               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli15. 9. 2021
            COM(2021) 574 final
            2021/0293(COD)

            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa zriaďuje politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu do roku 2030
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2021) 247 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dôvody a ciele návrhu

               Komisia 9. marca 2021 prijala oznámenie s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (ďalej len „oznámenie o digitálnom kompase“)
                  1
               . V oznámení sa predstavila vízia, ciele a spôsoby úspešnej digitálnej transformácie Európskej únie do roku 2030. Táto transformácia je dôležitá aj z hľadiska prechodu na klimaticky neutrálne, obehové a odolné hospodárstvo. Ambíciou EÚ je byť digitálne suverénnou v otvorenom a vo vzájomne prepojenom svete a presadzovať digitálne politiky, ktoré ľuďom a podnikom umožňujú dosiahnuť udržateľnú a prosperujúcejšiu digitálnu budúcnosť zameranú na človeka. K tomu patrí riešenie zraniteľných miest a závislostí, ako aj urýchlenie investícií. Oznámenie je odpoveďou na

                  výzvu Európskej rady

                na predloženie „digitálneho kompasu“ a vychádza z

                  digitálnej stratégie

                Komisie z februára 2020
                  2
               . V oznámení sa navrhlo odsúhlasiť súbor digitálnych zásad, rýchlo zaviesť dôležité viacnárodné projekty a vypracovať legislatívny návrh, ktorým sa stanoví spoľahlivé riadenie prostredníctvom mechanizmu monitorovania a spolupráce s členskými štátmi v záujme zabezpečenia pokroku – politického programu Cesta k digitálnemu desaťročiu (ďalej len „politický program“).

               Európska rada vo svojich záveroch z 25. marca 2021 vyzdvihla význam digitálnej transformácie pre obnovu Únie, pre jej prosperitu, bezpečnosť a konkurencieschopnosť, ako aj pre blahobyt našich spoločností. Zdôraznila, že je potrebné samostatne a otvorene posilňovať digitálnu suverenitu EÚ tým, že budeme stavať na jej silných stránkach a odstraňovať jej slabiny, ako aj prostredníctvom inteligentných a selektívnych opatrení pri zachovaní otvorených trhov a globálnej spolupráce. Oznámenie o digitálnom kompase: digitálne desaťročie na európsky spôsob označila za krok smerom k naplánovaniu digitálneho rozvoja EÚ v najbližších desiatich rokoch. Vyzvala na jeho urýchlené preskúmanie v záujme vypracovania plánovaného politického programu Cesta k digitálnemu desaťročiu. Okrem toho vyzvala Komisiu, aby rozšírila súbor politických nástrojov Európskej únie na digitálnu transformáciu, a to na úrovni Európskej únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni, a aby využila všetky dostupné nástroje z oblasti priemyselnej a obchodnej politiky a politiky hospodárskej súťaže, zručností, vzdelávania, výskumu a inovácie, ako aj nástroje dlhodobého financovania na uľahčenie digitálnej transformácie.

               V oznámení o digitálnom kompase sa takisto uviedlo, že Komisia predloží súbor digitálnych zásad a práv v medziinštitucionálnom čestnom vyhlásení Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Rady, a to na základe návrhu Európskej komisie. Návrh bude nadväzovať na skúsenosti získané v rámci Európskeho piliera sociálnych práv a na nedávne iniciatívy členských štátov v tejto oblasti, najmä na dokument Lisabonská deklarácia – zmysluplná digitálna demokracia, ktorý iniciovalo portugalské predsedníctvo Rady.

               Účelom programu Cesta k digitálnemu desaťročiu je zabezpečiť, aby Európska únia dosiahla svoje všeobecné a špecifické ciele zamerané na digitálnu transformáciu našej spoločnosti a hospodárstva v súlade s hodnotami EÚ, a zároveň posilňovať naše vedúce postavenie v digitálnej oblasti a podporovať inkluzívne a udržateľné digitálne politiky zamerané na človeka, ktoré zlepšia postavenie občanov a podnikov. Cieľom je zabezpečiť digitálnu transformáciu EÚ v súlade s touto víziou vytvorením jasného a štruktúrovaného postupu spolupráce na dosiahnutie tohto výsledku.

               Na tento účel sa v rámci programu Cesta k digitálnemu desaťročiu stanovujú konkrétne digitálne ciele, pri ktorých sa očakáva, že ich Únia ako celok splní do konca desaťročia, ako sa prvýkrát uviedlo v oznámení o digitálnom kompase. Takisto sa v ňom stanovuje nová forma riadenia spolu s členskými štátmi prostredníctvom mechanizmu ročnej spolupráce medzi inštitúciami Únie a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby Únia spoločne naplnila svoju ambíciu. Digitálne ciele do roku 2030 vychádzajú zo štyroch hlavných bodov: digitálne zručnosti, digitálne infraštruktúry, digitalizácia podnikov a verejných služieb.

