Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0233

Návrh nariadenie rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie rady (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike  /* KOM/2009/0233 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 15.5.2009KOM(2009) 233 v konečnom zneníNávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republikeDÔVODOVÁ SPRÁVA1) KONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie”), v konaní týkajúcom sa dovozu určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. |120 | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. |139 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 282/2009 zo 6. apríla 2009. |141 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |2) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |219 | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia príslušné zainteresované strany už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. |Získavanie a využívanie expertízy |229 | Externá expertíza nebola potrebná. |230 | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. |3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Nariadením (ES) č. 1212/2005 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov vyrobených z nekujnej liatiny s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Komisia 20. marca 2008 začala predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Toto preskúmanie bolo obmedzené na preskúmanie rozsahu výrobku. Na základe prešetrovania sa dospelo k záveru, že pôvodné prešetrovanie sa vzťahovalo na odliatky vyrobené zo sivej a z tvárnej liatiny. Potvrdilo sa, že hoci existujú menšie rozdiely medzi odliatkami vyrobenými zo sivej liatiny a odliatkami vyrobenými z tvárnej liatiny, môžu sa považovať za jeden výrobok. Okrem toho sa dospelo k záveru, že z technického hľadiska by odliatky vyrobené z tvárnej liatiny nemali byť charakterizované ako „nekujné“, keďže tvárnu liatinu je možné pri namáhaní tlakom tvarovať bez toho, aby došlo k jej zlomeniu. Preto sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorým sa stanovuje zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1212/2005 s cieľom objasniť rozsah výrobku, na ktorý sa uvedené nariadenie vzťahuje, a vylúčiť akúkoľvek nejasnosť vo výklade. Nariadenie by malo byť uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr 20. júna 2009. |310 | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“). |329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z nasledujúcich dôvodov: |331 | Forma opatrenia je opísaná v základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. |332 | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. |Výber nástrojov |341 | Navrhované nástroje: nariadenie. |342 | Iné prostriedky by neboli primerané z nasledujúceho dôvodu: v uvedenom základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti. |4) VPLYV NA ROZPOčET |409 | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. |NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1212/2005, ktorým sa stanovuje konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republikeRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 3,so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,keďže:A. PLATNÉ OPATRENIA1.  Nariadením (ES) č. 1212/2005 Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“)[2] (ďalej len „nariadenie o uložení konečných opatrení“). Individuálne colné sadzby boli v rozmedzí od 0 % do 37 % a úroveň zostatkového cla bola stanovená na 47,8 %. Rozhodnutím Komisie č. 2006/109/ES[3] a nariadením Rady (ES) č. 268/2006[4] bola prijatá ponuka spoločného záväzku zo strany niekoľkých spoločností spolu s Čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojov a elektronických výrobkov (CCME). Vzhľadom na niekoľko žiadostí nových vyvážajúcich výrobcov nariadenie o uložení konečných opatrení bolo niekoľkokrát zmenené a doplnené – naposledy v apríli 2009[5].B. ZAČATIE REVÍZNEHO PREŠETROVANIA A POSTUPU2.  Komisia 8. novembra 2007 dostala žiadosť o predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Žiadosť podala spoločnosť Eurofonte (ďalej len „žiadateľ“) v mene deviatich európskych výrobcov. Žiadateľ tvrdil, že rozsah pôsobnosti opatrenia nie je v nariadení o uložení konečných opatrení dostatočne jasne stanovený. Tvrdil, že rozsah výrobku, pokiaľ ide o odliatky z tvárnej liatiny, a najmä, pokiaľ ide o otázku, či sa na tento druh odliatkov vzťahuje vymedzenie príslušného výrobku, by sa mal objasniť.3.  Komisia usúdila, že existuje dostatok dôkazov na začatie čiastočného predbežného preskúmania a po porade s poradným výborom oznámením (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“) uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie [6] začala prešetrovanie v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia. Rozsah prešetrovania bol obmedzený na vymedzenie výrobku, na ktorý sa vzťahujú platné opatrenia.4.  Komisia informovala známych výrobcov zo Spoločenstva, dovozcov a používateľov, zástupcov vyvážajúcej krajiny ako aj všetkých známych vývozcov v ČĽR o začatí preskúmania. Komisia žiadala informácie od všetkých uvedených strán a od iných strán, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. Komisia okrem toho poskytla zainteresovaným stranám možnosť vyjadriť ich stanoviská písomne a požiadať o vypočutie.5.  Pätnásť výrobcov zo Spoločenstva, deväť dovozcov v Spoločenstve neprepojených s čínskymi vyvážajúcimi výrobcami, jeden používateľ zo Spoločenstva a 17 čínskych vyvážajúcich výrobcov predložilo vyplnené dotazníky.6.  Príležitosť na vypočutie bola poskytnutá šiestim zainteresovaných stranám, ktoré o to požiadali: žiadateľ, jeden výrobca zo Spoločenstva a štyria dovozcovia.C. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK7.  Príslušným výrobkom, ako bol vymedzený v článku 1 nariadenia o uložení konečných opatrení, sú odliatky z nekujnej liatiny druhov vhodných na zakrytie alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov a ich časti, tiež opracované, potiahnuté alebo natierané, alebo vybavené inými materiálmi, okrem požiarnych hydrantov, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, zaradené do kódov KN 7325 10 50, 7325 10 92 a ex 7325 10 99 (kód Taric 7325 10 99 10).8.  V časti toho istého nariadenia týkajúcej sa vymedzenia výrobku, najmä v odôvodnení 18, sa uvádza, že odliatky sú vyrobené zo sivej alebo z tvárnej liatiny a že napriek určitým rozdielom opísaným v odôvodneniach 20 až 21 sa v odôvodneniach 22 a 29 usudzuje, že všetky typy odliatkov majú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, v zásade sa používajú na rovnaké účely a môžu sa pokladať za odlišné typy toho istého výrobku.9.  Podľa niektorých strán termín použitý v článku 1 nariadenia o uložení konečných opatrení na opísanie výrobku, ktorý je predmetom opatrení („odliatky z nekujnej liatiny“) sa nevzťahuje na odliatky vyrobené z tvárnej liatiny. Niektoré strany uviedli odkaz na ďalšiu podpoložku KN týkajúcu sa príslušenstva na rúry alebo rúrky z kujnej liatiny (kód KN 7307 19 10), v súvislosti s ktorou sa vo vysvetlivke ku kombinovanej nomenklatúre uvádza, že liatina s guľôčkovým grafitom (tvárna liatina) je kujná. Z tohto dôvodu sa tvrdilo, že na odliatky vyrobené z tvárnej liatiny sa nariadenie nevzťahuje, aj keď je v opisnej časti uvedeného nariadenia uvedené, že všetky typy odliatkov sa môžu pokladať za odlišné typy rovnakého výrobku.D. ZISTENIA PREŠETROVANIA1. Predbežné pripomienky10.  