				|

		52014PC0083

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o pozícií, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Medzinárodnej námornej organizácie počas 66. schôdze Výboru pre ochranu morského prostredia k prijatiu zmien prílohy VI k dohovoru MARPOL, ktoré sa týkajú odkladu uplatňovania emisných noriem pre NOx na úrovni III /* COM/2014/083 final - 2014/0042 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           ÚVOD
Tento návrh Komisie sa týka stanovenia pozície
Únie na 66. schôdzi Výboru IMO pre ochranu morského prostredia (ďalej len
„MEPC“), pokiaľ ide o zmeny prílohy VI k Medzinárodnému dohovoru o
zabránení znečisťovaniu z lodí (ďalej len „dohovor MARPOL“).
Týmito zmenami nariadenia 13 ods. 5.1 prílohy VI k dohovoru MARPOL sa zavádza
5-ročný odklad zavedenia emisných noriem pre NOx na úrovni III.
Zmeny sú uvedené v prílohe 12 k správe MEPC (MEPC 65/22). V odseku 4.64
uvedenej správy sa uvádza, že tieto zmeny budú prijaté na 66. schôdzi MEPC.
2.           PRIJATIE ZMIEN IMO
2.1.        Prijatie zmien prílohy VI k
dohovoru MARPOL týkajúcich sa odkladu uplatňovania emisných noriem pre NOx
na úrovni III.
Uvedené návrhy zmien schválil Výbor pre ochranu
morského prostredia na svojej 65. schôdzi, ktorá sa konala 13. – 17. mája 2013,
a budú predložené na prijatie na 66. schôdzi tohto výboru, ktorá sa bude
konať 31. marca – 4. apríla 2014.
2.2.        Akceptácia a nadobudnutie
platnosti.
Po schválení a prijatí Výborom pre ochranu
morského prostredia budú uvedené zmeny predložené príslušným zmluvným stranám,
aby vyjadrili svoj súhlas s tým, že nimi budú viazané.
3.           PRÍSLUŠNÉ PRÁVNE PREDPISY EÚ
A PRÁVOMOC EÚ
Politika EÚ
Ochrana životného prostredia, ktorá je predmetom
zmien dohovoru MARPOL, je na základe Zmluvy o EÚ spoločnou právomocou a do
veľmi veľkej miery ju upravujú právne predpisy Únie. EÚ
uplatňovala svoju právomoc vo veľkej miere v oblasti kvality ovzdušia
a vody prostredníctvom právnych predpisov, ako aj schválených cieľov
politiky. Politika v oblasti životného prostredia zahŕňa jasný
záväzok Únie, že zlepší kvalitu vody a ovzdušia, a to aj na medzinárodnej
úrovni.
Cieľ a forma rámca politiky EÚ v oblasti
kvality ovzdušia, ako sa uvádza napríklad v tematickej stratégii o
znečistení ovzdušia[1],
sú zamerané na dosiahnutie podstatného pokroku v plnení dlhodobých cieľov
EÚ v oblasti udržiavania, ochrany a zlepšovania životného prostredia a ochrany
ľudského zdravia (článok 191 ods. 1 ZFEÚ), t. j. „dosiahnuť
také úrovne kvality ovzdušia, ktorých výsledkom nie sú neprijateľné vplyvy
na/riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie“. Tento cieľ,
ktorý bol prvý raz stanovený v šiestom environmentálnom akčnom programe[2] pred vyše desiatimi
rokmi, je potvrdený v 7. environmentálnom akčnom programe, ktorý nedávno
schválila Európska únia a ktorým sa riadi rozvoj politiky EÚ do roku 2020[3], a najnovšie sa
premietol do programu Čisté ovzdušie pre Európu, ktorý prijala Komisia.[4]
Tieto politické ciele by boli nepriaznivo
ovplyvnené odkladom uplatňovania prísnejších noriem pre NOx
vzťahujúcich sa na oblasti kontroly emisií NOx (NECA).
Právne predpisy EÚ
Existujúce právne predpisy sa vzťahujú na
širokú škálu znečisťujúcich látok vrátane NOx a široké
spektrum zdrojov znečistenia vrátane všetkých druhov dopravy.
V smernici o národných emisných stropoch
(2001/81/ES)[5]
a smernici o kvalite okolitého ovzdušia (2008/50/ES)[6] sa stanovujú limitné
hodnoty NOx v ovzduší. Na základe smernice o národných emisných
stropoch sa emisie z námornej dopravy musia kvantifikovať a
oznamovať. Emisie z vnútroštátnej námornej dopravy a medzinárodnej lodnej
dopravy na vnútrozemských vodných cestách sa započítavajú do národných
emisných stropov stanovených v príslušnej smernici. Iné emisie z medzinárodnej
námornej dopravy sa však do stropov nezapočítavajú, hoci majú podstatný
vplyv na kvalitu ovzdušia v EÚ. Toto vylúčenie súvisí s úlohou IMO pri
regulovaní týchto emisií.  Z tohto dôvodu sa potreba externého konania vo veci
uvedených emisií výslovne uznáva článkom 11 smernice o národných emisných
stropoch, v ktorom sa uvádza: „Bez toho, aby bol dotknutý článok 300
zmluvy bude Komisia a podľa potreby aj členské štáty
pokračovať v bilaterálnej a multilaterálnej spolupráci, na podporu
dosiahnutia cieľa uvedeného v článku 1, s tretími krajinami a
príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako sú napríklad Európska hospodárska
Komisia OSN (UNECE), Medzinárodná námorná organizácia (IMO) a Medzinárodná
organizácia pre leteckú dopravu (ICAO) vrátane výmeny informácií týkajúcich sa vedecko-technického
výskumu s cieľom zlepšiť základ pre uľahčovanie znižovania
emisií“.
Okrem toho sa balíkom o kvalite v oblasti
čistého ovzdušia[7],
ktorý Komisia prijala 18. decembra 2013, potvrdzuje vplyv emisií z lodnej
dopravy na kvalitu ovzdušia na zemi a nákladová efektívnosť ďalších
opatrení v tomto sektore. Emisie NOx z lodnej dopravy priamo
prispievajú k eutrofizácii vnútrozemských a morských vôd a suchozemských
biotopov, ako aj k tvorbe (sekundárnych) tuhých častíc, ktoré majú vplyv
na zdravie. Preto by nečinnosť v súvislosti s týmto zdrojom
znečistenia ohrozila možnosť pobrežných štátov Baltského a Severného
mora splniť ciele stanovené v rámcovej smernici o vode (2000/60/ES)[8], smernici o morskej
stratégii (2008/56/ES)[9],
smernici o biotopoch (92/43/EHS)[10]
a smernici o vtákoch (79/409/EHS)[11]
spočívajúce v obmedzení nepriaznivých vplyvov na vodné a suchozemské
ekosystémy vrátane eutrofizácie.  Ohrozilo by to rovnako aj možnosť
splniť limitné hodnoty pre PM10 a PM2,5 podľa
smernice o kvalite okolitého ovzdušia 2008/50/ES, stanovené na ochranu
ľudského zdravia.
Emisné normy pre NOx na úrovni III, o
ktoré v tomto prípade ide, ešte neboli výslovne predmetom osobitných právnych
predpisov Únie, ale ich súčasná regulácia v rámci IMO v súlade so zmenou
prílohy VI k dohovoru MARPOL z roku 2008 sa považuje za potrebnú a
zodpovedajúcu celkovým schváleným cieľom politiky EÚ. Stanovenie
neskoršieho dátumu uplatňovania najmä zúži možnosti členských štátov
na využitie NECA na účely znižovania znečistenia ovzdušia a jeho
vplyvov.
Rozhodnutie Rady
Článok 218 ods. 9 ZFEÚ je vhodným
právnym základom stanovenia pozície EÚ, ktorá má byť vyjadrená na schôdzi,
pretože sa vzťahuje na akty s právnymi účinkami. Rozhodnutie zo 66.
