Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0772

Návrh rozhodnutie Rady ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane z piva vyrábaného v autonómnej oblasti Madeiry  /* KOM/2007/0772 v konečnom znení - CNS 2007/0273 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 6.12.2007KOM(2007) 772 v konečnom znení2007/0273 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane z piva vyrábaného v autonómnej oblasti Madeiry(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1) SÚVISLOSTI NÁVRHU-  Dôvody a ciele návrhuS odvolaním sa na článok 299 ods. 2 zmluvy predložilo Portugalsko 30. mája 2007 žiadosť o výnimku z článku 90 zmluvy, aby mohlo uplatňovať sadzbu spotrebnej dane, ktorá je nižšia ako vnútroštátna sadzba stanovená v súlade so smernicou Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje[1], z piva vyrábaného na Madeire v prípade, keď ročná produkcia pivovaru neprekročí 300 000 hektolitrov. Podľa predloženej žiadosti by sa znížená sadzba spotrebnej dane mala na produkciu nad 200 000 hektolitrov vzťahovať iba za predpokladu, že sa spotrebuje na miestnej úrovni.Portugalsko uviedlo, že pokračovať v uplatňovaní zníženej sadzby spotrebnej dane z piva vyrábaného na Madeire miestnymi pivovarmi, ktoré ročne nevyrobia viac ako 300 000 hektolitrov, sa považuje za nevyhnutný predpoklad prežitia miestneho pivovarníckeho priemyslu. Je potrebné poznamenať, že takéto ustanovenia sa už nachádzajú v článku 4 smernice Rady 92/83/EHS, ktoré členským štátom umožňujú uplatňovať znížené sadzby spotrebnej dane, ktoré nesmú byť o viac ako 50 % nižšie ako štandardná vnútroštátna sadzba, z piva vyrábaného malými nezávislými pivovarmi, ktoré sa definujú ako pivovary, ktorých ročná produkcia piva nepresahuje 200 000 hektolitrov. Pivovary na Madeire už využívajú plné 50 % zníženie sadzby podľa zodpovedajúcich vnútroštátnych ustanovení. Najmä následkom nárastu cestovného ruchu sa však jeden z dvoch pivovarov na Madeire už približuje k hranici ročnej produkcie 200 000 hektolitrov, po dosiahnutí ktorej jeho nárok na znížené sadzby spotrebnej dane podľa platných ustanovení zanikne.Hlavné nevýhody, ktorým príslušné pivovary čelia, spôsobuje ich odľahlosť, neucelený terén a konzervatívne miestne trhy. Tieto problémy však ešte zhoršuje silná konkurencia zo strany pív z ostatných členských štátov v dôsledku dodatočných nákladov, ktoré musia znášať ako výsledok svojej odľahlosti, a to v súvislosti s udržiavaním vysokej úrovne zásob a prepravou surovín a druhotných a baliacich materiálov z kontinentálneho Portugalska. Hoci by takéto pivovary po dosiahnutí ročnej hranice produkcie 200 000 hektolitrov prestali byť podľa vymedzenia v uvedenom článku 4 „malé“, aj tak by boli naďalej malé v porovnaní s veľkými národnými a nadnárodnými pivovarmi, s ktorými vedú hospodársku súťaž.Na ilustráciu slúži maloobchodná predajná cena piva z Madeiry (128 EUR za hektoliter), ktorá je napriek tlaku hospodárskej súťaže v súčasnosti asi o 7,5 % vyššia ako maloobchodná predajná cena piva, ktoré sa vyrába v kontinentálnom Portugalsku a predáva sa na trhu na Madeire (119 EUR za hektoliter). Ak by teda tieto pivovary stratili výhodu zníženej sadzby spotrebnej dane, rozdiel v maloobchodných predajných cenách by stúpol aspoň na 15 % (137 EUR za hektoliter).Pre ďalšie prežitie týchto pivovarov je preto potrebné povoliť im využívať zníženú sadzbu spotrebnej dane v prípade, že príslušný pivovar ročne vyrobí viac ako 200 000 hektolitrov, ale zároveň nie viac ako 300 000 hektolitrov. Nárok na uplatňovanie zníženej sadzby spotrebnej dane pri produkcii nad 200 000 hektolitrov sa však bude vzťahovať iba na pivo spotrebované na Madeire, aby sa nenarušil jednotný trh.Znížená sadzba by bola o 50 % nižšia ako štandardná vnútroštátna sadzba. Na pivo dovážané na Madeiru z pivovarov v kontinentálnom Portugalsku alebo v iných členských štátoch, ktoré vyrobia viac ako 200 000 hektolitrov, by sa znížená sadzba spotrebnej dane nevzťahovala. Žiadosť Portugalska je založená na článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES.Vzhľadom na dôležitosť právnej istoty, ktorú miestne hospodárske subjekty požadujú na rozvoj svojich obchodných činností, pričom je potrebné obmedziť časovú platnosť daňových výnimiek, Komisia navrhuje oprávniť toto rozhodnutie na obdobie šiestich rokov za predpokladu, že Portugalsko predloží Komisii strednodobú správu, ktorá jej umožní posúdiť, či dôvody na povolenie zníženej sadzby spotrebnej dane stále pretrvávajú.-  Všeobecné súvislostiRámec Spoločenstva, ktorý sa týka spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov, sa ustanovuje v dvoch smerniciach. V smernici Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992 o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje sa vymedzujú výrobky, ktoré podliehajú dani, vymedzuje sa spôsob výpočtu dane a kritériá, na základe ktorých sa pre určité výrobky môžu udeliť výnimky alebo sa na ne môžu vzťahovať znížené sadzby. V smernici Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje sa stanovujú minimálne sadzby dane pre každú kategóriu výrobkov.Predovšetkým článok 4 smernice Rady 92/83/EHS obsahuje ustanovenia, ktoré umožňujú uplatňovať znížené sadzby spotrebnej dane, ktoré nesmú byť o viac ako 50 % nižšie ako štandardná vnútroštátna sadzba, z piva vyrábaného malými nezávislými pivovarmi, ktoré sa definujú ako pivovary, ktorých ročná produkcia piva nepresahuje 200 000 hektolitrov. Pivovary na Madeire už využívajú plné 50 % zníženie sadzby podľa zodpovedajúcich vnútroštátnych ustanovení. Najmä následkom nárastu cestovného ruchu sa však jeden z dvoch pivovarov na Madeire už približuje k hranici ročnej produkcie 200 000 hektolitrov, po dosiahnutí ktorej jeho nárok na znížené sadzby spotrebnej dane podľa platných ustanovení zanikne.-  Existujúce ustanovenia týkajúce sa návrhuPodľa článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES sa zmluva vzťahuje na francúzske zámorské departementy, Azory, Madeiru a Kanárske ostrovy (najvzdialenejšie regióny). Avšak vzhľadom na sociálnu a hospodársku štruktúru najvzdialenejších regiónov, ktorú ovplyvňuje ich odľahlosť, ostrovná poloha, malá rozloha, náročné topografické a klimatické podmienky a hospodárska závislosť od malého počtu výrobkov, čo spolu trvale obmedzuje rozvoj týchto regiónov, Rada na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom kvalifikovanou prijíma osobitné opatrenia zamerané predovšetkým na ustanovenie podmienok uplatňovania Zmluvy o ES a spoločných politík v týchto regiónoch.-  Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚniePri osobitných opatreniach ustanovených v článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES sa musia zohľadňovať zvláštne vlastnosti a obmedzenia najvzdialenejších regiónov bez toho, aby sa nimi nenarušila celistvosť a súlad právneho poriadku Spoločenstva vrátane jeho vnútorného trhu a spoločných politík. Táto požiadavka sa splnila prostredníctvom mimoriadne dôkladného preskúmania žiadosti portugalských orgánov. Nárok na uplatňovanie zníženej sadzby dane pri produkcii nad 200 000 hektolitrov sa bude vzťahovať iba na pivo vyrobené a spotrebované na Madeire, aby sa nenarušil jednotný trh.2) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU-  Konzultácie so zainteresovanými stranamiŽiadosť portugalských orgánov bola reakciou na žiadosti príslušných hospodárskych subjektov.-  Získavanie a využívanie odborných znalostíNebolo potrebné využiť externý odborný posudok.-  Posúdenie vplyvuHospodársky a sociálny vplyv návrhu sa týka iba Madeiry a jedného z dvoch pivovarov, ktoré tam v súčasnosti pôsobia, a preto sa môže považovať za minimálny.Napriek tlaku hospodárskej súťaže je maloobchodná predajná cena piva z Madeiry (128 EUR za hektoliter) v súčasnosti asi o 7,5 % vyššia ako maloobchodná predajná cena piva, ktoré sa vyrába v kontinentálnom Portugalsku a predáva sa na trhu na Madeire (119 EUR za hektoliter). Ak by teda tieto pivovary stratili výhodu zníženej sadzby spotrebnej dane, rozdiel v maloobchodných predajných cenách by stúpol aspoň na 15 % (137 EUR za hektoliter).Pre ďalšie prežitie týchto pivovarov je preto potrebné, aby sa im povolilo využívať zníženú sadzbu spotrebnej dane v prípade, že príslušný pivovar ročne vyrobí viac ako 200 000 hektolitrov, ale zároveň nie viac ako 300 000 hektolitrov. Nárok na uplatňovanie zníženej sadzby spotrebnej dane pri produkcii nad 200 000 hektolitrov sa však bude vzťahovať iba na pivo spotrebované na Madeire, aby sa nenarušil jednotný trh.Znížená sadzba by bola o 50 % nižšia ako štandardná vnútroštátna sadzba. Na pivo dovážané na Madeiru z pivovarov v kontinentálnom Portugalsku alebo v iných členských štátoch, ktoré vyrobia viac ako 200 000 hektolitrov, by sa znížená sadzba spotrebnej dane nevzťahovala.3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU-  Zhrnutie navrhovaných opatreníV navrhovanom rozhodnutí sa Portugalsku povoľuje uplatňovať do 31. decembra 2013 zníženú sadzbu spotrebnej dane, ktorá môže byť nižšia ako minimálna sadzba, ale nesmie byť o viac ako 50 % nižšia ako štandardná vnútroštátna sadzba spotrebnej dane v Portugalsku, z piva vyrábaného v autonómnej oblasti Madeiry nezávislými pivovarmi, ktoré ročne nevyrobia viac ako 300 000 hektolitrov piva. Na produkciu nad 200 000 hektolitrov sa znížená sadzba bude vzťahovať iba za predpokladu, že spotrebuje na miestnej úrovni.-  Právny základČlánok 299 ods. 2 zmluvy.-  Zásada subsidiarityVýnimky z pravidiel zmluvy v súlade s jej článkom 299 ods. 2 patria do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.-  Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality. Nepresahuje to, čo je nevyhnutné na vyváženie vysokých nákladov spojených s výrobou piva v autonómnej oblasti Madeiry.-  Výber nástrojovV článku 299 ods. 2 zmluvy sa ustanovuje, že osobitné opatrenia pre najvzdialenejšie regióny sa prijímajú rozhodnutím Rady.4) VPLYV NA ROZPOČETNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.5) DODATOČNÉ INFORMÁCIE-  Zrušenie platných právnych predpisovNeuplatňuje sa.-  Tabuľka zhodyNeuplatňuje sa.2007/0273 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane z piva vyrábaného v autonómnej oblasti MadeiryRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na druhý pododsek jej článku 299 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[3],keďže:(1) S odvolaním sa na článok 299 ods. 2 zmluvy predložilo Portugalsko 30. mája 2007 žiadosť o výnimku z článku 90, aby mohlo uplatňovať sadzbu spotrebnej dane, ktorá je nižšia ako vnútroštátna sadzba stanovená v súlade so smernicou Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje[4], z piva vyrábaného na Madeire v prípade, keď ročná produkcia pivovaru neprekročí 300 000 hektolitrov. Na produkciu nad 200 000 hektolitrov by sa mala znížená sadzba vzťahovať iba za predpokladu, že sa spotrebuje na miestnej úrovni.