				|

		52011PC0814

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie /* KOM/2011/0814 v konečnom znení - 2011/0392 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

Nariadením (ES) č. 683/2008,
ktoré nadobudlo účinnosť 25. júla 2008, sa ustanovuje rámec verejného
riadenia a financovania programov Galileo a EGNOS[1].
Predovšetkým sa ním prideľuje na tieto programy na obdobie od 1. januára 2007
do 31. decembra 2013 suma 3 405 mil. EUR.
Ako sa ustanovuje v
článku 22 nariadenia (ES) č. 683/2008, Komisia prijala 18. januára 2011[2]
správu o strednodobom preskúmaní európskych programov satelitnej navigácie
určenú Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe sa podrobne rozoberá
priebeh programov od reformy ich riadenia v roku 2007, uvádzajú sa odhady
nákladov a budúce výzvy predovšetkým v oblasti rizík a načrtávajú sa
návrhy, ako týmto výzvam čeliť najmä z hľadiska prevádzkových
potrieb obidvoch systémov zriadených v rámci uvedených programov.
Rada vo svojich návrhoch,
ktoré prijala 31. marca 2011 v nadväznosti na správu Komisie z 18. januára
2011, okrem iného opätovne vyjadrila svoju podporu európskym programom
satelitnej navigácie, ako sú vymedzené v nariadení (ES) č. 683/2008.
Zároveň vzala na vedomie odhady celkových nákladov na ne a
skutočnosť, že v súvislosti s nasledujúcim viacročným
finančným rámcom Komisia pravdepodobne predloží návrh, ktorý bude
zahŕňať vývoj schémy riadenia. V tejto súvislosti Rada požiadala
Komisiu, aby zracionalizovala a zabezpečila optimálne využívanie
existujúcich štruktúr.
Európske programy
satelitnej navigácie opätovne podporil aj Parlament vo svojej rezolúcii z 8.
júna 2011, pričom usúdil, že by mali byť financované hlavne z
rozpočtu Únie. Zdôraznil význam zavedenia politík prísnej kontroly
nákladov a zmierňovania rizika. Požiadal Komisiu, aby urýchlene predložila
legislatívne návrhy, pričom nástojil najmä na nutnosti stanoviť
dlhodobý stabilný rámec predovšetkým pre prevádzku systémov.
Komisia vo svojom oznámení
z 29. júna 2011[3], ku ktorému
je pripojený návrh nariadenia Rady z toho istého dňa[4],
navrhla prideliť na financovanie európskych programov satelitnej navigácie
počas nasledujúceho viacročného finančného rámca na obdobie
rokov 2014 – 2020 sumu [7 000] mil. EUR. Uvádza v ňom však, že je
nevyhnutné pokračovať v úsilí o kontrolu nákladov
a pouvažovať o nových pravidlách riadenia v dlhodobejšom časovom
horizonte. Treba uviesť, že táto
suma [7 000] mil. EUR stanovená podľa stálych cien z roku 2011 predstavuje
strop, ktorý podľa článku [14 návrhu] uvedeného nariadenia Rady
nemožno prekročiť a ktorý zodpovedá sume [7 897] mil. EUR v
bežných cenách.
Je potrebné
zdôrazniť, že takémuto typu komplexných programov je vlastná existencia
nepredvídateľných rizík, ktoré môžu viesť k prekročeniu nákladov
a k omeškaniam. Existencia takýchto rizík si vyžaduje zavedenie
účinného systému riadenia rizík a môže viesť k prijatiu citlivých
rozhodnutí. Dodatočné náklady na fázu vývoja, ktorú riadi Európska
vesmírna agentúra, predstavujú celkovo približne 500 mil. EUR. Komisia
na žiadosť členských štátov súhlasila, že ich uhradí, aby
zabezpečila kontinuitu programu. V skutočnosti je základným
kameňom programu Galileo validácia systému na obežnej dráhe a chýbajúce
finančné prostriedky by bránili v jeho pokračovaní, čím by došlo
k strate priemyselného know-how a čiastočne zostrojených zariadení.
Nariadenie, ktoré je
predmetom návrhu, spĺňa požiadavky Parlamentu a Rady, pričom
zohľadňuje prvky obsiahnuté v oznámení Komisie z 29. júna 2011. Je
základným právnym aktom európskych programov satelitnej navigácie počas
obdobia nasledujúceho viacročného finančného rámca, ktorým sa
ustanovuje najmä financovanie a schéma riadenia programov. So zreteľom na
dôležitosť zmien a doplnení, ktoré treba vykonať v nariadení (ES)
č. 683/2008, sa ukázalo ako nevyhnutné navrhnúť skôr jeho nahradenie
novým nariadením, než jeho zmenu alebo doplnenie.
Treba pripomenúť, že
programy Galileo a EGNOS sú hlavnými projektmi Únie. Propagácia tejto
technológie, ktorá je účinným prostriedkom na prekonanie krízy, je plne v
súlade so stratégiou Európa 2020 a s politikami udržateľného rozvoja. Nové
generácie služieb vysokovýkonnej satelitnej navigácie ponúkajú významné
príležitosti pre všetky oblasti činnosti a vytvárajú mnohé pracovné miesta
súvisiace s expanziou trhov, ktoré v posledných rokoch každoročne vzrástli
o 30 %. Komisia v tejto súvislosti pracuje na
vytvorení ekosystému aplikácií, ktorý by optimalizoval využívanie služieb
poskytovaných systémami a maximalizoval sociálno-ekonomické prínosy. Na
tento účel uskutočňuje 24 opatrení, ktoré sú uvedené
v akčnom pláne pre aplikácie GNSS zo14. júna 2010[5].
V tomto pláne sa stanovuje najmä financovanie projektov v oblasti výskumu a vývoja,
zlepšenie prístupu malých a stredných podnikov k financiám
a rôzne akcie na podporu programov Galileo a EGNOS v prioritných
oblastiach rastu, inovácií a zamestnanosti.
Tiež treba zdôrazniť, že európske
programy satelitnej navigácie sa netýkajú iba členských štátov, ktoré sa
v danej oblasti zapájajú najviac: priamo sa týkajú všetkých členských
štátov Únie. V skutočnosti budú mať zo služieb poskytovaných
zriadenými infraštruktúrami prospech všetci občania Únie. Okrem toho malé
a stredné podniky všade v Európe v programoch zohrávajú dôležitú
úlohu, pretože jedným z cieľov Únie je podporovať čo
najrozsiahlejšiu a najotvorenejšiu účasť všetkých podnikov na
verejných zákazkách.
Komisia sa týmto vyzýva,
aby v rámci hlavnej iniciatívy „Priemyselná politika vo veku globalizácie“ v
rámci stratégie Európa 2020 „vypracovala účinnú vesmírnu politiku, ktorá
poskytne nevyhnutné nástroje na riešenie niektorých kľúčových
globálnych výziev a najmä na realizáciu projektu Galileo“.

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A
POSÚDENÍ VPLYVU

Tento návrh nadväzuje na
početné rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami a
verejnosťou. Doplňuje ho posúdenie vplyvu.
So zainteresovanými
stranami sa prekonzultovali rôzne technické, právne a prevádzkové aspekty týkajúce
sa programov, akými sú poskytovanie služieb, náklady na infraštruktúru a jej
prevádzku, hodnotenia rizika a možné schémy riadenia. Uskutočnili sa
tematické semináre a konferencie s používateľmi, ako aj účelovo
zamerané stretnutia pracovných skupín s expertmi z Európskej vesmírnej
agentúry, Agentúry pre európsky GNSS a členských štátov.
Uskutočnili sa aj rozhovory s expertmi z vesmírneho sektora a zástupcami
priemyselných kruhov.
Do konzultácií bola
zapojená aj verejnosť v rámci prieskumov Eurobarometra z rokov 2007
a 2009, ako aj v rámci posúdenia vplyvu týkajúceho sa európskej vesmírnej
politiky.
Všetky tieto výmeny
názorov ukázali, že:
·
občania podporujú rozvoj
nezávislého systému satelitnej navigácie a uznávajú, že moderné
spoločnosti v zvýšenej miere závisia od navigačných služieb;
·
malo by sa zaviesť
stabilné riadenie na dlhé obdobie, aby sa zabezpečilo efektívne riadenie
programov;
·
služba ochrany života (Safety
of Life Service – SoL) poskytovaná systémom zriadeným v rámci programu Galileo
by sa mala opätovne vymedziť na základe vývoja očakávaní
používateľov;
·
napokon zainteresované strany v
civilnom letectve nástoja na potrebe dlhodobo sa zaviazať k poskytovaniu
služieb EGNOS. Prijatie takéhoto záväzku je predpokladom skutočného
preniknutia služieb EGNOS na trhy.
Okrem toho so
zreteľom na najnovší dosiahnutý pokrok a výzvy, ktoré treba prekonať,
sa posúdenie vplyvu zameralo na pokračovanie vo vykonávaní programov a na
dva veľké problémy: jednak na konfiguráciu budúcich služieb s vedomím, že
rozpočet pridelený na obdobie rokov 2008 – 2013 nestačí na
dokončenie infraštruktúry systému zriadeného v rámci programu Galileo a na
zabezpečenie prevádzky systému EGNOS, a jednak na vymedzenie schémy
riadenia a potrebné financovanie.
Pokiaľ ide o prvý
problém, z posúdenia jednotlivých možností vyplynulo, že v prípade systému
zriadeného v rámci programu Galileo je najlepšou možnosťou zaviesť
služby vymedzené na začiatku, s výnimkou služby SoL. Takéto riešenie si
vyžaduje menšiu infraštruktúru na Zemi a menšie náklady.
Systém EGNOS je už v
prevádzke a mnohí používatelia už využívajú jeho výhody. Okrem toho po
vyhlásení, že služba SoL začala svoju prevádzku, sa Komisia zaviazala
zabezpečiť nepretržité poskytovanie tejto služby používateľom,
ktorí na základe toho uskutočnili veľké investície. V tejto
súvislosti nie je ukončenie programu EGNOS riešením, ktoré by pripadalo do
úvahy.
Pokiaľ ide
o druhý problém, v posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že Komisia by ako
zástupca Únie vždy mala zodpovedať za programy, zatiaľ čo financovanie
programov bude naďalej zabezpečovať sama Únia tak, ako to
navrhuje Komisia v uvedenom oznámení z 29. júna 2011. Samotným
riadením prevádzky by mala byť poverená regulačná agentúra. Tým by sa
umožnilo jednak maximalizovať očakávané sociálno-ekonomické vplyvy
prevádzky systémov a zabezpečiť lepší súlad s ostatnými politikami
Únie, a jednak presne vymedziť finančnú a politickú zodpovednosť
jednotlivých zainteresovaných strán. Z tohto hľadiska a
so zreteľom na uvedené závery Rady z 31. marca 2011 je podľa
všetkého najprirodzenejším riešením Agentúra pre európsky GNSS, ktorá bola
zriadená nariadením Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010
z 22. septembra 2010, aby plnila úlohy spojené s priebehom programov,
a ktorá je už vybudovaná a okrem toho pôsobí v oblasti satelitnej
navigácie. Pravdepodobne však bude potrebné prerozdeliť úlohy a zdroje
tejto agentúry.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Podľa vzoru
nariadenia (ES) č. 683/2008 a ostatných textov acquis Únie týkajúcich sa
európskych programov satelitnej navigácie návrh Komisie zákonite vychádza z
článku 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pôvodne článku 156
Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Návrh má okrem toho formu
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, pretože jeho text má rovnako ako
nariadenie (ES) č. 683/2008, ktoré má nahradiť, všeobecnú
pôsobnosť a jeho obsah musí byť priamo uplatniteľný vo všetkých
členských štátoch.
Vymedzenie programov a
systémov, stanovenie rozpočtových prostriedkov, ktoré sa na ne pridelia a
určenie schémy ich riadenia predstavujú hlavné opatrenia návrhu, ktorým sa
v záujme racionalizácie acquis Únie ustanovuje aj zmena a doplnenie alebo
zrušenie iných legislatívnych textov vzťahujúcich sa na európske programy
satelitnej navigácie.
Návrh je v súlade so
zásadou subsidiarity a proporcionality. Cieľ návrhu, a to zriadenie a
prevádzka systémov satelitnej navigácie, prekračuje finančné a
technické možnosti jednotlivých členských štátov, a je možné ho uspokojivo
dosiahnuť len na úrovni Únie. Neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie
tohto cieľa jednak preto, lebo stanovené rozpočtové zaťaženie
zodpovedá nákladom odhadnutým na základe hĺbkových analýz, a jednak preto,
lebo vybraná schéma riadenia sa javí ako najvhodnejšia.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Ako sa uvádza v bode 2,
Únia bude naďalej sama zabezpečovať financovanie programov
Galileo a EGNOS. Jej príspevok na programy na obdobie rokov 2014 – 2020
neprekročí [7 897] mil. EUR
v bežných cenách podľa článku [14 návrhu ] nariadenia Rady uvedeného
v bode 1 . Vzťahuje sa na
tri hlavné činnosti, t. j. na dokončenie fázy budovania programu
Galileo, na fázu prevádzky predmetného programu a na prevádzku systému EGNOS.
Táto posledná činnosť zahŕňa nepretržité
zdokonaľovanie služieb ponúkaných systémom s cieľom reagovať na
vývoj potrieb používateľov.
Odhad nákladov na programy
vychádza z hĺbkových analýz. Opiera sa aj o výsledky diskusií s expertmi,
najmä s expertmi z členských štátov, Európskej vesmírnej agentúry a
Agentúry pre európsky GNSS. Uskutočnili sa aj konzultácie s jednotlivými
zainteresovanými stranami, ako sú subjekty sektora vesmírneho priemyslu.
Dôležitým predpokladom
kontinuity programov je zachovanie nadobudnutých odborných znalostí
v rámci Komisie. Komisia preto predĺži zmluvy dočasným
zamestnancom, ktorých v súčasnosti zamestnáva, o obdobia, ktoré sa
stanovia podľa jednotlivých fáz programov a presunie zamestnancov do
Agentúry pre európsky GNSS.