schôdze MEPC o dátume nadobudnutia platnosti emisných noriem pre NOx
na úrovni III má právne záväzný účinok, pretože sa ním určí dátum,
odkedy sa normy pre NOx na úrovni III budú vzťahovať v
oblastiach určených ako NECA na lode všetkých strán prílohy VI k dohovoru
MARPOL Medzinárodnej námornej organizácie (IMO).
              Zhrnutie
Vzhľadom na uvedenú príslušnú politiku EÚ a acquis
sa Komisia domnieva, že vec, na ktorú sa vzťahujú uvedené zmeny, ktorých
prijatie sa očakáva na 66. schôdzi MEPC, je pre EÚ dôležitá a vyžaduje si
spoločnú pozíciu EÚ, ktorú majú v záujme Únie vyjadriť všetky
členské štáty zastúpené v MEPC.
4.           ZÁVER
Komisia preto predkladá návrh rozhodnutia Rady o
pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, týkajúcej sa zmien
uvedených v odseku 2.1, ktoré sa majú prijať na 66. schôdzi Výboru
pre ochranu morského prostredia.
2014/0042 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o pozícií, ktorá sa má zaujať v mene
Európskej únie v rámci Medzinárodnej námornej organizácie počas 66.
schôdze Výboru pre ochranu morského prostredia k prijatiu zmien prílohy VI k
dohovoru MARPOL, ktoré sa týkajú odkladu uplatňovania emisných noriem pre
NOx na úrovni III
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 a článok 218 ods. 9,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)        V pôvodnej zmene prílohy VI
k dohovoru MARPOL z roku 2008 bol stanovený rok 2016 ako dátum
uplatňovania emisných noriem pre NOx na úrovni III platných pre
lode postavené po tomto dátume a plaviace sa cez oblasti kontroly emisií oxidov
dusíka (NECA)]
(2)       Výbor Medzinárodnej námornej
organizácie pre ochranu morského prostredia  (ďalej len „MEPC“) na svojej
65. schôdzi v máji 2013 schválil [navrhované] zmeny nariadenia 13 ods. 5.1
prílohy VI k dohovoru MARPOL. Očakáva sa, že MEPC tieto zmeny prijme na
svojej 66. schôdzi, ktorá sa bude konať od 31. marca do 4. apríla 2014.
(3)       Zmenami nariadenia 13 ods.
5.1 prílohy VI k dohovoru MARPOL, ktoré sa týkajú odkladu uplatňovania
emisných noriem pre NOx na úrovni III, sa zavedie 5-ročný
odklad nadobudnutia platnosti a pre strany prílohy VI k dohovoru MARPOL bude
záväzný 6 mesiacov po dátume jeho akceptácie v súlade s článkom 16
ods. 2 dohovoru MARPOL.
(4)       Ochrana životného prostredia,
ktorá je predmetom navrhovaných opatrení, je výrazne regulovaná právnymi
predpismi Únie. EÚ vo veľkej miere uplatňuje svoju právomoc v oblasti
kvality ovzdušia a vody, tak prostredníctvom právnych predpisov, ako aj
schválených cieľov politiky. Existujúce právne predpisy sa vzťahujú
na širokú škálu znečisťujúcich látok vrátane oxidov dusíka (NOx)
a široké spektrum zdrojov znečistenia vrátane všetkých druhov dopravy. V
smernici 2000/60/ES, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia
Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva[12], smernici 2008/56/ES,
ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti
morskej environmentálnej politiky[13],
smernici 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich
živočíchov a rastlín[14]
a smernici 79/409/EHS o ochrane voľne žijúceho vtáctva[15] sa stanovujú ciele
obmedzenia nepriaznivých vplyvov na vodné a suchozemské ekosystémy vrátane
eutrofizácie, ktorú zapríčiňujú hlavne oxidy dusíka. V smernici
2008/50/ES o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe[16] sa stanovujú limitné a
cieľové hodnoty pre tuhé častice a ozón, ktorých prekurzormi sú oxidy
dusíka.
(5)       Na základe smernice
2001/81/ES o národných emisných stropoch[17]
sa musia emisie z námornej dopravy kvantifikovať a oznamovať,
pričom sa uznáva, že regulácia emisií z medzinárodnej námornej dopravy
(okrem vnútrozemských vôd) je vecou IMO.
(6)       V článku 11 v spojení s
článkom 1 smernice 2001/81/ES sa od Komisie a členských štátov
vyžaduje, aby ďalej rozvíjali spoluprácu na medzinárodnej úrovni s
cieľom znížiť emisie určitých látok znečisťujúcich
ovzdušie vrátane NOx.
(7)       Vzhľadom na celkové
schválené ciele politiky EÚ a acquis je odklad uplatňovania
emisných noriem pre NOx na úrovni III, ktorý sa má prijať na
66. schôdzi MEPC, pre EÚ dôležitý a vyžaduje si spoločnú pozíciu EÚ, ktorú
majú v záujme Únie vyjadriť všetky členské štáty zastúpené v MEPC.
(8)       Únia nie je členom
organizácie IMO ani zmluvnou stranou príslušných dohovorov a kódexov. Je preto
potrebné, aby Rada poverila členské štáty vyjadrením pozície uvedenej
nižšie, konajúc v záujme Únie.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1.           Pozícia Únie na 66. zasadnutí
Výboru IMO pre ochranu morského prostredia je postaviť sa proti prijatiu
zmien nariadenia 13 ods. 5.1 prílohy VI k dohovoru MARPOL
podľa prílohy 12 dokumentu IMO MEPC 65/22.
2.           Členské štáty, ktoré sú
členmi IMO, konajúc spoločne v záujme Únie vyjadria pozíciu Únie
uvedenú v odseku 1.
3.           Nepodstatné úpravy tejto
pozície možno schváliť bez toho, aby bola potrebná jej zmena.
Článok 2
Toto
rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               KOM(2005) 446 v konečnom znení.
[2]               Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1.
[3]               Všeobecný environmentálny akčný program Únie „Dobrý
život v rámci možností našej planéty“, COM(2012) 710 final.
[4]               COM(2013) 918 final.
[5]               Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22.
[6]               Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008, s. 1.
[7]           Všetky relevantné dokumenty sú k dispozícii na
webovej stránke: http://ec.europa.eu/environment/air/clean_air_policy.htm.
[8]               Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.
[9]               Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.
[10]             Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.
[11]             Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1.
[12]             Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.
[13]             Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.
[14]             Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.
[15]             Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1.
[16]             Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008, s. 1.
[17]             Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22.