               Vo svete zajtrajška budú základné aj pokročilé digitálne zručnosti kľúčové na to, aby sme ako spoločnosť posilnili svoju kolektívnu odolnosť: iba digitálne zdatní a spôsobilí občania a pracovníci s vysokou úrovňou digitálnych zručností sa môžu stať pánmi svojho osudu, sebavedomými a asertívnymi, pokiaľ ide o ich prostriedky, hodnotu a rozhodnutia. Samozrejme, hoci v nadväznosti na akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv a akčný plán digitálneho vzdelávania
                  3
                je cieľom zabezpečiť základné digitálne zručnosti všetkým obyvateľom Európskej únie, v programe Cesta k digitálnemu desaťročiu sa stanovuje cieľ, aby do roku 2030 malo aspoň základné digitálne zručnosti 80 % osôb vo veku od 16 do 74 rokov. Digitálna odborná príprava a vzdelávanie by okrem toho mali podporiť pracovnú silu, v rámci ktorej si ľudia vedia osvojiť špecializované digitálne zručnosti na získanie kvalitných pracovných miest a vybudovanie úspešnej kariéry. Navyše bude kľúčové, aby sa riešil veľký nedostatok zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci pracovnej sily EÚ, keďže ide o dôležitý prvok ochrany EÚ pred kybernetickými hrozbami. Okrem cieľa, ktorý sa týka základných digitálnych zručností, stanoveného v akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv, bude preto cieľom EÚ aj 20 miliónov zamestnaných odborníkov na informačné a komunikačné technológie v EÚ, s konvergenciou medzi počtom žien a mužov.

               Ak sú zručnosti nevyhnutným predpokladom, tak základnými faktormi, ktoré umožňujú využívanie výhod digitalizácie, ako aj ďalší technologický vývoj a vedúce postavenie Európy v digitálnej oblasti, sú udržateľná digitálna infraštruktúra na zabezpečenie pripojiteľnosti, mikroelektronika a schopnosť spracúvať veľké množstvá údajov. Vynikajúca a bezpečná pripojiteľnosť pre všetkých a všade v Európe vrátane vidieckych oblastí a vzdialených regiónov
                  4
                umožnia všetkým európskym občanom a podnikom v plnej miere využívať príležitosti digitálneho desaťročia. Spoločenské potreby v súvislosti so šírkou pásma sťahovania a nahrávania neustále rastú. Do roku 2030 by mali byť siete s gigabitovými rýchlosťami za prijateľných podmienok dostupné pre všetkých, ktorí takúto kapacitu potrebujú alebo chcú, pričom všetky osídlené oblasti by mali byť pokryté sieťami 5G. Rovnako tak mikroprocesory sú to, čo stojí na počiatku väčšiny kľúčových a strategických hodnotových reťazcov, ako sú prepojené autá, telefóny, internet vecí, vysokovýkonné počítače, edge computing a umelá inteligencia. Výroba špičkových a udržateľných polovodičov vrátane procesorov by preto v Európe mala do roku 2030 predstavovať minimálne 20 % hodnoty svetovej výroby (čím sa myslia výrobné kapacity uzlov s veľkosťou do 5 nm s cieľom dosiahnuť veľkosť 2 nm a 10-násobne vyššiu energetickú účinnosť oproti súčasnosti). Okrem toho by sa v EÚ malo do roku 2030 vytvoriť 10 000 klimaticky neutrálnych vysokobezpečných okrajových uzlov
                  5
               , a to tak, aby sa zaručil prístup k dátovým službám s malým oneskorením bez ohľadu na to, kde sa podniky nachádzajú.

               Okrem plnenia úlohy umožňujúcich faktorov budú všetky uvedené technológie jadrom nových výrobkov, nových výrobných procesov a nových obchodných modelov založených na spravodlivej výmene údajov
                  6
                v dátovom hospodárstve. V tomto kontexte nemožno zabúdať na žiadne podniky. Transformácia podnikov bude závisieť od ich schopnosti osvojiť si nové digitálne technológie rýchlo a vo všetkých oblastiach vrátane priemyselných ekosystémov a ekosystémov služieb, ktoré v tomto smere v súčasnosti zaostávajú. Je to osobitne dôležité v prípade malých podnikov, ktoré predstavujú základ európskeho hospodárstva. Preto by do roku 2030 malo aspoň 75 % európskych podnikov využívať služby v oblasti cloud computingu, veľké dáta a umelú inteligenciu a viac ako 90 % európskych MSP by malo dosahovať aspoň základnú úroveň digitálnej intenzity. Osobitná pozornosť by sa mala venovať špičkovej a disruptívnej inovácii zameranej na zdvojnásobenie počtu tzv. jednorožcov v Európe do roku 2030 prostredníctvom zvýšenia počtu inovatívnych scaleupov v EÚ a zlepšenia ich prístupu k financiám.

               V neposlednom rade musí byť do roku 2030 pre každého úplne prístupný demokratický život a verejné služby online a každý musí mať prospech z prvotriedneho digitálneho prostredia, ktoré bude poskytovať jednoducho použiteľné, efektívne a personalizované služby a nástroje s vysokými štandardmi bezpečnosti a ochrany súkromia. Verejná správa ako platforma je novým spôsobom budovania digitálnych verejných služieb
                  7
               . Ambíciou je, aby boli do roku 2030 európskym občanom a podnikom k dispozícii všetky kľúčové verejné služby online, aby mali všetci európski občania prístup k svojim zdravotným záznamom (elektronickým záznamom) a aby 80 % občanov využívalo riešenie elektronickej identifikácie
                  8
               .

               Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje spoločné úsilie všetkých členských štátov, ako aj na úrovni Únie, v prípade potreby so spoločnými investíciami. Dosiahne sa to iba harmonickým, inkluzívnym a udržateľným spôsobom prostredníctvom účelovo koordinovanej konvergencie na úrovni Únie. To je cieľom nového systému riadenia zavedeného v rámci programu Cesta k digitálnemu desaťročiu.

               Zahŕňa monitorovanie a podávanie správ v súvislosti s digitálnym pokrokom predstaveným vo výročnej správe o stave digitálneho desaťročia, ktorá sa bude predkladať Parlamentu a Rade. Komisia pri tej príležitosti predloží Rade a Parlamentu svoje strategické posúdenie digitálnej transformácie EÚ a členským štátom oznámi odporúčané kroky a opatrenia, prípadne prediskutuje spoločné záväzky prijaté Komisiou a členskými štátmi.

               Na realizáciu európskej vízie o digitálnom desaťročí sú potrebné digitálne kapacity v štyroch oblastiach digitálneho kompasu, ktoré možno zabezpečiť len vtedy, ak členské štáty a EÚ budú združovať svoje zdroje. Na to, aby priemysel dosahoval špičkovú úroveň inovácií a bol konkurencieschopný na celosvetovej úrovni a aby Únia posilnila svoju digitálnu suverenitu, sú dôležité investície do viacnárodných projektov, ktoré majú potrebný rozsah a kritický objem. Problémom je však uľahčenie koordinácie a zabezpečenie efektívnych a rýchlych postupov, a to aj „prostredníctvom vhodných nástrojov na podporu mnohonárodných projektov“ v súlade s výzvou Európskej rady, s cieľom vytvárať stimuly pre členské štáty, aby spájali svoje sily. Hoci existuje viacero nástrojov, v súbore nástrojov EÚ sú nedostatky pri kombinovaní financovania z členských štátov, rozpočtu EÚ a zo súkromných investícií na účely zavádzania a prevádzkovania infraštruktúr a služieb spoločného záujmu mimo oblasti výskumu.

               Cieľom programu Cesta k digitálnemu desaťročiu je preto podpora a koordinácia zavádzania a prevádzky viacnárodných projektov. Stanovuje sa v ňom právna štruktúra, ktorá umožní rýchle a flexibilné vytváranie a vykonávanie projektov spolufinancovaných viacerými členskými štátmi, Komisiou, skupinou EIB, verejnými a súkromnými investormi a ďalšími súkromnými subjektmi, najmä na účely zavádzania digitálnych infraštruktúr a/alebo služieb veľkého rozsahu vo viacerých krajinách, a zároveň zabezpečí, aby boli naďalej otvorené pre všetky zainteresované členské štáty a strany.

               Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Politickým programom Cesta k digitálnemu desaťročiu sa dopĺňa, napĺňa a vykonáva vízia, ciele a opatrenia plánované v oznámení o digitálnom kompase, pričom jeho cieľom je konsolidovať a zabezpečiť, aby sa účinne vykonali opatrenia vymedzené v stratégii pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy z roku 2019
                     9
                  . Tento návrh je takisto v súlade s oznámením Komisie o aktualizácii novej priemyselnej stratégie na rok 2020
                     10
                  , v ktorom sa identifikujú oblasti strategických závislostí, ktoré by mohli viesť k rôznym formám zraniteľnosti, ako sú napríklad nedostatočné dodávky alebo kybernetické riziká. Tento návrh je takisto v súlade s cieľmi Monitorovacieho strediska pre kritické technológie, ktoré sa zameriava na pomoc pri identifikácii súčasných a možných budúcich digitálnych strategických závislostí Únie, ako aj pri posilňovaní jej digitálnej suverenity.

               Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Toto rozhodnutie takisto vychádza z existujúcich politických návrhov (ako sú napríklad akt o správe údajov
                     11
                  , akt o digitálnych službách
                     12
                  , akt o digitálnych trhoch
                     13
                  , ako aj tie v rámci stratégie kybernetickej bezpečnosti
                     14
                  ) a rozpočtových nástrojov Únie (ako sú napríklad programy súdržnosti, Nástroj technickej podpory, program Digitálna Európa
                     15
                  , Horizont Európa
                     16
                   a InvestEU
                     17
                  ) a z vyčlenených finančných prostriedkov v minimálnej výške 20 % na digitálnu transformáciu v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti
                     18
                  . Tento návrh je takisto v súlade so Stratégiou EÚ pre bezpečnostnú úniu
                     19
                  , s programom EÚ v oblasti zručností a akčným plánom digitálneho vzdelávania
                     20
                   a vychádza zo správy o strategickom výhľade za rok 2021
                     21
                  , ktorá podporuje vedúce postavenie EÚ vo svete na ceste k dosiahnutiu cieľov do roku 2050.

                  Tento návrh je v súlade aj s iniciatívami predloženými Komisiou v rámci balíka zelenej dohody
                     22
                  .