5.
NEPOVINNÉ PRVKY NÁVRHU

Treba zdôrazniť, že týmto nariadením sa
ustanovuje schéma riadenia programov a ich financovania v období rokov 2014 – 2020.
Podľa tejto schémy sa podstatné úlohy spojené s prevádzkou systémov
budú môcť zveriť Agentúre pre európsky GNSS, ktorá je agentúrou Únie
v zmysle článku 185 nariadenia (ES, Euratom)
č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpoctových pravidlách, ktoré sa
vztahujú na všeobecný rozpocet Európskych spolocenstiev.
Na tento účel Komisia zamýšľa uzavrieť s agentúrou jednu alebo
viacero dohôd o delegovaní právomocí.
Podľa stanoviska
Komisie sú dohody o delegovaní právomocí, ktoré obsahujú všeobecné podmienky riadenia
finančných prostriedkov, ktoré sú agentúre zverené, a opatrenia pre
dohľad a kontrolu, nejlepším spôsobom, ktorý Komisii, Európskemu
parlamentu a Rade umožní plne vykonávať právo kontroly.
Aby mohli mať Európsky parlament
a Rada úplný prehľad o podmienkach, za ktorých bude Agentúra pre
európsky GNSS povinná vykonávať úlohy, ktoré jej budú zverené v rámci
nových pravidiel pre verejnú správu, a to najmä v oblasti zdrojov,
predloží Komisia v priebehu roku 2012 návrh na zmenu nariadenia (EÚ)
č. 912/2010 a súvisiaceho finančného výkazu. Treba
poznamenať, že rozpočet pridelený na programy, t. j. [7 897]
mil. EUR v bežných cenách, už zohľadňuje náklady spojené s
prevádzkou systémov i náklady na prevádzku subjektov, ktoré budú poverené
riadením prevádzky systémov. Plnenie úloh delegovaných na agentúru tak
v žiadnom prípade neprinesie žiadne dodatočné rozpočtové
výdavky.
Komisia okrem toho zhodnotí
zlučiteľnosť nariadenia (EÚ) č. 912/2010 s novou
schémou riadenia v oblasti akreditácie bezpečnosti systémov.
Zároveň by sa mala
aktualizovať jednotná akcia Rady 2004/552/SZBP z 12. júla 2004
o aspektoch fungovania Európskeho satelitného rádionavigačného
systému, ktorý má vplyv na bezpečnosť Európskej únie[6].
Zjednodušenie pravidiel je
jedným z kľúčových cieľov novej stratégie v oblasti
rozpočtových výdavkov Únie, ktorú navrhuje Komisia. Vo svojej
súčasnej podobe text zavádza zjednodušujúce opatrenia, najmä pokiaľ
ide o tieto aspekty:
–
zosúladenie ukazovateľov
s cieľmi stratégie 2020,
–
delegovanie činností
spojených s prevádzkou systémov, najmä riadenia zmlúv, na Agentúru pre
európsky GNSS.
2011/0392 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o zriadení a prevádzke európskych systémov
satelitnej navigácie
EURÓPSKY
PARLAMENT A RADA,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172,
so zreteľom na návrh
Európskej komisie,
po postúpení návrhu
legislatívneho aktu národným parlamentom,
so zreteľom na
stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[7],
so zreteľom na
stanovisko Výboru regiónov[8],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Cieľom európskej politiky
v oblasti satelitnej navigácie je poskytnúť Únii dva systémy satelitnej
navigácie – systém vytvorený v rámci programu Galileo a systém EGNOS
(ďalej len „systémy“). Tieto systémy sa zriaďujú v rámci
programov Galileo a EGNOS (ďalej len „programy“). Obidve infraštruktúry
tvoria satelity a sieť pozemných staníc.
(2)
Cieľom programu Galileo je
zriadiť a prevádzkovať prvú infraštruktúru satelitnej navigácie
a určovania polohy špecificky navrhnutú na civilné účely. Systém
zriadený v rámci programu Galileo je plne nezávislý od ostatných existujúcich
alebo potenciálnych systémov.
(3)
Cieľom programu EGNOS je
zlepšiť kvalitu signálov vysielaných existujúcimi globálnymi systémami satelitnej
navigácie (ďalej len „GNSS“ – Global Navigation Satellite Systems).
(4)
Európsky parlament, Rada,
Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov trvalo
poskytujú týmto programom plnú podporu.
(5)
Keďže programy už
značne pokročili a vyúsťujú do systémov vo fáze prevádzky,
je potrebné poskytnúť im osobitný právny základ, ktorý lepšie naplní ich
potreby najmä z hľadiska riadenia a vyhovie požiadavke riadneho
finančného hospodárenia.
(6)
Systémy vytvorené v rámci
európskych programov satelitnej navigácie, ktorých využívanie výrazne presahuje
hranice členských štátov, sú infraštruktúrami zriadenými ako transeurópske
siete. Služby poskytované týmito systémami okrem toho prispievajú najmä k
rozvoju transeurópskych sietí v oblasti dopravných, telekomunikačných a
energetických infraštruktúr.
(7)
Programy Galileo a EGNOS
predstavujú nástroj priemyselnej politiky a ako vyplýva z oznámenia
Komisie zo 17. novembra 2010 s názvom „Integrovaná priemyselná politika vo veku
globalizácie – Konkurencieschopnosť a udržateľnosť
v popredí záujmu“[9], zapadajú do
rámca stratégie Európa 2020. Uvádzajú sa aj v oznámení, ktoré Komisia
prijala 4. apríla 2011 pod názvom „Smerom k stratégii Európskej
únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“[10].
Tieto programy poskytujú hospodárstvu a občanom Únie mnohé výhody,
ktorých celková hodnota za obdobie rokov 2014 – 2034 bola odhadnutá na
približne 130 mld. EUR.
(8)
So zreteľom na rastúce
využívanie satelitnej navigácie v mnohých oblastiach činnosti môže
prerušenie dodávky služieb spôsobiť v súčasných
spoločnostiach značné škody. Vzhľadom na svoj strategický rozmer
systémy satelitnej navigácie okrem toho predstavujú citlivé infraštruktúry,
ktoré môžu byť najmä predmetom zneužitia. Uvedené aspekty môžu mať
vplyv na bezpečnosť Únie a jej členských štátov.
Bezpečnostné požiadavky by sa preto mali zohľadniť pri
koncipovaní, zriaďovaní a prevádzke infraštruktúr v rámci
programov Galileo a EGNOS.
(9)
Program Galileo pozostáva z
fázy vymedzenia, ktorá je ukončená, fázy vývoja a validácie, ktorá by
mala skončiť v roku 2013, fázy rozmiestňovania, ktorá sa začala
v roku 2008 a mala by skončiť v roku 2020 a z fázy
prevádzky, ktorá by sa mala začať postupne od roku 2014/2015, aby bol
celý systém plne prevádzkyschopný v roku 2020.
(10)
Program EGNOS je vo fáze prevádzky
od chvíle, kedy bola vyhlásená za prevádzkyschopnú jeho verejne prístupná
služba v októbri 2009 a jeho služba nazývaná „Safety of Life“ v marci
2011.
(11)
S cieľom optimalizovať využívanie
poskytovaných služieb by systémy, siete a služby zriadené v rámci
programov Galileo a EGNOS mali byť podľa možnosti vzájomne
kompatibilné a interoperabilné aj s inými systémami satelitnej
navigácie, ako aj s konvenčnými prostriedkami navigácie.
(12)
Keďže Únia v podstate
zabezpečuje celé financovanie programov, mala by byť vlastníkom všetkého hnuteľného a
nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci týchto
programov. V záujme úplného dodržiavania všetkých základných práv spojených s
vlastníctvom by sa mali s existujúcimi vlastníkmi uzavrieť potrebné
zmluvy, najmä pre hlavné časti infraštruktúr a ich bezpečnosť. Osobitne v sociálno-ekonomickej oblasti je
potrebné zabezpečiť, aby tretie strany mohli optimálne využívať
práva duševného vlastníctva, ktoré plynú z programov a prislúchajú
Únii, aby sa uľahčilo prijatie satelitnej navigácie trhmi.
(13)
Fázy rozmiestňovania
a prevádzky programu Galileo a fázu prevádzky programu EGNOS by
v zásade mala plne financovať Únia. V súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 15. júna 2002
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný
rozpočet Európskych spoločenstiev[11], by však členské štáty mali mať
možnosť na základe príslušných zmlúv dodatočne finančne alebo
vecne prispieť na programy na účely financovania dodatočných
prvkov programov, ktorých realizáciu
požadujú, pokiaľ ide napríklad o štruktúru systémov alebo niektoré
dodatočné potreby súvisiace s bezpečnosťou. Na programy by
mali mať možnosť prispieť aj tretie krajiny a medzinárodné
organizácie.
(14)
V záujme zabezpečenia
pokračovania programov je nevyhnutné zriadiť vhodný finančný
rámec, aby Únia mohla tieto programy naďalej financovať. Mala by sa
tiež stanoviť suma, ktorá bude v období od 1. januára 2014 do 31. decembra
2020 potrebná na financovanie dokončenia fázy rozmiestňovania
programu Galileo, ako aj na financovanie prevádzky systémov.
(15)
Európsky parlament a Rada
sa na návrh Komisie z 29. júna 2011 [rozhodli] prideliť maximálnu sumu [7 897] mil. EUR
v bežných cenách na financovanie činností súvisiacich
s programami v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. Treba
upresniť, že tieto činnosti zahŕňajú aj ochranu systémov a
ich fungovania, a to aj pri vypúšťaní satelitov. Príspevok na náklady
požadované na účely využívania služieb, ktoré túto ochranu môžu
zabezpečiť, ako sú služby poskytované programom Informovanosť o
situácii vo vesmíre (Space Situational Awareness alebo SSA), by sa preto mohol
financovať z rozpočtu prideleného na programy v medziach dostupnosti
danej prísnou kontrolou nákladov a s ohľadom na celkovú sumu, ktorá je
uvedená vyššie a stanovená v článku [x] nariadenia Rady XYZ, ktorým se
stanovuje finančný rámec na obdobie 2014 - 2020. Týmto
nariadením sa na účely pokračovania programov ustanovuje
finančné krytie, ktoré predstavuje základnú referenčnú sumu
v zmysle bodu [17] Medziinštitucionálnej dohody z xx. yy. 201z medzi
Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti
rozpočtu oblasti a riadnom finančnom hospodárení a v zmysle
článku 14 [návrhu nariadenia Rady z 29. júna 2011], ktorým sa
ustanovuje viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020[12].
(16)
Mali by sa špecifikovať činnosti, na
ktoré sa poskytnú rozpočtové prostriedky Únie pridelené na programy na
obdobie rokov 2014 – 2020 podľa tohto rozhodnutia. Tieto rozpočtové
prostriedky by sa mali poskytnúť predovšetkým na činnosti súvisiace
s fázou rozmiestňovania programu Galileo vrátane činností
v oblasti riadenia a monitorovania tejto fázy a tiež
činností spojených s prevádzkou systému zriadeného v rámci
programu Galileo vrátane predbežných a prípravných činností pred
touto fázou a systému EGNOS. Mali by sa poskytnúť aj na financovanie
niektorých ďalších činností potrebných na riadenie
a uskutočňovanie cieľov programov.
(17)
Je potrebné zdôrazniť, že
odhadované investičné a prevádzkové náklady na systémy v období
rokov 2014 – 2020 nezahŕňajú neplánované finančné záväzky, ktoré
môžu Únii vzniknúť, najmä záväzky súvisiace s mimozmluvnou
zodpovednosťou vyplývajúcou z verejného vlastníctva systémov, osobitne
pokiaľ ide o zásah vyššej moci alebo závažné zlyhanie. Tieto záväzky sú
predmetom osobitnej analýzy zo strany Komisie.
(18)
Zároveň treba
zdôrazniť, že rozpočtové prostriedky ustanovené týmto nariadením
nepokrývajú práce financované z prostriedkov pridelených na program
Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inovácie, ako sú práce spojené
s vývojom aplikácií odvodených od systémov. Tieto práce umožnia
dosiahnuť optimálnu úroveň využívania služieb ponúkaných v rámci
programov, zabezpečiť primeranú návratnosť investícií Únie
v oblasti sociálnych a ekonomických výhod a rozšíriť
know-how podnikov Únie o technológiách satelitnej navigácie.
(19)
Okrem toho príjmy zo systémov
by mala vyberať Únia, aby sa zaistila kompenzácia jej predchádzajúcich
investícií. V zmluvách uzatvorených s podnikmi zo súkromného sektora by
okrem toho malo byť možné stanoviť mechanizmus rozdeľovania
príjmov.
(20)
S cieľom
zamedziť prekročeniu nákladov a omeškaniam, ktoré
v posledných rokoch ovplyvnili priebeh programov, je potrebné zvýšiť
úsilie v oblasti kontroly rizík zvýšenia nákladov, ako to požaduje Rada vo
svojich záveroch z 31. marca 2011 a Parlament vo svojej rezolúcii
z 8. júna 2011 a ako to vyplýva z oznámenia Komisie Európskemu
parlamentu a Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru
a Výboru regiónov z 29. júna
2011 Rozpočet na stratégiu Európa 2020[13].
(21)
Dobré verejné riadenie
programov Galileo a EGNOS si vyžaduje jednak prísne rozdelenie úloh najmä medzi
Komisiu, Agentúru pre európsky GNSS a Európsku vesmírnu agentúru, a jednak
postupné prispôsobenie tohto riadenia potrebám prevádzky systémov.
(22)
Komisia by ako zástupkyňa
Únie, ktorá v podstate sama zabezpečuje financovanie programov
a je vlastníkom systémov, mala zodpovedať za priebeh programov
a zabezpečovať nad ním politický dohľad. Mala by tiež
hospodáriť s finančnými prostriedkami pridelenými na programy na základe
tohto nariadenia a zabezpečiť vykonávanie všetkých činností
programu a jasné rozdelenie úloh najmä medzi Agentúru pre európsky GNSS
a Európsku vesmírnu agentúru. Na tento účel je Komisii potrebné
prideliť okrem úloh spojených s touto všeobecnou zodpovednosťou
a úloh, ktoré jej prislúchajú v zmysle tohto nariadenia, aj
určité rámcovo vymedzené osobitné úlohy. V záujme optimalizácie
zdrojov a odborných znalostí jednotlivých zainteresovaných strán by
Komisia mala mať možnosť delegovať určité úlohy prostredníctvom
dohôd o delegovaní právomocí v súlade nariadením (ES, Euratom)
č. 1605/2002, a najmä jeho článku 54.
(23)
Agentúra pre európsky GNSS bola
zriadená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 912/2010
z 22. septembra 2010 o zriadení
Agentúry pre európsky GNSS, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES)
č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia európskych programov
satelitnej rádiovej navigácie a ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[14], na účely plnenia cieľov
programov Galileo a EGNOS a vykonávania určitých úloh spojených s priebehom
programov. Je agentúrou Únie, ktorá ako orgán v zmysle článku 185 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002
podlieha povinnostiam vzťahujúcim sa na agentúry Únie. Mali by sa jej
stanoviť určité úlohy spojené s bezpečnosťou
programov, s jej prípadným vymenovaním za zodpovedný orgán PRS a jej
prínosom k uvedeniu systémov na trh. Zároveň by mala plniť
úlohy, ktorými ju Komisia môže poveriť prostredníctvom jednej alebo
niekoľkých dohôd o delegovaní právomocí, ktoré by sa vzťahovali
na rôzne osobitné úlohy súvisiace s programami vrátane úloh spojených
s fázami prevádzky systémov a propagácie aplikácií a služieb na trhu
satelitnej navigácie. Aby mohla
Komisia ako zástupca Únie v plnej miere vykonávať svoju kontrolnú
právomoc, mali by tieto dohody o delegovaní právomocí obsahovať najmä
všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými prostriedkami zverenými
Agentúre pre európsky GNSS.
(24)
Únia by mala uzavrieť
s Európskou vesmírnou agentúrou viacročnú dohodu o delegovaní
právomocí, ktorá by sa vzťahovala na technické aspekty a aspekty
plánovania. Aby mohla Komisia ako zástupca Únie v plnej miere
vykonávať svoju kontrolnú právomoc, mala by táto dohoda o delegovaní
právomocí obsahovať najmä všeobecné podmienky hospodárenia s
finančnými prostriedkami zverenými Európskej vesmírnej agentúre.
Keďže ide o činnosti, ktoré sú financované výlučne Úniou, tieto
podmienky by mali zaistiť stupeň kontroly porovnateľný so
stupňom, ktorý by sa požadoval, keby Európska vesmírna agentúra bola
agentúrou Únie.
(25)
Zodpovednosť
za priebeh programov zahŕňa najmä zodpovednosť za ich
bezpečnosť, za bezpečnosť systémov a ich prevádzky.
Okrem prípadov, kedy sa uplatňuje jednotná akcia 2004/552/SZBP z 12. júla 2004 o aspektoch fungovania Európskeho satelitného
rádionavigačného systému, ktorý má vplyv na bezpečnosť Európskej
únie[15],
ktorú bude v prípade potreby možné zmeniť so zreteľom na vývoj
programov, ich riadenie a Lisabonskú zmluvu, zodpovednosť za
bezpečnosť nesie Komisia, aj keď sú určité úlohy
v oblasti bezpečnosti zverené Agentúre pre európsky GNSS. Komisia je
predovšetkým povinná zaviesť vhodné mechanizmy na zabezpečenie
primeranej koordinácie medzi jednotlivými subjektmi zodpovednými za
bezpečnosť.
(26)
Európska služba pre vonkajšiu činnosť je
vzhľadom na svoje špecifické odborné znalosti a svoje pravidelné
styky s úradmi tretích krajín a medzinárodných organizácií podľa všetkého
orgánom, ktorý by mohol pomáhať Komisii pri plnení niektorých úloh
týkajúcich sa bezpečnosti systémov a programov v oblasti vonkajších
vzťahov v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ z 26. júla 2010
o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu
činnosť[16], a najmä s jeho
článkom 2 ods. 2.
(27)
Pri prideľovaní finančných prostriedkov
Únie poskytovaných na programy, ktorých výška predstavuje strop, ktorý Komisia
nesmie prekročiť, sú nevyhnutné účinné postupy verejného
obstarávania, predovšetkým rokovania o udelení zákazky, ktoré prinesú
najlepší pomer medzi kvalitou a cenou, uspokojivé výkony, hladkú
kontinuitu programov, správne riadenie rizík a dodržiavanie navrhnutého
harmonogramu. Verejný obstarávateľ by sa mal
usilovať splniť tieto požiadavky.
(28)
Keďže programy budú v podstate
financované Úniou, verejné zákazky uzatvorené v rámci týchto programov by
mali byť v súlade s pravidlami Únie v oblasti verejného
obstarávania a mali by predovšetkým priniesť najlepší pomer medzi
kvalitou a cenou, znížiť náklady a zmierniť riziká, a tiež
zlepšiť efektívnosť a znížiť závislosť od jedného
dodávateľa. Mal by sa presadzovať otvorený prístup a spravodlivá
hospodárska súťaž v celom dodávateľskom reťazci a vyvážené
možnosti účasti priemyselných odvetví na všetkých úrovniach, najmä malých
a stredných podnikov (ďalej len „MSP“). Malo by sa zabrániť možnému
zneužívaniu dominantného postavenia alebo dlhodobej závislosti od jedného
dodávateľa. V záujme zmiernenia
rizík spojených s programom, zamedzenia závislosti od dodávok z jedného
zdroja a zabezpečenia lepšej celkovej kontroly programov, ich nákladov a
harmonogramov je potrebné získavať vždy, keď je to možné, dodávky
z viacerých zdrojov. Priemyselné odvetvia Únie by mali mať
možnosť využívať na obstarávanie určitých komponentov a služieb
zdroje mimo Únie v prípade preukázaných výrazných výhod z hľadiska kvality
a nákladov, avšak so zreteľom na strategickú povahu programov a požiadavky
Únie v oblasti bezpečnosti a kontroly vývozu. Mali by sa využiť investície verejného sektora a skúsenosti
a odborné znalosti subjektov priemyslu vrátane tých, ktoré boli získané
počas fáz vymedzenia, vývoja a validácie programov, a zároveň by
sa malo zabezpečiť, aby sa neporušovali pravidlá konkurenčnej
verejnej súťaže.
(29)
Satelitná navigácia je nová komplexná technológia,
ktorá sa neustále vyvíja. V súvislosti s verejnými
zákazkami uzatvorenými v rámci programov to vyvoláva neistotu
a riziká vzhľadom na skutočnosť, že sa tieto zákazky môžu
týkať zariadení alebo dlhodobého poskytovania služieb. Takéto
charakteristiky si vyžadujú prijatie osobitných opatrení, ktoré sa budú
uplatňovať popri pravidlách stanovených nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002. Okrem toho, verejný
obstarávateľ by mal mať možnosť obnoviť spravodlivé
podmienky hospodárskej súťaže v prípade, keď podnik alebo podniky
majú už pred verejnou súťažou dôverné informácie o činnostiach