Niekoľko zainteresovaných strán tvrdilo, že preskúmanie rozsahu výrobku by na vyriešenie uvedenej záležitosti nebolo vhodným prešetrovaním, Komisia by skôr mala začať buď nové antidumpingové prešetrovanie podľa článku 5 základného nariadenia alebo preskúmanie zamerané na obchádzanie opatrení podľa článku 13 základného nariadenia.11.  Vzhľadom na to, že účelom prešetrovania je najmä preskúmať rozsah pôsobnosti pôvodného prešetrovania a v prípade potreby zodpovedajúcim spôsobom prispôsobiť normatívne ustanovenia, je v tomto prípade vhodným postupom preskúmanie rozsahu výrobku na základe článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Nové prešetrovanie podľa článku 5 základného nariadenia a prešetrovanie zamerané na obchádzanie opatrení podľa článku 13 základného nariadenia sa budú zaoberať inými okolnosťami. Prvé uvedené sa môže okrem iného využiť na začatie prešetrovania výrobku, na ktorý sa pôvodné prešetrovanie nevzťahovalo (napríklad na základe použitia iného vymedzenia výrobku alebo pôvodu v krajine, na ktorú sa opatrenia nevzťahovali). Neskôr uvedené sa môže využiť ako základ na prešetrovanie, či dochádza k obchádzaniu, pokiaľ ide o výrobok, ktorý je predmetom opatrení. V tomto prípade nie sú preto tieto dva typy prešetrovaní vhodné.12.  Začatie tohto preskúmania bolo preto opodstatnené v záujme zabezpečenia riadneho uplatňovania antidumpingových opatrení.2. Analýza pôvodného prešetrovania13.  V prvej etape bolo analyzované pôvodné prešetrovanie s cieľom stanoviť, či sa toto prešetrovanie vzťahovalo okrem odliatkov vyrobených zo sivej liatiny aj na odliatky vyrobené z tvárnej liatiny.14.  Po prvé sa pripomína, že v oznámení o začatí pôvodného prešetrovania[7] sa výrobok opisuje ako „určité predmety z nekujnej liatiny druhov vhodných na zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov (...) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (...), zvyčajne zaradené do kódov KN 7325 10 50, 7325 10 92 a 7325 10 99 “.15.  Zo slov „zvyčajne zaradené“ je jasné, že kódy KN uvedené v oznámení o začatí prešetrovania boli, ako zvyčajne, uvedené „len na informačné účely“. Zainteresované strany teda nemohli usudzovať, že súčasťou prešetrovania budú iba výrobky, na ktoré sa vzťahujú tieto kódy KN. Okrem informácií týkajúcich sa rozsahu výrobku uvedených v oznámení o začatí prešetrovania boli ďalšie informácie uvedené vo verzii pôvodného podnetu bez dôverných údajov, ktorá bola k dispozícii všetkým stranám zainteresovaným na konaní a zaslaná všetkým vyvážajúcim výrobcom, dovozcom a používateľom uvedeným v podnete.16.  Vo verzii podnetu bez dôverných údajov je vymedzenie príslušného výrobku presne také isté ako vymedzenie uverejnené v oznámení o začatí pôvodného prešetrovania. Podrobnejšie vysvetlenie tohto všeobecného opisu je uvedené v bodoch 3.2 až 3.7 podnetu. Z ďalších informácií v týchto bodoch vyplýva, že podnet sa vzťahoval na výrobky vyrobené zo sivej ako aj z tvárnej liatiny. Napríklad v bode 3.5 sa uvádza, že „výrobok je vyrobený z nekujnej liatiny, ktorá môže byť sivá alebo tvárna“. Navyše proces výroby odliatkov vyrobených zo sivej a z tvárnej liatiny je opísaný v bode 3.4 verzie podnetu bez dôverných údajov.17.  Okrem toho nič nenasvedčovalo tomu, že rozsah pôsobnosti oznámenia o začatí pôvodného prešetrovania mal byť užší než rozsah pôsobnosti podnetu.18.  Navyše sa počas pôvodného prešetrovania zozbierali údaje o dumpingu a ujme týkajúce sa odliatkov vyrobených aj zo sivej aj z tvárnej liatiny. Konkrétne, v dotazníkoch zaslaných známym zainteresovaným stranám a zainteresovaným stranám, ktoré sa prihlásili a požiadali o dotazník, boli obidva typy zahrnuté do opisu typov výrobku, ktoré sa museli uviesť v klasifikácii výrobku (kontrolné čísla výrobkov). Z tohto dôvodu bolo všetkým spolupracujúcim stranám, ktoré dostali dotazník, jasné, že prešetrovanie sa vzťahovalo na odliatky zo sivej aj z tvárnej liatiny. Okrem toho na základe skutočnosti, že v klasifikácii výrobku boli zahrnuté obidva typy výrobku, sa zabezpečilo, že všetky zistenia týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Spoločenstva v pôvodnom prešetrovaní sa týkali odliatkov vyrobených zo sivej a z tvárnej liatiny.19.  Navyše v konečnom zverejnení zaslanom všetkým zainteresovaným stranám a v nariadení o uložení konečných opatrení sa niekoľkokrát uviedlo, že odliatky môžu byť vyrobené buď zo sivej alebo z tvárnej liatiny (pozri najmä odôvodnenia 18, 20, 21). Rozdiely medzi obidvoma typmi odliatkov sa preskúmali a vysvetlili (pozri uvedené odôvodnenia). Nakoniec, záver, ku ktorému sa dospelo v nariadení o uložení konečných opatrení, ako sa uvádza v odôvodnení 22, je, že prešetrovaním sa napriek rozdielom, pokiaľ ide o sivú a tvárnu liatinu, preukázalo, že všetky typy odliatkov majú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, že sa v zásade používajú na rovnaké účely a že sa môžu pokladať za odlišné typy rovnakého výrobku.20.  Vzhľadom na uvedené je možné usúdiť, že pôvodné prešetrovanie sa vzťahovalo na obidva typy odliatkov vyrobené zo sivej aj z tvárnej liatiny. Aj keby sa usudzovalo, že z oznámenia o začatí pôvodného prešetrovania samotného to nebolo úplne zrejmé, zainteresované strany mali viac možností zistiť, že prešetrovanie sa vzťahovalo na odliatky vyrobené zo sivej aj z tvárnej liatiny, keďže to bolo uvedené vo verzii podnetu bez dôverných údajov, v dotazníkoch a keďže o tom boli zainteresované strany informované v konečnej fáze.21.  Po zverejnení konečných zistení tohto preskúmania jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v oznámení o začatí pôvodného prešetrovania sa mal jasne uviesť rozsah výrobku. Vzhľadom na to, že v tomto oznámení o začatí pôvodného prešetrovania sa uviedli iba odliatky vyrobené z nekujnej liatiny, dovozca odliatkov vyrobených z kujnej liatiny si mohol byť istý, že na jeho výrobky sa prešetrovanie nevzťahovalo a nebolo potrebné, aby konzultoval verziu podnetu bez dôverných údajov.22.  Pokiaľ ide o znenie oznámenia o začatí pôvodného prešetrovania, nie je možné tvrdiť, že odliatky vyrobené z tvárnej liatiny boli priamo alebo nepriamo vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku. Po prvé, je potrebné poznamenať, že v prvom odseku oznámenia o začatí pôvodného prešetrovania je uvedené, že Komisii bol doručený „podnet (...), v ktorom sa tvrdí, že dovoz určitých odliatkov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (...) je dumpingový, a teda výrobnému odvetviu Spoločenstva spôsobuje značnú ujmu“. Po druhé, v oddiele 2 („výrobok“) sa uvádza, že prešetrovanie sa vzťahuje na odliatky vyrobené z nekujnej liatiny druhov vhodných na zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov, ale ďalej sa nešpecifikuje, čo sa rozumie pod pojmom „nekujnej“. V tejto súvislosti sa pripomína, že kódy KN uvedené v oznámení o začatí pôvodného prešetrovania boli jasne „poskytnuté len na informačné účely“, a preto nie je možné tvrdiť, že obmedzili rozsah výrobku v rámci pôvodného prešetrovania. Oznámenie o začatí pôvodného prešetrovania už teda obsahovalo prvky naznačujúce dovozcovi alebo vyvážajúcemu výrobcovi odliatkov vyrobených z tvárnej liatiny druhov vhodných na zakrytie alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov, že odliatky z tvárnej liatiny mohli byť predmetom prešetrovania. Vzhľadom na uvedené sa tento argument zamieta.23.  