Dôležité právne oznámenie

|

52005PC0704

Návrh rozhodnutia Rady ktorým sa Litve povoľuje uplatňovanie opatrenia odchylne od článku 21 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu  /* KOM/2005/0704 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 10.1.2006KOM(2005) 705 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa Litve povoľuje uplatňovanie opatrenia odchylne od článku 21 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu(predložený Komisiou)ODÔVODNENIEKONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Podľa článku 27 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia, môže Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, povoliť ktorémukoľvek členskému štátu uplatňovať osobitné opatrenia odchylne od tejto smernice s cieľom zjednodušiť postup pri účtovaní dane alebo zabrániť určitým druhom daňových únikov alebo obchádzaniu daňových povinností. Listom, ktorý zaevidoval generálny sekretariát Komisie 28. júna 2005, žiada Litovská republika o povolenie zaviesť opatrenia odchylne od článku 21 smernice 77/388/EHS. V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS informovala Komisia ostatné členské štáty listom z 22. augusta 2005 o žiadosti predloženej Litvou. Listom z 23. augusta 2005 Komisia oznámila Litve, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti. |120 | Všeobecný kontext Vo všeobecnosti článok 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS, v znení uvedenom v článku 28 písm. g) tejto smernice stanovuje, že podľa vnútorného systému zdaňovaná osoba, ktorá dodáva tovar alebo poskytuje služby, je spravidla povinná platiť daň z pridanej hodnoty (DPH). Litovská vláda by chcela požiadať o postup prenesenia daňovej povinnosti, kedy zdaňovaná osoba, ktorej sú dodávky tovaru a poskytované služby určené, je povinná platiť DPH v týchto situáciách: - dodávky tovaru a poskytovanie služieb uskutočnené zdaňovanou osobou, na ktorú sa vzťahuje konkurzné konanie alebo reštrukturalizačné konanie pod súdnym dohľadom; - dodávky dreva zdaňovanou osobou; - dodávky železného odpadu a šrotu, reziduí a ďalších recyklovateľných materiálov obsahujúcich železné a neželezné kovy zdaňovanou osobou; - poskytovanie konštrukčných prác subdodávateľom v prospech generálneho dodávateľa, iného subdodávateľa alebo spoločnosti, ktorá sama vykonáva konštrukčné práce. Zdaňované osôby, na ktoré sa vzťahuje konkurzné konanie alebo reštrukturalizačné konanie pod súdnym dohľadom, nemajú často možnosť alebo úmysel odvádzať kompetentným orgánom DPH, ktorú si vyúčtovali za svoje dodávky. Na druhej strane nákupca, ktorý spravidla dodržiava predpisy, si môže i napriek tomu odpočítať vzniknutú DPH. Drevársky priemysel v Litve predstavuje vysoké riziko daňových únikov a obchádzania daňových povinností. V tomto priemyselnom odvetví existuje značný počet obchodníkov, často maloobchodníkov a sprostredkovateľov, ktorí pomerne často zmiznú bez toho, aby zaplatili daň, ktorú na začiatku naúčtovali klientom. Litovská vláda preto považuje za dôležité, aby bola výnimka uplatniteľná vo všetkých fázach dodávok dreva medzi zdaňovanými osobami. Podobná situácia je aj v odvetví odpadu, kde obchodníkov zaoberajúcich sa zbieraním, triedením a základným spracovaním odpadu, často nie je možné vypátrať. Problémy tohto charakteru sa vyskytujú rovnako i v odvetví výstavby, osobitne v tých oblastiach, kde konštrukčné práce zabezpečujú subdodávatelia, ktorí následne nezaplatia daň. Uvedenej žiadosti bude v zásade vyhovené do 31. decembra 2009. Malo by sa však zobrať do úvahy, že 16. marca 2005 Komisia predložila návrh na smernicu upravujúcu smernicu 77/388 EHS v súvislosti s určitými opatreniami s cieľom zjednodušiť proces účtovania DPH a na pomoc v boji proti daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností, a ktorou sa rušia určité rozhodnutia povoľujúce výnimky (racionalizácia uplatňovania výnimiek podľa v článku 27). Tento návrh zahŕňa okrem iného využitie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v určitých situáciách. Tie časti výnimky, ktoré sa budú vzťahovať na racionalizáciu, stratia účinnosť nadobudnutím účinnosti tejto smernice. |130 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Podobné výnimky v súvislosti s článkom 21 smernice 77/388/EHS boli povolené ďalším členským štátom. |141 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácia so zainteresovanými stranami |219 | Bez relevancie. |Získavanie a využívanie expertízy |229 | Externá expertíza nebola potrebná. |230 | Hodnotenie vplyvu Návrh rozhodnutia je zameraný na zjednodušenie procesu účtovania dane a na boj proti možným daňovým únikom alebo obchádzaniu platenia DPH, a má preto potenciálny pozitívny hospodársky vplyv. V dôsledku malého rozsahu výnimky bude vplyv v každom prípade obmedzený. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Povolenie pre Litvu uplatňovať opatrenie odchylne od článku 21 šiestej smernice Rady 77/388/EHS v súvislosti s využitím mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v prípade konkurzného konania alebo reštrukturalizácie pod súdnym dohľadom, dodávok dreva, určitých dodávok odpadu a určitého poskytovania konštrukčných prác. |310 | Právny základ Článok 27 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu - spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia. |329 | Zásada subsidiarity Návrh spadá do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto (týchto) dôvodu(-ov). |331 | Toto rozhodnutie sa týka udelenia povolenia členskému štátu na základe jeho vlastnej žiadosti a nestanovuje žiadnu povinnosť. |332 | Vzhľadom na obmedzený rozsah výnimky, osobitné opatrenie je úmerné sledovanému cieľu. |Výber nástrojov |341 | Navrhované nástroje: iné. |342 | Iné prostriedky by neboli vhodné z tohto (týchto) dôvodu(-ov). Podľa článku 27 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu, je možné iba rozhodnutie Rady. |VPLYV NA ROZPOčET |409 | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. |ĎALšIE INFORMÁCIE |Preskúmanie/revízia/doložka o platnosti |533 | Návrh zahŕňa doložku o platnosti. |1.  NávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa Litve povoľuje uplatňovanie opatrenia odchylne od článku 21 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu (Len litovský text je autentický)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na šiestu smernicu Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia[1] , a najmä na jeho článok 27,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:2.  Podľa článku 27 ods. 1 smernice 77/388/EHS môže Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, povoliť ktorémukoľvek členskému štátu uplatňovať osobitné opatrenia odchylne od tejto smernice s cieľom zjednodušiť postup pri účtovaní dane alebo zabrániť určitým druhom daňových únikov alebo obchádzaniu daňových povinností.3.  Listom, ktorý zaevidoval generálny sekretariát Komisie 28. júna 2005, žiada Litovská republika o povolenie zaviesť opatrenia odchylne od článku 21 smernice 77/388/EHS.4.  V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS Komisia informovala ostatné členské štáty listom z 22. augusta 2005 o žiadosti predloženej Litvou. Listom z 23. augusta 2005 Komisia oznámila Litve, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.5.  Článok 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS, v znení uvedenom v článku 28 písm. g) tejto smernice stanovuje, že podľa vnútorného systému zdaňovaná osoba, ktorá dodáva tovar alebo poskytuje služby, je spravidla povinná platiť daň z pridanej hodnoty (DPH).6.  Účelom výnimky, ktorú žiada Litva, je za určitých podmienok urobiť príjemcu zodpovedného za odvádzanie DPH, stanovenej na dodávky tovaru a poskytovanie služieb v prípade konkurzného konania alebo reštrukturalizačného konania pod súdnym dohľadom, v prípade dodávok železného a neželezného odpadu a pri konštrukčných prácach.7.  Zdaňované osoby, na ktoré sa vzťahuje konkurzné konanie alebo reštrukturalizačné konanie pod súdnym dohľadom, nemôžu často v dôsledku finančných ťažkostí odvádzať DPH, ktorá je fakturovaná za ich dodávky tovaru a poskytované služby. Príjemca tovaru alebo služieb si môže napriek tomu odpočítať DPH, aj keď ju dodávateľ neodviedol.8.  Problémy sa vyskytujú aj na litovskom trhu s drevom v dôsledku jeho charakteru a podnikov, ktoré sa na ňom podieľajú. Trh ovládajú malé miestne spoločnosti, často moloobchodníci a sprostredkovatelia, ktorých daňové úrady môžu len ťažko kontrolovať. Medzi najbežnejšie formy daňových únikov patrí fakturácia dodávok a následný zánik podniku bez zaplatenia dane, pričom zákazníkovi zostane platná faktúra na odpočet dane.9.  Podobné problémy s neplatením fakturovanej DPH má aj litovský priemysel v oblasti recyklácie železných a neželezných kovov.10.  Problémy sa vyskytujú aj v odvetví výstavby, osobitne v súvislosti s DPH fakturovanou subdodávateľmi, ktorí následne zmiznú.11.  Tým, že sa určí prijemca za osobu zodpovednú za odvádzanie DPH vo vyššieuvedených prípadoch, ktoré majú negatívny vplyv na verejné financie, odstraňuje výnimka vzniknuté problémy bez toho, aby mala vplyv na výšku sumy, ktorá má byť stanovená. Toto opatrenie uľahčuje prácu daňovým úradom pri účtovaní dane a zabraňuje istým typom daňových únikov a obchádzaniu daňových povinností.12.  Opatrenie je úmerné sledovanému cieľu, pretože nemá byť uplatňované všeobecne, ale len pri osobitných operáciách a odvetviach, ktoré spôsobujú značné problémy v súvislosti s účtovaním dane, daňovými únikmi alebo obchádzaním daňových povinností.13.  Podobné výnimky boli udelené aj ďalším členským štátom a ukázali sa ako efektívne.14.  Povolenie by malo byť obmedzené na obdobie do 31. decembra 2009, aby bolo možné na základe skúseností získaných do tohto termínu, posúdiť, či výnimka zostáva opodstatnená. Komisia však 16. marca 2005 podala návrh na smernicu o racionalizácii niektorých výnimiek podľa článku 27 smernice 77/388/EHS[2]Je preto nevyhnutné obmedziť obdobie uplatňovania tých častí tohto rozhodnutia, ktoré sa týkajú spomenutého návrhu, až kým táto smernica nenadobudne účinnosť.15.  Výnimka nemá žiadny nepriaznivý vplyv na vlastné zdroje Spoločenstva, pochádzajúce z DPH,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Odchylne od článku 21 ods. 1 písm. a) šiestej smernice Rady 77/388/EHS, v znení uvedenom v článku 28 písm. g) tejto smernice, sa Litve povoľuje určiť zdaňovanú osobu, pre ktorú sú určené dodávky tovaru a poskytovanie služieb podľa článku 2, za osobu zodpovednú za odvádzanie DPH.Článok 2Príjemca dodávky tovaru alebo poskytovaných služieb môže byť určený za osobu zodpovednú za odvádzanie DPH v týchto prípadoch:16.  dodávky tovaru a poskytovanie služieb uskutočňované zdaňovanou osobou, na ktorú sa vzťahuje konkurzné konanie alebo reštrukturalizačné konanie pod súdnym dohľadom;17.  dodávky dreva;18.  dodávky železného odpadu a šrotu, reziduí a iných recyklovateľných materiálov obsahujúcich železné a neželezné kovy;19.  poskytovanie konštrukčných prác subdodávateľom generálnemu dodávateľovi, inému subdodávateľovi alebo spoločnosti, ktorá sama vykonáva konštrukčné práce.Článok 3Povolenie udelené podľa článku 1 vyprší 31. decembra 2009. Účinnosť bodov 1), 3) alebo 4) článku 2 končí dňom nadobudnutia účinnosti smernice o racionalizácii výnimiek podľa článku 27 smernice 77/388/EHS, ktorá obsahuje osobitnú schému uplatňovania DPH na toto odvetvie, ak to bude skôr ako 31. decembra 2009.Článok 4Toto rozhodnutie je určené Litovskej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/66/ES (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 35).[2] Ú. v. EÚ C 125, 24.5.2005, s. 12. KOM (2005) 89.