súvisiacich s touto verejnou súťažou. Zároveň by mal mať
možnosť uskutočniť obstarávanie formou zákazky rozdelenej na
podmienené časti, za určitých podmienok pripojiť k zmluve
v rámci jej plnenia dodatok, alebo tiež stanoviť minimálny podiel
zákazky so subdodávateľským plnením. Napokon z dôvodu neistoty
súvisiacej s technológiami, ktorá je pre programy príznačná, nemôžu
byť ceny verejných zákaziek vždy určené presne, a preto by sa
mali uzatvárať zmluvy v osobitnej forme, v ktorých by sa
neuviedla presná a konečná cena a ktoré by obsahovali doložky
o ochrane finančných záujmov Únie.
(30)
Malo by sa potvrdiť, že v súlade
s článkom 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii by sa členské
štáty mali zdržať akýchkoľvek opatrení, ktoré by
mohli narušiť hladký priebeh programov, najmä v oblasti práv
duševného vlastníctva a pokiaľ ide o nepretržitú prevádzku
infraštruktúr. Malo by sa tiež potvrdiť, že dotknuté členské štáty by
mali prijať všetky opatrenia potrebné na to, aby pozemné stanice systémov
boli označené za európske kritické infraštruktúry.
(31)
So zreteľom na svetový
rozmer systémov je dôležité, aby Únia mohla v rámci programov uzatvárať
dohody s tretími krajinami
a medzinárodnými organizáciami v súlade s článkom 218
Zmluvy o fungovaní Európskej únie, predovšetkým s cieľom
zaistiť ich hladký priebeh, optimalizovať služby poskytované
občanom Únie a splniť potreby tretích krajín a medzinárodných
organizácií. Zároveň je v relevantných prípadoch potrebné
prispôsobiť existujúce dohody vývoju programov. Pri príprave alebo vykonávaní týchto dohôd môže Komisia v
rozsahu úloh, ktoré jej boli zverené týmto nariadením, požiadať o pomoc
Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, Európsku vesmírnu agentúru a
Agentúru pre európsky GNSS.
(32)
Malo by sa potvrdiť, že Komisia pri plnení
niektorých svojich úloh neregulačnej povahy môže v prípade potreby
využiť v nevyhnutnom rozsahu technickú pomoc určitých externých
strán. Rovnakú technickú pomoc môžu využívať aj iné subjekty zapojené do
verejného riadenia programov pri plnení úloh, ktoré im boli zverené podľa
tohto nariadenia.
(33)
V rámci programov by sa mala
zabezpečiť ochrana osobných údajov a súkromia.
(34)
Finančné záujmy Európskej
únie musia byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení počas
celého výdavkového cyklu, najmä formou predchádzania a zisťovania
nezrovnalostí, vykonávania vyšetrovaní, vymáhania stratených, neoprávnene
vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov,
a prípadne uplatňovaním sankcií.
(35)
Európsky parlament a Rada musia byť
pravidelne informovaní o vykonávaní programov. Európsky parlament, Rada a
Komisia okrem toho zasadnú v medziinštitucionálnom výbore programu Galileo
v súlade so spoločným prehlásením o medziinštitucionálnom výbore programu
Galileo z 9. júla 2008.
(36)
Komisia by mala
vyhodnocovať účinnosť a efektívnosť opatrení prijatých na
účely uskutočňovania cieľov programov.
(37)
S cieľom
vymedziť nevyhnutné opatrenia na zaistenie kompatibility
a interoperability systémov s ostatnými systémami satelitnej navigácie,
ako aj s klasickými prostriedkami satelitnej navigácie, a zaistiť bezpečnosť systémov a ich fungovania
je potrebné delegovať na Komisiu právomoc prijímať právne akty
v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie v oboch uvedených oblastiach pôsobnosti. Osobitne dôležité je, aby Komisia počas svojej
prípravnej práce uskutočnila vhodné konzultácie vrátane konzultácií s
expertmi. Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala
zabezpečiť, aby relevantné dokumenty boli zaslané Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, včas a vhodným spôsobom.
(38)
V záujme zabezpečenia
jednotných podmienok na vykonávanie tohto nariadenia by sa vykonávacie
právomoci mali udeliť Komisii. Tieto právomoci by sa mali vykonávať
v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné
zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie[17].
(39)
Keďže dobré verejné
riadenie si vyžaduje jednotné riadenie programov, rýchlejšie rozhodovanie a
rovnaký prístup k informáciám, na práci Výboru pre európske programy GNSS
zriadeného článkom 19 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokračovaní v
implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo)[18]
by mali mať možnosť
zúčastňovať sa ako pozorovatelia zástupcovia Agentúry pre
európsky GNSS a Európskej vesmírnej agentúry. Z rovnakých
dôvodov by mali mať možnosť zúčastňovať sa na práci Výboru pre európske programy GNSS zástupcovia
tretích krajín alebo medzinárodných organizácií, ktorí uzavreli s Úniou
medzinárodnú dohodu. Títo zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS, Európsku
vesmírnu agentúru, tretích krajín a medzinárodných organizácií sa nemôžu
zúčastňovať hlasovania výboru.
(40)
Keďže cieľ tohto
nariadenia, a to zriadenie a prevádzku systémov satelitnej navigácie, nie
je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, pretože
presahuje finančné a technické možnosti jednotlivých členských
štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať
opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o
Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného
článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie
tohto cieľa.
(41)
Spoločný podnik Galileo
vytvorený nariadením Rady (ES) č. 876/2002 z 21. mája 2002,
ktorým sa zakladá spoločný podnik Galileo[19], ukončil svoju činnosť 31. decembra 2006
a postup zrušenia spoločnosti je už ukončený. Nariadenie (ES)
č. 876/2002 by sa preto malo zrušiť.
(42)
Vzhľadom na potrebu vyhodnocovať
programy, rozsah zamýšľaných zmien a doplnení textu
a v záujme jasnosti a právnej istoty by sa nariadenie (ES)
č. 683/20108 malo zrušiť,
PRIJALI TOTO
NARIADENIE:
KAPITOLA
I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Európske systémy a programy satelitnej navigácie
1.           Programy
Galileo a EGNOS zahŕňajú všetky činnosti potrebné na vymedzenie,
vývoj, validáciu, vybudovanie, prevádzku, obnovu a zdokonalenie dvoch
európskych systémov satelitnej navigácie, a to systému zriadeného v rámci
programu Galileo a systému EGNOS, ako aj na zaistenie ich bezpečnosti.
2.           Systém
zriadený v rámci programu Galileo je nezávislá
infraštruktúra globálneho navigačného satelitného systému (GNSS), ktorú tvorí sústava satelitov a globálna sieť
pozemných staníc.
3.           Systém
EGNOS je infraštruktúra na monitorovanie a korekciu signálov vysielaných
existujúcimi globálnymi systémami satelitnej navigácie. Zahŕňa
pozemné stanice a niekoľko transpondérov nainštalovaných na
geostacionárnych satelitoch.
4.           Špecifické
ciele programu Galileo majú zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom
zriadeným v rámci tohto programu mohli využívať na plnenie týchto piatich
funkcií:
a)      poskytovanie verejne prístupnej služby
(Open Service – OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá
zabezpečuje informácie o polohe a synchronizácii, určenej na masové
používanie satelitnej navigácie;
b)      poskytovanie služby ochrany života
(Safety of Life – SoL) určenej pre používateľov, pre ktorých je
podstatná bezpečnosť; táto služba zároveň spĺňa
požiadavky určitých odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a
presnosť a zahŕňa funkciu integrity, ktorá umožňuje
upozorniť používateľa na poruchy systému;
c)      poskytovanie komerčnej služby
(Commercial Service – CS) na účely vývoja aplikácií na profesionálne
alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou
pridanou hodnotou v porovnaní s verejne prístupnou službou;
d)      poskytovanie verejne regulovanej služby
(Public Regulated Service – PRS) určenej len pre používateľov
schválených vládou na účely citlivých aplikácií, ktoré si vyžadujú vysokú
mieru nepretržitosti poskytovania služby; táto služba využíva odolné a
šifrované signály;
e)      podieľanie sa na pátracej a
záchrannej službe (Search and Rescue Support Service – SAR) systému
COSPAS-SARSAT prostredníctvom detekcie núdzových signálov vysielaných majákmi a
spätného zasielania správ.
5.           Špecifické ciele programu
EGNOS majú zabezpečiť, aby sa signály vysielané systémom EGNOS mohli
využívať na plnenie týchto troch funkcií:
a)      poskytovanie verejne prístupnej služby
(OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje informácie o
polohe a synchronizácie, určenej na masové používanie satelitnej
navigácie v oblasti pokrytej systémom;
b)      poskytovanie služby šírenia
komerčných údajov (EGNOS Data Access Service – EDAS) na podporu vývoja
aplikácií na profesionálne alebo komerčné účely vďaka vyšším
výkonom a údajom s vyššou pridanou hodnotou v porovnaní s verejne
prístupnou službou;
c)      poskytovanie služby ochrany života (SoL)
určenej pre používateľov, pre ktorých je podstatná
bezpečnosť; táto služba osobitne vyhovuje požiadavkám určitých
odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a presnosť a
zahŕňa správu o integrite, ktorá umožňuje upozorniť
používateľa na poruchy systému v oblasti pokrytia.
Špecifickým cieľom programu EGNOS je aj
rozšíriť geografické pokrytie týmito službami na celé územie Únie
a v rozsahu technických obmedzení a na základe medzinárodných
dohôd na ostatné oblasti sveta vrátane území tretích krajín, na ktoré sa
vzťahuje jednotné európske nebo.
Článok 2
Predmet
Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá zriadenia a prevádzky
systémov v rámci európskych programov satelitnej navigácie vrátane
pravidiel riadenia a finančného príspevku Únie.
Článok 3
Fázy programu Galileo
Program Galileo pozostáva
z týchto fáz:
a)           fáza vymedzenia, ktorá sa
skončila v roku 2001 a počas ktorej bola navrhnutá
štruktúra systému a boli stanovené jej prvky;
b)           fáza vývoja a validácie, ktorá
zahŕňa výrobu a vypustenie prvých satelitov, zriadenie prvých
pozemných infraštruktúr a všetky činnosti a úkony potrebné na validáciu
systému na obežnej dráhe; cieľom je, aby sa táto fáza skočila v roku 2013;
c)           fáza rozmiestňovania , ktorá
zahŕňa zriadenie a ochranu všetkých vesmírnych a pozemných
infraštruktúr, ako aj činnosti spojené s týmto
zavádzaním, súčasťou ktorej je príprava na fázu prevádzky;
cieľom je, aby sa táto fáza, ktorá sa začala v roku v roku 2008,
ukončila v roku 2020;
d)           fáza prevádzky, ktorá
zahŕňa riadenie infraštruktúry, údržbu, neustále zdokonaľovanie,
obnovu a ochranu systému, certifikačné a štandardizačné úkony
súvisiace s programom, poskytovanie a uvedenie na trh služieb a všetky
ostatné činnosti potrebné na rozvoj systému a zabezpečenie hladkého
priebehu programu; cieľom je, aby sa táto fáza začala postupne v
rokoch 2014 až 2015 poskytovaním prvých služieb.
Článok 4
Prevádzka systému EGNOS
Prevádzka systému EGNOS zahŕňa najmä riadenie infraštruktúry,
údržbu, neustále zdokonaľovanie, obnovu a ochranu systému,
akreditačné, certifikačné a normalizačné činnosti
súvisiace s programom, všetky prvky podávajúce dôkaz o spoľahlivosti
systému a jeho prevádzky, ako aj poskytovanie a uvádzanie služieb na trh.
Článok 5
Kompatibilita a interoperabilita
systémov
1.
Systémy, siete a služby
zriadené v rámci z programov Galileo a EGNOS sú vzájomne kompatibilné
a interoperabilné.
2.
Systémy, siete a služby
zriadené v rámci programov Galileo a EGNOS sú, pokiaľ je to možné,
kompatibilné a interoperabilné s inými systémami satelitnej
navigácie, ako aj s konvenčnými navigačnými prostriedkami.
3.
Komisia prostredníctvom
delegovaných aktov stanoví v súlade s článkom 34 príslušné
požiadavky a normy na zabezpečenie kompatibility
a interoperability uvedených v odseku 2.
Článok 6
Vlastníctvo
Únia je vlastníkom
všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo
vyvinul v rámci programov, na základe čoho sa v prípade potreby uzavrú s
tretími stranami dohody týkajúce sa existujúcich vlastníckych práv.
Komisia predovšetkým
dohliada na optimálne využívanie práv duševného vlastníctva Únie.
KAPITOLA
II
ROZPOČTOVÝ PRÍSPEVOK A MECHANIZMY
Článok 7
Dotknuté činnosti
1.           Rozpočtové
prostriedky Únie pridelené na programy na obdobie rokov 2014 – 2020 podľa
tohto nariadenia sa poskytujú na účely financovania:
a)      činností
súvisiacich s fázou rozmiestňovania programu Galileo vrátane činností
riadenia a monitorovania tejto fázy;
b)      činností
súvisiacich s prevádzkou systému zriadeného v rámci programu Galileo vrátane
činností predchádzajúcich tejto fáze alebo prípravných činností na
túto fázu;
c)      činností
súvisiacich s prevádzkou systému EGNOS.
2.           Tieto rozpočtové
prostriedky Únie pridelené na programy môžu pokryť aj výdavky Komisie na
činnosti v oblasti prípravy, monitorovania, kontroly, auditu
a vyhodnocovania nevyhnutné na riadenie programov
a uskutočňovanie ich cieľov, najmä výdavky na:
a)      štúdie a stretnutia expertov;
b)      informačné a komunikačné
činnosti vrátane inštitucionálnej komunikácie o politických
prioritách Únie, pokiaľ priamo súvisia s cieľmi tohto
nariadenia;
c)      siete informačných technológií (IT),
ktorých cieľom je spracovanie alebo výmena informácií;
d)      akúkoľvek technickú alebo
administratívnu pomoc Komisii na účely riadenia programov.
3.           V záujme
jasnej identifikácie nákladov na programy a na jednotlivé fázy programov
Komisia v súlade so zásadou transparentného hospodárenia každoročne
informuje výbor uvedený v článku 35 ods. 1 o pridelení finančných
prostriedkov Únie na každú činnosť uvedenú v odseku 1 a 2.
Článok 8
Financovanie programu Galileo
1.           Fázu
rozmiestňovania a fázu prevádzky financuje Únia v súlade
s článkom 10 ods. 1 bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 3
tohto článku.
2.           Členské
štáty môžu na program Galileo prispievať dodatočnými finančnými
prostriedkami. Príjmy z týchto príspevkov predstavujú pripísané príjmy v
súlade s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.
Podľa zásady transparentného hospodárenia Komisia informuje výbor uvedený
v článku 35 ods. 1 tohto nariadenia o akýchkoľvek vplyvoch
uplatňovania tohto odseku na program Galileo.
3.           Dodatočnými
finančnými prostriedkami môžu na program Galileo prispievať aj tretie
krajiny a medzinárodné organizácie. Podmienky a podrobné pravidlá príspevku
týchto tretích krajín a medzinárodných organizácií sa ustanovia dohodami
uvedenými v článku 28.
Článok 9
Financovanie prevádzky systému EGNOS
1.           Únia
zabezpečuje financovanie prevádzky systému EGNOS v súlade
s článkom 10 ods. 1 bez toho, aby bol dotknutý akýkoľvek
príspevok z iného zdroja financovania vrátane príspevkov uvedených v odsekoch 2
a 3 tohto článku.
2.           Členské
štáty môžu na program EGNOS prispieť dodatočnými finančnými
prostriedkami. Príjmy z týchto príspevkov predstavujú pripísané príjmy v súlade
s článkom 18 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002. Podľa
zásady transparentného hospodárenia Komisia informuje výbor uvedený v
článku 35 ods. 1 tohto nariadenia o akomkoľvek vplyve uplatňovania
tohto odseku na program EGNOS.
3.           Dodatočnými
finančnými prostriedkami môžu na program EGNOS prispieť aj tretie
krajiny a medzinárodné organizácie. Podmienky a podrobné pravidlá ich
prispievania sa stanovujú v dohodách uvedených v článku 28.
Článok 10
Zdroje
1.           Maximálna
suma pridelená Úniou na vykonávanie činností uvedených v článku 7
ods. 1 a 2 v období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 je [7 897]
mil. EUR v bežných cenách.
2.           Tieto
rozpočtové prostriedky sa používajú v súlade s ustanoveniami
tohto nariadenia a nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.
3.           Rozpočtové
záväzky týkajúce sa programov sa realizujú v ročných splátkach.
Článok 11
Príjmy plynúce z programov
1.           Príjmy
plynúce z prevádzky systémov vyberá Únia, odvádzajú sa do rozpočtu
Únie a prideľujú sa na programy. Ak sa ukáže, že príjmy presahujú rámec
toho, čo je potrebné na financovanie fáz prevádzky programov,
akúkoľvek úpravu zásady prideľovania musí na návrh Komisie
schváliť rozpočtový orgán.
2.           V
zmluvách uzatvorených s podnikmi zo súkromného sektora sa môže ustanoviť
mechanizmus rozdeľovania príjmov.
3.           Úroky
získané z predbežného financovania vyplateného subjektom, ktoré sú
nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu, sa priradia
k činnostiam, ktoré sú predmetom dohody o delegovaní právomocí
alebo zmluvy uzatvorenej medzi Komisiou a dotknutým subjektom.
V súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia subjekty
nepriamo zodpovedné za plnenie rozpočtu otvoria účty, ktoré umožnia
identifikáciu finančných prostriedkov a príslušných úrokov.
KAPITOLA
III
VEREJNÉ RIADENIE PROGRAMOV
Článok 12
Všeobecný rámec riadenia programov
Verejné riadenie programov
vychádza zo zásady prísneho rozdelenia úloh medzi jednotlivé zúčastnené
subjekty, najmä medzi Komisiu, Agentúru pre európsky GNSS a Európsku
vesmírnu agentúru.
Článok 13
Úloha Komisie
1.           Komisia
zodpovedá za priebeh programov. Hospodári s finančnými prostriedkami,
ktoré boli poskytnuté na tieto programy na základe tohto nariadenia a
zabezpečuje vykonávanie všetkých činností programov.
2.           Okrem
všeobecných úloh uvedených v odseku 1 a úloh uvedených v iných
ustanoveniach tohto nariadenia Komisia plní v rámci tohto nariadenia
aj tieto špecifické úlohy:
a)      zabezpečuje jasné rozdelenie úloh
medzi jednotlivé subjekty zapojené do programov a najmä prostredníctvom
dohôd o delegovaní právomocí zveruje na tento účel Agentúre pre
európsky GNSS a Európskej vesmírnej agentúre úlohy uvedené
v článku 15 ods. 1 písm. d) a v článku 16 v uvedenom
poradí,
b)      zavádza vhodné nástroje
a štrukturálne opatrenia potrebné na identifikáciu, kontrolu,
zmierňovanie a monitorovanie rizík spojených s programami najmä z
hľadiska nákladov a harmonogramu,
c)      v rámci svojej pôsobnosti riadi v
mene Únie vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami,
d)      zaisťuje bezpečnosť
programov a zavádza mechanizmy na koordináciu medzi jednotlivými
zúčastnenými subjektmi.
3.           V prípadoch,
keď si to vyžaduje hladký priebeh fáz programu Galileo a prevádzky
systému EGNOS, ktoré sú uvedené v článku 3 a 4, Komisia prijme
nevyhnutné opatrenia na:
a)      určenie lokalizácie
a zabezpečenie fungovania pozemnej infraštruktúry systémov;
b)      vymedzenie fáz rozhodovania rozhodujúcich
pre hodnotenie vykonávania programov;
c)      zmenšenie rizík spojených
s priebehom programov.
Tieto vykonávacie opatrenia sa prijmú
v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 35 ods. 3.