(2) Na odôvodnenie svojej žiadosti Portugalsko uviedlo, že možnosti, ktoré sa poskytujú v článku 4 smernice Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992 o zosúladení spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje[5], nie sú dostatočné, aby vyvážili nevýhody, ktoré znášajú pivovary na Madeire pre svoju odľahlú polohu, neucelený terén a konzervatívne miestne trhy. Podľa tohto ustanovenia môžu pivovary, ktoré ročne nevyrobia viac ako 200 000 hektolitrov, využívať znížené sadzby spotrebnej dane za predpokladu, že tieto sadzby nie sú o viac ako 50 % nižšie ako štandardná vnútroštátna sadzba. Portugalsko využilo toto ustanovenie a poskytlo 50 % zníženie sadzby pivovarom, ktoré ročne nevyrobia viac ako 200 000 hektolitrov. Ak však produkcia pivovarov na Madeire prekročí túto hranicu, nebude to znamenať, že sú dostatočne silné na to, aby čelili konkurencii pív z kontinentálneho Portugalska (alebo z kontinentálnej Európy). Ich podiel na miestnom trhu by sa neustále zmenšoval následkom silnej hospodárskej súťaže, ktorej by boli naďalej vystavené zo strany zahraničných pív, v dôsledku dodatočných nákladov, ktoré by museli znášať ako výsledok vlastnej odľahlosti, a to v súvislosti s udržiavaním vysokej úrovne zásob a prepravou surovín a druhotných a baliacich materiálov z kontinentálneho Portugalska. A hoci by takéto pivovary po dosiahnutí ročnej hranice produkcie 200 000 hektolitrov prestali byť podľa vymedzenia v uvedenom článku 4 „malé“, aj tak by boli naďalej malé v porovnaní s veľkými národnými a nadnárodnými pivovarmi, s ktorými vedú hospodársku súťaž. Pre ďalšie prežitie miestneho priemyslu je preto dôležité, aby pivovar využíval zníženú sadzbu spotrebnej dane, ak ročne vyrobí viac ako 200 000 hektolitrov, ale zároveň nie viac ako 300 000 hektolitrov.(3) Portugalsko preto žiada, aby sa nárok na zníženú sadzbu spotrebnej dane, ktorá by bola o 50 % nižšia ako štandardná vnútroštátna sadzba, vzťahoval na pivo vyrábané miestnymi nezávislými pivovarmi na Madeire, ktoré ročne nevyrobia viac ako 300 000 hektolitrov. Keď však ročná produkcia presiahne 200 000 hektolitrov, nárok na zníženú sadzbu pre množstvá presahujúce túto hranicu, sa bude vzťahovať iba na pivo, ktoré sa spotrebuje na Madeire.(4) Z podrobného preskúmania situácie vyplynulo, že žiadosti Portugalska je potrebné vyhovieť, ak sa má pivovarnícky priemysel v najvzdialenejšom regióne Madeiry zachovať. Vzhľadom na okolnosti tohto prípadu a za relevantných podmienok je jasné, že následkom rozšírenia zníženej dane získa pivovarnícky priemysel na Madeire rovnakú pozíciu ako jeho konkurenti v kontinentálnom Portugalsku a v ostatných členských štátoch. Daňové výhody, ktoré získa, len vyvážia mimoriadne náklady, ktoré nevyhnutne vznikajú ako výsledok odľahlej polohy tohto priemyslu.(5) Nárok na uplatňovanie zníženej sadzby pri produkcii nad 200 000 hektolitrov sa bude vzťahovať iba na pivo vyrobené a spotrebované na Madeire, aby sa nenarušil jednotný trh.(6) Hoci je požadovaná výnimka z článku 90 zmluvy nevyhnutná na zaručenie neohrozenosti rozvoja najvzdialenejšieho regiónu Madeiry, je takisto potrebné stanoviť časovú platnosť týchto výnimiek. Na druhej strane je však dôležité zabezpečiť miestnym hospodárskym subjektom nevyhnutnú istotu pre rozvoj ich obchodných činností. Je preto primerané, aby sa výnimka udelila na obdobie šiestich rokov.(7) Navyše by sa malo požadovať vypracovanie strednodobej správy, aby Komisia mohla posúdiť, či sú podmienky odôvodňujúce udelenie takejto výnimky naďalej splnené.(8) Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí by nemali mať vplyv na uplatňovanie článkov 87 a 88 zmluvy.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Odchylne od článku 90 zmluvy sa Portugalsku povoľuje uplatňovať sadzbu spotrebnej dane, ktorá je nižšia ako vnútroštátna sadzba stanovená v súlade so smernicou 92/84/EHS, v prípade piva vyrábaného v autonómnej oblasti Madeiry nezávislými pivovarmi umiestnenými v tejto oblasti, ktoré ročne nevyrobia viac ako 300 000 hektolitrov piva. Na produkciu nad 200 000 hektolitrov ročne sa môže znížená sadzba vzťahovať iba za predpokladu, že sa spotrebuje na Madeire.Pojem „nezávislý pivovar“ znamená pivovar, ktorý je právne a hospodársky nezávislý od akýchkoľvek iných pivovarov, ktorý používa priestory fyzicky sa nachádzajúce mimo priestorov akéhokoľvek iného pivovaru a ktorý nepôsobí na základe licencie. Ak však dva alebo viac pivovarov spolupracuje a ich spoločná ročná produkcia nepresahuje hodnotu 300 000 hektolitrov, tieto pivovary sa môžu považovať za jeden nezávislý pivovar.Znížená sadzba spotrebnej dane, ktorá môže byť nižšia ako hodnota minimálnej sadzby, nesmie byť o viac ako 50 % nižšia ako hodnota štandardnej vnútroštátnej sadzby spotrebnej dane v Portugalsku.Článok 2Najneskôr do 31. decembra 2010 zašle Portugalsko Komisii správu o danej situácii, ktorá umožní Komisii posúdiť, či dôvody na udelenie výnimky ustanovenej v článku 1 stále pretrvávajú.Článok 3Toto rozhodnutie sa uplatňuje do 31. decembra 2013.Článok 4Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú.v. ES L 316, 31.10.92, s. 29.[2] Ú.v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú.v. EÚ C , , s. .[4] Ú.v. ES L 316, 31.10.1992, s. 29.[5] Ú.v. ES L 316, 31.10.1992, s. 21. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.


|

52011PC0620

/* KOM/2011/0620 v konečnom znení - 2011/0264 (NLE) */  Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), sú z nej zložené alebo vyrobené

	DÔVODOVÁ SPRÁVAPriložený návrh rozhodnutia Rady sa týka potravín a krmiva, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), sú z nej zložené alebo vyrobené, v súvislosti s ktorými spoločnosť Dow AgroSciences Europe predložila 22. júna 2005 príslušnému orgánu Holandska žiadosť o uvedenie na trh v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách.Priložený návrh sa vzťahuje aj na uvádzanie na trh iných produktov, ako sú potraviny a krmivo, ktoré obsahujú bavlnu 281-24-236x3006-210-23 a sú z nej zložené, na účely rovnakého použitia ako akákoľvek iná bavlna, s výnimkou kultivácie.Európsky úrad pre bezpečnosť potravín vydal 15. júna 2010 priaznivé stanovisko v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Úrad usúdil, že bavlna 281-24-236x3006-210-23 je rovnako bezpečná ako bavlna, ktorá nebola geneticky modifikovaná, pokiaľ ide o možné účinky na zdravie ľudí a zdravie zvierat alebo na životné prostredie. Preto dospel k záveru, že uvádzanie výrobkov na trh, ktoré obsahujú bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sú z nej zložené alebo vyrobené, ako sa opisuje v žiadosti, pravdepodobne nebude mať v rámci plánovaného používania nepriaznivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo na životné prostredie.Na základe uvedenej skutočnosti bol návrh rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje uvádzať na trh Únie produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sú z nej zložené alebo vyrobené, 9. februára 2011 predložený Stálemu výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat na hlasovanie. Výbor nevydal žiadne stanovisko: 14 členských štátov (192 hlasov) hlasovalo za prijatie, 10 členských štátov (87 hlasov) hlasovalo proti nemu a 3 členské štáty (66 hlasov) sa zdržali hlasovania.V dôsledku toho musí Komisia podľa článku 35 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES upraveného rozhodnutím Rady 2006/512/ES predložiť Rade návrh opatrení, ktoré sa majú prijať, pričom Rada má tri mesiace na to, aby o ňom rozhodla kvalifikovanou väčšinou a informovala Parlament.2011/0264 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu 281-24-236x3006-210-23 (DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5), sú z nej zložené alebo vyrobené(Iba anglické znenie je autentické)(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách[1], a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,so zreteľom na návrh Európskej komisie,keďže:1.  Dňa 22. júna 2005 predložila spoločnosť Dow AgroSciences Europe v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 príslušnému orgánu Holandska žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmiva, ktoré obsahujú bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh (ďalej len „žiadosť“).2.  Žiadosť sa vzťahuje aj na uvádzanie na trh iných produktov, ako sú potraviny a krmivo, ktoré obsahujú bavlnu 281-24-236x3006-210-23 alebo sú z nej zložené, na účely rovnakého použitia ako akákoľvek iná bavlna, s výnimkou kultivácie. Preto v súlade s článkom 5 ods. 5 a článkom 17 ods. 5 nariadenia (ES) č.1829/2003 zahŕňa údaje a informácie požadované v prílohách III a IV k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS[2], ako aj informácie a závery z posúdenia rizika vykonaného v súlade so zásadami stanovenými v prílohe II k smernici 2001/18/ES. Zahŕňa takisto plán monitorovania účinkov na životné prostredie podľa prílohy VII k smernici 2001/18/ES.3.  Dňa 15. júna 2010 vydal Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) priaznivé stanovisko v súlade s článkami 6 a 18 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Úrad usúdil, že bavlna 281-24-236x3006-210-23 je rovnako bezpečná ako bavlna, ktorá nebola geneticky modifikovaná, pokiaľ ide o možné účinky na zdravie ľudí a zdravie zvierat alebo na životné prostredie. Preto dospel k záveru, že uvádzanie výrobkov na trh, ktoré obsahujú bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sú z nej zložené alebo vyrobené, ako sa opisuje v žiadosti (ďalej len „produkty“), pravdepodobne nebude mať v rámci plánovaného používania nepriaznivé účinky na zdravie ľudí, zvierat alebo na životné prostredie[3].4.  EFSA vo svojom stanovisku zvážil všetky špecifické otázky a pripomienky, ktoré členské štáty vzniesli v rámci konzultácie s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi podľa článku 6 ods. 4 a článku 18 ods. 4 uvedeného nariadenia.5.  EFSA vo svojom stanovisku takisto dospel k záveru, že plán monitorovania životného prostredia, ktorý predložil žiadateľ a ktorého súčasťou je plán všeobecného dohľadu, je v súlade s plánovaným použitím uvedených produktov. V dôsledku fyzických vlastností bavlníkových semien a metód prevozu však EFSA odporučil, aby sa v rámci všeobecného pozorovania zaviedli osobitné opatrenia na aktívne monitorovanie výskytu voľne rastúceho bavlníka v oblastiach pravdepodobného šírenia a usadzovania tohto semena.6.  V záujme presnejšieho opísania požiadaviek na monitorovanie a súladu s odporúčaním EFSA bol plán monitorovania, ktorý predložil žiadateľ, upravený. Zaviedli sa osobitné opatrenia na obmedzenie strát a šírenia a na eradikáciu náhodného výskytu populácií bavlníka.7.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa malo udeliť povolenie pre predmetné produkty.8.  Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 65/2004 zo 14. januára 2004, ktoré zavádza systém vypracovania a prideľovania jednoznačných identifikátorov pre geneticky modifikované organizmy[4], by sa mal každému GMO prideliť jednoznačný identifikátor.9.  Podľa stanoviska EFSA sa zdá, že pre potraviny, zložky potravín a krmivo, ktoré obsahujú bavlnu 281-24-236x3006-210-23, sú z nej zložené alebo vyrobené, sú potrebné len požiadavky špecifického označovania stanovené v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003. Aby sa však zabezpečilo, že uvedené produkty sa budú používať v rámci rozsahu povolenia stanoveného týmto rozhodnutím, malo by byť na označení krmiva, ktoré obsahuje GMO alebo je z nich zložené, a produktov iných ako sú potraviny a krmivo, ktoré obsahujú GMO alebo sú z nich zložené, v prípade ktorých sa povolenie žiada, jasne uvedené, že dané produkty sa nesmú používať na kultiváciu.10.  