title: Návrh rozhodnutie Rady o existencii nadmerného deficitu na Cypre

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---      EURÓPSKA KOMISIA

                                 Brusel, 15.6.2010
                                 SEK(2010) 740 v konečnom znení

                         Návrh

                ROZHODNUTIE RADY

        o existencii nadmerného deficitu na Cypre

SK                                                                SK
 ---pagebreak---                                            DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      UPLATŇOVANIE PAKTU O STABILITE A RASTE V SÚČASNEJ KRÍZOVEJ SITUÁCII

     Mnohé krajiny EÚ v súčasnosti čelia deficitom verejných financií, ktoré sú vyššie ako
     referenčná hodnota 3 % HDP stanovená v zmluve. Toto často výrazné zhoršenie deficitu, ako
     aj stav zadlženosti je potrebné vnímať v kontexte celosvetovej finančnej krízy a poklesu
     hospodárskeho rastu v roku 2008/2009. Pôsobí tu niekoľko faktorov. Po prvé, hospodársky
     pokles prináša so sebou klesajúce príjmy z daní a rastúce výdavky na sociálne dávky
     (napríklad na dávky v nezamestnanosti). Po druhé, keďže Komisia uznala, že rozpočtové
     politiky zohrávajú v súčasnej mimoriadnej hospodárskej situácii dôležitú úlohu, vo svojom
     Európskom pláne na oživenie hospodárstva z novembra 2008, ktorý Európska rada schválila
     v decembri 2008, vyzvala na prijatie fiškálneho stimulu. Podľa plánu by sa tento stimul mal
     prijať včas, mal by byť cielený a dočasný, mal by byť diferencovaný podľa jednotlivých
     členských štátov podľa ich postavenia z hľadiska udržateľnosti verejných financií
     a konkurencieschopnosti a mal by sa zrušiť, keď sa hospodárska situácia zlepší. Napokon,
     niekoľko krajín prijalo opatrenia zamerané na stabilizáciu finančného sektora, z ktorých
     niektoré majú vplyv na stav zadlženosti alebo predstavujú riziko vyššieho deficitu a
     zadlženosti v budúcnosti, hoci časť nákladov vynaložených na podporu z verejných zdrojov
     by sa mohla v budúcnosti vrátiť.

     V Pakte o stabilite a raste sa od Komisie vyžaduje, aby začala postup pri nadmernom deficite
     vždy, keď deficit členského štátu presiahne referenčnú hodnotu 3 % HDP. Cieľom zmien
     a doplnení Paktu o stabilite a raste v roku 2005 bolo zaistiť, aby sa pri všetkých krokoch
     v rámci postupu pri nadmernom deficite plne zohľadňovala najmä hospodárska a rozpočtová
     situácia. Paktom o stabilite a raste sa takto vytvára rámec na podporu vládnych politík
     zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so zreteľom na hospodársku
     situáciu, a tým sa zaisťuje dlhodobá udržateľnosť verejných financií.

     2.      PREDCHÁDZAJÚCE KROKY V POSTUPE PRI NADMERNOM DEFICITE

     V článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje postup pri
     nadmernom deficite (EDP). Tento postup sa ďalej spresňuje v nariadení Rady (ES) č. 1467/97
     „o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku“1, ktoré je
     súčasťou Paktu o stabilite a raste.

     Podľa článku 126 ods. 2 zmluvy musí Komisia monitorovať dodržiavanie rozpočtovej
     disciplíny na základe týchto dvoch kritérií: a) či pomer plánovaného alebo skutočného
     deficitu verejných financií k hrubému domácemu produktu (HDP) presahuje referenčnú
     hodnotu 3 % (okrem prípadov, keď tento pomer podstatne a neustále klesal a dosiahol úroveň,
     ktorá sa približuje k referenčnej hodnote, alebo ak je prekročenie referenčnej hodnoty iba
     výnimočné a dočasné a pomer zostáva blízko referenčnej hodnoty) a b) či pomer verejného
     dlhu k HDP presahuje referenčnú hodnotu 60 % (s výnimkou prípadu, keď sa pomer
     dostatočne znižuje a uspokojivým tempom sa približuje k referenčnej hodnote ).

     1
            Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. V správe sa zohľadňujú aj „Špecifikácie implementácie Paktu stability a
            rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“ schválené
            radou ECOFIN 10. novembra 2009, ktoré sú dostupné na webovej                                  stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm.