Článok 14
Bezpečnosť systémov a ich fungovania
1.           Systémy
a ich fungovanie je bezpečné.
2.           Bez toho,
aby boli dotknuté články 15 a 17 tohto nariadenia a článok 8
rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 1104/2011/EÚ[20],
Komisia môže prostredníctvom delegovaných aktov v súlade
s článkom 34 stanoviť potrebné požiadavky a normy na
zaistenie bezpečnosti systémov a ich fungovania uvedené v odseku
1. Komisia pritom zohľadňuje nutnosť dohľadu
a začlenenia bezpečnostných požiadaviek do súboru programov, ako
aj vplyv týchto požiadaviek na hladký priebeh programov, najmä
z hľadiska nákladov a harmonogramu.
3.           V súlade
s článkom 2 ods. 2 rozhodnutia 2010/427/EÚ Komisii pomáha pri plnení
jej úloh súvisiacich s bezpečnosťou v oblasti vonkajších
vzťahov Európska služba pre vonkajšiu činnosť. V tejto
oblasti bude Európska služba pre vonkajšiu činnosť pomáhať
Komisii aj pri monitorovaní dodržiavania spoločných minimálnych noriem
stanovených v rozhodnutí 1104/2011/EÚ. Na tento účel sa jej poskytnú
primerané prostriedky a stanovia sa prechodné obdobia na zabezpečenie
kontinuity programov a nepretržitého poskytovania služieb.
Článok 15
Úloha Agentúry pre európsky GNSS
1.           V záujme
dosiahnutia cieľov programov sa Agentúra pre európsky GNSS
zúčastňuje na ich uskutočňovaní a plní v súlade
s usmerneniami Komisie tieto úlohy:
a)      v oblasti bezpečnosti programov
a bez toho, aby boli dotknuté články 14 a 17:
i)        najneskôr do 30.
júna 2016 zabezpečí bezpečnostnú akreditáciu v súlade
s kapitolou III nariadenia (EÚ) č. 912/2010; na tento účel bude
iniciovať bezpečnostné postupy, dohliadať na ich
vykonávanie a vykoná audity bezpečnosti systému;
ii)       zabezpečuje
prevádzku bezpečnostného strediska Galileo v súlade s normami
a požiadavkami uvedenými v článku 14 ods. 3 a podľa pokynov
poskytnutých v zmysle jednotnej akcie 2004/552/SZBP uvedenej v článku
17;
b)      plní úlohy
zodpovedného orgánu PRS ustanovené v článku 5 rozhodnutia č. 1104/2011/EÚ,
ak je určená za takýto orgán, a pomáha Komisii pri monitorovaní
dodržiavania spoločných minimálnych noriem v súlade
s článkom 8 ods. 6 uvedeného rozhodnutia;
c)      v rámci
prevádzky systémov sa podieľa na uvádzaní služieb na trh vrátane potrebnej
analýzy trhu;
d)      plní aj iné úlohy osobitne spojené s
programami, ktorými ju Komisia môže poveriť prostredníctvom dohody
o delegovaní právomocí prijatej na základe rozhodnutia o delegovaní
v súlade s článkom 54 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES, Euratom)
č. 1605/2002 v súvislosti so špecifickými otázkami týkajúcimi sa
programov, ktoré zahŕňajú:
i)        prevádzkové
činnosti spojené s riadením infraštruktúry,
údržbou, nepretržitým zdokonaľovaním a obnovou systémov,
s certifikačnými a štandardizačnými úkonmi v rámci
programov a s poskytovaním služieb uvedených v článku 3
písm. d) a v článku 4;
ii)       propagáciu
aplikácií a služieb na trhu satelitnej navigácie.
2.           Okrem
úloh uvedených v odseku 1 a v rozsahu svojho poslania Agentúra
pre európsky GNSS poskytuje Komisii svoje odborné znalosti a všetky
informácie potrebné na plnenie jej úloh v rámci tohto nariadenia.
3.           Rozhodnutie
o delegovaní právomocí uvedené v odseku 1 písm. d) tohto článku sa
prekonzultuje s výborom uvedeným v článku 35 ods. 1 v súlade
s konzultačným postupom podľa článku 35 ods. 2. Výbor bude
informovaný o dohodách o delegovaní právomocí, ktoré majú uzavrieť Únia
zastúpená Komisiou a Agentúra pre európsky GNSS.
Článok 16
Úloha Európskej vesmírnej agentúry
1.           Komisia uzavrie na základe rozhodnutia o delegovaní
právomocí prijatého Komisiou v súlade s článkom 54 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 s Európskou vesmírnou agentúrou
viacročnú dohodu o delegovaní právomocí. Táto dohoda sa
bude vzťahovať na plnenie delegovaných úloh a rozpočtu
v rámci vykonávania programov,
najmä na dokončenie infraštruktúry zriadenej v rámci programu
Galileo.
2.           Pokiaľ si to vyžaduje plnenie úloh a
rozpočtu delegovaných podľa odseku 1, v dohode o delegovaní
právomocí sa ustanovia všeobecné podmienky hospodárenia s finančnými
prostriedkami zverenými Európskej vesmírnej agentúre, a najmä činnosti,
ktoré sa majú vykonať, súvisiace financovanie, postupy riadenia, opatrenia
na monitorovanie a kontrolu, opatrenia uplatniteľné v prípade
nedostatočného plnenia zmlúv a pravidlá týkajúce sa vlastníctva všetkého
hnuteľného a nehnuteľného majetku.
Opatrenia na monitorovanie a kontrolu
ustanovia najmä schému zálohových platieb na úhradu nákladov, systematické
informovanie Komisie o nákladoch a v prípade rozdielu medzi
stanovenými rozpočtami a vynaloženými nákladmi nápravné opatrenia,
ktorými sa zaručí vybudovanie infraštruktúr v rozsahu pridelených
rozpočtov.
3.           Rozhodnutie o delegovaní právomocí uvedené v odseku
1 tohto článku sa prekonzultuje s výborom uvedeným v článku 35 ods. 1 v súlade s konzultačným postupom uvedeným v
článku 35 ods. 2. Výbor bude informovaný o viacročnej dohode o
delegovaní právomocí, ktorú majú uzavrieť Komisia a Európska vesmírna
agentúra.
4.           Komisia
oznámi výboru uvedenému v článku 35 ods. 1 predbežné a konečné
výsledky vyhodnotenia verejných súťaží a zmlúv s podnikmi, ktoré
Európska vesmírna agentúra uzavrie.
KAPITOLA
IV
ASPEKTY SÚVISIACE S BEZPEČNOSŤOU ÚNIE
A JEJ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV
Článok 17
Jednotná akcia
Vo všetkých prípadoch,
keď prevádzka systémov môže mať vplyv na bezpečnosť Únie
alebo jej členských štátov, sa uplatnia postupy ustanovené jednotnou
akciou 2004/552/SZBP.
Článok 18
Uplatňovanie predpisov o utajovaných informáciách
1.           Každý
členský štát zabezpečí, aby sa na všetky fyzické osoby s pobytom na
jeho území a na všetky právnické osoby usadené na jeho území, ktoré narábajú s
utajovanými informáciami Únie týkajúcimi sa programov, uplatňovali
bezpečnostné predpisy zabezpečujúce aspoň taký stupeň
ochrany, aký zaručujú bezpečnostné predpisy Komisie stanovené v prílohe
k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom[21] a bezpečnostné nariadenia Rady
stanovené v prílohe k rozhodnutiu Rady 2011/292/EÚ[22].
2.           Členské
štáty bezodkladne informujú Komisiu o prijatí vnútroštátnych
bezpečnostných predpisov uvedených v odseku 1.
3.           Fyzické
osoby s pobytom v tretích krajinách a právnické osoby usadené v tretích
krajinách môžu narábať s utajovanými informáciami Únie týkajúcimi sa
programov, len ak sa na ne v týchto krajinách vzťahujú bezpečnostné
predpisy zabezpečujúce aspoň taký stupeň ochrany, aký
zaručujú bezpečnostné predpisy Komisie ustanovené v prílohe k
rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom a bezpečnostné nariadenia Rady
ustanovené v prílohe k rozhodnutiu 2011/292/EÚ. Bezpečnostné predpisy
Európskej vesmírnej agentúry a rozhodnutie 2011/C 304/05 vysokej predstaviteľky
Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku[23]
sa považujú za rovnocenné s uvedenými predpismi a nariadeniami.
Rovnocennosť bezpečnostných predpisov uplatňovaných v tretích
krajinách sa môže uznať v dohode uzavretej s danou krajinou.
KAPITOLA
V
VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
ODDIEL
1
Všeobecné ustanovenia týkajúce sa verejných zákaziek
uzavretých v rámci fáz rozmiestňovania a prevádzky programov
Článok 19
Všeobecné zásady
Vo fáze
rozmiestňovania programu Galileo a vo fázach prevádzky programov sa bez toho,
aby boli dotknuté opatrenia potrebné na ochranu základných záujmov Únie
v oblasti bezpečnosti alebo verejnej bezpečnosti alebo na
splnenie požiadaviek Únie na kontrolu vývozu, uplatňujú pravidlá Únie pre
verejné obstarávanie ustanovené v nariadení (ES, Euratom) č. 1605/2002,
najmä otvorený prístup a spravodlivá hospodárska súťaž v celom
odvetvovom dodávateľskom reťazci, verejné súťaže na základe
transparentných a aktualizovaných informácií, jasné oznamovanie
uplatniteľných pravidiel obstarávania, výberových kritérií a kritérií
prideľovania zákaziek a akýchkoľvek ďalších relevantných
informácií v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetkých
potenciálnych uchádzačov.
Článok 20
Konkrétne ciele
Počas verejného
obstarávania sa budú sledovať tieto ciele:
a)      presadzovanie čo
najširšej a čo najviac otvorenej účasti všetkých podnikov, najmä
nových subjektov a MSP, v celej Únii;
b)      zamedzenie možnému
zneužívaniu dominantného postavenia a zamedzenie dlhodobej závislosti od
jedného dodávateľa;
c)      využitie predchádzajúcich
investícií verejného sektora a získaných poznatkov, ako aj skúseností
a odborných znalostí subjektov priemyslu vrátane tých, ktoré sa
získali počas fázy vymedzenia, fázy vývoja a validácie a fázy
budovania programov, pričom je potrebné zabezpečiť dodržiavanie
pravidiel konkurenčnej verejnej súťaže.
ODDIEL
2
Osobitné ustanovenia týkajúce sa verejných zákaziek
uzavretých v rámci fáz rozmiestňovania a prevádzky programov
Článok 21
Stanovenie
spravodlivých súťažných podmienok
Verejný obstarávateľ
je povinný prijať vhodné opatrenia na stanovenie spravodlivých
súťažných podmienok v prípade, že predchádzajúca účasť
podniku na činnostiach súvisiacich s činnosťami, ktoré sú
predmetom verejnej súťaže:
a)      môže tento podnik
značne zvýhodniť z hľadiska dôverných informácií
a teda vyvolať obavy, či bude dodržaná rovnosť
zaobchádzania; alebo
b)      má vplyv na obvyklé
súťažné podmienky alebo na nestrannosť a objektívnosť alebo
plnenie zmlúv.
Uvedené opatrenia nesmú
narúšať spravodlivú hospodársku súťaž, rovnosť zaobchádzania
a dôvernosť zozbieraných informácií o podnikoch, ich obchodných
vzťahoch a štruktúre ich nákladov. V tejto súvislosti predmetné
opatrenia prihliadajú na druh a podmienky navrhovanej zmluvy.
Článok 22
Zákazky rozdelené
na podmienené časti
1.           Verejný
obstarávateľ môže uskutočniť
obstarávanie formou zákazky rozdelenej na podmienené časti.
2.           Zákazka
rozdelená na podmienené časti
obsahuje pevnú časť, na ktorú sa vzťahuje rozpočtový záväzok, a jednu alebo niekoľko podmienených
častí. V súťažných podkladoch sa uvedú informácie špecifické pre
zákazky rozdelené na podmienené časti. Vymedzí sa v nich najmä
predmet zákazky, cena zákazky alebo pravidlá uskutočnenia výkonov v rámci
jednotlivých častí.
3.           Výkony
uskutočňované v rámci
pevnej časti zákazky musia tvoriť súdržný celok; to isté platí pre výkony uskutočňované v rámci
jednotlivých podmienených častí so zreteľom na výkony
uskutočnené v rámci všetkých predchádzajúcich častí.
4.           Plnenie
každej podmienenej časti zákazky
podlieha rozhodnutiu verejného obstarávateľa oznámenému dodávateľovi za podmienok stanovených v
zmluve. V prípade oneskoreného potvrdenia podmienenej časti zákazky
alebo jej nepotvrdenia má dodávateľ nárok na náhradu za čakanie alebo
za nedodržanie zmluvy.
Článok 23
Zákazky
s nákladovo kalkulovanou cenou
1.           Verejný
obstarávateľ si vo výnimočných prípadoch môže zvoliť zákazku
s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých výkonov alebo ich časti
v rozsahu cenového stropu za okolností ustanovených v odseku 2.
Na rozdiel od zákazky, pri ktorej sa platí za
výsledok a pri ktorej sa cena alebo podrobné pravidlá jej určenia
stanovujú na začiatku v súťažných podkladoch, pri zákazke
s nákladovo kalkulovanou cenou sa uhradia vynaložené finančné
prostriedky, a nie hotový produkt alebo poskytnutá služba. Cenu, ktorá sa
má zaplatiť, tvorí náhrada všetkých skutočných výdavkov, ktoré
vznikli dodávateľovi v súvislosti s plnením zmluvy, ako sú
výdavky na pracovnú silu, materiál, spotrebný materiál, používanie zariadení
a infraštruktúr nevyhnutných na plnenie zmluvy. K týmto výdavkom sa
pripočíta buď paušálna suma pokrývajúca všeobecné výdavky a zisk,
alebo suma pokrývajúca všeobecné výdavky a odmena v závislosti od
splnenia cieľov týkajúcich sa dosiahnutia výsledkov a dodržania
harmonogramu.
2.           Verejný
obstarávateľ si môže zvoliť zmluvu s nákladovo kalkulovanou
cenou všetkých výkonov alebo ich časti v prípade, že objektívne nie je
možné presne stanoviť pevnú cenu a možno primerane preukázať, že
takáto pevná cena by bola neobvykle vysoká kvôli neistote súvisiacej
s realizáciou zákazky, pretože:
a)      zákazka sa buď
vzťahuje na prvky, ktoré sú veľmi komplexné alebo sa
v spojitosti s nimi využíva nová technológia, a preto sú
s ňou spojené značné technické riziká;
b)      alebo činnosti,
ktoré sú predmetom zákazky, musia z prevádzkových dôvodov začať
bezodkladne, aj keď ešte nemožno stanoviť celkovú pevnú
a konečnú cenu, pretože jestvujú značné riziká alebo plnenie
zmluvy sčasti závisí od plnenia iných zmlúv.
3.           Cenovým
stropom je v prípade zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo
časti výkonov maximálna splatná cena. Možno ju prekročiť len vo
výnimočných, riadne odôvodnených prípadoch a s predchádzajúcim
súhlasom verejného obstarávateľa.
4.           V súťažných
podkladoch týkajúcich sa zákaziek s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých
alebo časti výkonov sa spresnia:
a)      povaha zákazky, t. j.