               Hoci sa politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu týka iba členských štátov EÚ, spolupráca s tretími krajinami bude súbežne pokračovať, ako sa stanovuje aj v oznámení o digitálnom kompase. Konkrétne v rámci spolupráce s partnermi zo susedstva EÚ a partnermi zapojenými do procesu rozširovania sa budú riešiť aj príslušné aspekty politického programu Cesta k digitálnemu desaťročiu a táto spolupráca z neho bude vychádzať, čím sa v relevantných prípadoch pripraví pôda na úplnú integráciu.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

               Právnym základom tohto rozhodnutia je článok 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               V článku 173 ods. 3 ZFEÚ sa stanovuje, že Parlament a Rada môžu v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom rozhodnúť o osobitných opatreniach na podporu činností vykonávaných členskými štátmi s cieľom zabezpečiť podmienky potrebné na dosiahnutie konkurencieschopnosti priemyslu Únie. Tento právny základ je primeraný vzhľadom na to, že cieľom tohto rozhodnutia je urýchliť digitálnu transformáciu priemyslu EÚ, posilniť digitálnu suverenitu, podporiť priemyselné kapacity, uľahčiť rozvoj inovatívnych startupov a malých a stredných podnikov (MSP) a povzbudiť nové investície do inovácie, výskumu a technologického rozvoja.

               V tomto kontexte má osobitný význam to, že v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti sa stanovujú reformy a investície v oblasti digitálnych technológií, infraštruktúry, zručností a procesov s cieľom zlepšiť celosvetovú konkurencieschopnosť Únie a prispieť k tomu, aby bola vďaka diverzifikácii kľúčových dodávateľských reťazcov odolnejšia, inovatívnejšia a menej závislá. Reformy a investície by mali podporovať najmä digitalizáciu služieb, rozvoj digitálnej a dátovej infraštruktúry, klastrov a centier digitálnych inovácií a otvorené digitálne riešenia. Digitálna transformácia by mala podnecovať aj digitalizáciu MSP. Pri investíciách do digitálnych technológií by sa mali dodržiavať zásady interoperability, energetickej efektívnosti, ako aj ochrana osobných údajov, mala by sa umožniť účasť MSP a startupov a malo by sa podporovať využívanie riešení s otvoreným zdrojom.

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Iniciatíva patrí do oblasti spoločnej právomoci, v ktorej by sa mali riešiť príslušné cezhraničné a nadnárodné problémy.

               Digitálna transformácia sa týka všetkých oblastí politiky a vyžaduje si spoločné kroky rôznych zainteresovaných strán a zapojenie členských štátov, a to aj na cezhraničnej úrovni. Problémy pri dosahovaní všeobecných a špecifických cieľov si budú vyžadovať rýchlu a koordinovanú reakciu na úrovni EÚ. Podporou spoločných zásad a cieľov, združovaním zdrojov, budovaním kapacity a zavádzaním v širokom rozsahu v celej Únii sa môže posilniť celé hospodárstvo EÚ a umožniť Únii súťažiť na celosvetovej úrovni a formovať celosvetovú digitálnu transformáciu, ktorá bude zakotvená v základných európskych hodnotách a právach. Ak nedôjde k investíciám a zavádzaniu technológií a k rozvoju digitálnych zručností občanov s cieľom umožniť im, aby v plnej miere využívali digitálne technológie, mohlo byť to obmedziť schopnosť EÚ riešiť naliehavé problémy v oblasti klímy a iné problémy spojené s udržateľnosťou.

               Kroky na úrovni EÚ sú jednoznačne najlepším spôsobom, ako podporiť európskych aktérov pri dosahovaní spoločných vízií a všeobecných a špecifických cieľov a pri prijímaní spoločných technologických plánov, ktoré budú základom celosvetových štandardov a noriem. To je kľúčové na dosiahnutie úspor z rozsahu a zo sortimentu a kritického objemu, ktoré sú potrebné na zabezpečenie špičkových kapacít, čím sa obmedzí (prípadne vylúči) rozdrobenie snáh v EÚ a suboptimálne vnútroštátne riešenia.

               Očakáva sa, že táto nová forma riadenia prostredníctvom rámca na podávanie správ a funkčného mechanizmu monitorovania a spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou prinesie členským štátom aj zainteresovaným stranám širšie hospodárske, sociálne a environmentálne výhody. Spoľahlivým mechanizmom monitorovania a spolupráce sa pomôže zabezpečiť, aby EÚ a jej členské štáty spoločne splnili ciele digitálneho desaťročia a našli koordinované a účinné riešenia spoločných problémov cenovo dostupným spôsobom. Rozsiahlou činnosťou podávania správ sa zabezpečí transparentnosť pre všetky zainteresované strany. Je to nevyhnutné vzhľadom na značné investície, ktoré si digitálna transformácia bude vyžadovať v priebehu ďalšieho desaťročia.

               Proporcionalita

                  Tento návrh vychádza z existujúcich politických iniciatív a právnych rámcov a vzhľadom na svoje všeobecné a špecifické ciele je primeraný. Týmto politickým programom sa v prvom rade dopĺňa oznámenie o digitálnom kompase, v ktorom sa ohlásilo jeho vypracovanie a ktoré má plnú podporu Európskej rady.