SK                                                        2                                                           SK
 ---pagebreak---      V článku 126 ods. 3 sa ustanovuje, že ak členský štát nespĺňa požiadavky podľa jedného
     alebo obidvoch týchto kritérií, Komisia musí vypracovať správu. V tejto správe Komisia
     „prihliadne tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní
     všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu
     členského štátu na stredne dlhé obdobie.“

     Na základe údajov, ktoré predložili cyperské orgány v marci 20102 a po zohľadnení
     predpovede útvarov Komisie z jari 2010, Komisia 12. mája 20103 prijala správu podľa článku
     104 ods. 3 určenú Cypru.

     Následne a v súlade s článkom 126 ods. 4 Hospodársky a finančný výbor vydal 27. mája 2010
     stanovisko k správe Komisie.

     3.      EXISTENCIA NADMERNÉHO DEFICITU

     Podľa údajov, ktoré cyperské orgány oznámili v apríli 2010, deficit verejných financií na
     Cypre v roku 2009 dosiahol 6,1 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP.
     V správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 sa uvádza, že výška deficitu sa nepribližovala k
     referenčnej hodnote 3 % HDP a že prekročenie referenčnej hodnoty sa môže považovať za
     výnimočné v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Deficit vyplynul najmä z prudkého
     hospodárskeho poklesu v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Podľa predpovede útvarov
     Komisie z jari 2010 sa na Cypre očakáva ďalšie zníženie reálneho HDP, hoci v menšej miere,
     takmer o 0,5 % v roku 2010 v porovnaní s 1,75 % v roku 2009. Plánované prekročenie
     referenčnej hodnoty sa však nemôže považovať za dočasné. Podľa predpovede útvarov
     Komisie z jari 2010 sa očakáva, že za predpokladu nezmenenej politiky dosiahne rozpočtový
     deficit v roku 2011 približne 7,75 % HDP. Kritérium pre deficit podľa ustanovení zmluvy nie
     je splnené.

     Podľa údajov, ktoré oznámili cyperské orgány v apríli 2010, zostáva hrubý verejný dlh pod
     referenčnou hodnotou 60 % HDP, pričom v roku 2009 dosiahol úroveň 56,2 % HDP. Na rok
     2010 Cyprus oznámil plánovaný dlh na úrovni 62 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu
     60 % HDP uvedenú v zmluve. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa v roku 2010
     očakáva zvýšenie dlhu na 62,3 % HDP a v roku 2011 ďalšie zvýšenie na 67,6 %, a to z
     dôvodu zhoršeného primárneho salda. So zreteľom na tieto trendy nemožno pomer dlhu
     považovať za dostatočne sa znižujúci a uspokojivým tempom sa približujúci k referenčnej
     hodnote v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Kritérium pre dlh podľa ustanovení
     zmluvy nie je splnené.

     V súlade s ustanoveniami zmluvy a Paktu o stabilite a raste Komisia vo svojej správe takisto
     analyzovala „významné faktory“. Podľa Paktu o stabilite a raste sa tieto faktory môžu
     zohľadniť v krokoch, ktoré vedú k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu, len ak
     deficit spĺňa dvojitú podmienku blízkosti k referenčnej hodnote a dočasnosti. V prípade Cypru

     2
            Podľa nariadenia Rady (ES) č. 479/2009 musia členské štáty Komisii dvakrát ročne oznamovať
            plánovanú a skutočnú úroveň deficitu a dlhu verejných financií. Najnovšie oznámenia Cypru sa
            nachádzajú na webovej stránke:
            http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
            notification_tables.
     3
            Všetky dokumenty týkajúce sa EDF pre Cyprus sa nachádzajú na nasledujúcej webovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

SK                                                        3                                                            SK
 ---pagebreak---      táto dvojitá podmienka nie je splnená. Individuálne posudzované relevantné faktory v tomto
     prípade prinášajú zmiešaný obraz.

     Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 126 ods. 4 zmluvy je
     v súlade s hodnotením uvedeným v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3.

     Komisia vzhľadom na svoju správu podľa článku 126 ods. 3 a so zreteľom na stanovisko
     Hospodárskeho a finančného výboru podľa článku 126 ods. 4 zastáva názor, že na Cypre
     existuje nadmerný deficit. Toto stanovisko, ktoré Komisia prijala [15. júna 2010], sa týmto v
     súlade s článkom 126 ods. 5 predkladá Rade. Komisia navrhuje, aby Rada v tomto zmysle
     rozhodla v súlade s článkom 126 ods. 6. Komisia okrem toho predkladá Rade odporúčanie na
     odporúčanie Rady určené Cypru s cieľom odstrániť nadmerný deficit v súlade s článkom 126
     ods. 7.

     4.      ODPORÚČANIE ODSTRÁNIŤ NADMERNÝ DEFICIT

     Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 sa musí v odporúčaní Rady podľa
     článku 126 ods. 7 stanoviť lehota v trvaní najviac šesť mesiacov na to, aby príslušný členský
     štát prijal účinné opatrenia, ako aj lehota na odstránenie nadmerného deficitu, ktorá „sa musí
     ukončiť v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, pokiaľ sa nevyskytnú osobitné okolnosti“.
     Článok 2 ods. 6 nariadenia znamená, že pri rozhodovaní, či existujú mimoriadne okolnosti, sa
     musia zohľadniť „významné faktory“ posudzované v správe Komisie podľa článku 126 ods. 3
     zmluvy. V článku 3 ods. 4 nariadenia sa ustanovuje, že Rada musí odporučiť, aby členský štát
     dosiahol „minimálne ročné zlepšenie najmenej 0,5 % HDP ako meradlo svojich cyklicky
     upravených zostatkov, očistených od jednorazových alebo dočasných opatrení, aby sa zaistilo
     dosiahnutie korekcie nadmerného schodku v lehote stanovenej v odporúčaní“.