že je to zákazka s nákladovo kalkulovanou cenou všetkých alebo časti
výkonov v rozsahu cenového stropu;
b)      v prípade
zákazky s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov položky zákazky,
ktoré sú zahrnuté do kontrolovaných nákladov;
c)      výška cenového
stropu;
d)      kritériá na
vyhodnotenie ponuky, na základe ktorých sa musí dať posúdiť
pravdepodobnosť dodržania plánovaného rozpočtu, nahraditeľných
nákladov, mechanizmov určenia týchto nákladov, zisku uvedeného v ponuke;
e)      druh sumy uvedenej
v odseku 1, ktorá sa pripočíta k výdavkom;
f)       pravidlá
a postupy zisťovania oprávnenosti nákladov na plnenie zmluvy
plánovaných uchádzačom v súlade so zásadami uvedenými v odseku 5;
g)      účtovné pravidlá,
ktorými sa musia riadiť uchádzači;
h)      parametre zmeny
v prípade zmluvy s nákladovo kalkulovanou cenou časti výkonov,
ktorá sa má zmeniť na zmluvu s pevnou a konečnou cenou.
5.           Náklady
dodávateľa vynaložené počas plnenia zmluvy s nákladovo kalkulovanou
cenou všetkých alebo časti výkonov sú oprávnené iba v prípade, ak:
(a)
boli skutočne vynaložené počas trvania
zmluvy, s výnimkou nákladov na zariadenia, infraštruktúry a nehmotný
majetok nevyhnutný na plnenie zmluvy, ktoré možno považovať za oprávnené
v celom rozsahu ich kúpnej hodnoty;
(b)
sú uvedené v plánovanom
rozpočte, ktorý bol prípadne upravený dodatkami k pôvodnej zmluve;
(c)
sú nevyhnutné na plnenie
zmluvy;
(d)
vyplývajú z plnenia zmluvy
a boli vynaložené v súvislosti s ňou;
(e)
dajú sa identifikovať,
overiť, vykázať v účtovníctve dodávateľa
a určiť v súlade s účtovnými normami uvedenými
v technických špecifikáciách a v zmluve;
(f)
sú v súlade
s ustanoveniami platných daňových predpisov a predpisov sociálneho
zabezpečenia;
(g)
neodchyľujú sa od
podmienok zmluvy;
(h)
sú primerané, opodstatnené
a vyhovujú požiadavkám riadneho finančného hospodárenia, najmä
pokiaľ ide o hospodárnosť a efektívnosť.
Dodávateľ zodpovedá za zúčtovanie
svojich nákladov, riadne vedenie svojich účtovných kníh alebo
akéhokoľvek iného dokumentu potrebného na preukázanie skutočnosti, že
náklady, o ktorých náhradu žiada, mu skutočne vznikli a sú
v súlade so zásadami stanovenými v tomto článku. Náklady, ktoré
dodávateľ nemôže preukázať, sa považujú za neoprávnené a ich
náhrada bude zamietnutá.
6.           Verejný
obstarávateľ plní nasledujúce úlohy, aby zaistil riadne plnenie zmlúv
s nákladovo kalkulovanou cenou:
(a)
určí čo možno najrealistickejší cenový
strop, pričom vezme do úvahy flexibilitu potrebnú na zohľadnenie
technických rizík;
(b)
zmení zmluvu s nákladovo
kalkulovanou cenou časti výkonov na zmluvu s celkovou pevnou
a konečnou cenou hneď, ako bude počas plnenia zmluvy možné
stanoviť takúto pevnú a konečnú cenu; na tento účel
určí parametre zmeny, na základe ktorých sa uzavretá zmluva
s nákladovo kalkulovanou cenou zmení na zmluvu s pevnou
a konečnou cenou;
(c)
prijme opatrenia na
monitorovanie a kontrolu, ktorými ustanoví najmä schému zálohových platieb
na úhradu nákladov;
(d)
určí príslušné zásady,
nástroje a postupy na vykonávanie zmlúv, najmä na účely zistenia
a kontroly oprávnenosti nákladov vynaložených dodávateľom alebo jeho
subdodávateľmi počas plnenia zmluvy a na účely pripojenia
dodatkov k zmluve;
(e)
kontroluje, či sa
dodávateľ a jeho subdodávatelia riadia účtovnými normami
stanovenými v zmluve a povinnosťou predložiť preukazné
účtovné doklady;
(f)
počas plnenia zmluvy
nepretržite kontroluje účinnosť zásad, nástrojov a postupov
uvedených v písm. d).
Článok 24
Dodatky
Zmluvu je možné
zmeniť alebo doplniť dodatkom za predpokladu, že tento dodatok
spĺňa všetky tieto podmienky:
a)      nemení predmet
zmluvy;
b)      nenarúša ekonomickú
rovnováhu zmluvy;
c)      nezavádza podmienky,
ktoré by umožnili, ak by boli na začiatku stanovené v súťažných
podkladoch, prijatie iných ako pôvodných uchádzačov, alebo výber inej ako
pôvodne vybranej ponuky.
Článok 25
Zadanie zákazky subdodávateľom
1.
Verejný obstarávateľ môže požiadať
každého uchádzača, aby zadal časť zákazky na jednotlivých
úrovniach subdodávateľom – spoločnostiam, ktoré nepatria
k rovnakej skupine ako on. Táto minimálna časť zákazky, ktorá má
byť splnená subdodávateľsky, sa vyjadrí ako rozpätie minimálneho
a maximálneho percentuálneho podielu. Toto rozpätie je primerané hodnote
zákazky a povahe dotknutého odvetvia činnosti, najmä zistenému stavu
hospodárskej súťaže a priemyselnému potenciálu.
2.
Verejný obstarávateľ môže odmietnuť
subdodávateľov, ktorých vybral záujemca vo fáze pridelenia pôvodnej zmluvy
alebo uchádzač počas plnenia zmluvy. Toto odmietnutie, ktoré môže
byť založené len na kritériách výberu uchádzačov pre pôvodnú zmluvu,
odôvodní písomne.
KAPITOLA
VI
RÔZNE
USTANOVENIA
Článok 26
Plánovanie
Komisia zostavuje viacročný pracovný program, v ktorom sú vymedzené hlavné činnosti,
plánovaný rozpočet a harmonogram, ktoré sú potrebné na splnenie
cieľov programov Galileo a EGNOS stanovených v článku 1
ods. 4 a 5.
Na základe
viacročného pracovného programu Komisia prijíma ročný pracovný
program, ktorý obsahuje plán vykonávania viacročného programu
a príslušné financovanie.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú
v súlade s postupom preskúmania podľa článku 35 ods. 3
Článok 27
Činnosť členských štátov
1.           Členské
štáty sa zdržia akýchkoľvek opatrení, ktoré by mohli narušiť hladký
priebeh programov, najmä v oblasti práv duševného vlastníctva
a pokiaľ ide o nepretržitú prevádzku infraštruktúr.
2.           Členské
štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby boli pozemné stanice systémov
označené za európske kritické infraštruktúry v zmysle ustanovení
smernice Rady 2008/114/ES[24].
Článok 28
Medzinárodné dohody
Únia môže v rámci
programov uzatvárať s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami dohody, najmä dohody o spolupráci v súlade s postupom
podľa článku 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Článok 29
Technická pomoc
Na účely plnenia úloh
technickej povahy uvedených v článku 13 ods. 2 Komisia môže
využívať nevyhnutnú pomoc, osobitne pomoc expertov z príslušných
vnútroštátnych agentúr pre oblasť vesmíru, nezávislých expertov, subjektov
schopných poskytovať nezávislé analýzy a stanoviská o priebehu
programov.
Rovnakú technickú pomoc
môžu okrem Komisie využívať aj subjekty zapojené do verejného riadenia
programov, najmä Agentúra pre
európsky GNSS a Európska vesmírna agentúra pri plnení úloh, ktoré im boli
zverené na základe tohto nariadenia.
Článok 30
Ochrana osobných údajov a súkromia
1.           Komisia
zabezpečí, aby pri navrhovaní a zavádzaní systémov bola zaručená
ochrana osobných údajov a súkromia a aby jej primerané záruky boli
začlenené do týchto systémov.
2.           Každé
spracovanie osobných údajov v rámci vykonávania úloh a činností
ustanovených týmto nariadením sa vykonáva v súlade s platnými
právnymi predpismi v oblasti ochrany osobných údajov, najmä nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[25]
a smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES[26].
Článok 31
Ochrana finančných záujmov Únie
1.           Komisia
prijme vhodné opatrenia na zabezpečenie ochrany finančných záujmov
Únie pri vykonávaní činností financovaných podľa tohto nariadenia,
a to prostredníctvom uplatňovania opatrení na predchádzanie podvodom,
korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti formou
účinných kontrol a v prípade zistenia nezrovnalostí formou vymáhania
neoprávnene vyplatených súm a prípadne uplatňovaním účinných,
primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2.           Komisia alebo jej zástupcovia
a Dvor audítorov sú oprávnení vykonávať audity na základe dokladov
a kontroly na mieste u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a
subdodávateľov, ktorí na základe tohto nariadenia získali finančné
prostriedky Únie.
Európsky úrad pre
boj proti podvodom (Office européen de lutte antifraude, OLAF) môže
vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov
priamo alebo nepriamo dotknutých takýmto financovaním, a to podľa
pravidiel ustanovených v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[27],
s cieľom preukázať prípadnú existenciu sprenevery,
korupčného konania alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti
poškodzujúcej finančné záujmy Únie v spojitosti s dohodou
o grante alebo rozhodnutím o pridelení grantu alebo zmluvou
o financovaní Úniou.
Bez toho, aby bol
dotknutý prvý a druhý pododsek, v medzinárodných dohodách uzavretých
s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, v dohodách
o grante, v rozhodnutiach o pridelení grantu
a v zmluvách uzavretých v rámci uplatňovania tohto
nariadenia, sa výslovne ustanovuje právo Komisie, Dvora audítorov a OLAF-u
vykonávať takéto audity a takéto kontroly a inšpekcie na mieste.
Článok 32
Informovanie Európskeho parlamentu a Rady
Komisia zabezpečí vykonávanie tohto nariadenia. Každoročne pri
predkladaní predbežného návrhu rozpočtu predloží Európskemu parlamentu
a Rade správu o vykonávaní programov.
Článok 33
Hodnotenie vykonávania tohto nariadenia
1.           Komisia
najneskôr do 30. júna 2018 predloží Európskemu parlamentu a Rade
hodnotiacu správu na účely rozhodnutia o predĺžení, zmene
a doplnení alebo pozastavení opatrení prijatých na základe tohto
nariadenia, ktorá sa bude týkať:
a)      uskutočňovania
cieľov týchto opatrení z hľadiska výsledkov, ako aj
z hľadiska vplyvov;
b)      efektívnosti
využívania zdrojov;
c)      európskej pridanej
hodnoty.
Okrem toho hodnotenie preskúma možnosti
zjednodušenia, vnútorný i vonkajší súlad, relevantnosť všetkých
cieľov, ako aj prínos opatrení k prioritám Únie v oblasti
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Zohľadní
výsledky hodnotení dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení.
2.           Hodnotenie zohľadňuje pokrok dosiahnutý v plnení
cieľov programov Galileo a EGNOS stanovených v článku 1
ods. 4 a 5 na základe týchto ukazovateľov výkonnosti:
a)      v prípade
programu Galileo: počet satelitov v prevádzke, verzia vybudovanej
pozemnej infraštruktúry a počtu poskytovaných služieb;
b)      v prípade
programu EGNOS : počet zmien v špecifikáciách služieb, ktoré
boli predložené certifikačným orgánom.
3.           Subjekty
zúčastnené na vykonávaní tohto nariadenia Komisii poskytujú potrebné údaje
a informácie na účely monitorovania a vyhodnocovania dotknutých
činností.
KAPITOLA VII
DELEGOVANIE
PRÁVOMOCÍ A VYKONÁVACIE OPATRENIA
Článok 34
Výkon
delegovania
1.           Právomoc prijímať
delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v tomto
článku.
2.           Právomoc prijímať
delegované akty uvedené v článkoch 5 a 14 sa udeľuje Komisii od 1.
januára 2014 na neurčitý čas.
3.           Európsky parlament
alebo Rada môže delegovanie právomocí uvedené v článkoch 5 a 14
kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje
delegovanie právomoci, ktoré je v ňom uvedené. Takéto rozhodnutie
nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo v neskorší deň, ktorý sa spresní
v predmetnom rozhodnutí. Nemá vplyv na platnosť žiadneho delegovaného
aktu, ktorý už nadobudol účinnosť.
4.           Komisia hneď po prijatí
delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu
parlamentu a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý
podľa článkov 5 a 14 nadobúda účinnosť len vtedy, ak
v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu
a Rade voči nemu Európsky parlament a Rada nevznesú žiadne
námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada
oznámia Komisii, že námietky nevznesú. Z podnetu Európskeho parlamentu alebo
Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 35
Postup
výboru
1.           Komisii pomáha Výbor pre
európske programy GNSS (ďalej len „výbor") zriadený článkom 19
nariadenia (ES) č. 683/2008. Uvedený výbor je výborom v zmysle
nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.           Ak sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3.           Ak sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
4.           Na práci výboru sa môžu ako
pozorovatelia zúčastňovať zástupcovia Agentúry pre európsky GNSS
a Európskej vesmírnej agentúry za podmienok stanovených v rokovacom
poriadku výboru.
5.           V medzinárodných
dohodách uzavretých s Úniou podľa článku 28 sa môže ustanoviť
účasť zástupcov tretích krajín alebo medzinárodných organizácií na
práci výboru za podmienok stanovených v jeho rokovacom poriadku.
KAPITOLA VIII
ZÁVEREČNÉ
USTANOVENIA
Článok 36
Zrušenie
1.           Nariadenie
(ES) č. 876/2002 sa zrušuje od 1. januára 2014.
              Všetky prebiehajúce
opatrenia prijaté na základe nariadenia (ES) č. 876/2002 sa ďalej
riadia predmetným nariadením.
2.           Nariadenie
(ES) č. 683/2008 sa zrušuje od 1. januára 2014.
              Všetky prebiehajúce
opatrenia prijaté na základe nariadenia (ES) č. 683/2008 zostávajú
v platnosti a ďalej sa riadia predmetným nariadením.
              Odkazy na zrušené nariadenie
sa budú chápať ako odkazy na toto nariadenie a budú sa
interpretovať v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.