V každom prípade, aj keby sa usúdilo, že to tak nebolo, oznámenie o začatí preskúmania bolo v tejto veci jednoznačné. V oddiele 3 (Dôvody preskúmania) je uvedené, že hoci sa opisná časť nariadenia o uložení konečných opatrení vzťahovala na odliatky vyrobené z tvárnej liatiny, je v tejto veci potrebné objasniť rozsah pôsobnosti normatívnych ustanovení uvedeného nariadenia. Všetky subjekty sa jasne vyzvali, aby oznámili svoje stanoviská a predložili akékoľvek dôkazy na podporu týchto stanovísk. Príslušný dovozca však nepredložil žiadne dôkazy, že jeden alebo viac z jeho dodávateľov, na ktorého(-ých) sa vzťahuje clo, neporozumel, že pôvodné prešetrovanie sa vzťahovalo aj na odliatky z tvárnej liatiny. V tejto súvislosti by sa malo poznamenať, že v oznámení o začatí preskúmania sa v oddiele 9 zdôraznilo, že každá strana, ktorá chce požiadať o ďalšie preskúmanie môže tak urobiť na základe článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Žiadny vývozca, ktorého výrobky sú predmetom cla, však nepredložil tvrdenie, že počas pôvodného prešetrovania neporozumel, že toto prešetrovanie sa vzťahuje aj na odliatky z tvárnej liatiny a že z tohto dôvodu by sa teraz malo začať ďalšie preskúmanie na prepočítanie cla uplatniteľného na jeho výrobky vrátane výrobkov z tvárnej liatiny.24.  Vzhľadom na uvedené sa tento argument zainteresovanej strany zamieta.3. Porovnanie odliatkov z tvárnej liatiny a odliatkov zo sivej liatiny25.  S cieľom objasniť, či zistenia týkajúce sa odliatkov vyrobených zo sivej a z tvárnej liatiny, ako sú stanovené v nariadení o uložení konečných opatrení, boli skutočne správne, skúmalo sa, či boli odliatky z tvárnej liatiny a odliatky zo sivej liatiny správne považované za výrobky s rovnakými fyzikálnymi, chemickými a technickými vlastnosťami a konečnými použitiami, ako sa uvádza v nariadení o uložení konečných opatrení.a) Fyzikálne, chemické, technické vlastnosti a zameniteľnosť26.  Pokiaľ ide o fyzikálne vlastnosti , na konečnú formu odliatkov má vplyv účel a podmienky inštalácie výrobku, ale výrobok musí v každom prípade spĺňať platné normy, ako sú stanovené okrem iného v EN 1561, EN 1563, EN 124 a EN 1433.27.  Čo sa týka chemických vlastností odliatkov, sivá aj tvárna liatina sú zliatinami železa a uhlíka. Hoci existujú menšie rozdiely v štruktúre suroviny a tiež v látkach pridávaných počas výrobného procesu (napr. horčík), konečné výrobky v tomto smere nie sú výrazne odlišné.28.  Pripomína sa, že pridaním horčíka počas procesu výroby tvárnej liatiny sa mení mikroštruktúra liatiny z vločkovej/lamelárnej (sivá liatina) na guľôčkovú. Preto je presnejším termínom pre tvárnu liatinu termín „liatina s guľôčkovým grafitom“.29.  Pokiaľ ide o technické vlastnosti , prešetrovaním sa preukázalo, že tvárna liatina má v porovnaní so sivou liatinou technické vlastnosti, ktoré umožňujú, aby mal materiál vyššiu medzu pevnosti, a čo je dôležitejšie, aby bol pri namáhaní tlakom v omnoho vyššej miere tvarovateľný bez porušenia, t. j. tvárna liatina je plasticky tvárna, zatiaľ čo sivá liatina sa pri namáhaní tlakom láme, t. j. je krehká. Prešetrovaním sa tiež ukázalo, že napriek tomuto rozdielu, iné základné mechanické/technické vlastnosti, ako sú tvarovateľnosť, odolnosť voči opotrebovaniu a pružnosť sú pri sivej liatine a tvárnej liatine porovnateľné.30.  Navyše uvedené rozdiely medzi sivou a tvárnou liatinou majú vplyv iba na požadované prevedenie odliatku (t. j. či je nutné upevňovacie zariadenie), ale nie na vhodnosť odliatku na daný účel, ktorým je zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov.31.  Výrobky z liatiny, ktoré slúžia na uvedené konečné použitia, musia spĺňať požiadavky noriem EN 124 (poklopy vstupu do šachty a vpusty kanálov) a EN 1433 (odvodňovacie žľaby). Obidve normy upresňujú, že materiály z liatiny musia spĺňať požiadavky normy EN 1561 alebo normy EN 1563 (t. j. sivá alebo tvárna liatina). Sivá aj tvárna liatina preto spĺňajú požiadavky noriem a je ich teda možné považovať za zameniteľné .b) Konečné použitia32.  Spotrebitelia považujú obidva typy odliatkov za rovnaký výrobok používaný na zakrytie poklopov vstupu do šachty, odolný voči zaťaženiu premávkou, zabezpečujúci bezpečný a ľahký prístup k podzemným sieťam alebo zachytávajúci povrchovú vodu (žľaby). Obidva typy poskytujú dlhodobé trvalé riešenia.c) Záver33.  Na základe uvedeného sa usudzuje, že hoci existujú mierne rozdiely medzi týmito dvomi typmi výrobku, boli správne považované za jeden výrobok, keďže majú rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti, môžu sa použiť na rovnaké účely a sú vzájomne zameniteľné. Potvrdzujú sa tým zistenia pôvodného prešetrovania a odôvodnenia 18 a 20 až 22 nariadenia o uložení konečných opatrení.34.  Po konečnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán spochybnilo tieto zistenia a zdôraznilo, že už v pôvodnom prešetrovaní sa nesprávne usúdilo, že odliatky vyrobené zo sivej a z tvárnej liatiny majú rovnaké vlastnosti a že na účely prešetrovania by sa mali považovať za jeden výrobok. Tieto strany tvrdili, že niekoľko faktorov preukazuje, že tieto dva typy odliatkov nie sú porovnateľné a že by sa mali pokladať za odlišné výrobky. Konkrétne tieto strany uviedli i) rozdiely vo výrobnom procese, ktoré vedú k ii) úplne rozdielnym fyzikálnym, chemickým a technickým vlastnostiam, k iii) rôznej štruktúre nákladov a nakoniec k iv) rôznemu vnímaniu zo strany spotrebiteľov. Na podporu tohto tvrdenia bolo Komisii predložených niekoľko odborných posudkov a článkov zverejnených v odborných časopisoch. V týchto odborných posudkoch sa zdôraznili najmä rozdiely medzi tvárnou liatinou a sivou liatinou z hľadiska štruktúry grafitu, ako aj technické rozdiely, t. j. skutočnosť, že tvárnu liatinu je možné pri namáhaní tlakom tvarovať, pričom sivá liatina sa za rovnakých podmienok láme.35.  V tejto súvislosti sa pripomína, že toto prešetrovanie potvrdilo, že naozaj existujú rozdiely medzi týmito dvoma typmi výrobku, t. j. medzi odliatkami vyrobenými zo sivej liatiny a odliatkami vyrobenými z tvárnej liatiny. Skutočnosť, že počas procesu výroby odliatku z tvárnej liatiny sa pridáva horčík, mení štruktúru grafitu z vločkovej/lamelárnej na guľôčkovú a dáva mu iné mechanické vlastnosti, ako napríklad určitú tvarovateľnosť pri namáhaní tlakom. Okrem toho odliatky vyrobené z tvárnej liatiny si zvyčajne vyžadujú zvláštne prevedenie, aby ich bolo možné upevniť k povrchu. Pripomína sa však, že stálou praxou je preskúmať, či majú výrobky alebo typy výrobku rovnaké fyzikálne, chemické a technické vlastnosti a či sú v zásade používané na rovnaké účely s cieľom stanoviť, či by na účely antidumpingového prešetrovania mali tvoriť jeden výrobok. To znamená, že typy výrobku nemusia byť z vedeckého (alebo iného) hľadiska identické vo všetkých aspektoch, a teda určité rozdiely je možné akceptovať, pokiaľ majú rovnaké uvedené základné vlastnosti. Okrem toho sa pripomína, že konanie nie je zamerané na dovoz materiálu ako takého, t. j. odliatkov, ale na odliatky používané na zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov a ich časti . Týmto prešetrovaním sa potvrdilo, že odliatok vyrobený z tvárnej liatiny má rovnaké základné vlastnosti ako odliatok vyrobený zo sivej liatiny (pozri tvrdenia v odôvodneniach 24 až 30). Z tohto dôvodu sa zamieta tvrdenie, že odliatky vyrobené zo sivej liatiny a odliatky vyrobené z tvárnej liatiny nemajú rovnaké základné vlastnosti.4. Odvodňovacie žľaby36.  V rámci tohto prešetrovania dve spoločnosti tvrdili, že odvodňovacie systémy, na ktoré sa vzťahuje norma EN 1433, by nemali byť v rozsahu pôsobnosti opatrení. Na podporu ich tvrdenia zainteresované strany poukázali na skutočnosť, že v nariadení o uložení konečných opatrení sa uvádza iba jedna norma (EN 124) uplatniteľná na poklopy vstupu do šachty a vpusty kanálov a že pôvodné prešetrovanie sa jasne zameralo na poklopy vstupu do šachty.37.  