V článku 4 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 z 22. septembra 2003 o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES[5], sa stanovujú požiadavky na označovanie produktov, ktoré obsahujú GMO alebo sú z nich zložené. Požiadavky na vysledovateľnosť produktov, ktoré obsahujú GMO alebo sú z nich zložené, sú stanovené v článku 4 odsekoch 1 až 5 a pre potraviny a krmivo vyrobené z GMO sú stanovené v článku 5 uvedeného nariadenia.11.  Držiteľ povolenia by mal predkladať výročné správy o implementácii a výsledkoch činností stanovených v pláne monitorovania účinkov na životné prostredie. Tieto výsledky by sa mali predkladať v súlade s rozhodnutím Komisie 2009/770/ES z 13. októbra 2009, ktorým sa zavádzajú štandardné formuláre na oznamovanie výsledkov monitorovania zámerného uvoľnenia do životného prostredia geneticky modifikovaných organizmov ako výrobkov alebo zložiek výrobkov na účel ich umiestňovania na trhu podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES[6]. Stanovisko EFSA neoprávňuje na ukladanie špecifických podmienok alebo obmedzení vzťahujúcich sa na uvádzanie potravín a krmiva na trh a/alebo špecifických podmienok alebo obmedzení vzťahujúcich sa na ich používanie a manipulovanie s nimi vrátane požiadaviek monitorovania ich používania po uvedení na trh alebo osobitných podmienok ochrany špecifických ekosystémov/životného prostredia a/alebo zemepisných oblastí podľa článku 6 ods. 5 písm. e) a článku 18 ods. 5 písm. e) nariadenia (ES) č. 1829/2003.12.  Všetky relevantné informácie o povolení týchto produktov by sa v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003 mali zapísať do Registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivo.13.  Toto rozhodnutie sa oznámi prostredníctvom Strediska pre výmenu informácií o biologickej bezpečnosti (Biosafety Clearing House) stranám Kartagenského protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite podľa článku 9 ods. 1 a článku 15 ods. 2 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1946/2003 z 15. júla 2003 o cezhraničnom pohybe geneticky modifikovaných organizmov[7].14.  So žiadateľom sa konzultovalo o opatreniach stanovených v tomto rozhodnutí.15.  Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat nevydal stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1 Geneticky modifikovaný organizmus a jednoznačný identifikátorGeneticky modifikovanej bavlne ( Gossypium hirsutum ) 281-24-236x3006-210-23 špecifikovanej v písm. b) prílohy k tomuto rozhodnutiu sa v súlade s nariadením (ES) č. 65/2004 prideľuje jednoznačný identifikátor DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5.Článok 2PovolenieNa účely článku 4 ods. 2 a článku 16 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 sa v súlade s podmienkami stanovenými v tomto rozhodnutí povoľujú tieto produkty:a) potraviny a zložky potravín, ktoré obsahujú bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, sú z nej zložené alebo vyrobené;b) krmivo, ktoré obsahuje bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, je z nej zložené alebo vyrobené;c) produkty iné ako potraviny a krmivo, ktoré obsahujú bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 alebo sú z nej zložené a sú určené na rovnaké použitia ako akákoľvek iná bavlna, s výnimkou kultivácie.Článok 3 Označovanie1. Na účely požiadaviek na označovanie stanovených v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a v článku 4 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1830/2003 je „názov organizmu“ „bavlna“.2. Na označení produktov obsahujúcich bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 alebo produktov z nej zložených a v dokumentoch sprevádzajúcich tieto produkty uvedené v článku 2 písm. b) a c) sa uvádza „neurčené na kultiváciu“.Článok 4 Monitorovanie účinkov na životné prostredie1. Držiteľ povolenia zabezpečí zavedenie a implementáciu plánu monitorovania účinkov na životné prostredie podľa písm. h) prílohy.2. Držiteľ povolenia predkladá Komisii výročné správy o implementácii a výsledkoch činností stanovených v tomto pláne monitorovania v súlade s rozhodnutím Komisie 2009/770/ES.Článok 5Register SpoločenstvaInformácie uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu sa v súlade s článkom 28 nariadenia (ES) č. 1829/2003 zapíšu do Registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivá.Článok 6Držiteľ povoleniaDržiteľom povolenia je spoločnosť Dow AgroSciences Europe, Spojené kráľovstvo zastupujúca spoločnosť Mycogen Seeds, Spojené štáty.Článok 7PlatnosťToto rozhodnutie sa uplatňuje počas obdobia 10 rokov od dátumu jeho oznámenia.Článok 8AdresátToto rozhodnutie je určené spoločnosti Dow AgroSciences Europe, European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Spojené kráľovstvo.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHAa) Žiadateľ a držiteľ povolenia:Názov : Dow AgroSciences Europe,Adresa : European Development Centre, 3 Milton Park, Abingdon, Oxon OX14 4RN, Spojené kráľovstvob) Označenie a špecifikácia produktov:(1) potraviny a zložky potravín, ktoré obsahujú bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, sú z nej zložené alebo vyrobené;(2) krmivo, ktoré obsahuje bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5, je z nej zložené alebo vyrobené;(3) produkty iné ako potraviny a krmivo, ktoré obsahujú bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 alebo sú z nej zložené a sú určené na rovnaké použitia ako akákoľvek iná bavlna, s výnimkou kultivácie.Geneticky modifikovaná bavlna DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 ( Gossypium hirsutum ), opísaná v žiadosti vyjadruje bielkoviny Cry1Ac a Cry1F, ktoré jej dodávajú ochranu proti určitým škodcom z radu Lepidoptera, a bielkovinu PAT používanú ako voliteľný ukazovateľ, ktorá jej dodáva toleranciu voči herbicídu na báze glufozinátu amónneho.c) Označovanie:(1) na účely osobitných požiadaviek na označovanie stanovených v článku 13 ods. 1 a článku 25 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1829/2003 a v článku 4 ods. 6 nariadenia (ES) č. 1830/2003 je „názov organizmu“ „bavlna“;(2) Na označení produktov obsahujúcich bavlnu DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 alebo produktov z nej zložených a v dokumentoch sprevádzajúcich tieto produkty uvedené v článku 2 písm. b) a c) tohto rozhodnutia sa uvádza „neurčené na kultiváciu“.d) Metóda detekcie:-  metóda na kvantitatívne stanovenie bavlny DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5 založená na prípadovo špecifickej a v reálnom čase prebiehajúcej PCR;-  schválená pre osivá referenčným laboratóriom Spoločenstva zriadeným v zmysle nariadenia (ES) č. 1829/2003 a uverejnená na stránke http://gmo-crl.jrc.ec.europa.eu/statusofdoss.htm;-  referenčný materiál: ERM®-BF422 dostupný na internetovej stránke Spoločného výskumného centra (JRC) Európskej komisie, Inštitútu pre referenčné materiály a merania (IRMM) https://irmm.jrc.ec.europa.eu/rmcataloguee) Jednoznačný identifikátor:DAS-24236-5xDAS-21Ø23-5f) Informácie požadované v zmysle prílohy II ku Kartagenskému protokolu o biologickej bezpečnosti k Dohovoru o biologickej diverzite:Stredisko pre výmenu informácií o biologickej bezpečnosti, záznam ID: pozri [ vyplní sa po oznámení ].g) Podmienky alebo obmedzenia týkajúce sa uvádzania týchto produktov na trh, ich používania alebo manipulácie s nimi:Nevyžadujú sa.h) Plán monitorovaniaPlán monitorovania účinkov na životné prostredie podľa prílohy VII k smernici 2001/18/ES[Odkaz: plán uverejnený na internete ]i) Požiadavky týkajúce sa monitorovania používania potravín určených na ľudskú spotrebu po ich uvedení na trhNevyžadujú sa.Poznámka: je možné, že odkazy na príslušné dokumenty bude potrebné priebežne upravovať. Tieto úpravy sa verejnosti sprístupnia formou aktualizácie Registra Spoločenstva pre geneticky modifikované potraviny a krmivo. [1] Ú. v. EÚ L 268, 18.10 2003, s. 1.[2] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1.[3] http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-00863[4] Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004, s. 5.[5] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24.[6] Ú. v. EÚ L 275, 21.10.2009, s. 9.[7] Ú. v. EÚ L 287, 5.11.2003, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0239

Návrh rozhodnutie Rady o pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo k návrhu na zmenu a doplnenie Colného dohovoru o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR 1975)  /* KOM/2009/0239 v konečnom znení - ACC 2009/0069 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 26.5.2009KOM(2009) 239 v konečnom znení2009/0069 (ACC)NávrhROZHODNUTIE RADYo pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo k návrhu na zmenu a doplnenie Colného dohovoru o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR 1975)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhu1.1 Dôvody a ciele návrhuColný dohovor o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR) zo 14. novembra 1975 sa schválil v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva nariadením Rady (EHS) č. 2112/78. V Spoločenstve nadobudol účinnosť 20. júna 1983.Účelom navrhovaného rozhodnutia je prijať najnovšie zmeny a doplnenia dohovoru TIR v Spoločenstve, na ktorých sa dohodla pracovná skupina EHK/OSN pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu.1.2. Všeobecný kontextDohovorom TIR, ktorého správu zabezpečuje Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov (EHK/OSN) so sídlom v Ženeve, sa zavádzajú postupy colného tranzitného režimu vzťahujúce sa na medzinárodný pohyb tovaru po cestných komunikáciách. Dohovor umožňuje zabezpečovať v režime odkladu ciel a poplatkov prepravu tovaru cez medzinárodné hranice s minimálnou intervenciou colných orgánov počas prepravy. Zmiernením tradičných prekážok medzinárodnej prepravy tovaru systém TIR podporuje rozvoj medzinárodného obchodu. Skrátením zdržaní pri tranzite sa dosahuje značná úspora nákladov na prepravu. Najdôležitejšou výhodou systému je skutočnosť, že Dohovor TIR poskytuje prostredníctvom svojho medzinárodného záručného reťazca pomerne jednoduchý prístup k požadovaným zárukám.Pracovná skupina EHK/OSN pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu sa dohodla, že je potrebné prijať niektoré úpravy Dohovoru TIR. Tieto úpravy sa týkajú prevažne článkov týkajúcich sa finančnej zodpovednosti a vymáhania colného dlhu. Reorganizáciou a vyjasnením príslušných článkov bude tento postup zrozumiteľnejší a ľahšie uplatniteľný. Ďalšími navrhovanými zmenami a doplneniami sa do znenia dohovoru zavádza vymedzenie medzinárodnej organizácie a jasne sa určuje proces poverenia tejto organizácie organizovať medzinárodný záručný reťazec.1.3. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhuČlánky 1, 6, 8, 10 a 11 Dohovoru TIR.1.4. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚnieNavrhované rozhodnutie je v súlade so spoločnou politikou v oblasti obchodu a prepravy. Systém TIR, vďaka ktorému dochádza k zjednodušeniu cestnej dopravy, umožňuje, aby sa tovar prepravoval cez 66 zmluvných strán s minimálnymi zásahmi colnej správy a prostredníctvom medzinárodného záručného reťazca sa ním zabezpečuje pomerne jednoduchý prístup k požadovaným zárukám. Zjednodušenia dosiahnuté prostredníctvom Dohovoru TIR sú v súlade s revidovanou Lisabonskou stratégiou.2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu2.1. Konzultácie so zainteresovanými stranamiMetódy konzultácie, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentovKonzultácie o tomto návrhu sa uskutočnili s Medzinárodnou úniou cestnej dopravy (IRU). Konzultácie sa konali v rámci stretnutí výboru pre colný kódex a zasadnutí pracovnej skupiny EHK/OSN pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu.Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým boli zohľadnenéPriaznivé stanovisko.2.2. Získavanie a využívanie expertízyExterná expertíza nebola potrebná.2.3. Posúdenie vplyvuNavrhovanými zmenami a doplneniami sa nemení podstata článkov, v ktorých sa určuje postup vymáhania v rámci systému TIR, iba sa reorganizujú, aby tento postup bol zrozumiteľnejší a ľahšie uplatniteľný. Keďže systém TIR zahŕňa medzinárodnú organizáciu, Dohovor by navyše mal obsahovať jasné vymedzenie tejto organizácie a vysvetlenie, ako by sa mal uplatňovať postup poverovania tejto organizácie.Zavedením týchto zmien a doplnení sa v Dohovore jasne opíše riadne poradie krokov v rámci postupu vymáhania a zabezpečí sa podrobné vysvetlenie zodpovedností všetkých partnerov zapojených do systému TIR. Odstránia sa možné problémy s uplatňovaním súčasného článku 8 a článku 11.3. Právne prvky návrhu3.1. Zhrnutie navrhovaného opatreniaNavrhovaným rozhodnutím sa v mene Spoločenstva prijímajú zmeny a doplnenia Dohovoru TIR.3.2. Právny základČlánok 133 a druhý pododsek článku 300 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.3.3. Zásada subsidiarityNávrh je v súlade so zásadou subsidiarity. V návrhu sa zmena a doplnenie uplatňuje na medzinárodnú dohodu, v ktorej ako takej je dodržaná zásada subsidiarity.Navrhované zmeny a doplnenia predbežne prijala pracovná skupina EHK/OSN pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu.3.4. Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality. V návrhu sa zmena a doplnenie uplatňuje na medzinárodnú dohodu, v ktorej ako takej je dodržaná zásada proporcionality.3.4. Výber nástrojovNavrhované nástroje: Rozhodnutie.Medzinárodné dohody a zmeny a doplnenia týchto dohôd sa za bežných okolností zavádzajú do právneho poriadku Spoločenstva prostredníctvom rozhodnutia.4. Vplyv na rozpočetNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.2009/0069 (ACC)NávrhROZHODNUTIE RADYo pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo k návrhu na zmenu a doplnenie Colného dohovoru o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR 1975)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133, v spojení s druhým pododsekom článku 300 ods. 2,keďže:1.  Colný dohovor o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR) zo 14. novembra 1975 bol schválený v mene Spoločenstva nariadením Rady (EHS) č. 2112/78 z 25. júla 1978[1] a nadobudol účinnosť v Spoločenstve 20. júna 1983[2].2.  Pracovná skupina EHK/OSN pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu sa vo februári 2009 rozhodla, že je potrebné prijať niektoré úpravy Dohovoru TIR. Tieto úpravy sa týkajú prevažne článkov týkajúcich sa finančnej zodpovednosti a vymáhania colného dlhu. Reorganizáciou a vyjasnením príslušných článkov bude tento postup zrozumiteľnejší a ľahšie uplatniteľný. Ďalšími navrhovanými zmenami a doplneniami sa do znenia dohovoru zavádza vymedzenie medzinárodnej organizácie a jasne sa určuje proces poverenia tejto organizácie organizovať medzinárodný záručný reťazec.3.  Navrhovanou reorganizáciou článkov a jasným vysvetlením všetkých krokov, ktoré treba vykonať v rámci postupu vymáhania, sa tento postup stane zrozumiteľnejším a ľahšie uplatniteľným. Ďalším vysvetlením zodpovedností všetkých partnerov zapojených do systému TIR sa tento systém stáva transparentnejším.4.  Všetky členské štáty vyjadrili svoje kladné stanovisko k návrhu na zmenu a doplnenie. O návrhu vypracovanom pracovnou skupinou pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu sa už rokovalo v rámci výboru pre colný kódex a predbežne bol schválený.5.  Nasledujúce zasadnutie správneho výboru Dohovoru TIR sa má konať v septembri 2009 a očakáva sa, že všetky zmluvné strany Dohovoru budú pripravené formálne prijať navrhované zmeny a doplnenia Dohovoru TIR.6.  Z tohto dôvodu by sa mala určiť pozícia Spoločenstva týkajúca sa navrhovanej zmeny a doplnenia,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Pozícia Spoločenstva v rámci správneho výboru vychádza z pripojeného návrhu zmien a doplnení.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V Bruseli […]Za RadupredsedaPRÍLOHA1. Článok 1 písm. q) sa mení takto:Nahradiť slovo „schválené“ slovom „poverené“2. Článok 1 písm. q) sa mení takto:Táto zmena nemá vplyv na slovenské znenie. V anglickom znení sa mení slovo „surety“ na slovo „guarantor“.3. V článku 1 sa vkladá nové písmeno r), ktoré znie takto:„r) slovné spojenie „medzinárodná organizácia“ znamená organizáciu poverenú správnym výborom prevziať zodpovednosť za efektívne organizovanie a fungovanie medzinárodného záručného systému.“4. V článku 6 sa odsek 2bis mení takto:„2 bis. Správny výbor poveruje medzinárodnú organizáciu prevziať zodpovednosť za efektívne organizovanie a fungovanie medzinárodného záručného systému. Poverenie sa udelí, ak organizácia spĺňa podmienky a požiadavky ustanovené v časti III prílohy 9. Správny výbor môže zrušiť poverenie, ak tieto podmienky a požiadavky už nie sú splnené.“5. V článku 8 sa odsek 1 mení takto:„1. Záručné združenie sa zaväzuje vyplatiť maximálnu zaručenú sumu dovozných a vývozných ciel ako aj poplatkov spolu s akýmkoľvek splatným úrokom z omeškania podľa colných zákonov a nariadení tej zmluvnej strany, u ktorej sa zistila nezrovnalosť v súvislosti s operáciou TIR vedúca k nároku voči záručnému združeniu. Toto združenie ručí za zaplatenie uvedených súm spoločne a nerozdielne s osobami, ktoré ich dlhujú.6. V článku 8 sa vypúšťa odsek 7.7. Odsek 2 článku 10 sa mení takto:Nahradiť slovo „krajiny“ slovom „zmluvnej strany“8. V článku 11 sa odsek 1 mení takto:„1. Keď operácia TIR nebola uvoľnená, príslušné orgánya) upovedomia o neuvoľnení držiteľa karnetu TIR na jeho adrese uvedenej v karnete TIR,b) upovedomia o neuvoľnení záručné združenie.Príslušné orgány upovedomia záručné združenie maximálne v rámci jedného roka od dátumu prijatia karnetu TIR týmito orgánmi alebo v rámci dvoch rokov v prípade, že potvrdenie o ukončení operácie TIR bolo sfalšované alebo získané neoprávnene alebo nezákonne.“9. V článku 11 sa vkladá nový odsek 2, ktorý znie takto:„2. Pri vzniknutej splatnosti súm uvedených v odsekoch 1 a 2 článku 8 príslušné orgány majú podľa možnosti žiadať o zaplatenie osobu alebo osoby, ktoré ich dlhujú predtým, než svoj nárok uplatnia voči záručnému združeniu.“10. V článku 11 sa odsek 2 prečísluje na odsek 3.11. V článku 11 sa odsek 3 mení takto:„3. Žiadosť o zaplatenie súm uvedených v odsekoch 1 a 2 článku 8 sa uplatňuje voči záručnému združeniu najskôr tri mesiace odo dňa, keď bolo toto združenie upovedomené, že operácia nebola uvoľnená alebo že potvrdenie o ukončení operácie TIR bolo sfalšované alebo získané neoprávnene alebo protizákonne, a najneskôr do dvoch rokov od toho istého dňa. Avšak v prípade operácií TIR, ktoré sa v priebehu uvedeného obdobia dvoch rokov stanú predmetom správneho alebo právneho konania v súvislosti s platobnou povinnosťou osoby alebo osôb uvedených v odseku 2 tohto článku, každá žiadosť o zaplatenie sa uplatní do jedného roka odo dňa, keď sa rozhodnutie príslušných orgánov alebo súdov stane vykonateľným.“12. V článku 11 sa odsek 3 prečísluje na odsek 4.13. V článku 11 sa odsek 4 mení takto:„4. Záručné združenie zaplatí požadované sumy v období troch mesiacov odo dňa, v ktorom bola voči nemu žiadosť o zaplatenie uplatnená.“14. V článku 11 sa vkladá nový odsek 5, ktorý znie takto:„5. Zaplatené sumy sa záručnému združeniu vrátia, ak sa do dvoch rokov odo dňa uplatnenia žiadosti o zaplatenie príslušným orgánom uspokojivo preukáže, že v súvislosti s danou operáciou TIR nedošlo k vzniku žiadnych nezrovnalostí. Tento dvojročný limit sa môže predĺžiť v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.“15. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.8.3 mení takto:Nahradiť slovo „colným orgánom“ slovom „zmluvným stranám“16. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.8.5 mení takto:Slovné spojenie „spochybňuje záruka na tovar“ sa nahrádza slovným spojením „voči záručnému združeniu uplatňuje žiadosť o zaplatenie tovaru“17. V prílohe 6 sa vypúšťa vysvetlivka 0.8.7.18. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.10 prečísluje na vysvetlivku 0.10-1.19. V prílohe 6 sa vkladá nová vysvetlivka 0.10-2, ktorá znie takto:„0.10-2 Slovné spojenie „resp. ak ukončenie neprebehlo“ zahrnuje tie situácie, keď potvrdenie o ukončení operácie bolo sfalšované.“20. V prílohe 6 sa upravuje vysvetlivka 0.11-1, ktorá znie takto:„0.11-1 Spôsob upovedomenia sa určí vo vnútroštátnych právnych predpisoch.“21. V prílohe 6 sa vkladá nová vysvetlivka 0.11-2, ktorá znie takto:„0.11-2 Úsilie zo strany príslušných orgánov s cieľom žiadať o zaplatenie od povinnej osoby alebo povinných osôb zahŕňa aspoň zaslanie žiadosti o zaplatenie držiteľovi karnetu TIR na jeho adresu uvedenú v karnete TIR, prípadne povinnej osobe alebo povinným osobám usadeným v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Žiadosť o zaplatenie uplatnená voči držiteľovi karnetu TIR sa môže kombinovať s upovedomením uvedeným v odseku 1 písm. a) tohto článku.“22. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.11-2 prečísluje na vysvetlivku 0.11-3-1.23. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.11-3-1 mení takto:Slovo „colné“ sa nahrádza slovom „príslušné“24. V prílohe 6 sa vkladá nová vysvetlivka 0.11-3-2, ktorá znie takto:„0.11-3-2 Príslušné orgány môžu informovať záručné združenie o tom, že sa začalo správne alebo právne konanie týkajúce sa povinnosti zaplatiť. V každom prípade príslušné orgány informujú záručné združenie pred vypršaním dvojročného obdobia o tých konaniach, ktoré sa môžu ukončiť po skončení tohto dvojročného obdobia.“25. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.11-3 prečísluje na novú vysvetlivku 0.11-4.26. V prílohe 6 sa vysvetlivka 0.11-4 mení takto:Slovo „článku 11“ sa nahrádza slovom „tomto článku“27. Na konci odseku vo vysvetlivke 0.11-4 prílohy 6 sa vkladá veta, ktorá znie takto:„Časový limit sa uplatňuje aj v prípade, že záručné združenie po doručení žiadosti bude konzultovať s medzinárodnou organizáciou uvedenou v článku 6 odsek 2 o jej stanovisku týkajúcom sa žiadosti.“28. V prílohe 6 prečíslovať vysvetlivku 0.28 na vysvetlivku 0.28-1.29. V prílohe 6 sa vkladá nová vysvetlivka 0.28-2, ktorá znie takto:„0.28.2 V tomto článku sa ustanovuje, že ukončenie operácie TIR je podmienené prepustením tovaru do iného colného režimu alebo iného systému colnej kontroly. To zahŕňa (úplné alebo podmienené) prepustenie tovaru do voľného obehu, cezhraničnú prepravu tovaru do tretej krajiny (vývoz) alebo bezcolného pásma, alebo uskladnenie tovaru na mieste schválenom colnými orgánmi pred vystavením colného vyhlásenia pre iný colný režim.“[1] Ú. v. ES L 252, 14.9.1978.[2] Ú. v. ES L 31, 2.2.1983, s.13.