                  Navyše neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie všeobecných a špecifických cieľov, pretože sa ním zavádza nový mechanizmus štruktúrovanej a transparentnej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou, čo by malo viesť k dohode o politikách, opatreniach a krokoch, ktoré sa majú prijať na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. V tomto návrhu sa ďalej stanovuje, že Komisia môže členským štátom odporučiť politiky, opatrenia a kroky, ktoré sa majú prijať na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, a to predovšetkým tým členským štátom, v ktorých pokrok pri dosahovaní stanovených všeobecných a špecifických cieľov nebude dostatočný alebo sa v nich na základe správy o stave digitálneho desaťročia a nadväzujúceho postupu spolupráce zistia nedostatky. Ak členský štát neupraví svoj vnútroštátny strategický plán digitálneho desaťročia s prihliadnutím na politiky, opatrenia a kroky odporúčané Komisiou alebo ak sa budú poskytnuté dôvody, prečo tak členský štát neurobil, považovať za nedostatočné, Komisia môže prijať odporúčanie vrátane osobitnej analýzy toho, aký vplyv by toto nekonanie mohlo mať na dosiahnutie všeobecných a digitálnych cieľov na úrovni Únie. Členské štáty by mali tieto odporúčania v maximálnej miere zohľadniť, a ak sa rozhodnú, že na odporúčanie alebo jeho podstatnú časť nebudú reagovať, mali by uviesť dôvody a zverejniť ich.

               Výber nástroja

               V oznámení o digitálnom kompase sa odkazuje na digitálny kompas v podobe programu digitálnej politiky, ktorý má prijať Európsky parlament a Rada prostredníctvom „riadneho legislatívneho postupu“.

                  Vzhľadom na to, že politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu je určený najmä členským štátom a zavádza sa ním mechanizmus spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi, najvhodnejším právnym nástrojom je rozhodnutie. Rozhodnutím sa mechanizmus monitorovania a spolupráce, na ktorom sa podieľa Komisia a členské štáty, stane záväzným s cieľom podporiť a dosiahnuť orientačné ciele EÚ stanovené v rozhodnutí. Rozhodnutie má okamžité priame účinky na tých, ktorým je určené.

                  Preto sa navrhuje prijatie politického programu Cesta k digitálnemu desaťročiu vo forme rozhodnutia na základe článku 288 ods. 4 ZFEÚ. Toto rozhodnutie je záväzné v celom rozsahu a vymedzujú sa v ňom subjekty, ktorým je určené, pričom je záväzné iba pre ne.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Komisia vyzvala zainteresované strany a občanov, aby sa vyjadrili k účelu a rozsahu pôsobnosti politického programu a ku konkrétnym opatreniam v rámci programu, a zohľadnila prijatú spätnú väzbu. Komisia uverejnila plán
                     23
                   štvortýždňového obdobia na predkladanie spätnej väzby (od 24. júna do 22. júla 2021). Komisia okrem toho začala šesťtýždňovú cielenú verejnú konzultáciu
                     24
                   (od 22. júna do 3. augusta 2021) s cieľom umožniť všetkým zainteresovaným stranám vyjadriť sa, ako aj zmerať a dosiahnuť podporu viacerých zainteresovaných strán pri tvorbe politického programu. Vytvoril sa aj priestor na platforme Futurium
                     25
                   v záujme komunikácie so zainteresovanými stranami o osobitných otázkach. S cieľom zabezpečiť čo najširšie zapojenie všetkých relevantných zainteresovaných strán vrátane zástupcov priemyslu, spoločnosti, Európskeho parlamentu a členských štátov Komisia takisto usporiadala podujatie na vysokej úrovni (zhromaždenie pre digitálnu agendu, ktoré sa uskutočnilo 1. júna), zúčastnila sa na medziinštitucionálnej diskusii so spoluzákonodarcami (Európsky parlament a Rada) a uskutočnila konzultáciu s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom a Európskym výborom regiónov.

               Zainteresované strany, ktoré sa zúčastnili na konzultácii, celkovo podporili iniciatívu Komisie a jej úmysel premeniť digitálnu ambíciu EÚ na konkrétny mechanizmus monitorovania a podávania správ. Pri uskutočnení tohto ďalšieho kroku, ktorý spočíva vo vytvorení samostatného mechanizmu monitorovania a spolupráce s cieľom organizovať spoluprácu medzi inštitúciami Únie a členskými štátmi, Komisiu podporujú. Existujúce štruktúry, monitorovanie a podávanie správ by sa mali na úrovni EÚ zosúladiť a posilniť, takže štruktúrovaná spolupráca a monitorovanie a podávanie správ o pokroku na úrovni Únie by pridali významnú hodnotu k spoločnej vízii Európy pripravenej na digitálny vek.

               Mnohí respondenti poukázali na to, že úspešná digitálna transformácia je úzko prepojená s technológiami identifikovanými v digitálnom kompase. Vybrané hlavné body sú relevantné, dobre vyvážené a dostatočne konkrétne. Berie sa v nich do úvahy, že plánovaným politickým programom sa zavedie nový mechanizmus monitorovania a spolupráce na úzku spoluprácu a účinnú koordináciu Komisie a členských štátov. Tento strategický prístup má kľúčový význam z hľadiska vytvorenia primeraných prepojení medzi členskými štátmi na politickej a odbornej úrovni v záujme úspešného vykonávania viacnárodných projektov. Podľa názoru respondentov by sa členské štáty a Komisia okrem cieľových hodnôt mali viac zamerať na stimuláciu a koordináciu investícií na úrovni EÚ v súvislosti s niekoľkými prioritami, ktoré vyplývajú zo širšej digitálnej agendy EÚ. Na zabezpečenie úplnej a úspešnej digitálnej transformácie v celej EÚ, ako aj v záujme európskych občanov, podnikov a verejnej správy je potrebný komplexný a prispôsobený regulačný rámec. Prinesie požadovanú viditeľnosť a bezpečnosť súkromných aj verejných aktérov pri uplatňovaní nástrojov na dosiahnutie spoločných digitálnych cieľov EÚ do roku 2030. Mnohí respondenti považujú podporu a presadzovanie vzájomnej spolupráce a výmeny najlepších postupov medzi členskými štátmi za prioritné kroky na zrýchlenie pokroku pri dosahovaní cieľov digitálneho desaťročia.