Navrhovateľ tvrdil, že v oznámení o začatí preskúmania, v ktorom sú stanovené dôvody na toto čiastočné predbežné preskúmanie, nebola zmienka o odvodňovacích žľaboch a že z tohto dôvodu by sa tvrdenia v tejto súvislosti nemali brať do úvahy. Toto tvrdenie sa však zamieta vzhľadom na skutočnosť, že v oznámení o začatí preskúmania sa tiež uviedlo, že by sa mal objasniť rozsah výrobku. Skutočnosť, že sa venovala zvláštna pozornosť otázke, či sa opatrenia vzťahujú na odliatky vyrobené z tvárnej liatiny, nevylučuje možnosť analyzovať iné tvrdenia týkajúce sa rozsahu výrobku.38.  Najskôr sa preskúmalo, či sa pôvodné prešetrovanie vzťahovalo na odvodňovacie žľaby.39.  Ako sa uviedlo v odôvodnení 14, v oznámení o začatí pôvodného prešetrovania bol posudzovaný výrobok opísaný ako „určité predmety z nekujnej liatiny druhov používaných na zakrytie a/alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov a ich časti, (...)“. Keďže odvodňovacie žľaby sú predmety používané na zakrytie podzemných alebo podpovrchových systémov a ich časti, oznámenie o začatí prešetrovania je potrebné chápať tak, že na odvodňovacie žľaby sa vzťahuje ako na typ odliatkov.40.  Navyše vo verzii pôvodného podnetu bez dôverných údajov sa jasne uviedlo, že príslušný výrobok „sa zvyčajne nazýva podľa jeho účelu, ktorým je poklop (alebo poklop vstupu do šachty), vpust kanálov alebo odvodňovací žľab a kryt s príklopom)“ (pozri bod 3.2.). Ďalší odkaz na odvodňovacie žľaby ako súčasť príslušného výrobku je možné nájsť v bode 3.5 (účinné odvádzanie povrchovej vody) a 3.6.41.  Okrem toho odvodňovacie žľaby boli zahrnuté aj v opise typov výrobku, ktoré sa museli uviesť v dotazníku (kontrolné čísla výrobkov) a všetky spolupracujúce strany, ktoré dostali dotazník, museli uviesť aj predaj odvodňovacích žľabov. Všetky zistenia týkajúce sa dumpingu, ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Spoločenstva v pôvodnom prešetrovaní sa teda vzťahovali aj na odvodňovacie žľaby.42.  Navyše v nariadení o uložení konečných opatrení, o ktorom boli všetky zainteresované krajiny tiež informované, sa uvádza, najmä v odôvodneniach 15 až 17, že odliatky sa zvyčajne skladajú z rámu, ktorý je zapustený v teréne a buď poklopu alebo mreže, ktoré sa nachádzajú v jednej rovine s akýmkoľvek povrchom. V odôvodnení 17 sa uvádza, že kryt a mreže sú k dispozícii v každom tvare vrátane, okrem iného, trojuholníkového, kruhového, štvorcového alebo obdĺžnikového. Rovnako v odôvodnení 19 sa uvádza, že rôzne formy odliatkov, ako napríklad poklopy vstupu do šachty, vpusty kanálov a kryty s príklopom sú si dostatočne podobné, a teda na účely prešetrovania tvoria jeden výrobok. Znenie nariadenia o uložení konečných opatrení teda naznačuje, že aj odvodňovacie žľaby boli zahrnuté do možnej formy odliatkov.43.  Na záver, odvodňovacie žľaby boli zahrnuté do rozsahu výrobku v rámci pôvodného prešetrovania a bolo to možné ustanoviť na základe uvedených skutočností.44.  Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ani oznámenie o začatí pôvodného prešetrovania ani nariadenie o uložení dočasných opatrení nebolo jednoznačné, pokiaľ ide o zahrnutie odvodňovacích žľabov do rozsahu pôsobnosti prešetrovania. Táto strana tvrdila, že kým oznámenie o začatí prešetrovania bolo prinajmenšom nejasné, pokiaľ ide o odvodňovacie žľaby, v odôvodnení 16 nariadenia o uložení konečných opatrení sa osobitne vysvetlilo, že „odliatky musia umožniť bezpečný a jednoduchý prístup do podzemnej komory na účely vstupu človeka alebo na vizuálnu kontrolu“. Keďže líniové odvodňovacie systémy neumožňujú vstup ľudí do podzemnej komory, ale slúžia na účely odvádzania vody, bolo by jasné, že odvodňovacie žľaby nie sú zahrnuté.45.  Nespochybňuje sa skutočnosť, že odvodňovacie žľaby/líniové odvodňovacie systémy, ktoré zvyčajne pozostávajú z odtokového kanála a mreže na vrchnej časti, slúžia na účely odvádzania povrchovej vody. Umožňujú aj bezpečný a jednoduchý prístup do podzemnej komory, ktorú v tomto prípade predstavuje odtokový kanál. Ak by napríklad bol odtokový kanál upchatý listami alebo inými predmetmi, mohli by po zdvihnutí mreže mať prístup do odtokového kanála osoby, aby odstránili upchatie. Aj keby sa usudzovalo, že odtokový kanál nie je možné pokladať za súčasť podzemnej komory, keďže prístup do nej by mal umožniť celý odliatok, stále je možné tvrdiť, že odvodňovací žľab zakrýva pozdĺžnu dutinu v zemi, ktorá bola vykopaná na umožnenie odvádzania vody. Zdôrazňuje sa tiež, že vo vete v danom odôvodnení sa uviedlo, že prístup môže byť na účely vizuálnej kontroly , ktorá je v prípade odvodňovacích žľabov bezpochyby možná. Okrem toho vetu, ktorú daná strana citovala, je potrebné vnímať v kontexte, t. j. v súvislosti s odôvodnením 15 a začiatkom odôvodnenia 16. Ako sa už uviedlo, stanovuje sa tam, že: „odliatky sa zvyčajne skladajú z rámu, ktorý je zapustený v teréne a buď poklopu alebo mreže , ktoré sa nachádzajú v jednej rovine s akýmkoľvek povrchom používaným chodcami a/alebo vozidlami a ktoré sú priamo vystavené hmotnosti a účinkom premávky chodcov a/alebo vozidiel. (…) Odliatky slúžia na zakrytie podzemnej komory a musia vydržať zaťaženie zo strany premávky motorových vozidiel a/alebo chodcov. Od poklopu alebo mreže sa vyžaduje, aby zostali bezpečne v ráme, aby sa zabránilo vytváraniu hluku, poraneniu ľudí a poškodeniu vozidiel.“ Prešetrovaním sa preukázalo, že odvodňovacie žľaby sa zvyčajne skladajú z odtokového kanála, ktorý je zapustený v teréne a mreže, ktoré sa nachádzajú v jednej rovine s akýmkoľvek povrchom používaným chodcami a/alebo vozidlami a ktoré sú priamo vystavené hmotnosti a účinkom premávky chodcov a/alebo vozidiel. Navyše odvodňovací žľab sa môže použiť aj na umožnenie prístupu a/alebo vstupu do podzemnej komory a tiež musí vydržať zaťaženie zo strany premávky motorových vozidiel a/alebo chodcov. Z tohto dôvodu sa argument, že odvodňovacie žľaby neboli jednoznačne zahrnuté, zamieta.46.  Po druhé, s cieľom objasniť, či zistenia týkajúce sa odvodňovacích žľabov boli skutočne správne, sa tiež preskúmalo, či majú odvodňovacie žľaby rovnaké fyzikálne a technické vlastnosti ako iné typy odliatkov a či teda mohli byť správne považované za typy odliatkov, ktoré spolu s inými typmi odliatkov tvoria jeden výrobok.47.  Na základe prešetrovania sa potvrdilo, že odvodňovacie žľaby sú odliatky vyrobené zo sivej alebo z tvárnej liatiny a že sa zvyčajne skladajú z rámu, ktorý je zapustený v teréne a mreže, ktorá sa nachádza v jednej rovine s akýmkoľvek povrchom. Rám je umiestnený priamo vo vrchnej časti komory. Odvodňovacie žľaby sa používajú na zakrytie terénu a umožňujú vizuálnu kontrolu.48.  Hoci je pravda, že hlavným účelom odvodňovacieho žľabu je odstrániť prebytočnú vodu z povrchu, aby vozidlá alebo lietadlá mohli bezpečne používať cestu/vzletovú dráhu, nevylučuje to skutočnosť, že odvodňovacie žľaby slúžia aj na účely zakrytia podzemnej komory, ako sa už uviedlo, a tiež musia vydržať zaťaženie zo strany vozidiel. Okrem toho iné typy odliatkov (ako napríklad vpusty kanálov) tiež slúžia na odvádzanie prebytočnej vody.49.  