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0522

Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa Švédskemu kráľovstvu a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska povoľuje uplatniť opatrenie odchyľujúce sa o článku 167 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty  /* KOM/2009/0522 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 13.10.2009KOM(2009) 522 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa Švédskemu kráľovstvu a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska povoľuje uplatniť opatrenie odchyľujúce sa o článku 167 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnotyDÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHUV súlade s článkom 395 smernice 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (ďalej len „smernica o DPH“) môže Rada jednomyseľne na návrh Komisie oprávniť ktorýkoľvek členský štát, aby zaviedol osobitné opatrenia odchyľujúce sa od uvedenej smernice s cieľom zjednodušiť výber dane z pridanej hodnoty (DPH) alebo zabrániť určitým daňovým podvodom alebo vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.Rozhodnutím Rady 2007/133/ES z 30. januára 2007 (Ú. v. EÚ L 57, 24. 2. 2007, s. 12) sa Švédskemu kráľovstvu (ďalej len „Švédsko“) a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“) povolilo zaviesť do 31. decembra 2009 osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 167 smernice o DPH.Týmto povolením sa im umožňuje odložiť vznik práva na odpočet DPH do chvíle, kým sa táto daň uhradí v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb, pre zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nepresahuje v prípade Švédska 3 000 000 SEK a v prípade Spojeného kráľovstva 1 350 000 GBP, pričom im umožní využiť voliteľný režim (nazvaný hotovostné účtovníctvo), pri uplatnení ktorého vzniká v súlade s článkom 66 písm. b) smernice o DPH povinnosť uhradiť DPH z ich transakcií na výstupe vo chvíli, keď za tovary alebo služby prijali platbu.Listom zaevidovaným na Generálnom sekretariáte Komisie dňa 3. marca 2009 Švédsko požiadalo o povolenie predĺžiť toto opatrenie. Listom zaevidovaným na Generálnom sekretariáte Komisie dňa 15. januára 2009 Spojené kráľovstvo požiadalo o povolenie predĺžiť toto opatrenie, ale so zvýšením stropu ročného obratu na 1 500 000 GBP. Spojené kráľovstvo naznačilo, že takéto zvýšenie by umožnilo zachovať približné prepojenie s prahom 2 000 000 EUR v prípade mikropodnikov, so zreteľom na aktuálny kurz britskej libry k euru, a znamenalo by otvorenie tohto režimu pre ďalších 6 800 podnikov.V súlade s článkom 395 ods. 2 smernice o DPH odovzdala Komisia listami z 9. júla 2009 žiadosti Švédska a Spojeného kráľovstva ostatným členským štátom a listami z 13. júla 2009 informovala Švédsko a Spojené kráľovstvo, že má k dispozícii všetky údaje, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.Režim nazývaný hotovostné účtovníctvo je voliteľný a zjednodušený systém zdaňovania určený pre malé podniky, ktoré nevyužívajú oslobodenie od dane. Umožňuje týmto zdaniteľným osobám uplatniť jednoduché pravidlo založené na dátume úhrady ich výdavkov na vstupe a ich transakcií na výstupe, aby sa určilo, kedy majú uplatniť právo na odpočet DPH a kedy majú zaplatiť daň štátu. Ide teda o zjednodušujúce opatrenie, najmä pre podniky, ktoré majú podľa normálnych pravidiel ťažkosti s určením dátumu vzniku daňovej povinnosti z ich transakcií na vstupe a na výstupe a pre tie podniky, ktoré nevedú účtovníctvo na akruálnom princípe. Týmto režimom sa navyše poskytuje finančná výhoda najmä podnikom, ktoré majú predovšetkým výdavky nezaťažené DPH, ako sú mzdy, alebo podnikom, ktorých zákazníci majú dlhé doby splatnosti, pričom tieto podniky nedokážu presadiť také dlhé lehoty u svojich dodávateľov.Je vhodné pripomenúť, že Komisia zahrnula do svojho návrhu smernice z 28. januára 2009, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o uplatňovanie predpisov o fakturácii (KOM (2009) 21 v konečnom znení), ustanovenia, ktorými sa umožňuje všetkým členským štátom odložiť vznik práva na odpočet DPH do chvíle, kým sa táto daň uhradí v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb, pre osoby podliehajúce dani, ktorých ročný obrat nepresahuje strop, ktorý môžu členské štáty stanoviť až na 2 000 000 EUR (čo je prah pre mikropodniky v súlade s odporúčaním Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003, Ú. v. EÚ L 124, 20. 5. 2003, s. 36) a na ktoré sa teda vzťahuje voliteľný režim, podľa ktorého vzniká povinnosť uhradiť DPH z ich transakcií na vstupe až vo chvíli, keď za tovary alebo služby prijali platbu.Berúc do úvahy ustanovenia článku 395 smernice o DPH a argumenty, ktoré predložili Švédsko a Spojené kráľovstvo, Komisia usudzuje, že požadovaná odchýlka spĺňa podmienky uvedené v tomto článku a najmä, umožňuje zjednodušenie výberu dane pre mikropodniky tým, že zapadá do rámca voliteľného režimu hotovostného účtovníctva. Komisia v dôsledku daných skutočností a po zvážení predtým uvedených súvislostí voči tejto žiadosti nenamieta a usudzuje, že teda musí predložiť Rade príslušný návrh. Najmä stropy ročného obratu v rámci režimu sú, po uplatnení pravidiel na prepočítavanie uvedených v článkoch 399 a 400 smernice o DPH, nižšie ako tie, ktoré navrhla.Komisia sa však na jednej strane domnieva, že pre túto odchýlku by sa mala udeliť obmedzená doba uplatňovania tak, aby sa dalo na základe najmä príslušných informácií poskytnutých členskými štátmi pravidelne vyhodnotiť, či právne alebo vecné dôvody na túto odchýlku stále pretrvávajú. Na druhej strane usudzuje, že platnosť tejto odchýlky by sa mala v každom prípade skončiť, keď sa začnú uplatňovať zosúladené pravidlá, ktoré Komisia navrhuje pre tento osobitný režim.2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVUNávrh rozhodnutia umožňuje zachovať voliteľný režim nazývaný hotovostné účtovníctvo, cieľom ktorého je zjednodušiť uplatňovanie pravidiel o DPH mikropodnikmi a zároveň zlepšiť stav ich financií. Bude mať teda na tieto podniky pozitívny vplyv. Konzultácie s externými odborníkmi, so zainteresovanými stranami, ani posúdenie vplyvu tohto rozhodnutia neboli potrebné. Vzhľadom na obmedzený rozsah pôsobnosti a obmedzenú dĺžku uplatňovania bude vplyv rozhodnutia v každom prípade obmedzený.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHUCieľom navrhovaného rozhodnutia je umožniť Švédsku a Spojenému kráľovstvu naďalej využívať výnimku z článku 167 smernice o DPH a odložiť tak vznik práva na odpočet DPH do chvíle, kým sa DPH uhradí v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb, pre zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nepresahuje 3 000 000 SEK v prípade Švédska a 1 500 000 GBP v prípade Spojeného kráľovstva, a ktoré spadajú do voliteľného režimu nazývaného hotovostné účtovníctvo, pri uplatnení ktorého vzniká v súlade s článkom 66 písm. b) smernice povinnosť uhradiť DPH z ich činností na vstupe až vo chvíli, keď za tovary alebo služby prijali platbu.Právny základ tohto rozhodnutia tvoria ustanovenia článku 395 smernice o DPH, ktoré vychádzajú z uplatňovania článku 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. V súlade s týmito ustanoveniami musí členský štát, ktorý chce zaviesť osobitné opatrenia odchyľujúce sa od uvedenej smernice, získať povolenie od Rady vo forme rozhodnutia Rady. Keďže ide o vykonávacie opatrenie týkajúce sa zosúladenia právnych predpisov v oblasti dane z obratu, zásada subsidiarity je dodržaná.Návrh je v súlade so zásadou proporcionality a nepresahuje teda to, čo je potrebné na dosiahnutie sledovaného cieľa zjednodušenia, pretože sa týka len obmedzeného množstva zdaniteľných osôb, ktoré sa navyše majú podriadiť pravidlám tohto režimu len na základe dobrovoľného rozhodnutia. Návrh sa tak od zásad smernice o DPH odchyľuje len v obmedzenej miere a primeraným spôsobom.4. VPLYV NA ROZPOčETNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.5. DODATOčNÉ INFORMÁCIEV návrhu sa predpokladá, že doba platnosti rozhodnutia sa automaticky skončí v deň, kedy sa začnú uplatňovať ustanovenia, ktorými sa vytvárajú harmonizované pravidlá umožňujúce členským štátom uplatňovať požadované osobitné odchylné opatrenie.NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa Švédskemu kráľovstvu a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska povoľuje uplatniť opatrenie odchyľujúce sa o článku 167 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnotyRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 93,so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty[1], a najmä na jej článok 395 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie[2],keďže:(1) Rozhodnutím Rady 2007/133/ES[3] sa Švédskemu kráľovstvu (ďalej len „Švédsko“) a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“), povoľuje odchylné od článku 167 smernice 2006/112/ES, odložiť dátum vzniku práva na odpočet dane z pridanej hodnoty (DPH) do chvíle, kým sa táto daň uhradí v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb, v prípade zdaniteľných osôb, ktoré využívajú voliteľný režim nazývaný hotovostné účtovníctvo, podľa ktorého, v súlade s článkom 66 písm. b) danej smernice, vzniká povinnosť uhradiť DPH z ich dodávok tovarov a z nimi poskytnutých služieb, keď príjmu za tieto tovary a služby platby. Aby mohli využívať tento režim, nesmie ich ročný obrat prekročiť v prípade Švédska 3 000 000 SEK a v prípade Spojeného kráľovstva 1 350 000 GBP.(2) Švédsko požiadalo o predĺženie tohto osobitného odchylného opatrenia listom zaevidovaným na generálnom sekretariáte Komisie 3. marca 2009 a Spojené kráľovstvo listom zaevidovaným 15. januára 2009. Tento členský štát požiadal aj o to, aby sa strop ročného obratu v rámci tohto režimu zvýšil na 1 500 000 GBP.(3) V súlade s článkom 395 ods. 2 smernice 2006/112/ES postúpila Komisia listami z 9. júla 2009 žiadosti Švédska a Spojeného kráľovstva ostatným členským štátom a listami z 13. júla 2009 informovala Švédsko a Spojené kráľovstvo, že má k dispozícii všetky údaje, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.(4) Režim nazývaný hotovostné účtovníctvo je voliteľný a zjednodušený systém zdaňovania určený pre malé podniky, ktoré nevyužívajú oslobodenie od dane. Umožňuje týmto zdaniteľným osobám uplatniť jednoduché pravidlo založené na dátume úhrady ich výdavkov na vstupe a ich transakcií na výstupe, aby sa určilo, kedy majú uplatniť právo na odpočet DPH a kedy majú zaplatiť daň štátu. Tento režim teda predstavuje pre tieto zdaniteľné osoby zjednodušujúce opatrenie, ktoré im navyše môže poskytnúť aj finančnú výhodu.(5) Komisia navrhla 28. januára 2009 smernicu (KOM (2009) 21 v konečnom znení), ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o uplatňovanie predpisov o fakturácii a ktorou sa tiež umožňuje členským štátom odložiť vznik práva na odpočet DPH do chvíle jej úhrady v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb, v prípade osôb podliehajúcich dani, ktorých ročný obrat nepresahuje strop, ktorý môžu členské štáty stanoviť až na 2 000 000 EUR, a využívajúcich teda voliteľný režim, podľa ktorého vzniká povinnosť uhradiť DPH z ich transakcií až vtedy, keď za tovary alebo služby prijali platbu.(6) Požadované osobitné odchylné opatrenie neovplyvňuje výšku príjmov z DPH vybratých Švédskom a Spojeným kráľovstvom v štádiu konečnej spotreby a nemá žiadny vplyv na vlastné zdroje Európskeho spoločenstva pochádzajúce z DPH,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Odchylne od článku 167 smernice 2006/112/ES sa Švédsku a Spojenému kráľovstvu povoľuje odložiť vznik práva na odpočet dane z pridanej hodnoty v prípade zdaniteľných osôb uvedených v druhom pododseku do chvíle, kým táto DPH nie je uhradená v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb.Príslušné zdaniteľné osoby si museli zvoliť režim, na základe ktorého vzniká povinnosť uhradiť daň z pridanej hodnoty z ich dodávok tovarov a z nimi poskytnutých služieb v okamihu, keď prijali za tieto tovary alebo služby platbu. Podľa tohto režimu ich ročný obrat nesmie prekročiť v prípade Švédska 3 000 000 SEK a v prípade Spojeného kráľovstva 1 500 000 GBP.Článok 2Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2010 až do dňa, kedy nadobudnú účinnosť ustanovenia smernice, ktorou sa umožňuje členským štátom odložiť vznik práva na odpočet dane z pridanej hodnoty do chvíle, kedy sa táto daň uhradí v prospech dodávateľa tovarov alebo poskytovateľa služieb, v prípade zdaniteľných osôb, ktorých ročný obrat nepresahuje určitý strop a ktoré teda môžu využívať voliteľný režim, pri uplatnení ktorého vzniká povinnosť uhradiť daň z ich dodávok tovarov alebo z nimi poskytnutých služieb vo chvíli, keď za ne prijali platbu. V každom prípade sa toto rozhodnutie uplatňuje najneskôr do 31. decembra 2012.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu a Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.[2] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[3] Ú. v. EÚ L 57, 24.2.2007, s. 12.