     Dospelo sa k záveru, že v prípade Cypru existujú mimoriadne okolnosti, ktoré sú významné
     pre pružnejšie uplatňovanie postupu pri nadmernom deficite, ktorá sa zaviedla v rámci
     reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005. V roku 2009 sa po prvýkrát za 35 rokov
     hospodárska činnosť znížila o 1,75 %. Do recesie sa premietol významný pokles domáceho
     dopytu a nepriaznivé vonkajšie prostredie. K poklesu súkromnej spotreby viedla najmä
     vysoká zadlženosť domácností spolu s prísnejšími úverovými podmienkami, zhoršujúcim sa
     výhľadom trhu práce a nepriaznivými vplyvmi na dôveru. V oblasti investícií sa zaznamenala
     výrazná korekcia, a to počas poklesu zahraničného dopytu po nehnuteľnostiach na bývanie,
     nízkeho využívania kapacít a reštrukturalizácie účtovných súvah podnikov. V dôsledku
     finančnej krízy a celosvetového hospodárskeho spomalenia, predovšetkým oveľa nižšieho
     výhľadu rastu hlavných obchodných partnerov (eurozóny, Spojeného kráľovstva a Ruska)
     došlo k prudkému poklesu vývozu tovaru a služieb, najmä cestovného ruchu. Deficit v roku
     2009 je dôsledkom hospodárskeho poklesu, ako aj stimulačných opatrení, ktoré prijali
     cyperské orgány v súlade s európskym plánom na oživenie hospodárstva.

     V týchto súvislostiach je vhodné zvážiť korekciu nadmerného deficitu v strednodobom rámci
     v lehote na korekciu do roku 2012. Uznávajúc, že zhoršenie cyperskej rozpočtovej pozície v
     roku 2009 vyplynulo z opatrení prijatých v reakcii na krízu a v roku 2009 a 2010
     predstavovalo približne 1,5 % HDP ročne, čo bola primeraná reakcia v súlade s európskym
     plánom na oživenie hospodárstva a voľným pôsobením automatických stabilizátorov, mali by
     cyperské orgány v roku 2010 posilniť fiškálnu stratégiu prijatím opatrení na kontrolu
     súčasných výdavkov. Predovšetkým vzhľadom na domáce a vonkajšie hospodárske
     nerovnováhy by dôveryhodný a udržateľný postup úpravy vyžadoval od cyperských orgánov,

SK                                                 4                                                  SK
 ---pagebreak---      aby počas rokov 2010 – 2012 zaistili priemernú ročnú štrukturálnu úpravu na úrovni 1,75
     percentuálneho bodu HDP. Takisto sa vyžaduje, aby cyperské orgány špecifikovali opatrenia
     potrebné na dosiahnutie korekcie nadmerného deficitu do roku 2012, aby zaistili okamžité
     zníženie pomeru hrubého dlhu pod referenčnú hodnotu a aby urýchlili znižovanie deficitu, ak
     sa hospodárske alebo rozpočtové podmienky zlepšia oproti súčasným očakávaniam. V tomto
     kontexte bude pre úspešnú a trvalú konsolidáciu verejných financií rozhodujúce včasné
     vykonávanie strednodobého rozpočtového rámca. Navyše vzhľadom na to, že dlhodobý vplyv
     starnutia obyvateľstva na rozpočet na Cypre je výrazne nad priemerom EÚ, najmä v dôsledku
     pomerne vysokého nárastu výdavkov na dôchodky, sú potrebné opatrenia na zlepšenie
     dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

     Zlepšenie dohľadu v rámci postupu pri nadmernom deficite, ktoré sa zdá nevyhnutné aj so
     zreteľom na lehotu na korekciu nadmerného deficitu, si bude vyžadovať pravidelné a včasné
     monitorovanie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní stratégie fiškálnej konsolidácie s cieľom
     zaistiť korekciu nadmerného deficitu. V tomto kontexte by bolo užitočné, keby sa v
     nadchádzajúcej aktualizácii programu stability Cypru venovala tejto otázke osobitná kapitola.

                    Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz
                                                                      2007      2008     2009      2010     2011      2012       2013
                  Reálny HDP                   KOM jar 2010            5,1       3,6      -1,7     -0,4       1,3     neuv.      neuv.
                  (zmena v %)                   PS apr. 2010           5,1       3,6      -1,7      0,5       1,5       3,0        3,2
             Produkčná medzera1                KOM jar 20102           2,4       3,4      -0,7     -2,1      -1,6     neuv.      neuv.
           (% potenciálneho HDP)                PS apr. 20103          1,9       2,9      -1,3     -2,4      -2,5      -1,6       -0,5
           Saldo verejných financií            KOM jar 2010            3,4       0,9      -6,1     -7,1      -7,7     neuv.      neuv.
                   (% HDP)                      PS apr. 2010           3,4       0,9      -6,1     -6,0      -4,5      -3.4       -2.5
                Primárne saldo                 KOM jar 2010            6,4       3,7      -3,6     -4,4      -4,8     neuv.      neuv.
                   (% HDP)                      PS apr. 2010           6,4       3,7      -3,6     -3,7      -2,1      -1,0        0,1
           Cyklicky upravené saldo1            KOM jar 2010            2,5      -0,4      -5,8     -6,3      -7,1     neuv.      neuv.
                   (% HDP)                      PS apr. 2010           2,6      -0,2      -5,6     -5,2      -3,6      -2,9       -2,3
              Štrukturálne saldo4              KOM jar 2010            2,5      -0,4      -5,8     -6,3      -7,1     neuv.      neuv.
                   (% HDP)                      PS apr. 2010           2,6      -0,2      -5,6     -5,2      -3,6      -2,9       -2,3
               Hrubý verejný dlh               KOM jar 2010           58,3      48,4      56,2     62,3      67,6     neuv.      neuv.
                  (% HDP)                       PS apr. 20105         58,3      48,4      56,2     61,0      63,2     63,1       62,3
      Notes:
      1
        Produkčné medzery a cyklicky upravené saldá podľa programov prepočítané útvarmi Komisie na základe informácií
      v programoch.
      2
          Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2,8 % a 2,8 % v období rokov 2009 – 2013.
      3
          Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2,0 % a 2,2 % v období rokov 2009 – 2013.
      4
        Cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení. Podľa najnovšieho programu sú jednorazové
      a iné dočasné opatrenia v rokoch 2010, 2011 a 2012 na úrovni 0,1 % (všetky znižujúce deficit). V predpovedi útvarov
      Komisie z jari 2010 nie sú jednorazové ani iné dočasné opatrenia.
      5
        Na rok 2010 Cyprus oznámil plánovaný dlh na úrovni 62 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 60 % HDP
      uvedenú v zmluve. V programe stability z apríla 2010 sa plánuje o niečo nižšie číslo (61 %) a v roku 2011 sa predpokladá
      ďalšie zvýšenie na 63,2 % HDP.
      Zdroj:
      Program stability (PS); predpovede útvarov Komisie z jari 2010 (KOM); výpočty útvarov Komisie.