Pokiaľ ide o argument, že v nariadení o uložení konečných opatrení chýba norma EN 1433, poznamenáva sa, že v odôvodneniach 26 a 27 sa uviedol odkaz na normu EN 124 v časti týkajúcej sa podobného výrobku v súvislosti s tvrdením zainteresovaných strán, že odliatky vyrobené a predávané v ČĽR a odliatky vyrobené a predávané výrobným odvetvím Spoločenstva nie sú rovnaké. To na druhej strane neznamená, že výrobky, na ktoré sa vzťahuje norma EN 1433, neboli zahrnuté. Uvedenie odkazu (alebo jeho neuvedenie) na osobitnú normu EN v nariadení je len na informačné účely, neznamená však, že neexistuje aj iná norma, ktorá by sa mohla uplatniť. Navyše norma EN 1433 bola v čase obdobia pôvodného prešetrovania (apríl 2003 – marec 2004) novou normou uplatniteľnou od augusta 2003 a existovala súčasne s vnútroštátnymi normami do augusta 2004. V čase zhromažďovania údajov počas pôvodného prešetrovania teda táto norma nebola úplne funkčná a existovala súčasne s inými normami, ktoré sa vzťahovali na rovnaký výrobok.50.  Preto sa potvrdzuje, že táto konkrétna forma odliatkov má rovnaké fyzikálne, technické a chemické vlastnosti ako poklopy vstupu do šachty, vpusty kanálu alebo kryty s príklopom.51.  Vzhľadom na uvedené sa objasňuje, že výrobky, na ktoré sa vzťahuje norma EN 1433, patrili do rozsahu výrobku a opatrenia by sa na ne mali naďalej vzťahovať, keďže zistený rozdiel v súvislosti s hlavným účelom nie je možné považovať za dostatočne závažný dôvod na vylúčenie tejto formy odliatku.5. Potreba zmeny a doplnenia normatívnych ustanovení nariadenia o uložení konečných opatrení – záverečné poznámky52.  Vzhľadom na uvedenú analýzu sa nakoniec usúdilo, že je vhodné preskúmať, či je znenie článku 1 nariadenia o uložení konečných opatrení a odôvodnení 18 až 29 uvedeného nariadenia v súlade so zisteniami pôvodného prešetrovania a zisteniami uvedenými v tomto dokumente. Inak povedané, preskúmalo sa, či vôbec existuje potreba zmeny a doplnenia normatívnych ustanovení nariadenia o uložení konečných opatrení a či je možné tvrdiť, že súčasná verzia článku 1 sa jasne vzťahuje na odliatky z tvárnej liatiny. V tejto súvislosti sa náležite zvážili aj pripomienky, ktoré zaslali zainteresované strany, k tej časti nariadenia o uložení konečných opatrení, v ktorej sa nachádza vymedzenie výrobku.53.  Pripomína sa, že v článku 1 ods. 1 nariadenia o uložení konečných opatrení sa stanovuje, že odliatky vyrobené z „nekujnej“ liatiny by mali byť zahrnuté. Pripomína sa tiež, že na základe prešetrovania sa ukázalo, že tvárna liatina je plasticky tvárna (pozri odôvodnenie 30).54.  Vznikla otázka, či sa tvárna liatina z technického hľadiska musí vždy považovať za „nekujnú“ napriek skutočnosti, že je plasticky tvárna. Vo vede o materiáloch „kujnosť“ predstavuje tvarovateľnosť materiálu pri namáhaní tlakom, ktorá je často charakterizovaná ako schopnosť materiálu zmeniť tvar za pomoci vyklepávania alebo valcovania na tenkú fóliu. V tejto súvislosti výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že pojem odliatky vyrobené z „nekujnej“ liatiny v článku 1 nariadenia o uložení konečných opatrení by mohol odkazovať na všetky odliatky, ktoré nie sú vyrobené z kujnej liatiny, a to by zahŕňalo odliatky vyrobené zo sivej liatiny a z tvárnej liatiny. Preto sa tvrdilo, že v tomto zmysle by sa skutočne mohlo argumentovať, že aj odliatky vyrobené z tvárnej liatiny, na rozdiel od kujnej liatiny, sú nekujné, a teda sa na ne vzťahuje článok 1 nariadenia o uložení konečných opatrení odkedy nadobudlo toto nariadenie účinnosť.55.  Pripomína sa však, že tvárnosť a kujnosť nie vždy navzájom korelujú; napríklad zlato je tvárne a kujné, ale olovo je len kujné. Okrem toho počas revízneho prešetrovania boli predložené dôkazy, že tvárna liatina je tvarovateľná nielen pri namáhaní ťahom, ale do určitej miery aj pri namáhaní tlakom. Preto sa zdá, že z technického hľadiska je ťažké argumentovať, že tvárna liatina sa musí vždy pokladať za nekujnú (a v tom prípade by nemuselo byť potrebné zmeniť a doplniť normatívne ustanovenia nariadenia o uložení konečných opatrení).56.  Skutočnosťou však zostáva, že pôvodné prešetrovanie sa na odliatky z tvárnej liatiny vzťahovalo. V záujme vylúčenia akejkoľvek nejasnosti vo výklade by sa nariadenie o uložení konečných opatrení malo zodpovedajúcim spôsobom zrevidovať. Malo by sa najmä objasniť, že rozsah výrobku sa vzťahuje na odliatky z nekujnej liatiny a z liatiny s guľôčkovým grafitom (tvárnej liatiny). Okrem toho by sa mal doplniť dodatočný kód KN, t. j. kód KN ex 7325 99 10 odkazujúci na „ostatné liate výrobky zo železa alebo z ocele z kujnej liatiny“. Je to nevyhnutné, aby sa zabezpečilo, že antidumpingové clo, ktoré bolo v priebehu pôvodného prešetrovania stanovené ako primerané, pokiaľ ide o (okrem iného) takéto odliatky z tvárnej liatiny, sa bude odteraz v súvislosti s nimi vyberať.6. Spätná účinnosť57.  V oznámení o začatí preskúmania boli zainteresované strany jasne vyzvané, aby sa vyjadrili k možnému spätnému účinku, ktorý by mohli závery mať. Otázkou spätnej účinnosti sa zaoberalo niekoľko strán počas vypočutí a v ich pripomienkach. Vo všeobecnosti sa všetky strany s výnimkou výrobného odvetvia Spoločenstva vyjadrili proti uplatňovaniu výsledkov preskúmania so spätnou účinnosťou.58.  V tejto súvislosti sa pripomína, že na základe súčasného prešetrovania sa preukázalo, že normatívne ustanovenia nariadenia o uložení konečných opatrení by sa mali zmeniť a doplniť s cieľom objasniť rozsah výrobku a že by sa mal doplniť dodatočný kód KN. Okrem toho sa tiež zdá, že v minulosti niektoré subjekty založili svoje obchodné správanie na predpoklade, že na odliatky z tvárnej liatiny sa antidumpingové clo nevzťahovalo. Podrobenie dovozu týchto odliatkov do Spoločenstva antidumpingovému clu so spätným účinkom by malo vážny vplyv na hospodársku činnosť týchto subjektov. Vzhľadom na tieto faktory sa považuje za vhodnejšie, aby objasnenie rozsahu výrobku malo účinok výlučne do budúcnosti.E. ZÁVER59.  Na základe uvedených zistení sa pokladá za vhodné zrevidovať nariadenie (ES) č. 1212/2005 s cieľom objasniť rozsah výrobku, na ktorý sa toto nariadenie vzťahuje, a doplniť informáciu, že rozsah výrobku sa vzťahuje na odliatky z nekujnej liatiny a z liatiny s guľôčkovým grafitom (tvárnej liatiny). Okrem toho by sa mal doplniť dodatočný kód KN, t. j. kód KN ex 7325 99 10.60.  Príslušné strany boli informované o zisteniach a návrhu a ich pripomienky boli v prípade potreby vzaté do úvahy,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Článok 1 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1212/2005 sa nahrádza týmto:„1. Týmto sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovoz odliatkov z nekujnej liatiny a z liatiny s guľôčkovým grafitom (tvárnej liatiny) druhov vhodných na zakrytie alebo umožnenie prístupu do podzemných alebo podpovrchových systémov a ich častí, tiež opracovaných, potiahnutých alebo natieraných, alebo vybavených inými materiálmi, okrem požiarnych hydrantov, s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, v súčasnosti klasifikovaných podľa kódov KN 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (kód Taric 7325 10 99 10) a ex 7325 99 10 (kód Taric 7325 99 10 10).“Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] Ú. v. EÚ L 199, 29.7.2005, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 47, 17.2.2006, s. 59.[4] Ú. v. EÚ L 47, 17.2.2006, s. 3.[5] Ú. v. EÚ L 94, 8.4.2009, s. 1.[6] Ú. v. EÚ C 74, 20.3.2008, s. 66.[7] Ú. v. EÚ C 104, 30.4.2004, s. 62.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 11. 2015
            COM(2015) 579 final
            2015/0264(NLE)
            Návrh
            NARIADENIE RADY
            ktorým sa na rok 2016 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb v Čiernom mori