|

52010PC0118

Návrh ROZHODNUTIE RADY o uzavretí dobrovoľnej dohody o partnerstve medzi Európskou úniou a Konžskou republikou o vynútiteľnosti práva a správe v lesnom hospodárstve a obchode s produktmi z dreva, ktoré sa dovážajú do Európskej únie (FLEGT)

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 30.3.2010KOM(2010)118 v konečnom znení2010/0062 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo uzavretí dobrovoľnej dohody o partnerstve medzi Európskou úniou a Konžskou republikou o vynútiteľnosti práva a správe v lesnom hospodárstve a obchode s produktmi z dreva, ktoré sa dovážajú do Európskej únie (FLEGT)DÔVODOVÁ SPRÁVAV akčnom pláne pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT)[1], ktorý Rada schválila v roku 2003[2], sa navrhuje súbor opatrení, ktoré zahŕňajú podporu pre krajiny produkujúce drevo, multilaterálnu spoluprácu s cieľom riešiť problém nezákonného obchodovania s drevom, podporu iniciatív súkromného sektora, ako aj opatrenia na predchádzanie investíciám do aktivít, ktoré podnecujú nezákonnú ťažbu dreva. Základným kameňom akčného plánu je zriadenie partnerstiev FLEGT medzi Úniou a krajinami produkujúcimi drevo, ktorých cieľom bude zastavenie nezákonnej ťažby dreva. V roku 2005 Rada prijala nariadenie (ES) č. 2173/2005[3], ktorým sa zriaďuje licenčný systém a mechanizmus na overenie zákonnosti dovozu dreva do Únie.V decembri 2005 Rada poverila Komisiu, aby rokovala o dohodách o partnerstve s krajinami produkujúcimi drevo, a to s cieľom implementovať akčný plán EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT), a predovšetkým podnecovať overený zákonný dovoz dreva do Únie z týchto partnerských krajín[4]. Po dohode s Ghanou je dohoda s Kongom druhou takouto dohodou o partnerstve, o ktorej sa má rokovať medzi krajinou produkujúcou drevo a Úniou.Komisia začala s Kongom rokovať v júni 2008. Rokovania trvali 10 mesiacov a zahŕňali štyri osobné stretnutia a štrnásť stretnutí na odbornej úrovni prostredníctvom videokonferencie. Počas rokovaní Komisii pomáhalo aj niekoľko členských štátov. Komisia informovala Radu o dosiahnutom pokroku, a to predkladaním pravidelných správ pracovnej skupine pre lesy, ako aj vedúcim misií a zástupcom EÚ v Kongu. Po každom kole rokovaní sa organizovali verejné stretnutia, na ktorých boli zainteresované strany informované o pokroku rokovaní. Pri vypracúvaní tejto dohody Ghana uplatnila aj participačný prístup zapojením občianskej spoločnosti a súkromného sektora.V dohode sú obsiahnuté všetky prvky vymedzené v rámci smerníc pre rokovania prijatých Radou. Zriaďuje sa v nej predovšetkým rámec, inštitúcie a systémy licenčného systému FLEGT. Uvádzajú sa v nej kontroly dodávateľského reťazca, rámec súladu s právnymi predpismi a požiadavky nezávislého auditu systému, ktoré sú vymedzené v prílohách k dohode a podrobne opisujú štruktúry na zabezpečenie zákonnosti, ktorú poskytuje vydávanie licencie FLEGT. Prostredníctvom rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými subjektmi Kongo definovalo platné právne predpisy. Zahŕňajú zákony a nariadenia o udeľovaní práv na ťažbu a evidencii podnikov, právne predpisy upravujúce otázky v oblasti správy lesov, životného prostredia a práce, daňové požiadavky, sociálne záväzky ako účasť miestnych spoločenstiev, domorodých obyvateľov a občianskej spoločnosti, ako aj iné záväzky ustanovené v právnych predpisov súvisiacich s dopravou a uvádzaním dreva na trh a vývoznými obchodnými požiadavkami.Dohoda prekračuje rozsah produktov uvedený v prílohe II nariadenia FLEGT (ES) č. 2173/2005 a zahŕňa aj všetky vyvážané produkty z dreva, pričom Kongo sa takto zaväzuje k vybudovaniu systému, ktorý poskytne Únii záruku, že všetky produkty lesného hospodárstva z Konga pochádzajú zo zákonnej produkcie, čo by malo prispieť k pozitívnemu a udržateľnému rastu Konga.V dohode sa ustanovujú kontroly dovozu na hraniciach Únie tak, ako sú vymedzené v nariadení (ES) č. 2173/2005 o systéme FLEGT a v súvisiacom vykonávacom nariadení (ES) č. 1024/2008. Dohoda zahŕňa aj opis konžskej licencie FLEGT podľa vzoru ustanoveného vo vykonávacom nariadení (ES) č. 1024/2008.V dohode sa zriaďuje spoločný výbor na vykonávanie dohody, prostredníctvom ktorého sa zabezpečí dialóg a spolupráca v oblasti FLEGT s Úniou. Zároveň sa v nej na účely monitorovania vplyvu realizácie a podávania vykonávacích správ ustanovujú zásady účasti zainteresovaných subjektov, sociálnych záruk a transparentnosti.V dohode sa vymedzuje časový rámec a postupy nadobudnutia platnosti dohody a implementácie licenčného systému. Vzhľadom na to, že Kongo pristúpi k aktualizácii svojho regulačného systému a systému správy informácií, pričom bude zavádzať komplexnejšie kontroly dodávateľského reťazca a zriaďovať nezávislé kontroly súladu s právnymi predpismi, potrvá dva až tri roky, kým sa nové systémy vyvinú a otestujú a kým sa vybudujú kapacity štátnej správy, občianskej spoločnosti a súkromného sektora v oblasti plánovaných činností. Licenčný systém FLEGT by mal byť plne funkčný v polovici roka 2011. Predtým než EÚ začne prijímať licencie FLEGT, prebehne hodnotenie licenčného systému podľa kritérií stanovených v dohode.2010/0062 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo uzavretí dobrovoľnej dohody o partnerstve medzi Európskou úniou a Konžskou republikou o vynútiteľnosti práva a správe v lesnom hospodárstve a obchode s produktmi z dreva, ktoré sa dovážajú do Európskej únie (FLEGT)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 3 prvý pododsek a ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a),so zreteľom na návrh Európskej komisie,so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu[5],keďže:(1) V máji 2003 Európska komisia uverejnila akčný plán EÚ pre vynútiteľnosť práva, správu a obchod v lesnom hospodárstve (FLEGT)[6], v ktorom sa požadovali opatrenia na riešenie nezákonnej ťažby dreva prostredníctvom dobrovoľných dohôd o partnerstve s krajinami produkujúcimi drevo. Závery Rady týkajúce sa akčného plánu boli prijaté v októbri 2003[7] a Parlament prijal uznesenie v júli 2005[8].(2) V súlade s rozhodnutím Rady 2010/XXX z […][9] Komisia podpísala […] dobrovoľnú dohodu o partnerstve medzi Európskou úniou a Konžskou republikou o vynútiteľnosti práva a správe v lesnom hospodárstve a obchode s produktmi z dreva, ktoré sa dovážajú do Európskej únie (FLEGT), s výhradou jej uzatvorenia v neskoršom termíne.(3) Táto dohoda by sa mala uzatvoriť,ROZHODLA TAKTO:Článok 1Týmto rozhodnutím sa uzatvára dohoda medzi Európskou úniou a Konžskou republikou o vynútiteľnosti práva a správe lesného hospodárstva a obchode s produktmi z dreva, ktoré sa dovážajú do Európskej únie (FLEGT).Text dohody je pripojený k tomuto rozhodnutiu.Článok 2Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu splnomocnenú vykonať v mene Európskej únie oznámenie v súlade s článkom 28 dohody vyjadrujúce súhlas Európskej únie s tým, že bude touto dohodou viazaná.Článok 3V rámci spoločného výboru na vykonávanie dohody zriadeného dohodou v súlade s jej článkom 19 zastupujú Európsku úniu zástupcovia Komisie.Členské štáty sa môžu zúčastňovať na stretnutiach spoločného výboru na vykonávanie dohody ako členovia delegácie Európskej únie.Článok 4Na účely zmien a doplnení príloh dohody na základe článku 26 tejto dohody sa Komisia týmto splnomocňuje, aby v súlade s postupom ustanoveným v článku 11 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2173/2005 schválila takéto zmeny a doplnenia v mene Európskej únie.Článok 5Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.Dátum nadobudnutia platnosti dohody sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.V BruseliZa Radupredseda [1] KOM(2003) 251.[2] Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003.[3] Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005.[4] Dokument Rady s obmedzeným prístupom 15102/05.[5] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[6] KOM(2003) 251.[7] Ú. v. EÚ C 268, 7.11.2003.[8] Ú. v. EÚ C 157E, 6.7.2006, s. 482.[9] Ú. v. EÚ L […], […], s. […].


Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0555

Návrh rozhodnutie Rady ktorým sa Spojené kráľovstvo oprávňuje na zavedenie osobitného opatrenia odlišne od článku 21 ods. 1 písm. a) smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu  /* KOM/2006/0555 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 28.9.2006KOM(2006) 555 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADYktorým sa Spojené kráľovstvo oprávňuje na zavedenie osobitného opatrenia odlišne od článku 21 ods. 1 písm. a) smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu(predložený Komisiou)ODÔVODNENIEKONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Podľa článku 27 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia, môže Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, oprávniť ktorýkoľvek členský štát na uplatňovanie osobitného opatrenia odlišne od tejto smernice s cieľom zjednodušiť postup stanovenia dane alebo zabrániť určitým druhom daňových únikov. Listom, ktorý zaevidoval generálny sekretariát Komisie 10. februára 2006, požiadalo Spojené kráľovstvo o oprávnenie na zavedenie opatrenia odlišne od článku 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS. V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS Komisia listom z 18. júla 2006 informovala ostatné členské štáty o žiadosti predloženej Spojeným kráľovstvom. Listom z 19. júla 2006 Komisia oznámila Spojenému kráľovstvu, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti. |120 | Všeobecný kontext Vo všeobecnosti sa v článku 21 ods. 1 písm. a) smernice 77/388/EHS, v znení uvedenom v článku 28 písm. g) tejto smernice stanovuje, že podľa vnútorného systému zdaňovaná osoba, ktorá dodáva tovar je povinná platiť daň z pridanej hodnoty (DPH) do štátnej pokladnice. Spojené kráľovstvo má v záujme uplatňovať postup prenesenia daňovej povinnosti, pri ktorom zdaňovaná osoba, ktorej sú dodávky tovaru a poskytované služby určené, je povinná platiť DPH z tohto tovaru do štátnej pokladnice: mobilné telefóny počítačové čipy/mikroprocesory/centrálne jednotky na spracovanie elektronické médiá na použitie v počítačoch alebo v akomkoľvek nástroji mobilného telefónu alebo špecifických elektronických nástrojoch. elektronické zariadenia používané na ukladanie údajov, spracovanie alebo zaznamenávanie elektronických údajov ako napríklad: vrecková digitálna kamera a videokamery, vreckové digitálne audioprehrávače, napr. MP3 prehrávač, vreckové digitálne video prehrávače a prenosné DVD prehrávače, bezdrôtové zariadenia, ktoré poskytujú elektronickú poštu, textové správy, prehľadávanie internetu a iné bezdrôtové prístupy k údajom, vreckový počítač, príručné alebo prenosné zariadenia na určovanie polohy pre satelitné navigačné systémy, hracie konzoly s obrazovkou alebo typy, ktoré sa používajú s televízorom alebo počítačom. Následkom tohto opatrenia by cena, ktorú zaplatí odberateľ dodávateľovi za takéto výrobky, nezahŕňala DPH. Namiesto toho by odberateľ uviedol DPH z tejto dodávky vo vlastnom daňovom priznaní. V tom istom daňovom priznaní by si potom podľa normálnych pravidiel toto DPH odrátal. Žiadna daň by sa tým pádom z takýchto dodávok neplatila medzi zdaňovanými osobami a posledným článkom v dodávateľskej reťazi, ktorý by potom zaplatil plnú výšku DPH do pokladnice, by bol maloobchodník. Spojené kráľovstvo si takto želá výnimku zo základných princípov DPH: teda zo systému platby po častiach, v ktorom všetky zdaňované osoby v dodávateľskom reťazci platia časť z konečnej sumy DPH na dodávku. Problém s podvodom v Spojenom kráľovstve Dodávky uvedených výrobkov spôsobili v Spojenom kráľovstve značný nárast prípadov daňových únikov. Najčastejšie formy únikov spočívajú vo faktúrovaní dodávok dodávateľom, ktorý je registrovaný ako platca DPH, ale potom sa stratí bez zaplatenia dane. Napriek tomu poskytne zákazníkovi platnú faktúru s DPH, ktorá mu umožní vrátenie vloženej DPH. Výsledkom je, že do pokladnice sa nedostane DPH z dodávky, ale ďalšiemu obchodníkovi v reťazci sa umožní pripísať k dobru vstupná DPH, ako keby bola zaplatená. Na základe toho sa rozvinul podvod nazývaný Podvody v rámci Spoločenstva na báze chýbajúceho subjektu (Missing Trader Intra-Community Fraud MTIC), čo je vysoko prepracovaný a dobre organizovaný útok na systém DPH, ktorý sa často pácha v rámci organizovaného zločinu. Využíva sa tu možnosť, ktorá sa poskytuje pri prechodnom režime DPH, pri ktorom dodávky, ktoré dodávateľ z jedného členského štátu doručuje odberateľovi do ďalšieho členského štátu, sú oslobodené od DPH v krajine odoslania. Namiesto toho zákazník vyúčtuje DPH v štáte určenia dodávky (podobne ako v popísanom režime prenesenia daňovej povinnosti, ale s obmedzením na jednu dodávku) Ak sa odberateľ stratí bez toho, aby vyúčtoval DPH pri dodávke hodnotných kusov tovaru, ako sú napríklad tovary uvedené v predloženej žiadosti, môže ísť o značnú finančnú stratu. Naviac osoby, ktoré páchajú takéto podvody, často organizujú sériové dodávky tých istých tovarov, ktoré môžu cirkulovať viackrát medzi členskými štátmi (ide o tzv. podvod kolotočového typu). Takýmto spôsobom môže byť strata štátnej pokladnice mnohonásobkom dane pri jednorázovej dodávke tovarov. Odhaduje sa, že podvody tohto typu stáli Spojené kráľovstvo medzi 6 750 miliónov a 11 000 miliónov GBP od roku 2001. V posledných rokoch zaznamenalo Spojené kráľovstvo značné zdokonalenie a zložitosť prevedenia podvodov, ktoré sú reakciou na rôzne intervencie. Podľa najnovších uverejnených odhadov predstavovali MTIC podvody medzi 1 120 a 1 990 miliónov GBP v rokoch 2004/05. Najnovšie operatívne ukazovatele v Spojenom kráľovstve však vykazujú, že sa úroveň podvodných činností zvyšuje napriek zvýšenému úsiliu bojovať proti tomuto typu podvodu a využívaniu dostupných nástrojov pre všetky členské štáty v rámci legislatívy Spoločenstva. Na boj proti tejto kriminálnej činnosti vláda Spojeného kráľovstva by rada uplatnila postup prenesenia daňovej povinnosti. Podľa jej názoru by takýto postup eliminoval opísané podvody tým, že sa znížia šance na sebaobohatenie. Ak sa nebude vyberať žiadna DPH, nevznikne ani priestor pre potencionálny „chýbajúci subjekt“, ktorý by zmizol bez toho, aby vyúčtoval štátnej pokladnici časť DPH z ceny, ktorú zaplatil odberateľ. Postup by sa obmedzil na sortiment tovarov, ktoré by sa identifikovali, ako najčastejšie predmety prípadov podvodov MTIC, čím by sa predišlo ďalším stratám na štátnom zisku. Obmedzením na malý sortiment tovaru, by systém nemal charakter všeobecného mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti, ani by jeho cieľom nemalo byť stať sa takýmto všeobecným mechanizmom. Systém teda neprinesie žiadne fundamentálne zmeny do súčasného systému DPH, ktorý je založený na platbe dani po častiach. Spojené kráľovstvo súčasne zavedie povinnosť kontrol a výkazníctva, aby sa zabezpečilo, aby boli k dispozícii informácie dokazujúce finančným úradom, že opatrenia sú účinné. Táto povinnosť môže byť podobná súčasným požiadavkám na výkazníctvo pri dodávkach tovaru v rámci Spoločenstva. Kvôli zjednodušeniu by Spojené kráľovstvo chcelo stanoviť strop 1000 GBP (približne 1480 EUR), potom by dodávky, ktoré nedosahujú tento strop, nespadali pod režim prenesenia daňovej povinnosti. Znamenalo by to zmiernenie potencionálnych ťažkostí pre maloobchodníkov a odberateľov z malých firiem. Strop by mal byť zároveň natoľko nízky, že sa zabráni drobeniu predaja kvôli vyhýbaniu sa režimu prenesenia daňovej povinnosti Názor Komisie na túto žiadosť Keď Komisia dostane žiadosť v súlade s článkom 27, preskúma tieto požiadavky a presvedčí sa, či sú splnené základné podmienky na vyhovenie takýmto požiadavkám, t. j. či navrhované osobitné opatrenie zjednoduší postupy pre zdaňované osoby alebo pre daňovú správu, alebo či sa návrhom zabraňuje určitým druhom daňových únikov alebo vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. V tejto súvislosti Komisia prijíma obozretný prístup, aby sa zabezpečilo, že takéto odchýlky nenarušia fungovanie všeobecného systému DPH. V tejto súvislosti podala aj návrh[1] v roku 2005 s cieľom zmeniť a doplniť smernicu 77/388/EHS, pokiaľ ide o určité opatrenia na zjednodušenie postupu na účtovanie dane z pridanej hodnoty a na pomoc proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňových povinností a na zrušenie určitých rozhodnutí, ktorými sa udeľujú výnimky, čo by umožnilo všetkým členským štátom uplatňovať odchýlky, ktoré sa osvedčili ako užitočné a účinné. Konkrétne Komisia nie je obyčajne ochotná schvaľovať požiadavku prenesenia daňovej povinnosti, pretože toto opatrenie eliminuje hlavnú charakteristiku systému DPH a to platbu po častiach. Je pravda, že špeciálna schéma pre zlato stanovená v článku 26 písm. b) šiestej smernice DPH by sa mohla považovať za zavedený systém prenesenia daňovej povinnosti. Uplatňovanie týchto ustanovení sú pozorne sledované a obmedzené vo svojom rozsahu pôsobnosti a závažnosti. Záver Cieľom žiadosti Spojeného kráľovstva je využiť článok 27 na účel základnej zmeny systému DPH tým, že sa zovšeobecní systém prenesenia daňovej povinnosti, i keď len pre určité druhy tovaru. To by znamenalo, že zdaňované osoby v príslušných sektoroch by sa vlastne museli zaoberať tromi rôznymi druhmi daňového režimu: „Klasický“ systém DPH Systém prenesenia daňovej povinnosti na dodávky medzi podnikmi (B2B), ak sú splnené určité kritériá Systém v rámci Spoločenstva. Toto by znamenalo ďalšie zvýšenie účtovného zaťaženia, ktorému už podniky aj tak čelia. Podobne ďalšie zaťaženie z plnenia povinností (overovanie charakteru zákazníkov a hlásenie transakcií) by sa uložilo všetkým obchodníkom, vrátane čestných zákazníkov, ktorí vykonávajú svoje činnosti v dotknutých oblastiach. Okrem toho, prenesenie daňovej povinnosti bude mať za následok ďalšie príležitosti páchať podvody, najmä na úrovni posledného spotrebiteľa, preto sa bude musieť doplniť o vhodné kontrolné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že konečný spotrebiteľ neunikne zdaneniu, keďže nebude správne fungovať systém platby po častiach. I keď si Komisia uvedomuje tieto nevýhody, Komisia zastáva názor, že žiadosti môžu spĺňať podmienky testu požadované v článku 27. V skutočnosti by toto opatrenie malo obmedziť situácie, ku ktorým v súčasnosti dochádza v oblasti podvodov MTIC, preto rieši špecifický typ podvodu. Vzniká však otázka, do akej miery ostane opatrenie primerané, ak sa vezme do úvahy vzťah medzi rozsahom podvodných a nepodvodných činností v príslušnom