               Niektorí respondenti takisto zdôraznili, že by sa mal uprednostniť príspevok k vyšším spoločenským cieľom, pričom by sa malo zabezpečiť, aby sa pravidelne posudzoval vplyv digitálnej transformácie na spoločenské ciele, keďže dôležitá je aj kvalita a smerovanie digitálneho rastu, ktoré sa musia zabezpečiť prostredníctvom strategických priorít a zásad uplatňovaných spolu s kvantitatívnymi ukazovateľmi. Mnohí poukázali na to, že v rámci digitálnej transformácie je dôležité zohľadňovať a lepšie posudzovať vplyvy digitalizácie na životné prostredie a tieto vplyvy obmedzovať, pričom by sa malo zároveň zabezpečiť, aby digitálne technológie podporovali zelenú transformáciu.

               Získavanie a využívanie expertízy

               Komisia vychádzala zo spoľahlivého a rozsiahleho súboru dôkazov, ktoré podporujú prístup navrhovaný v oznámení o digitálnom kompase a konkretizovaný v tomto politickom programe Cesta k digitálnemu desaťročiu.

               Pokiaľ ide o ciele a ukazovatele, politický program vychádza predovšetkým z vylepšeného

                  indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI)

               , čo je zložený index, ktorým sa monitoruje digitálna výkonnosť Európy a sleduje vývoj členských štátov EÚ v oblasti digitálnej konkurencieschopnosti vrátane analýzy vnútroštátnych digitálnych politík. K postupu zhromažďovania relevantných údajov prispeli aj kľúčové štúdie, v rámci ktorých sa zbierali údaje o širokopásmovom pokrytí a cenách na účely indexu DESI, referenčné porovnávanie elektronickej verejnej správy a podnikové zisťovanie. Celostný pohľad na zraniteľné miesta a kapacity EÚ v digitálnej oblasti, a to aj pokiaľ ide o iné rozmery odolnosti (zeleným, sociálnym a hospodárskym a geopolitickým), sa uvádza v prehľadoch digitálnej odolnosti
                  26
               .

               Okrem mnohých ďalších štúdií, na ktoré sa odkazuje v oznámení, sa aktuálna a hĺbková analýza výziev v oblasti digitálnej transformácie, ktorým EÚ čelí, a opatrení, ktoré treba prijať, aby sa čo najlepšie využila, uvádza v štúdii, ktorú vydala spoločnosť McKinsey v septembri 2020
                  27
               .

               Posúdenie vplyvu

                  V nadväznosti na usmernenia v súbore nástrojov pre lepšiu právnu reguláciu Komisia nepovažovala posúdenie vplyvu za potrebné a namiesto toho vypracovala pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu rozhodnutia. V oznámení Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob, ktoré schválila Európska rada, sa už opísal podrobný mechanizmus monitorovania a spolupráce, ktorý sa v návrhu rozhodnutia dôsledne dodržiaval. Keďže viaceré prvky sa pevne stanovili v oznámení (napr. ciele, mechanizmus monitorovania a spolupráce, rámec vykonávania viacnárodných projektov), zostal len veľmi obmedzený manévrovací priestor z hľadiska možností politiky, ktorých analýza je hlavnou časťou posúdenia vplyvu.

                  V súlade s oznámením sa v navrhovanom rozhodnutí uvádza zoznam spoločných digitálnych cieľov v rámci štyroch hlavných bodov, prostredníctvom ktorých sa ambícia EÚ dosiahnuť do roku 2030 úspešne digitalizovanú Úniu premieta do konkrétnych spoločných cieľov. V navrhovanom rozhodnutí sa vymedzuje iba spôsob merania týchto cieľov. Nová forma riadenia prostredníctvom mechanizmu monitorovania a spolupráce navyše vychádza predovšetkým z už existujúceho indexu DESI, teda zo zloženého indexu, ktorým sa monitoruje digitálna výkonnosť EÚ a ktorý bude vylepšený, aby zohľadňoval nové ciele. Zatiaľ čo v navrhovanom rozhodnutí sa stanovuje mechanizmus monitorovania a spolupráce, ktorého cieľom je umožniť monitorovanie pokroku pri dosahovaní cieľov, možné konkrétne opatrenia, ktoré sa môžu navrhnúť v dôsledku monitorovania, budú len výsledkom opakujúceho sa postupu spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi, ku ktorému následne dôjde vo forme odporúčaných opatrení. Keďže konkrétne opatrenia bude nevyhnutne možné identifikovať až po zavedení mechanizmu monitorovania a spolupráce, a to najmä v dôsledku postupu monitorovania, presný vplyv programu v tomto konkrétnom aspekte nemožno identifikovať vopred.