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dôvody a ciele návrhu

               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES, si kladie za cieľ zabezpečiť využívanie živých vodných zdrojov za udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok. Dôležitým nástrojom je pri tom každoročné stanovenie rybolovných možností formou celkových povolených výlovov (TAC), kvót a obmedzení rybolovného úsilia.

               Cieľom tohto návrhu je stanoviť rybolovné možnosti týkajúce sa komerčne najvýznamnejších populácií rýb v Čiernom mori pre členské štáty na rok 2016.20

               Všeobecný kontext

               Bulharsko a Rumunsko lovia populácie rýb v Čiernom mori, o ktoré sa delia s krajinami mimo EÚ, ako je Turecko, Ukrajina, Gruzínsko a Ruská federácia. Medzi krajinami EÚ a krajinami mimo EÚ sa však na regionálnej úrovni neurčuje žiaden celkový povolený výlov (TAC). Európska únia od roku 2008 každý rok stanovuje nezávislé TAC pre populácie kalkana veľkého a šproty severnej s cieľom pomôcť zabezpečiť dodržiavanie pravidiel spoločnej rybárskej politiky.

               Na medzinárodnej úrovni, a vzhľadom na skutočnosť, že podiel krajín EÚ na výlovkoch kalkana veľkého v Čiernom mori predstavuje len 6 %, je v uplynulých rokoch prioritou Komisie potreba stanoviť medzinárodný program obnovy populácie kalkana veľkého v celom Čiernom mori. Pokrok v tejto záležitosti sa dosiahol na poslednom každoročnom zasadnutí Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM), na ktorom sa schválil návrh opatrení na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorý predložila EÚ
                  1
               .

               Vo vedeckom posudku, ktorý predstavil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF) a GFCM, sa populácia ostroňa v Čiernom mori v roku 2014 zatriedila medzi populácie využívané neudržateľným spôsobom a vystavené riziku vyčerpania. Ostroň bieloškvrnitý je dlhožijúci druh, ktorý dosahuje pohlavnú zrelosť neskoro a vyznačuje sa nízkou plodnosťou, čo znamená, že populácia má veľmi obmedzenú schopnosť rýchlej obnovy, ak sa preloví. Pri vyloďovaní úlovkov ostroňa bieloškvrnitého v Čiernom mori sa od začiatku nahlasovania vyloďovania úlovkov zaznamenal konštantný a dramatický pokles, z viac ako 6 000 ton v roku 1989 na iba 80 ton v roku 2013. Prvým krokom pri obnove populácie ostroňa bieloškvrnitého bolo prijatie odporúčania GFCM týkajúceho sa riadiacich opatrení zameraných na ostroňa bieloškvrnitého v Čiernom mori
                  2
               . Vzhľadom na znepokojujúci stav tejto populácie, ktorej môže hroziť vyčerpanie, sa navrhujú rybolovné možnosti v podobe obmedzenia výlovu.

               V oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2016 [COM(2015) 239 final] v rámci spoločnej rybárskej politiky sa uvádza kontext návrhu.

               Rybolovné možnosti sú v tomto návrhu označené ako „pm“ (pro memoria). Dôvodom je skutočnosť, že odporúčanie týkajúce sa populácií v Čiernom mori nebude k dispozícii do plánovaného termínu prijatia tohto návrhu. STECF poskytne vedecké odporúčania týkajúce sa rybolovných možností v Čiernom mori v roku 2016 na zasadnutí, ktoré sa bude konať od 28. septembra do 2. októbra 2015. Keď budú príslušné odporúčania a informácie k dispozícii, bude potrebné tento návrh aktualizovať.

               Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu

               Rybolovné možnosti a spôsoby ich pridelenia členským štátom sa každoročne upravujú. Posledné úpravy sa vykonali nariadením Rady (EÚ) 2015/106
                  3
                z 19. januára 2015, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb v Čiernom mori.

               Okrem každoročných rybolovných možností treba spomenúť tieto opatrenia týkajúce sa rybárstva v Čiernom mori, ktorých sa návrh týka:

               –Minimálne ochranné veľkosti a minimálne veľkosti ôk pri love kalkana veľkého v Čiernom mori upravuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 227/2013 z 13. marca 2013
                  4
               , ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 850/98 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov a nariadenie Rady (ES) č. 1434/98 určujúce podmienky, za ktorých sa môžu slede vykladať na breh na priemyselné účely okrem priamej ľudskej spotreby.

               –Odporúčanie GFCM/37/2013/2, ktorým sa stanovuje súbor minimálnych noriem pre ukotvené žiabrovky používané pri love kalkana veľkého a na ochranu veľrybotvarých cicavcov v Čiernom mori, ktoré prijala Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more (GFCM) na svojom 37. zasadnutí (Split, máj 2013).

               –Odporúčanie GFCM/39/2015/3, ktorým sa stanovuje súbor opatrení na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie pri love kalkana veľkého v Čiernom mori, ktoré prijala Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more (GFCM) na svojom 39. zasadnutí (Miláno, máj 2015).

               –Odporúčanie GFCM/39/2015/4, ktorým sa stanovujú riadiace opatrenia zamerané na ostroňa bieloškvrnitého v Čiernom mori, ktoré prijala Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more (GFCM) na svojom 39. zasadnutí (Miláno, máj 2015).

               Súlad s inými politikami a cieľmi EÚ

               Navrhované opatrenia sú v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej rybárskej politiky a s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja.

               2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Získavanie a využívanie expertízy

               Hlavné organizácie/odborníci, s ktorými sa uskutočnili konzultácie

               Vedeckou organizáciou, s ktorou sa uskutočnili konzultácie, je Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF).

