Spoločenstva a dovoze konkrétnych osobných motorových vozidiel a zo
súvisiacich nákladov vrátane nákupu pohonných hmôt.
(6)       Požadované povolenie by sa
malo uplatňovať len na osobné motorové vozidlá s maximálnou povolenou
hmotnosťou nepresahujúcou 3 500 kg a najviac ôsmimi sedadlami
okrem sedadla vodiča, keďže akékoľvek použitie osobných
motorových vozidiel s maximálnou povolenou hmotnosťou nad 3 500 kg
alebo viac ako ôsmimi sedadlami okrem sedadla vodiča na
nepodnikateľské účely je zanedbateľné z dôvodu povahy týchto
vozidiel alebo druhu podnikania, na aké sa využívajú. Mal by sa poskytnúť
aj podrobný zoznam konkrétnych osobných motorových vozidiel, na ktoré sa dané
povolenie nevzťahuje na základe ich osobitného použitia.
(7)       Povolenie by malo byť
obmedzené na obdobie do 31. decembra 2017, aby sa dala preskúmať
nevyhnutnosť a účinnosť odchyľujúceho sa opatrenia a pomer
rozdelenia na podnikateľské a nepodnikateľské použitie, na ktorom sa
zakladá.
(8)       V prípade, že by Estónsko
zvažovalo potrebu predĺžiť platnosť povolenia na obdobie po roku
2017, malo by Komisii najneskôr do 31. marca 2017 predložiť správu
zahŕňajúcu preskúmanie uplatňovaného percentuálneho podielu
spolu so žiadosťou o predĺženie platnosti.
(9)       Odchýlka bude mať len
zanedbateľný účinok na celkovú výšku príjmov z dane vybranej na
stupni konečnej spotreby a nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na
vlastné zdroje Únie pochádzajúce z DPH,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Odchylne od článkov 168 a 168a smernice
2006/112/ES sa Estónsku povoľuje obmedziť na 50 % právo na
odpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) z výdavkov na osobné motorové
vozidlá, ktoré sa nepoužívajú výlučne na podnikateľské účely.
Článok 2
Odchylne od článku 26 ods. 1 písm. a)
smernice 2006/112/ES Estónsko nepovažuje používanie osobných motorových
vozidiel, ktoré sú majetkom podniku zdaniteľnej osoby, na iné než
podnikateľské účely za poskytovanie služieb za protihodnotu v
prípade, že dané vozidlo podlieha obmedzeniu práva na odpočet podľa
článku 1 tohto rozhodnutia.
Článok 3
K výdavkom uvedeným v článku 1 patrí
nákup, lízing, nadobudnutie v rámci Spoločenstva a dovoz osobných
motorových vozidiel, ktoré sa nepoužívajú výlučne na podnikateľské
účely, ako aj výdavky spojené s ich údržbou a opravou a výdavky spojené s
pohonnými hmotami pre takéto vozidlá.
Článok 4
Rozhodnutie by sa malo uplatňovať
len na osobné motorové vozidlá s maximálnou povolenou hmotnosťou
nepresahujúcou 3 500 kg a najviac ôsmimi sedadlami okrem sedadla
vodiča.
Článok 5
Články 1 a 2 sa neuplatňujú na
tieto kategórie osobných motorových vozidiel:
a) vozidlá zakúpené na účely opätovného
predaja, prenájmu alebo lízingu;
b) vozidlá používané na spoplatnenú prepravu
cestujúcich vrátane taxislužieb;
c) vozidlá používané na cvičné jazdy v
autoškole.
Článok 6
Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31.
decembra 2017. Žiadosť o predĺženie platnosti povolenia stanoveného v
tomto rozhodnutí sa Komisii predloží do 30. marca 2017 a pripojí sa k nej
správa zahŕňajúca preskúmanie percentuálneho podielu určeného v
článku 1.
Článok 7
Toto rozhodnutie je určené Estónskej
republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.