sektore. Rozsah pôsobnosti opatrenia je relatívne široké, pokrýva značnú časť elektronického sektoru, ale na základe informácií od Spojeného kráľovstva ostáva počet daňových poplatníkov, ktorých sa toto opatrenie týka, ako aj hospodárska dôležitosť ich činnosti, obmedzená (okolo 22 500 zdaňovaných osôb z celkovo 1 900 000 podnikov registrovaných ako daňových poplatníkov). Berúc do úvahy obrovské čiastky ohrozených príjmov DPH a relatívne obmedzené zvýšenie zaťaženia pre legitímny obchod široký rozsah pôsobnosti zrejme neprekročí rámec rozsahu pôsobnosti článku 27. Súčasne je nutné si uvedomiť, že aj iné členské štáty sa potýkajú s podobnými prípadmi podvodov (zahŕňajúc tie isté kategórie alebo iné typy tovaru) a môžu sa snažiť dosiahnuť podobné odchýlky od článku 21 šiestej smernice. To by mohlo viesť k celému radu rôznych povinností pre daňových poplatníkov v rôznych členských štátoch a vznikla by situácia, ktorá je v rozpore s požiadavkami dobre fungujúceho vnútorného trhu. Z tohto dôvodu v návrhu, ktorým sa povoľuje požadovaná odchýlka, sa musia definovať aj základné prvky implementácie režimu prenesenia daňovej povinnosti, ako aj jej trvanie s cieľom umožniť hodnotenie jej účinnosti (v súvislosti s uvedenými podvodmi MTIC i pri predchádzaní konečnej spotreby bez zaplatenia DPH) ako aj jej dosahov na fungovanie vnútorného trhu. Návrh umožňuje oprávnenie na prenesenie daňovej povinnosti do 31. decembra 2009. |P | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistujú žiadne ustanovenia. |141 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Návrh je v súlade s celkovým cieľom, ktorým je pomáhať členským štátom bojovať s fiškálnymi podvodmi |KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |219 | Neuplatňuje sa. |Získavanie a využívanie expertízy |229 | Externá expertíza nebola potrebná. |230 | Hodnotenie vplyvu Cieľom rozhodnutia je bojovať proti únikom DPH a malo by pozitívne ovplyvniť príjmy z DHP. Toto opatrenie však bude mať negatívny dosah na obchod, keďže tieto úpravy sa budú odlišovať od tých, ktoré sa uplatňujú na normálne dodávky tovarov. Skomplikuje to účtovníctvo pre tie druhy obchodov, ktoré sa nezaoberajú výlučne tovarom, ktorý je predmetom tejto odchýlky. Aj plánované kontrolné mechanizmy budú v príslušnom obchodnom sektore predstavovať prídavné povinnosti. Preto je jasné, že táto odchýlka nespĺňa podmienku testu zjednodušenia ustanoveného podľa článku 27 a patrí len do rozsahu pôsobnosti, v rámci ktorého sa len predchádza špecifickým typom únikov. Pravdaže neexistuje žiadna záruka, že toto zamýšľané opatrenie Spojeného kráľovstva obmedzí dané podvody, preto Komisia navrhuje krátkodobý rámec tejto odchýlky. Keďže dosah tohto opatrenia bude v každom prípade obmedzený kvôli svojmu rozsahu pôsobnosti, účinnosť opatrení bude hodnotiť Spojené kráľovstvo a informuje o tom Komisiu. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Oprávnenie pre Spojené kráľovstvo uplatňovať opatrenie odchylne od článku 21 ods. 1 písm. a) šiestej smernice Rady 77/388/EHS v súvislosti s využitím mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v prípade domácich dodávok mobilných telefónov, počítačových čipov/mikroprocesorov, vreckové elektronické médiá a vreckové elektronické zariadenia používané na ukladanie údajov alebo zaznamenávanie elektronických údajov. |310 | Právny základ Článok 27 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu - spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia |329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade s princípom proporcionality z tohto(týchto) dôvodu(-ov). |331 | Toto rozhodnutie sa týka udelenia oprávnenia členskému štátu na základe jeho vlastnej žiadosti a nestanovuje žiadnu povinnosť. |332 | Na základe jasne zadefinovaného rozsahu pôsobnosti odchýlky, špeciálne opatrenie je zrejme primerané k cieľu, ktorý má dosiahnuť, ak sa vezme do úvahy rozsah a závažnosť daných strát. |Výber nástrojov |341 | Navrhované nástroje: iné. |342 | Iné nástroje by neboli vhodné z tohto (týchto) dôvodu(-ov). Podľa článku 27 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu, odchýlku zo spoločných pravidiel DPH je možné udeliť len na základe oprávnenia Rady, ktorá koná jednomyseľne na návrh Komisie. Rozhodnutie Rady je jediný primeraný nástroj, keďže môže byť určené jednému členskému štátu. |VPLYV NA ROZPOčET |409 | Návrh nemá žiadny negatívny vplyv na rozpočet Spoločenstva. |DODATOčNÉ INFORMÁCIE |Preskúmanie/revízia/doložka o platnosti |533 | Návrh zahŕňa doložku o platnosti. |E-5037 |1.  NávrhROZHODNUTIE RADYktorým sa Spojené kráľovstvo oprávňuje na zavedenie osobitného opatrenia odlišne od článku 21 ods. 1 písm. a) smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na šiestu smernicu Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia[2], a najmä na jej článok 27 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie[3],keďže:(1) V liste zaevidovanom Generálnym sekretariátom Európskej komisie 10. februára 2006 Spojené kráľovstvo požiadalo o oprávnenie zaviesť osobitné opatrenie odlišne od článku 21 časť A odsek 1 bod a) smernice 77/388/EHS v súvislosti so zdaňovanou osobou povinnou zaplatiť daň z pridanej hodnoty (DPH).(2) V súlade s článkom 27 odsek 2 smernice 77/388/EHS Komisia listom zo dňa 18. júla 2006 informovala ostatné členské štáty o žiadosti predloženej Spojeným kráľovstvom. Listom 19. júla 2006 Komisia oznámila Spojenému kráľovstvu, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.(3) Osoba povinná zaplatiť daň z pridanej hodnoty (DPH) na základe článku 21 článok 1 písm. a) smernice 77/388/EHS vo verzii stanovenej v článku 28 písm. g) tejto smernice, je zdaňovaná osoba tá, ktorá dodáva tovar. Účelom tejto odchýlky požadovanej Spojeným kráľovstvom je preniesť túto povinnosť na zdaňovanú osobu, ktorej je tovar dodávaný, avšak len za určitých podmienok a výlučne v prípade mobilných telefónov, počítačových čipov/mikroprocesorov, elektronických médií a vreckových elektronických zariadení na ukladanie údajov, spracovanie alebo zaznamenávanie elektronických údajov.(4) V rámci tohto sektoru sa značný počet obchodníkov dopúšťa daňových únikov tým, že neplatia DPH daňovým orgánom pri predaji produktov. Ich zákazníci, ktorým poslali platnú faktúru, však majú právo na odpočítanie dane. V najagresívnejšej podobe tohto podvodu, je rovnaký tovar dodaný niekoľkokrát prostredníctvom kolotočovej schémy bez zaplatenia DPH daňovým orgánom. Pokiaľ sa v týchto prípadoch osoba, ktorej sa tovar dodáva, určí ako osoba povinná zaplatiť DPH, odchýlkou by sa odstránila príležitosť páchania tejto formy daňového úniku. Neovplyvnila by sa však výška splatnej DPH.(5) Na zaistenie účinného zavedenia odchýlky a zabránenie prenosu daňových únikov na iné výrobky alebo do maloobchodov, Spojené kráľovstvo by malo zaviesť vhodné kontrolné povinnosti a výkazníctvo. Komisia by mala byť informovaná o špecifických prijatých opatreniach a monitorovaní a celkovom vyhodnotení používania odchýlky.(6) Opatrenie je úmerné sledovaným cieľom, lebo nie je určené na všeobecné uplatnenie, ale len na určitý vysoko rizikový sektor tvorený určitými presne definovanými výrobkami, v súvislosti s ktorými dochádzalo k daňovým únikom, ktorých rozsah a výška viedli k značným daňovým stratám. Naviac, keďže ide o malé odvetvie, nemožno odchýlku považovať za všeobecné opatrenie.(7) Oprávnenie by malo byť platné len počas krátkeho časového obdobia, pretože sa nedá s istotou odhadnúť, či sa dosiahnu ciele opatrenia, ani sa dopredu nedá zmerať dosah opatrenia na fungujúci systém DPH v Spojenom kráľovstve ani v iných členských štátoch; okrem toho sa musí riadne posúdiť dosah opatrenia a jeho implementácie na fungovanie vnútorného trhu.(8) Odchýlka nemá žiadne negatívne dôsledky na vlastné zdroje Spoločenstva získané z DPH,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Odchylne od článku 21 ods. 1 písm. a) smernice 77/388/EHS vo verzii stanovenej v článku 28 písm. g) tejto smernice môže Spojené kráľovstvo určiť zdaňovanú osobu, ktorej sa dodáva tovar, ako osobu povinnú zaplatiť daň z pridanej hodnoty (DPH) z:(1) mobilných telefónov, ktoré sú zariadeniami vyrobenými alebo prispôsobenými na použitie v spojení s licencovanou sieťou a fungujúcimi na stanovených frekvenciách, či už majú alebo nemajú iné využitie;(2) integrovaných obvodov, ako sú mikroprocesory a centrálne spracovateľské jednotky, v stave pred zabudovaním do výrobkov pre konečného používateľa;(3) médií pre ukladanie elektronických údajov a pamäťových kariet, ako sú Memory Sticks, CD-ROM a karty SD, na použitie s počítačmi alebo akýmikoľvek zariadeniami popísanými v bodoch 1 a 4;(4) elektronické zariadenia používané na ukladanie údajov, spracovanie alebo zaznamenávanie elektronických údajov ako napríklad:(a) vreckové zariadenia na záznam a prehrávanie zvuku a/alebo obrázkov;(b) vreckové digitálne audioprehrávače, napr. MP3 prehrávač,(c) vreckové digitálne video prehrávače a prenosné DVD prehrávače,(d) bezdrôtové zariadenia, ktoré poskytujú elektronickú poštu, textové správy, prehľadávanie internetu a iné bezdrôtové prístupy k údajom, vreckové počítače,(e) príručné alebo prenosné zariadenia na určovanie polohy pre satelitné navigačné systémy,(f) hracie konzoly s obrazovkou alebo typy, ktoré sa používajú s televízorom alebo počítačom.Odchýlka sa uplatňuje s súvislosti s dodávkami tovaru, pre ktoré zdaniteľná suma sa rovná alebo je vyššia ako 1000 GBP.Článok 2Odchýlku uvedenú v článku 1 musí Spojené kráľovstvo doplniť zavedením vhodných účinných kontrolných a vykazovacích povinností pre zdaňované osoby, ktoré dodávajú tovar, na ktorý sa v súlade s týmto rozhodnutím vzťahuje režim prenesenia daňovej povinnosti.Článok 3Spojené kráľovstvo bude informovať Komisiu, keď prijme uvedené opatrenia v článkoch 1 a 2 a musí do 31. decembra 2008 predložiť Komisii správu s celkovým hodnotením fungovania príslušných opatrení, najmä v súvislosti s účinnosťou opatrenia a akékoľvek poznatkov o presune daňových únikov na iné výrobky alebo maloobchodnú úroveň.Článok 4Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31. decembra 2009.Článok 5Toto rozhodnutie je určené Spojenému kráľovstvu Veľkej Británie a Severného Írska.V BruseliZa Radupredseda [1] KOM(2005) 89 z 16.3.2005. prijaté ako smernica 2006/69/ES (Ú. v. ES L 221, 12.8.2006, s. 9)[2] Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/69/ES (Ú. v. EÚ L 221, 12.8.2006, s. 9).[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].