               Únia každý rok žiada STECF o vedecké odporúčanie, pokiaľ ide o stav významných populácií rýb. Výbor STECF vydáva svoje odporúčania na základe mandátu, ktorý dostáva od Komisie. Toto odporúčanie sa poskytne v októbri 2015 a bude sa týkať sa všetkých populácií v Čiernom mori, pre ktoré sa navrhuje TAC.

               Konečným cieľom je dostať a udržať populácie na úrovne, pri ktorých možno dosahovať maximálny udržateľný výnos. Tento cieľ sa výslovne začlenil do nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 (označované ako nové základné nariadenie o spoločnej rybárskej politike). V článku 2 ods. 2 sa uvádza, že tento cieľ „sa dosiahne do roku 2015 tam, kde je to možné, a […] najneskôr do roku 2020 pre všetky populácie“. Z toho je zrejmý záväzok Únie týkajúci sa záverov Svetového samitu o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002 a príslušného plánu ich vykonávania.

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Konzultácie so zainteresovanými stranami sa uskutočnili prostredníctvom oznámenia Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2016. Vedecký základ pre tento návrh poskytol STECF. Všetky správy výboru STECF sú dostupné na webovej stránke GR MARE.

               Posúdenie vplyvu

               Na základe vedeckého odporúčania budú navrhované opatrenia viesť k zmene rybolovných možností, pokiaľ ide o objemy úlovkov pre rybárske plavidlá Únie v Čiernom mori.

               V tomto návrhu sa neodzrkadľujú iba krátkodobé záujmy, ale je takisto súčasťou dlhodobého prístupu, pomocou ktorého sa intenzita rybolovu postupne prispôsobí na dlhodobo udržateľné úrovne.

               Prístup prijatý v návrhu môže mať preto v strednodobom až dlhodobom horizonte za následok zníženie rybolovného úsilia, v dlhodobom horizonte však stabilné alebo zvyšujúce sa kvóty. Takisto sa očakáva, že dlhodobými dôsledkami uvedeného prístupu bude zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie následkom prispôsobenia rybolovného úsilia a nezmenené alebo zvýšené vyloďovanie úlovkov. Udržateľnosť rybolovných činností sa v dlhodobom horizonte zvýši.

               3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Zhrnutie navrhovaného opatrenia

               V tomto návrhu sa ustanovujú obmedzenia výlovu uplatniteľné na rybolov EÚ v Čiernom mori s cieľom dosiahnuť cieľ spoločnej rybárskej politiky, ktorým je zabezpečenie rybolovu na biologicky, hospodársky a sociálne udržateľnej úrovni.

               Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               Povinnosti Únie využívať živé vodné zdroje udržateľným spôsobom jej vyplývajú z povinností ustanovených v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

               Zásada subsidiarity

               Tento návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) ZFEÚ. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

               Zásada proporcionality

               Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu:

               Spoločná rybárska politika je spoločnou politikou. Podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.

               Navrhovaným nariadením Rady sa rybolovné možnosti prideľujú členským štátom. So zreteľom na článok 16 ods. 6 a 7 a článok 17 nariadenia č. 1380/2013 členské štáty môžu voľne podľa vlastného uváženia prideľovať takéto rybolovné možnosti plavidlám plaviacim sa pod ich vlajkou. Členské štáty teda majú široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálny/ekonomický model si zvolia na využívanie rybolovných možností, ktoré im boli pridelené.

               Návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho vykonávanie sú už k dispozícii.

               Výber nástrojov

               Navrhované nástroje: nariadenie.

               Ide o návrh týkajúci sa riadenia rybárstva na základe článku 43 ods. 3 ZFEÚ a v súlade s článkom 16 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.

               5.VOLITEĽNÉ PRVKY

               Zjednodušenie

               Návrhom sa naďalej zabezpečuje zjednodušenie správnych postupov pre subjekty verejného sektora (EÚ alebo vnútroštátne), keďže obsahuje ustanovenia podobné ustanoveniam nariadenia Rady (EÚ) 2015/106
                  5
               .

               Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti

               Návrh sa týka nariadenia na rok 2016, a preto neobsahuje doložku o revízii.

               Podrobné vysvetlenie

               Návrhom sa pre členské štáty loviace v Čiernom mori stanovujú na rok 2016 rybolovné možnosti týkajúce sa určitých populácií alebo skupín populácií.

               Povinnosť vyloďovať populácie ulovené pri určitom rybolove sa uplatňuje od 1. januára 2015. Tento rybolov v Čiernom mori sa týka rybolovu malých pelagických druhov, a to rybolovu šproty severnej, ktorá patrí do populácií, na ktoré sa vzťahujú TAC a kvóty uvedené v tomto nariadení.

               Po zavedení povinnosti vylodiť úlovky v súlade s článkom 16 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 navrhované rybolovné možnosti neodrážajú vylodené množstvo, ale ulovené množstvo. Táto zmena vychádza zo získaných vedeckých odporúčaní o populáciách rýb v rybolove, ako sa uvádza v článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Rybolovné možnosti by sa mali stanoviť aj v súlade s článkom 16 ods. 1 (v ktorom sa spomína zásada relatívnej stability) a článkom 16 ods. 4 (v ktorom sa spomínajú ciele spoločnej rybárskej politiky a pravidlá stanovené vo viacročných plánoch) uvedeného nariadenia. V navrhovaných množstvách sa zohľadňujú vedecké odporúčania a rámec na určovanie TAC a kvót prezentovaný v oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2016.

               Keďže je zámerom Komisie zaistiť udržateľné využívanie rybolovných zdrojov v súlade s politikou Únie a medzinárodnými záväzkami a zároveň zachovať stabilné rybolovné možnosti, sú ročné zmeny TAC vzhľadom na stav danej populácie pokiaľ možno čo najviac obmedzené.

               TAC a kvóty pridelené členským štátom sú uvedené v prílohe k navrhovanému nariadeniu.

               V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96
                  6
                sa navrhuje, aby sa články 3 a 4 neuplatňovali na populácie, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Avšak v súlade s článkom 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa ním predpokladaná medziročná flexibilita uplatňuje na populácie, na ktoré sa vzťahuje povinnosť vylodiť úlovky.

               2015/0264 (NLE)

               Návrh

               NARIADENIE RADY,

               ktorým sa na rok 2016 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb v Čiernom mori

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rada v súlade s článkom 43 ods. 3 zmluvy prijíma na návrh Komisie opatrenia týkajúce sa stanovovania a prideľovania rybolovných možností.

               (2)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  7
                sa vyžaduje, aby sa ochranné opatrenia prijímali s ohľadom na dostupné vedecké, technické a hospodárske odporúčania vrátane prípadných správ, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF).

               (3)Úlohou Rady je prijímať opatrenia, ktorými sa stavovujú a prideľujú rybolovné možnosti podľa rybolovnej oblasti alebo skupiny rybolovných oblastí v Čiernom mori, čo podľa potreby zahŕňa aj určité funkčne súvisiace podmienky. V súlade s článkom 16 ods. 1 a 4 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 by sa rybolovné možnosti mali rozdeliť medzi členské štáty takým spôsobom, aby sa každému členskému štátu zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností pri každej populácii alebo rybolove, a v súlade s cieľmi spoločnej rybárskej politiky stanovenými v článku 2 ods. 2 uvedeného nariadenia.

               (4)Celkový povolený výlov (ďalej len „TAC“) by sa mal stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali vziať do úvahy biologické a sociálno-ekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu, a zároveň by sa mali zohľadniť názory vyjadrené počas konzultácií so zúčastnenými stranami.

               (5)Pri rybolove šproty severnej sa povinnosť vylodiť úlovky uvedená v článku 15 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 uplatňuje od 1. januára 2015. V článku 16 ods. 2 uvedeného nariadenia sa stanovuje, že pri zavádzaní povinnosti vylodiť úlovky v súvislosti s určitou populáciou rýb sa pri stanovovaní rybolovných možností zohľadní prechod od stanovovania rybolovných možností na základe vylodení na stanovovanie rybolovných možností na základe úlovkov.