Článok 37
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda
účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1.
januára 2014.
Toto nariadenie
je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých
členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky
parlament                                 Za Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA

Tabuľka zhody
 Staré číslovanie (nariadenie (ES) č. 683/2008[28]) || Nové číslovanie (toto nariadenie)
 Článok 1 || Článok 1
 Článok 2 || Článok 2
 Článok 3 || Článok 3
 Článok 4 || Článok 8
 Článok 5 || Článok 4
 Článok 6 || Článok 9
 Článok 7 || Článok 5
 Článok 8 || Článok 6
 Článok 9 || Článok 7
 Článok 10 || Článok 10
 Článok 11 || Článok 11
 Článok 12 ods. 1 Článok 12 ods. 2 a 3 || Článok 12 Článok 13
 Článok 13 ods. 1 Článok 13 ods. 2 a 3 Článok 13 ods. 4 || Článok 13 Článok 14 Článok 17
 Článok 14 || Článok 18
 Článok 15 || Článok 26
 Článok 16 || Článok 15
 Článok 17 || Články 19 až 25
 Článok 18 || Článok 16
 Článok 19 || Článok 35
 Článok 20 || Článok 30
 Článok 21 || Článok 31
 Článok 22 || Článok 32
 Článok 23 ||
 Článok 24 || Článok 37
 Príloha || Článok 1
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

              2.1.    Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania
správ
              2.2.    Systém riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ
FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným
rámcom
              3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný
vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Európske programy satelitnej navigácie – GALILEO a EGNOS
(Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba)

1.2.
Príslušné oblasti politiky
v rámci ABM/ABB[29]

Hlava 02: podnikanie
Kapitola 02 05: európske programy satelitnej navigácie
(EGNOS a Galileo)

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy

Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na
pilotný projekt/prípravnú akciu[30]
þ Návrh/iniciatíva
sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

Je dôležité pripomenúť, že programy satelitnej
navigácie (ďalej len „programy“) sú poprednými projektmi Únie. Zapadajú do
rámca stratégie Európa 2020 a politík udržateľného rozvoja. Majú
poskytovať navigačné služby umožňujúce značný rozvoj
v mnohých oblastiach činnosti, ktoré sú faktorom technologických
inovácií a rastu konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva ako zdroja
vytvárania pracovných miest, príjmov z obchodnej činnosti
a sociálno-ekonomických výhod.
Cieľom návrhu je podporiť európsku
prítomnosť vo vesmíre a rozvoj satelitných služieb
a konkrétnejšie poskytnúť dva systémy satelitnej navigácie.
Presnejšie je program Galileo zameraný na vytvorenie
európskeho globálneho systému satelitnej navigácie (ďalej len „GNSS“).
Tento program umožní poskytovať používateľom na celom svete služby
určovania polohy, synchronizácie a navigácie pre širokú škálu
aplikácií od dopravy po prevody cenných papierov vrátane dodávok elektrickej
energie, predpovedí počasia a cestného mýta.
EGNOS je európsky systém navrhnutý tak, aby zlepšoval
výkonnosť amerického GPS v európskej oblasti jeho pokrytia. Zlepšuje
existujúce služby satelitnej navigácie vyhovujúce kritickým aplikáciám
z hľadiska bezpečnosti, ako sú aplikácie v leteckej alebo
námornej doprave, napr. na riadenie a pristávanie lietadla alebo
preplávanie prieplavu loďou.

1.4.2.      Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

Konkrétny cieľ č. 1
Vývoj a poskytovanie globálnych infraštruktúr
a služieb v oblasti satelitnej navigácie (Galileo) do roku 2019
Konkrétne ciele programu Galileo, ako sú vymedzené
v návrhu nariadenia, majú zabezpečiť, aby sa signály vysielané
systémom zriadeným v rámci tohto programu mohli využívať na plnenie týchto
piatich funkcií:
– poskytovanie verejne prístupnej služby
(Open Service – OS), ktorej používanie je bezplatné a ktorá zabezpečuje
informácie o polohe a synchronizačné informácie určené pre
satelitné navigačné aplikácie na masové používanie,
– poskytovanie služby ochrany života (Safety of Life – SoL)
určenej pre používateľov, pre ktorých je podstatná
bezpečnosť; táto služba zároveň spĺňa požiadavky
určitých odvetví na nepretržitosť, dostupnosť a presnosť a
zahŕňa správu o integrite, ktorá upozorňuje používateľa na
poruchy systému; bude sa pokračovať vo výskumoch zameraných na nové
vymedzenie služby SoL s cieľom lepšie vyhovieť požiadavkám používateľov,
zmenšiť vplyv tejto služby na náklady a zohľadniť
doplnkovosť so službou SoL programu EGNOS,
– poskytovanie komerčnej služby
(Commercial Service – CS) na účely vývoja aplikácií na profesionálne
alebo komerčné účely vďaka vyšším výkonom a údajom s vyššou
pridanou hodnotou, než akú vytvára verejne prístupná služba,
– poskytovanie verejne regulovanej
služby (Public Regulated Service – PRS) určenej len
pre používateľov schválených vládnymi orgánmi na účely citlivých
aplikácií, ktoré si vyžadujú vysokú mieru nepretržitosti poskytovania služby;
verejne regulovaná služba využíva odolné, šifrované signály,
– podieľanie sa na pátracej a záchrannej podpornej
službe (Search and Rescue Support Service – SAR) systému COSPAS-SARSAT
prostredníctvom detekcie núdzových signálov vysielaných majákmi a spätného
zasielania správ.
Čiastkový cieľ č. 1:
Vývoj infraštruktúr satelitnej navigácie
a poskytovanie počiatočných služieb programu Galileo do roku 2014
– 2015
Cieľom programu Galileo je poskytovať do roku 2014
– 2015 všetky tri počiatočné služby (OS, PRS a SAR).
Konkrétny cieľ č. 2
Poskytovanie satelitných služieb, ktoré do roku 2020
umožnia zlepšiť výkonnosť systému GPS (EGNOS) a ktoré postupne
pokryjú celý región Európskej konferencie civilného letectva (CEAC)
Cieľom programu EGNOS, ktorý
dopĺňa signály amerického GPS na účely zabezpečenia pre
používateľov presnejšieho určovania polohy v európskej oblasti
pokrytia[31], je
poskytovať tieto tri služby:
—      verejne prístupnú službu (OS): pre príjemcov z radov
širokej verejnosti a bežné užívateľské aplikácie. Poskytuje voľne
dostupné signály pre určovanie polohy. Za prevádzkyschopnú[32]
bola vyhlásená v októbri 2009 a už sa využíva v niektorých
odvetviach, ako napr. poľnohospodárstvo,
—      službu ochrany života (Safety-of-Life – SoL): pre
kritické aplikácie z hľadiska bezpečnosti života v oblasti
dopravy vrátane civilnej leteckej dopravy. Poskytuje väčšiu záruku
výkonnosti a zahŕňa systém varovania týkajúci sa integrity. Za
prevádzkyschopnú bola vyhlásená v marci 2011 a využíva sa v odvetviach
leteckej dopravy v Európe;
službu prístupu k údajom EGNOS (EDAS) pre rozširujúce
aplikácie vrátane poskytovania komerčných údajov, ku ktorým je
kontrolovaný prístup (napr. prostredníctvom internetu alebo prostredníctvom
mobilných telefónov).
Čiastkový cieľ č. 2
Prijatie nevyhnutných opatrení na zabezpečenie
nepretržitosti činností po roku 2014 a postupné zlepšenie kvality
služieb do roku 2020.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Kapitola 02 05: európske programy satelitnej navigácie
(EGNOS a Galileo)

1.4.3.      Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte,
aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Európske programy satelitnej navigácie
sa začali pred vyše desaťročím, pričom ich politickým
cieľom bolo vyvinúť a prevádzkovať systém pokrývajúci celý svet,
ktorý by Európskej únii poskytoval strategické a hospodárske výhody a umožnil
by jej poskytovať služby satelitnej navigácie dokonale prispôsobené
používaniu na civilné účely.
Galileo a EGNOS prinesú Európskej únii
veľké sociálno-ekonomické výhody vďaka:
i) priamym výhodám, ktoré vyplynú z
rastu dolného trhu GNSS (prijímače a aplikácie). Napríklad, ak bude viac
lietadiel vybavených prijímačmi GNSS, výrobcovia týchto prijímačov
budú mať ďalšie príjmy;
ii) nepriamym výhodám, ktoré vyplynú
zo vzniku nových aplikácií. Ak sa vďaka lepšej navigácii skráti
trvanie letov, lietadlá budú menej znečisťovať životné
prostredie a cestujúci ušetria vzácny čas. Okrem toho bezpečnejšie
spôsoby dopravy a efektívnejšie záchranné služby umožnia zachrániť
viacej životov;
iii) priamym výhodám plynúcim
z rastu horného trhu a z vplyvu technológií na ďalšie
odvetvia. Investície vložené do dodávateľského segmentu GNSS prinesú zisk
priemyslu. Avšak z nového rozvoja vesmírneho odvetvia budú mať zisk
aj ďalšie odvetvia; napríklad nástroje navrhnuté na vyhodnocovanie
a monitorovanie stavu štruktúry nosných rakiet alebo zásobníkov sa môžu
využiť v podnikoch v automobilovom odvetví, v odvetví stavebníctva
a energetiky a vo verejnoprospešných podnikoch.
Napriek tomu, že systém zriadený
v rámci programu Galileo bude nezávislý, jeho služby sa budú
optimalizovať vďaka jeho interoperabilite s inými systémami, ako
je americký GPS alebo ruský GLONASS. Spolupráca s ostatnými krajinami
poskytujúcimi služby satelitnej navigácie teda umožní optimalizovať výhody
pre používateľov, občanov alebo hospodárstvo vo všeobecnosti.

1.4.4.      Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Konkrétny cieľ č. 1
Cieľom programu Galileo je vyvinúť a
poskytovať globálne infraštruktúry a služby v oblasti satelitnej
navigácie. Na účely tohto cieľa sa vyvinutá infraštruktúra musí stále
udržiavať a jej zložky sa v prípade potreby musia obnoviť.
Ukazovateľ súvisiaci s infraštruktúrou Galileo:
–        celkový počet satelitov v prevádzke: 18
satelitov do roku 2015, 30 do roku 2019,
–        verzia vybudovanej pozemnej infraštruktúry: v2 do
roku 2015.
Ukazovateľ súvisiaci s poskytovaním služieb
Galileo:
–        počet zavedených služieb: tri
počiatočné služby do roku 2015, päť služieb do roku 2020.
Konkrétny cieľ č. 2
Cieľom programu EGNOS je poskytovať vylepšené
služby v oblasti satelitnej navigácie v celej Európe. Jeho
infraštruktúra by sa mala udržiavať v prevádzkyschopnom stave
a súčasné pokrytie by sa malo rozšíriť na celú Európsku úniu,
aby používatelia mohli využívať jej služby v celej Únii bez
diskriminácie.
Ukazovatele súvisiace s kvalitou poskytovanej služby
a s geografickým rozšírením EGNOS-u:
–        počet zmien v službách predložených
certifikačným orgánom: 3 za obdobie rokov 2014 – 2020.
Tieto zmeny sa zapracujú do dokumentov, ktorými sa
vymedzujú služby a ktoré sú prístupné verejnosti.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

Technológie GNSS sú vďaka svojej schopnosti
určiť polohu, rýchlosť a čas s veľmi vysokou
presnosťou podstatnými prvkami na zlepšenie efektívnosti v mnohých
oblastiach. Získané skúsenosti s americkým GPS (globálny systém
určovania polohy) ukázali výhody satelitnej navigácie vzhľadom na to,
že GPS sa v Spojených štátoch považuje za piatu najrozšírenejšiu
verejnoprospešnú službu po službách v oblasti dodávok vody, elektrickej
energie, plynu a v oblasti telekomunikácií. U amerických vojenských
a civilných používateľov sa vyvinula veľká závislosť od
GPS. Túto ich závislosť si uvedomilo viacero krajín, ktoré
v súčasnosti budujú svoj prvý globálny systém satelitnej navigácie
(GNSS).
V súčasnosti používatelia satelitnej navigácie
v Európe nemajú na určovanie polohy a navigáciu inú možnosť
než používať satelitné signály amerického GPS alebo ruského GLONASS-u.
Európske hospodárstvo je preto čoraz viac závislé od vojenskej
infraštruktúry, ktorá nie je Európou kontrolovaná a ktorá predovšetkým nie
je navrhnutá na to, aby slúžila európskym hospodárskym záujmom. Okrem toho
tieto systémy vykazujú nedostatky týkajúce sa ich dostupnosti najmä
v husto osídlených mestských oblastiach[33].
Zároveň neposkytujú dostatočnú záruku kvality a nepretržitosti
poskytovania služby ponúkanej európskym civilným používateľom.
Z politického hľadiska, keď sa systém GPS
stal na začiatku 90-tych rokov 20. storočia plne prevádzkyschopným,
Európska únia si uvedomila, že Európa potrebuje svoj vlastný globálny systém
satelitnej navigácie[34]. Dlho pred
všeobecným rozšírením aplikácií založených na GNSS, akými sú lokalizačné
služby alebo navigačné systémy vo vozidlách, Rada a Parlament
určili zvýšenú potrebu nástrojov navigačnej pomoci. Tento krok
smeroval predovšetkým k nezávislosti Európy v oblasti satelitnej
navigácie. Táto politická vízia sleduje nasledujúce ciele:
•        vybudovanie prvej globálnej infraštruktúry
satelitnej navigácie a určovania polohy, ktorá by bola
nezávislá, podliehala by civilnej kontrole a nepretržite by
zabezpečovala služby GNSS a Európe by priniesla strategickú výhodu.
Ako sa však následne ukázalo, je potrebné pokračovať[35]
v zabezpečovaní interoperability s ostatnými systémami, najmä
s americkým GPS, aby sa optimalizovala kvalita služieb, ktoré sa budú
poskytovať používateľom a sociálno-ekonomické výhody;
•        posilnenie odolnosti európskej ekonomickej
infraštruktúry zavedením systému backup pre prípad porúch
v iných systémoch;
•        optimalizácia nepriamych hospodárskych výhod tým,
že európska občianska spoločnosť bude môcť využívať
presnejšie, dostupnejšie a silnejšie signály a nové príležitosti, ktoré so
sebou prináša vysokopresná satelitná navigácia, v oveľa väčšej
miere, ako je v súčasnosti možné;
•        preukázanie schopnosti Európy vyvinúť,
vybudovať a prevádzkovať komplexné vesmírne infraštruktúry vo
veľkom meradle.