SK                                                               5                                                                 SK
 ---pagebreak---                                                     Návrh

                                              ROZHODNUTIE RADY

                                                  z 15.6.2010

                                   o existencii nadmerného deficitu na Cypre

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 126 ods. 6,

     so zreteľom na návrh Európskej komisie,

     so zreteľom na pripomienky Cypru,

     keďže:

     (1)      Podľa článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa členské štáty majú vyhýbať
              nadmernému deficitu verejných financií.

     (2)      Pakt o stabilite a raste vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú
              prostriedkom na posilnenie podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu
              smerujúceho k vytváraniu pracovných miest.

     (3)      V postupe pri nadmernom deficite podľa článku 126 zmluvy, objasnenom v nariadení
              Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom
              schodku4, (ktoré je súčasťou Paktu o stabilite a raste), sa ustanovuje prijatie
              rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. V protokole o postupe pri nadmernom
              deficite pripojenom k zmluve sa uvádzajú ďalšie ustanovenia týkajúce sa vykonávania
              postupu pri nadmernom deficite. V nariadení Rady (ES) č. 479/20095 sa ustanovujú
              podrobné pravidlá a definície na uplatňovanie ustanovení uvedeného protokolu.

     (4)      Cieľom reformy Paktu o stabilite a raste z roku 2005 bolo posilniť jeho účinnosť
              a hospodárske základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií
              z dlhodobého hľadiska. Malo sa ňou zaistiť, aby sa vo všetkých krokoch v rámci
              postupu pri nadmernom deficite v plnej miere zohľadňovala najmä hospodárska a
              rozpočtová situácia. V tomto zmysle Pakt o stabilite a raste vytvára rámec na podporu
              vládnych politík zameraných na rýchle obnovenie zdravej rozpočtovej pozície so
              zreteľom na hospodársku situáciu.

     (5)      V článku 126 ods. 5 zmluvy sa od Komisie vyžaduje, aby predložila Rade stanovisko,
              ak sa Komisia domnieva, že v členskom štáte existuje alebo by mohol vzniknúť

     4
              Ú. v. ES L 209, 2. 8. 1997, s. 6.
     5
              Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

SK                                                    6                                               SK
 ---pagebreak---             nadmerný deficit. Komisia s prihliadnutím na svoju správu podľa článku 126 ods. 3 a
            so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom
            126 ods. 4 dospela k záveru, že na Cypre existuje nadmerný deficit. Komisia preto [15.
            júna 2010]6 predložila Rade takéto stanovisko týkajúce sa Cypru.

     (6)    V článku 126 ods. 6 zmluvy sa ustanovuje, že Rada by mala zvážiť všetky
            pripomienky, ktoré si príslušný členský štát želá vyjadriť predtým, ako Rada po
            celkovom posúdení rozhodne o tom, či existuje nadmerný deficit. V prípade Cypru
            toto celkové posúdenie viedlo k týmto záverom.

     (7)    Podľa údajov, ktoré cyperské orgány oznámili v apríli 2010, deficit verejných financií
            v roku 2009 dosiahol 6,1 % HDP, čím prekročil referenčnú hodnotu 3 % HDP. Výška
            deficitu sa nepribližovala k referenčnej hodnote 3 % HDP, ale prekročenie referenčnej
            hodnoty sa môže považovať za výnimočné v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste.
            Deficit predovšetkým vyplynul z prudkého hospodárskeho poklesu v zmysle zmluvy
            a Paktu o stabilite a raste. Podľa predpovede útvarov Komisie z jari 2010 sa v roku
            2010 na Cypre očakáva ďalšie zníženie reálneho HDP, aj keď v menšej miere, takmer
            o 0,5 % v porovnaní s 1,75 % v roku 2009. Plánované prekročenie referenčnej
            hodnoty sa však nemôže považovať za dočasné. Podľa predpovede útvarov Komisie z
            jari 2010 sa očakáva, že za predpokladu nezmenenej politiky dosiahne rozpočtový
            deficit v roku 2011 približne 7,75 % HDP. Kritérium pre deficit podľa ustanovení
            zmluvy nie je splnené.

     (8)    Podľa údajov, ktoré oznámili cyperské orgány v apríli 2010, zostáva hrubý verejný dlh
            pod referenčnou hodnotou 60 % HDP a v roku 2009 predstavoval 56,2 % HDP. Na
            rok 2010 Cyprus oznámil plánovaný dlh na úrovni 62 % HDP, čím prekročil
            referenčnú hodnotu 60 % HDP uvedenú v zmluve. Podľa predpovede útvarov Komisie
            z jari 2010 sa v roku 2010 očakáva zvýšenie dlhu na 62,3 % HDP a v roku 2011 ďalšie
            zvýšenie na 67,6 %, a to z dôvodu zhoršeného primárneho salda. Pomer dlhu nemožno
            považovať za dostatočne sa znižujúci a uspokojivým tempom sa približujúci k
            referenčnej hodnote v zmysle zmluvy a Paktu o stabilite a raste. Kritérium pre dlh
            podľa ustanovení zmluvy nie je splnené.

     (9)    Podľa článku 2 ods. 4 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 môžu byť v krokoch vedúcich
            k rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného deficitu podľa článku 126 ods. 6
            zohľadnené „významné faktory“ len vtedy, ak je v plnom rozsahu splnená dvojitá
            podmienka, že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že jeho
            prekročenie nad referenčnú hodnotu je dočasné. V prípade Cypru táto dvojitá
            podmienka nie je splnená. Preto sa v jednotlivých krokoch vedúcich k tomuto
            rozhodnutiu významné faktory nezohľadňujú.

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                               Článok 1

     Z celkového hodnotenia vyplýva, že na Cypre existuje nadmerný deficit.

     6
            Všetky dokumenty týkajúce sa postupu pri nadmernom deficite pre Cyprus sa nachádzajú na
            nasledujúcej webovej stránke:
            http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm.

SK                                                 7                                                  SK
 ---pagebreak---                                               Článok 2

     Toto rozhodnutie je určené Cyperskej republike.

     V Bruseli 15.6.2010

                                               Za Radu
                                               predseda
                                               […]

SK                                                8       SK