               (6) Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more na svojom zasadnutí v roku 2015 prijala odporúčanie GFCM/39/2015/4, ktorým sa stanovujú riadiace opatrenia zamerané na ostroňa bieloškvrnitého v Čiernom mori. Vzhľadom na znepokojujúci stav tejto populácie, ktorej môže hroziť vyčerpanie, a kým riadiace opatrenia Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more nenadobudnú účinnosť v plnom rozsahu, je potrebné začleniť rybolovné možnosti týkajúce sa ostroňa bieloškvrnitého do tohto nariadenia.

               (7)Využívanie rybolovných možností stanovených v tomto nariadení podlieha nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009
                  8
               , a najmä jeho článkom 33 a 34, ktoré sa týkajú zaznamenávania úlovkov a oznamovania údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto potrebné stanoviť kódy, ktoré majú členské štáty používať, keď Komisii zasielajú údaje o vylodení populácií, ktoré sú predmetom tohto nariadenia.

               (8)V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96
                  9
                pri stanovovaní TAC má Rada rozhodnúť, na ktoré populácie sa neuplatňujú články 3 a 4, najmä na základe biologického stavu populácie.

                (9)S cieľom predísť prerušeniu rybolovných činností a zabezpečiť živobytie rybárov Únie je dôležité otvoriť 1. januára 2016 príslušné rybolovné oblasti v Čiernom mori. Z dôvodu naliehavosti by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť ihneď po jeho uverejnení.

               PRIJALA TOTO NARIADENIE:

               KAPITOLA I
                  Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov

               Článok 1
               Predmet úpravy

               Týmto nariadením sa na rok 2016 ustanovujú rybolovné možnosti pre populácie rýb týchto druhov v Čiernom mori:

               a)kalkan veľký (Psetta maxima)

               b)šprota severná (Sprattus sprattus)

               c)ostroň bieloškvrnitý (Squalus acanthias).

               Článok 2
               Rozsah pôsobnosti

               Toto nariadenie sa vzťahuje na rybárske plavidlá Únie prevádzkované v Čiernom mori.

               Článok 3
               Vymedzenia pojmov

               Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

               a)„GFCM“ je Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more;

               b)„Čierne more“ je geografická podoblasť 29 podľa prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1343/2011
                  10
               ;

               c)„rybárske plavidlo“ znamená každé plavidlo vybavené na komerčné využívanie morských biologických zdrojov;

               d)„rybárske plavidlo Únie“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované v Únii;

               e)
                     „populácia“ je morský biologický zdroj, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti hospodárenia;

               f) „celkový povolený výlov“ (TAC) je:

               i)pri rybolove, ktorý podlieha povinnosti vylodiť úlovky uvedenej v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, množstvo, ktoré možno vyloviť z každej populácie každý rok;

               ii) v prípade všetkých ostatných druhov rybolovu množstvo, ktoré je možné z každej populácie vylodiť každý rok;

               g)„kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine.

               KAPITOLA II
                  Rybolovné možnosti

               Článok 4
               TAC a rozdelenie

               TAC pre rybárske plavidlá Únie, rozdelenie TAC medzi členské štáty a podľa potreby aj funkčne súvisiace podmienky sú stanovené v prílohe.

               Článok 5
               Osobitné ustanovenia o rozdelení

               Rozdelenie rybolovných možností medzi členské štáty podľa tohto nariadenia sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté:

               a)výmeny vykonané podľa článku 16 ods. 8 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013;

               b)zníženia a prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009;

               c)dodatočné vylodenia úlovkov povolené podľa článku 15 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1380/2013;

               d)množstvá prevedené v súlade s článkom 15 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013;

               e)zníženia vykonané podľa článkov 105 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.

               Článok 6
               Podmienky vylodenia úlovkov a vedľajších úlovkov, na ktoré sa nevzťahuje povinnosť vylodiť úlovky

               Úlovky a vedľajšie úlovky pri love kalkana veľkého sa ponechávajú na palube alebo sa vyloďujú, len ak ich ulovili rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod vlajkou členského štátu, ktorý je držiteľom kvóty, a táto kvóta ešte nie je vyčerpaná.

               KAPITOLA III
                  Záverečné ustanovenia

               Článok 7
               Zasielanie údajov

               Keď členské štáty podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 zasielajú Komisii údaje o vyloďovaní ulovených množstiev z populácií, použijú na tento účel kódy populácií stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.

               Článok 8
               Nadobudnutie účinnosti

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2016.

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Odporúčanie GFCM/39/2015/3, ktorým sa stanovuje súbor opatrení na zabránenie NNN rybolovu, odrádzanie od neho a jeho odstránenie pri love kalkana veľkého v Čiernom mori, ktoré prijala Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more (GFCM) na svojom 39. zasadnutí (Miláno, máj 2015).

                     (2)
                  Odporúčanie GFCM/39/2015/4, ktorým sa stanovujú riadiace opatrenia zamerané na ostroňa bieloškvrnitého v Čiernom mori, ktoré prijala Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more (GFCM) na svojom 39. zasadnutí (Miláno, máj 2015).

                     (3)
                  Ú. v. EÚ L 19, 19.1.2015, s. 1.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 78, 20.3.2013, s. 1.

                     (5)
                  Nariadenie Rady (EÚ) 2015/106 z 19. januára 2015, ktorým sa na rok 2015 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb v Čiernom mori.

                     (6)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok (Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (7)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (9)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok (Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3).

                     (10)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1343/2011 z 13. decembra 2011 o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody o GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more) a o zmene a doplnení nariadenia Rady (ES) č. 1967/2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori (Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2011, s. 44).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 11. 2015
            COM(2015) 579 final
            PRÍLOHA
            k návrhu nariadenia Rady, ktorým sa na rok 2016 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb v Čiernom mori

               PRÍLOHA

               TAC UPLATNITEĽNÉ NA RYBÁRSKE PLAVIDLÁ ÚNIE V OBLASTIACH, V KTORÝCH EXISTUJÚ TAC PODĽA JEDNOTLIVÝCH DRUHOV A PODĽA OBLASTÍ

               V týchto tabuľkách sú stanovené TAC a kvóty (v tonách živej hmotnosti, pokiaľ nie je uvedené inak) podľa jednotlivých populácií a funkčne súvisiace podmienky.

               Populácie rýb sa uvádzajú podľa abecedného poradia latinských názvov príslušných druhov. Na účely tohto nariadenia sa uvádza porovnávacia tabuľka latinských názvov a všeobecných názvov:

                        Vedecký názov

                        Trojmiestny abecedný kód

                        Všeobecný názov

                        Psetta maxima

                        TUR

                        kalkan veľký

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        šprota severná

                        Squalus acanthias

                        DGS

                        ostroň bieloškvrnitý

                        Druh:

                        kalkan veľký

                        Zóna:

                        vody Únie v Čiernom mori

                        Psetta maxima

                        TUR/F37.4.2.C.

                        Bulharsko

                         0

                        (*)

                        Analytický TAC

                        Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

                        Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

                        Rumunsko

                         0

                        (*)

                        Únia

                         0

                        (*)

                        TAC

                        Neuplatňuje sa

                        _________

                         (*) V období od 15. apríla do 15. júna 2016 sa nepovoľuje žiadna rybolovná činnosť ani prekládka, branie na palubu, vylodenie a prvý predaj.

                        Druh:

                        šprota severná

                        Zóna:

                        vody Únie v Čiernom mori

                        Sprattus sprattus

                        SPR/F37.4.2.C

                        Bulharsko

                        8 032,5

                        Analytický TAC

                        Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

                        Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

                        Rumunsko

                        3 442,5

                        Únia

                        11 475

                        TAC

                        Neuplatňuje sa

                        Druh:

                        ostroň bieloškvrnitý

                        Zóna:

                        vody Únie v Čiernom mori

                        Squalus acanthias

                        DGS/F37.4.2.C.

                        Bulharsko

                         0

                        Analytický TAC

                        Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

                        Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje.

                        Rumunsko

                         0

                        Únia

                         0

                        TAC

                        Neuplatňuje sa