1.5.2.      Prínos zapojenia Európskej
únie

Právo EÚ pôsobiť v tomto smere vychádza
z článku 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a z
nariadenia GNSS o pokračovaní v implementácii európskych programov
satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo).
Systémy zriadené v rámci európskych programov satelitnej
navigácie sú infraštruktúrami zriadenými ako transeurópske siete, ktorých
využívanie výrazne presahuje hranice členských štátov. Služby ponúkané
týmito systémami okrem toho prispievajú najmä k rozvoju transeurópskych sietí v
oblasti dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr.
Zriadenie systémov satelitnej navigácie nie je možné
uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože
prekračuje ich finančné a technické možnosti. Je teda možné ho
uspokojivo dosiahnuť len na úrovni Únie.
Okrem toho sa v nariadení GNSS ustanovuje, že Európska únia
bude vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa
vytvorí alebo vyvinie v rámci programov. Ako vlastník všetkých hmotných a
nehmotných aktív súvisiacich s týmito programami by Európska únia mala
zabezpečiť, aby všetky požadované podmienky pre riadenie
a prevádzkovanie systémov boli vytvorené do dátumu zavedenia prvých
služieb určovania polohy v roku 2014 – 2015. Riadenie je teda
v skutočnosti európskeho charakteru.

1.5.3.      Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Napriek tomu, že je to po prvýkrát, čo je Únia jediným
vlastníkom infraštruktúry takéhoto rozsahu a Komisia riadi tak komplexný
program, skúsenosti získané od roku 2007 umožnia významnejšie zlepšiť
pokračovanie vo vykonávaní programov Galileo a EGNOS.
Ako sa uvádza v správe Komisie Európskemu parlamentu
a Rade o strednodobom preskúmaní európskych programov satelitnej
navigácie[36]
a v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
o pokračovaní v implementácii a prevádzke európskych
systémov satelitnej navigácie, možno vyvodiť tieto poznatky:
<Riadenie programu>
Po vyprofilovaní programov v roku 2008 Komisia
vytvorila v rámci svojich útvarov štruktúru, ktorá umožňuje
riadiť programy v ich súčasnej fáze. Od tej doby sa podarilo
dosiahnuť veľký pokrok, ale riadenie programov sa bude musieť
ďalej vyvíjať, aby umožnilo začlenenie operatívnejších funkcií
súvisiacich s prevádzkou systémov.
Z hľadiska súčinnosti medzi jednotlivými
zainteresovanými stranami, t. j. najmä medzi Európskou vesmírnou agentúrou a
Agentúrou pre európsky GNSS, nové rozdelenie právomocí, v rámci ktorého sa
Európska vesmírna agentúra stala v skutočnosti výkonnou agentúrou
konajúcou v mene EÚ, prináša dobré výsledky, ale bude sa musieť
prispôsobiť vývoju programov a budúcim výzvam týkajúcim sa prevádzky.
<Kontrola nákladov a finančné nástroje>
Galileo a EGNOS sú zložité projekty. Ich vývoj sa
zväčša zakladá na nových technológiách špeciálne navrhnutých tak, aby
vyhovovali potrebám programov. Preto je ťažké uprednostniť
jedinú stratégiu kontroly nákladov; na náklady vplýva viacero faktorov
a bezproblémové vykonávanie programov môže ohrozovať veľmi
veľa rizík.
V minulosti programy zaznamenali omeškania
a zvýšené náklady najmä kvôli bezpečnostným požiadavkám
členských štátov. Ako sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“[37]
a ako požadujú Rada a Európsky parlament, bude potrebné
pokračovať v snahe o kontrolu nákladov. Táto potreba sa
prejavila v novom rámci riadenia a v súčasnosti už Komisia
podniká kroky s cieľom kontrolovať riziká a náklady.
– Všetky riziká vyplývajúce z programov sú centrálne
evidované v registri, ktorý zahŕňa riziká súvisiace s priemyselným
dodávateľským reťazcom, s Európskou vesmírnou agentúrou a
Agentúrou pre európsky GNSS, s externými faktormi, ako sú vplyv politických
inštitúcií a bezpečnostných požiadaviek a s internými faktormi, ako je
organizácia programov. Ku každému riziku je priradená pravdepodobnosť
výskytu a stupeň vplyvu. Register rizík obsahuje aj zoznam činností
zameraných na zníženie pravdepodobnosti výskytu rizík;
– Komisia uvažuje o možnosti znovu vymedziť
službu SoL tak, aby zmiernila jej vplyv na celkové náklady;
– zasadzuje sa aj o zabezpečenie efektívneho
riadenia programov, ktorým by sa malo zabrániť odchýlkam a do
budúcnosti by sa malo umožniť zostaviť solídny program riadenia.
Komisia spolu s Európskou vesmírnou agentúrou vyvíja
tlak na priemysel, aby kontroloval ceny jednotlivých zložiek infraštruktúry
Galileo;
– prijali sa aj dodatočné opatrenia týkajúce sa
programu a zamerané na kontrolu nákladov, napríklad optimálne trvanie zmluvy,
nová zákazka na nákup prídavných satelitov alebo tiež dva zdroje dodávok
nosných rakiet;
– Komisia sa napokon zasadzuje o posilnenie spolupráce
s expertmi (nezávislými expertmi a expertmi z členských
štátov) s cieľom analyzovať technické potreby systémov,
súvisiace náklady a možné alternatívy.
<Požiadavky na bezpečnosť>
Pokiaľ ide o bezpečnosť, treba
pripomenúť, že hoci je Komisia v súlade s nariadením zodpovedná za
riadenie bezpečnosti systémov, jej právomoci sú v tejto oblasti obmedzené
dvoma spôsobmi:
– Po prvé, v skutočnosti sú to členské
štáty, kto určuje potreby v oblasti bezpečnosti. Hrozby, ktoré by
mohli ovplyvniť bezpečnosť citlivých infraštruktúr, akou je
infraštruktúra satelitnej navigácie, sa neustále menia. Preto je tomuto vývoju
potrebné neustále prispôsobovať koncepciu systémov. Krytie časti
týchto rizík patrí do pôsobnosti členských štátov.
– Po druhé, nariadením GNSS (ES) č. 683/2008,
ktoré je v súčasnosti v platnosti, sa zveruje zodpovednosť
za akreditáciu bezpečnosti systémov agentúre EÚ. Takéto oddelenie funkcie
riadenia a funkcie akreditácie vyplýva z praxe dobrej správy vecí verejných a
pri tomto type projektov je bežným a nevyhnutým postupom.
V oboch prípadoch môže mať uskutočnený výber
alebo prijaté rozhodnutia značný vplyv na náklady a lehoty skončenia
programov.
Vzhľadom na vplyv bezpečnostných požiadaviek na
náklady a omeškania Komisia zdôrazňuje význam zmeny a doplnenia
rámca riadenia programov a udelenia jednotlivým zainteresovaným stranám
väčšej zodpovednosti (najmä voči ich zmluvným partnerom
a v rámci všeobecných ustanovení dohôd o delegovaní právomocí).

1.5.4.      Zlučiteľnosť a možná synergia s
inými finančnými nástrojmi

Synergie s inými existujúcimi alebo budúcimi
vesmírnymi programami je možná, napr. na účely rozvoja užívateľských
segmentov (aplikácie pre dolný trh) alebo ochrany prvkov systému zriadeného
v rámci programu Galileo vo vesmíre alebo počas vypúšťania satelitov.
Zároveň bude potrebné usilovať sa
o dosiahnutie synergie s ostatnými riaditeľstvami Európskej
komisie v oblasti výskumu a inovácií. Aplikácie a technológie GNSS použité
v systémoch satelitnej navigácie môžu mať vplyv na rôzne odvetvia
hospodárstva a oblasti života spoločnosti, akými sú poskytovanie
informácií, doprava a energetika. Je potrebné zabezpečiť
koordináciu výskumných a inovačných programov na úrovni Komisie, aby
sa dosiahla optimálna návratnosť investícií.

1.6.
Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu

¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
¨         Návrh/iniciatíva sú v platnosti od []
do []
¨         Finančný vplyv trvá od roku 2014 do
RRRR
þ Návrh/iniciatíva
s neobmedzeným trvaním[38]
–
Počiatočná fáza
vykonávania bude trvať od roku 2008 do roku 2020,
–
–   a potom bude vykonávanie
postupovať v plnom rozsahu.

1.7.
Plánovaný spôsob
hospodárenia[39]

þ Priame
centralizované hospodárenie na
úrovni Komisie
þ Nepriame
centralizované hospodárenie s
delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
þ  subjekty zriadené spoločenstvami[40]

–
þ  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené
vykonávaním verejnej služby[41]
–
þ  medzinárodná organizácia[42]

–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií
podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom
akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané
hospodárenie s členskými
štátmi
¨ Decentralizované
hospodárenie s tretími krajinami

¨ Spoločné
hospodárenie s medzinárodnými
organizáciami (uveďte)
V prípade
viacerých spôsobov hospodárenia, uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky
Súčasný rámec riadenia bol vytvorený pre fázu
navrhovania a budovania systému Galileo, ako aj pre počiatočnú
prevádzku systému EGNOS, t. j. na obdobie rokov 2008 – 2013. Tento rámec by bolo
potrebné revidovať vzhľadom na to, že fáza budovania systému Galileo
bude trvať aj po roku 2013 a nová fáza programu, v ktorej sa budú
poskytovať počiatočné služby, sa začne v roku 2014.
Zároveň bude potrebné stanoviť riadenie systému EGNOS, pretože vstúpil
do fázy prevádzky.
Pre fázu prevádzky systému Galileo treba stanoviť
stabilný, udržateľný a dlhodobý rámec riadenia. Tento rámec bude
optimalizovať a zracionalizuje využívanie existujúcich infraštruktúr a
zabezpečí postupný prechod z fázy budovania do fázy prevádzky pri
zaistení nepretržitého poskytovania služby. Riadenie sa zároveň prispôsobí
jednotlivým poskytovaným službám, pretože požiadavky na ne a ich
používatelia sa rôznia.
Európska komisia bude zodpovedná hlavne za všeobecný
politický dohľad nad programami. Riadenie prevádzkových činností bude
môcť delegovať na Agentúru pre európsky GNSS a na Európsku
vesmírnu agentúru podľa oblastí ich pôsobnosti.
Bude mať tiež možnosť radiť sa
s expertmi a vesmírnymi agentúrami jednotlivých krajín
o konkrétnych technických otázkach.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Komisia zabezpečí, aby bol vo
všetkých zmluvách a dohodách uzavretých v rámci programov GNSS
ustanovený dohľad a finančný audit. V rámci všetkých
mechanizmov monitorovania a vyhodnocovania sa bude venovať osobitná
pozornosť kontrole nákladov na programy pri poskytovaní služieb bez
časových limitov.
V prípade potreby sa na účely
monitorovania vykonávania programov vyžiada pomoc externých technických
expertov. Na základe výsledkov kontrol na mieste Komisia prípadne
zabezpečí úpravu objemu alebo podmienok pre poskytnutie pôvodne
schválených finančných príspevkov.
Komisia predloží:
– strategický rámec zahŕňajúci
hlavné akcie, predbežný rozpočet a harmonogram potrebné na
uskutočňovanie cieľov programov Galileo a EGNOS, najneskôr
do 30. júna 2014,
– ročný pracovný program
zohľadňujúci strategický rámec v opatreniach a podrobných
ukazovateľoch, ktoré sa navrhnú rok predtým 15. decembra,
– ročnú správu o vykonávaní
s vyhodnotením plnenia ročného pracovného programu, ktorú sa treba
predložiť najneskôr do 15. marca po uplynutí daného roka,
– strednodobé hodnotenie programov
Galileo a EGNOS zamerané na dosiahnuté kvantitatívne a kvalitatívne
výsledky najneskôr do 30. júna 2018, ale v dostatočnom časovom
predstihu, aby bolo možné pripraviť budúci viacročný finančný
rámec.
Okrem týchto štandardných opatrení
Komisia pri vykonávaní svojich právomocí politického dohľadu nad
programami Galileo a EGNOS posilní mechanizmy na monitorovanie
a vyhodnocovanie subjektu zodpovedného za riadenie programu tým, že bude
od neho požadovať ročné plány riadenia a správy o vykonávaní
programu, pričom bude usporadúvať pravidelné zasadnutia na tému
pokroku dosiahnutého vo vykonávaní programov a uskutočňovať
finančné a technologické audity.
Okrem toho je potrebné zapojiť do
monitorovania programov členské štáty napr. tak, že sa od nich bude
vyžadovať technická spôsobilosť poskytovať údaje
o technickom monitorovaní programov a navrhovať
kľúčové výkonové ukazovatele, na základe ktorých sa budú programy
vyhodnocovať.
Napokon v rámci každodenného
riadenia bude Komisia uplatňovať mechanizmus riadenia rizík
a používať vhodné manažérske nástroje s cieľom
kontrolovať náklady spojené s programami na základe lepšieho odhadu
nákladov, pričom uskutoční rozbor skúseností z minulosti
a skutočnej implementácie systému.

2.2.
Systém riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Komisia zaradila medzi svoje najdôležitejšie úlohy otázku
riadenia rizík, ktorej význam zdôraznila počas reformy riadenia, ktorá sa
uskutočnila v roku 2007. Všetky riziká vyplývajúce z programov sa
centrálne evidujú v registri, vrátane rizík súvisiacich s priemyselným
dodávateľským reťazcom, s ESA a agentúrou EÚ, s externými faktormi,
akými sú vplyv politických inštitúcií a bezpečnostných požiadaviek a s
internými faktormi, ako je organizácia programov. Ku každému riziku je
priradená pravdepodobnosť výskytu a stupeň vplyvu. Register rizík
obsahuje aj zoznam činností zameraných na zníženie pravdepodobnosti
výskytu rizík. Riziká sa delia takto:
• Technologické riziká: satelitná navigácia v
skutočnosti využíva špičkové technológie, ktoré ešte neboli
validované a ktorých špecifikácie sa neustále vyvíjajú.
• Priemyselné riziká: do zavádzania infraštruktúr sa zapája
množstvo subjektov z oblasti priemyslu v rôznych krajinách, ktorých
činnosť treba efektívne koordinovať, aby sa vytvorili
spoľahlivé a plne integrované systémy, najmä pokiaľ ide o
bezpečnosť.
• Trhové riziko: treba zabrániť tomu, aby technické
výkony nižšie ako sú tie, ktoré boli ohlásené, mali negatívny vplyv na
používateľov na celom svete a aby bola následkom toho infraštruktúra
nevyužitá. Okrem toho je potrebné zaistiť od roku 2014 – 2015
dostupnosť spoľahlivých prijímačov pre rôzne
počiatočné služby programu Galileo, najmä PRS.
• Riziko neplnenia harmonogramu: každé omeškanie so
zavedením infraštruktúr by ohrozilo príležitosti a mohlo by viesť k
zvýšeniu nákladov.
• Riziko riadenia: do riadenia programov sa zapájajú rôzne
subjekty, ktoré budú musieť spolupracovať; je dôležité zaistiť
primeranú stabilitu a organizáciu. Okrem toho treba zohľadniť
rôznorodosť názorov jednotlivých subjektov a osobitne jednotlivých
členských štátov na viaceré dôležité otázky. V tejto súvislosti by sa malo
zvážiť rozdelenie určitých rizík, najmä finančných a
bezpečnostných, medzi subjekty, ktoré im môžu najlepšie čeliť.
• Riziko súvisiace so zodpovednosťou: oba európske
systémy môžu svojim používateľom alebo tretím osobám spôsobiť priame
alebo nepriame škody rovnako ako každá infraštruktúra. Z prieskumu Komisie
vyplýva, že súčasný stav platných právnych predpisov neposkytuje vhodný
právny rámec, ktorý by zabezpečil rovnováhu medzi záujmami obetí a
záujmami vlastníkov a prevádzkovateľov európskych systémov satelitnej
navigácie. V záujme vyriešenia tejto situácie do roku 2014 by sa preto
mali prijať príslušné iniciatívy na európskej, ako aj na svetovej úrovni.
Komisia v tejto súvislosti pokračuje v príslušných prieskumoch v
spolupráci s ďalšími medzinárodnými orgánmi.

2.2.2.      Plánované metódy kontroly

S väčšinou rozpočtových prostriedkov sa hospodári
v režime nepriameho hospodárenia na základe dohôd o delegovaní
právomocí. Je veľmi dôležité vedieť, že rozpočet GNSS sa plní
prostredníctvom verejných súťaží. Metodika vnútornej kontroly je založená
na kontrole ex ante trhových postupov (hodnotenie a výber
dodávateľa), ako aj na monitorovaní transakcií vykonávaných v rámci
dohôd o delegovaní právomocí a plánu riadenia projektov,
v ktorých sa určili úlohy všetkých zainteresovaných strán
a zaviedli sa presné pracovné postupy a kontrolné
činnosti. Predovšetkým sem patria:
– účasť na pravidelných zasadnutiach (riadenie
a technika),
– zavedená povinnosť vypracúvať
štvrťročné správy o stave dokončovania programu,
– povinnosť vypracúvať štvrťročné
správy o použití finančných prostriedkov Únie s presnou
špecifikáciou účelu ich použitia podľa zmlúv uzavretých so subjektmi
priemyslu a s uvedením aktualizovaných zoznamov zhodnoteného majetku.
Inak metodika kontroly zákaziek sa nebude meniť. Bude
sa predovšetkým zameriavať na uskutočňovanie technických fáz
zákonite spojených s platbami podľa zmlúv.
Administratívne úlohy Komisie spočívajú
v monitorovaní prostredníctvom uvedených správ platieb, ktoré úradník
vymenovaný delegovaním vyplatil subjektom priemyslu. Kontrola administratívneho
a technického vykonávania dohôd o delegovaní právomocí si vyžaduje
tím pozostávajúci najmenej z 5 až 10 FTE (ekvivalent plného pracovného času).
Komisia overí, že niektoré prvky nie sú v rámci rámcového programu pre výskum a
inovácie Horizont 2020 financované viackrát.
Ako sa uvádza v odseku 1.5.3, Komisia okrem toho
vytvorila register rizík na účely monitorovania aspektov, ktoré by mohli
mať vplyv na programy.
Napokon ako sa uvádza v [článku 29 nariadenia],
subjektom zodpovedným za riadenie programov bude poskytnutá potrebná technická
pomoc.
Vzhľadom na veľmi technický a špecializovaný
charakter programov GNSS sa neočakávajú väčšie zmeny v zavedených
kontrolách.
Očakávame, že miera nesúladu bude rovnaká ako teraz.
V skutočnosti sa každoročne vykonávajú audity ex post, aby sa
skontrolovali transakcie uskutočnené v predchádzajúcom roku.
Chybovosť v roku 2009 je nižšia ako 1 % (odporúčaná finančná
úprava v % celkovej zaplatenej sumy). Podľa odporúčaní, ktoré
poskytli audítori Európskej vesmírnej agentúre, sa táto chybovosť bude
musieť dokonca znížiť. So zreteľom na druh zmlúv sa táto
chybovosť môže zovšeobecniť na celý rozpočet GNSS.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam

Uveďte
existujúce alebo plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a
nezrovnalosťami.
V dohodách uzavretých na základe tohto nariadenia vrátane
dohôd uzavretých so zúčastnenými tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami sa ustanovujú monitorovanie a finančný audit, ktoré bude
vykonávať Komisia alebo ktorýkoľvek zástupca splnomocnený Komisiou,
ako aj audity, ktoré bude vykonávať Dvor audítorov alebo OLAF,
v prípade potreby na mieste.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
   || DRP/NRP ([43])   || krajín EZVO[44]   || kandidátskych krajín[45]   || tretích krajín[46]   || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 [1] || 02010405 Európske programy satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) — Výdavky na administratívne riadenie || NRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE
 [1] || 020501 Európske programy satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) || DRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacroč-ného finanč-ného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Okruh………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 [1] || 020503 Dokončenie európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) || DRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného
vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 1 || Inteligentný a inkluzívny rast
 GR pre podnikanie ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || Rok 2022 || Rok 2023 – 2030 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 020501 || Záväzky || (1) || 1 163,5 || 1 187,5 || 990,25 || 1 010 || 799,75 || 1 049,5 || 1 668 ||  0 ||  0 ||  0 || 7 868,5
 Platby || (2) || 1 011,5 || 1 181,5 || 955,25 || 1 011 || 672,75 || 1 010,5 || 898 || 500 || 480 || 148 || 7 868,5
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na vykonávanie špecifických programov[47]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 02010405 ||   || (3) || 3,5 || 3,5 || 3,75 || 4 || 4,25 || 4,5 || 5 || 0 || 0 || 0 || 28,5
 Rozpočtové prostriedky pre GR pre podnikanie SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 1 167 || 1 191 || 994 || 1 014 || 804 || 1 054 || 1 673 ||  0 || 0  || 0  || 7 897
 Platby || =2+2a +3 || 1 015 || 1 185 || 959 || 1 015 || 677 || 1 015 || 903 || 500 || 480 || 148 || 7 897
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na vykonávanie špecifických programov SPOLU || (6) || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU <….> viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 || x ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré
okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na vykonávanie špecifických programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU (referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 GR PRE PODNIKANIE ||
  Ľudské zdroje || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
  Ostatné administratívne výdavky || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 SPOLU GR PRE PODNIKANIE || Rozpočtové prostriedky || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202[48]
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || 2022 || 2023 – 2030 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 1 177,623 || 1 201,623 || 1 004,623 || 1 024,623 || 814,242 || 1 063,734 || 1 682,734 || 0,000 || 0,000 || 0,000 || 7 969,202
 Platby || 1 025,623 || 1 195,623 || 969,623 || 1 025,623 || 687,242 || 1 024,734 || 912,734 || 500,000 || 480,000 || 148,000 || 7 969,202

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky

¨         Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov
þ         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
prevádzkových rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU ||
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[49]   || Priemerné náklady výstupov || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Spolu náklady
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[50]: vývoj a poskytovanie infraštruktúr a služieb v oblasti globálnej satelitnej navigácie (Galileo)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Galileo || 5 služieb || neuvádza sa || 3 || 930,5 || 3 || 942,5 || 3 || 744,25 || 3 || 763 || 3 || 552,75 || 3/5 || 802,5 || 5 || 1 421 || 5 || 6 156,5
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   || 930,5 ||   || 942,5 ||   || 744,25 ||   || 763 ||   || 552,75 ||   || 802,5 ||   || 1 421 ||   || 6 156,5
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2[51]: poskytovanie satelitných služieb, ktoré zlepšujú výkonnosť GPS v Európe (EGNOS)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 EGNOS || 3 služby || neuvádza sa || 3 || 233 || 3 || 245 || 3 || 246 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 247 || 3 || 1 712
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   || 233 ||   || 245 ||   || 246 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 247 ||   || 1 712
 NÁKLADY SPOLU || neuvádza sa || 1 163,5 || neuvádza sa || 1 187,5 || neuvádza sa || 990,25 || neuvádza sa || 1 010 || neuvádza sa || 799,75 || neuvádza sa || 1 049,5 || neuvádza sa || 1 668 || neuvádza sa || 7 868,5

3.2.3.      Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.     Zhrnutie

¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov.
þ         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,773 || 9,392 || 8,884 || 8,884 || 66,252
 Ostatné administratívne výdavky || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 0,850 || 5,950
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202
 Mimo OKRUHU 5[52] viacročného finančného rámca   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 SPOLU || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,623 || 10,242 || 9,734 || 9,734 || 72,202

3.2.3.2.
 Odhadované
potreby ľudských zdrojov

¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
ľudských zdrojov.
þ         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé
čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 02 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 63 || 63 || 63 || 63 || 60 || 56 || 56
 02 01 01 02 (delegácie) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 01 (nepriamy výskum) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 01 (priamy výskum) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[53]
 02 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26
 02 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 04 yy[54]   || - sídlo[55]   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 - delegácia || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 02 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) || neu-vádza sa || neu-vádza sa || neu-vádza sa || neu-vádza sa || neu-vádza sa || neu-vádza sa || neu-vádza sa
 SPOLU || 89 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 82
XX predstavuje príslušnú
oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Opis
úloh, ktoré sa majú vykonať:
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne
prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa
môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania
zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. GR ENTR počíta
s procesom čiastočnej externalizácie na už existujúcu
agentúru. Sumy a imputácie sa upravia v závislosti od výsledkov procesu
externalizácie.
 Úradníci a dočasní zamestnanci || – Dohľad nad vykonávaním programov európskeho GNSS so zameraním na efektívne a rovnomerné budovanie a prevádzku programov EGNOS a Galileo; – poskytnutie analýzy právneho a regulačného rámca na podporu procesu politického rozhodovania, – zabezpečenie súladu navrhnutých riešení s uplatniteľnými pravidlami, – zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia, – riadenie činností požadovaných na účely zabezpečenia účinnej kontroly nákladov, – riadenie činností súvisiacich s medzinárodnou spoluprácou.
 Externí zamestnanci || – Poskytovanie podpory pri plnení opísaných úloh.

3.2.4.      Súlad s platným viacročným finančným
rámcom

þ         Návrh/iniciatíva je v súlade s
viacročným finančným rámcom na obdobie rokov 2014 – 2020
v súlade s oznámením Komisie KOM(2011) 500 z 29. júna 2011.
¨         Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu
v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom
rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a
uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil
nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného
finančného rámca[56].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné
kapitoly, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.      Účasť tretích strán na financovaní

–
¨ Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami.
–
þ Návrh/iniciatíva bude zahŕňať
spolufinancovanie, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
V súčasnosti
prebiehajú rokovania so Švajčiarskom a Nórskom, ale ešte nebola a v
dohľadnom čase ani nebude uzavretá žiadna formálna dohoda. Žiadny
príspevok tretej strany preto v súčasnosti nemožno zahrnúť.
Treba uviesť, že tieto krajiny nebudú priamo spolufinancovať programy
GNSS (preto nebudú k dispozícii dodatočné rozpočtové prostriedky
pochádzajúce z vonkajších pripísaných príjmov Únie), ale poskytnú vonkajší
príspevok.
rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
¨  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na
príjmy.
Do doby dokončenia
sústavy satelitov sa neočakávajú žiadne príjmy, pretože výkonnosť
poskytovaných počiatočných služieb nebude do kompletného vybudovania
infraštruktúr v súlade s očakávaniami potenciálnych používateľov.
Dovtedy sa bude
musieť uskutočniť analýza spôsobu riadenia nákladov, aby sa
určil subjekt (súkromnoprávny alebo verejnoprávny), ktorý bude
zhromažďovať príjmy, presné druhy príjmov a výška týchto
potenciálnych príjmov.
–
þ  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy,
ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
·
¨         vplyv na vlastné zdroje
·
þ         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[57]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
   ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
V prípade
rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať
návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte
spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2008, s. 1.
[2]               KOM(2011) 5 v konečnom znení.
[3]               KOM(2011) 500 v konečnom znení. Oznámenie Komisie
Európskemu parlamentu a Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a
Výboru regiónov s názvom „Rozpočet stratégie Európa 2020“.
[4]               KOM(2011) 398 v konečnom znení. Návrh nariadenia
Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020.
[5]               KOM(2010) 308.
[6]               Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 30.
[7]               Ú. v. EÚ C [...], s. [...].
[8]               Ú. v. EÚ C [...], s. [...].
[9]               KOM(2010) 614 v konečnom znení/2.
[10]             KOM(2011) 152.
[11]             Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.
[12]             KOM(2011) 398 v konečnom znení.
[13]             KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[14]             Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 1.
[15]             Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004.
[16]             Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 30.
[17]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[18]             Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2008, s. 1.
[19]             Ú. v. ES L 138, 28.5.2002, s. 1.
[20]             Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2011, s. 1.
[21]             Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.
[22]             Ú. v. EÚ L 141, 27.5.2011, s. 17.
[23]             Ú. v. EÚ C 304, 15.10.2011, s. 7.
[24]             Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75.
[25]             Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[26]             Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.
[27]             Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.
[28]             Ú. v. EÚ L 196, 24.7.2008, s. 1.
[29]             ABM: riadenie podľa činností (Activity-Based
Management) – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností (Activity-Based
Budgeting).
[30]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[31]             Európska oblasť pokrytia systémom EGNOS je
oblasť tvorená 44 členskými štátmi Európskej konferencie
civilného letectva.
[32]             Dokument, ktorým sa vymedzuje pojem verejne prístupná
služba EGNOS:
http://ec.europa.eu/enterprise/policies/satnav/egnos/files/brochures-leaflets/egnos-os-sdd_en.pdf
[33]             Posúdenie vplyvu straty signálov GPS na britské
komerčné a vnútorné služby (2001): http://www.ofcom.org.uk/static/archive/ra/topics/research/topics/other/gpsreport/gps-report.pdf

[34]             Rezolúcia Rady o európskom príspevku
k rozvoju globálneho systému satelitnej navigácie (GNSS) z
19. decembra 1994.
[35]             Medzinárodná dohoda z júna 2004 o
podpore, poskytovaní a využívaní satelitných navigačných systémov Galileo a GPS
a s nimi súvisiacich aplikácií.
[36]             KOM(2011) 5 v konečnom znení.
[37]             KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[38]             Program Galileo tvoria tieto štyri fázy: vymedzenie,
vývoj, budovanie a prevádzka. Fáza budovania sa skončí v roku 2019.
Nastane fáza plnej prevádzky, teda táto fáza bude prebiehať od roku 2020,
pričom v priebehu rokov sa bude pokračovať v prevádzke systému
a v budovaní sústavy satelitov, aby sa zabránilo akémukoľvek
prerušeniu poskytovania služieb.
[39]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[40]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách. Agentúra pre európsky GNSS bude zapojená do riadenia programov
GNSS.
[41]             Európske vnútroštátne vesmírne agentúry.
[42]             ESA (Európska vesmírna agentúra).
[43]             DRP = diferencované rozpočtové
prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.
[44]             EZVO: Európske združenie voľného
obchodu. S Nórskom sa bude rokovať o jeho príspevkoch
do rozpočtu na obdobie rokov 2014 – 2020.
[45]             Kandidátske krajiny a prípadne
potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.
[46]             Prebiehajú rokovania so Švajčiarskom o jeho
príspevkoch do rozpočtu na obdobie rokov 2014 – 2020.
[47]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ
(pôvodné rozpočtové riadky
„BA“).
[48]             Zníženie ľudských zdrojov, ktoré priamo súvisí s
novým riadením a pridelením úloh spojených s
prevádzkou systému Agentúre
pre európsky GNSS bude podrobne uvedené pri revízii
nariadenia 912/2010 o zriadení tejto agentúry. Predpokladá
sa, že sa technická expertíza, ktorú v súčasnosti
zabezpečuje Komisia, presunie na agentúru, aby sa jej umožnilo vykonávanie
úloh, ktoré jej budú zverené.
[49]             Výstupy znamenajú dodané produkty a
služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, počet km vybudovaných
ciest atď.).
[50]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“.
[51]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“.
[52]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[53]             ZZ = zmluvný zamestnanec, PADZ= pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania); PED = pomocný expert v delegácii; MZ =
miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[54]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[55]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre
rybné hospodárstvo (EFRH).
[56]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[57]             Pokiaľ ide o tradičné
vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať
čistésumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.