                  Keďže spektrum je kľúčovým faktorom umožňujúcim pokrok pri dosahovaní cieľov digitálneho desaťročia, najmä dosiahnutie bezpečnej, výkonnej a udržateľnej digitálnej infraštruktúry, členské štáty by mali podávať správy aj o svojich prijatých a budúcich politikách a opatreniach v súvislosti s dostupnosťou rádiového spektra a možnosťou používať ho pre existujúcich používateľov a potenciálnych investorov a prevádzkovateľov. Komisia by mohla poskytnúť usmernenie k tomu, ako najlepšie zorganizovať takéto politiky a opatrenia, aby spĺňali všeobecné a digitálne ciele stanovené v tomto rozhodnutí. Tým nie je dotknutá možnosť Komisie navrhnúť nové strategické orientácie alebo mechanizmy politiky spektra podľa článku 4 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018.

                  V politickom programe Cesta k digitálnemu desaťročiu sa takisto predpokladá mechanizmus právnej štruktúry, ktorá umožní rýchle a flexibilné vytvorenie a vykonávanie viacnárodných projektov, najmä v prípade zavádzania digitálnych infraštruktúr a/alebo služieb veľkého rozsahu vo viacerých krajinách. Možná by mala byť kombinácia finančných prostriedkov z centrálne riadeného programu Únie so zdrojmi členských štátov, a to za istých podmienok vrátane príspevkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa vysvetľuje v časti 3 usmernenia Komisie pre členské štáty týkajúceho sa plánov obnovy a odolnosti
                     28
                  . V právnej štruktúre sa stanovia štandardné pravidlá upravujúce spoločné záležitosti, ako napríklad riadenie projektu, zodpovednosť, vlastníctvo a správa údajov, ako aj združovanie viacerých zdrojov financovania, ktoré môžu okrem iného zahŕňať priamo a nepriamo riadené programy Únie, príspevky členských štátov a súkromné financovanie. To bude predstavovať možnosť na vykonávanie viacnárodných projektov, pričom mechanizmus bude pre členské štáty dobrovoľný. Presné podrobnosti v súvislosti s financovaním, vykonávaním konkrétnych projektov a účasťou na nich, ako aj konkrétne oblasti sa v tomto politickom programe stanovovať nebudú. Budú k dispozícii až v ďalších rokoch a budú závisieť od podpory členských štátov.

                  Ako je zrejmé z vyššie uvedeného, v návrhu sa neuvádzajú konkrétne a samostatné možnosti politiky, ale skôr metodický a riadiaci rámec nezávislý od budúcich konkrétnych opatrení, ktoré z neho budú vychádzať. Podrobnosti vplyvu navrhovaného rámca závisia od jeho ďalšieho vykonávania (a teda realizácie) na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni. Na základe uvedeného Komisia zhrnula existujúce dôkazy v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. Konkrétne vo vzťahu k viacnárodným projektom z pracovného dokumentu útvarov Komisie vyplýva v prvom rade to, že procesný rámec na zrýchlenie vykonávania viacnárodných projektov je potrebný, ako aj to, že členským štátom treba poskytnúť možnosť vykonávať viacnárodné projekty prostredníctvom nového nástroja, ktorý možno použiť, ak v prípade daného viacnárodného projektu nie sú vhodné žiadne existujúce nástroje. S týmto novým nástrojom, ktorým je Konzorcium pre európsku digitálnu infraštruktúru (European Digital Infrastructure Consortium – EDIC), sa nespája skutočné zriadenie nového orgánu Únie a nie je ani zameraný na jeden konkrétny viacnárodný projekt, ale riešia sa ním nedostatky v súbore nástrojov EÚ pri kombinovaní financovania z členských štátov, rozpočtu EÚ a zo súkromných investícií na účely zavádzania a prevádzkovania infraštruktúr a služieb spoločného záujmu mimo oblasti výskumu.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. Komisia bude predovšetkým svoje nové úlohy spojené s jej úlohou akcelerátora viacnárodných projektov vykonávať pomocou zdrojov, ktoré by sa inak vynaložili na poskytnutie podpory ad hoc projektom členských štátov v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú viacnárodné projekty. Združovaním týchto rozptýlených zdrojov sa zvýši efektívnosť bez vzniku dodatočných nákladov z rozpočtu Únie.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Monitorovanie vykonávania, hodnotenie a podávanie správ sa podrobnejšie uvádza v opise konkrétnych ustanovení ďalej v texte. Podstatou je, že Komisia bude Európskemu parlamentu a Rade každoročne podávať správy o pokroku programu Cesta k digitálnemu desaťročiu prostredníctvom správy o stave digitálneho desaťročia. Touto správou sa následne spúšťa mechanizmus monitorovania a spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi, ktorý sa podrobnejšie uvádza v opise konkrétnych ustanovení ďalej v texte.

               Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti rozhodnutia sa stanovujú v článku 1, v ktorom sa zriaďuje politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu vrátane súvisiaceho mechanizmu monitorovania a spolupráce a monitorovania. V článku 2 sa opisujú všeobecné ciele rozhodnutia, ktorými sú podpora bezpečného a otvoreného digitálneho prostredia zameraného na človeka; posilnenie kolektívnej odolnosti členských štátov; zaistenie bezpečnej a prístupnej digitálnej infraštruktúry; podpora zavádzania a využívania digitálnych schopností; zabezpečenie prístupnosti demokratického života a verejných služieb online; zabezpečenie toho, aby boli digitálne infraštruktúry a technológie udržateľnejšie a efektívnejšie využívali energiu a zdroje, ako aj zabezpečenie toho, aby sa zohľadnili všetky existujúce politiky, ktoré sú dôležité na dosiahnutie digitálnych cieľov, a naplno tak prispievali k digitálnej transformácii.

                  V článku 3 sú vymedzené niektoré pojmy používané v rozhodnutí.

                  V článku 4 sa stanovujú ciele, na ktorých by inštitúcie Únie a členské štáty mali spolupracovať a ktoré sa uvádzajú v rámci štyroch „hlavných bodov“, t. j. digitálne zručná populácia a vysokokvalifikovaní digitálni odborníci; bezpečné a výkonné udržateľné digitálne infraštruktúry; digitálna transformácia podnikov; digitalizácia verejných služieb. Štyri hlavné body pozostávajú z celej škály rozmerov a čiastkových rozmerov. Komisia má uvedené ciele preskúmať do júna 2026, aby zohľadnila technologický, hospodársky a spoločenský vývoj.

                  Pokrok pri dosahovaní cieľov na úrovni Únie sa bude monitorovať (článok 5) prostredníctvom indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI). Na tento účel sa časť rozmerov a ukazovateľov DESI zosúladí s cieľmi stanovenými v rozhodnutí. Monitorovanie dosiahnutia cieľov do roku 2030 vychádza z kľúčových ukazovateľov výkonnosti, ktoré Komisia každoročne vymedzuje v rámci DESI po konzultácii s členskými štátmi, ako aj z plánovaných trajektórií na úrovni EÚ, ktoré identifikovala Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Komisia je splnomocnená stanoviť zoznam kľúčových ukazovateľov výkonnosti potrebných na monitorovanie jednotlivých digitálnych cieľov prostredníctvom vykonávacieho aktu, ak to bude potrebné na účinné monitorovanie alebo aby sa zohľadnil technologický vývoj. Súčasťou monitorovania by mohla byť aj „hodnota semaforu“, teda systém podávania správ, v ktorom farby semaforu (t. j. zelená, žltá a červená) určujú, či sú skutočné trendy monitorované na úrovni Únie na dobrej ceste k dosiahnutiu cieľa daného kľúčového ukazovateľa výkonnosti v porovnaní s predpokladaným trendom.

                  Ako sa opisuje v článku 6, Komisia bude Európskemu parlamentu a Rade každoročne podávať správy o pokroku digitálnej transformácie Únie prostredníctvom správy o stave digitálneho desaťročia. Súčasťou tejto správy bude index DESI. V správe sa budú uvádzať informácie o digitálnej transformácii, najmä o pokroku pri napĺňaní vízie a dosahovaní zodpovedajúcich digitálnych cieľov do roku 2030, ako aj o všeobecnejšom stave plnenia všeobecných cieľov a dodržiavania digitálnych zásad zakotvených v [vložiť názov čestného vyhlásenia]. V správe sa budú uvádzať aj odporúčané politiky, opatrenia a kroky adresované členským štátom, ako aj spoločné záväzky navrhnuté a prijaté Komisiou a členskými štátmi. Komisia môže v správe identifikovať odporúčaný postup z hľadiska politík, opatrení a krokov, ktoré majú členské štáty prijať v oblastiach, kde sa pokrok pri dosahovaní digitálnych cieľov považuje za nedostatočný, a ktoré by sa mali zahrnúť aj do vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia členských štátov. Pri každom takomto odporúčanom postupe sa zohľadní výsledok dialógu o spolupráci vrátane pripomienok členských štátov v nadväznosti na predchádzajúcu správu. Komisia môže predovšetkým navrhnúť vykonanie osobitných regulačných opatrení alebo verejnej intervencie s cieľom podporovať dodatočné investície do digitálnych technológií a kapacít, aj to aj vytvorením viacnárodných projektov.

                  V článku 7 sa stanovuje, že najneskôr päť mesiacov pred vydaním správy o stave digitálneho desaťročia by členské štáty mali Komisii predložiť vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia (ďalej len „vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia“). Členské štáty vo svojich plánoch uvedú hlavné existujúce a plánované politiky, opatrenia a kroky zamerané na plnenie všeobecných a špecifických cieľov digitálneho desaťročia; plánované vnútroštátne trajektórie na základe usmernenia, ktoré poskytne Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi; časový rámec vykonávania plánovaných politík, opatrení a krokov vrátane posúdenia toho, kedy sa očakáva, že tieto politiky a opatrenia vyvolajú účinky z hľadiska dosiahnutia cieľov; všeobecný prehľad investícií potrebných na dosiahnutie všeobecných cieľov, špecifických cieľov a príspevkov stanovených vo vnútroštátnych plánoch, ako aj všeobecné posúdenie zdrojov týchto investícií. Súčasťou vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia môže byť aj návrh viacnárodného projektu (viacnárodných projektov). S cieľom zohľadniť zistenia z výročnej správy o stave digitálneho desaťročia by členské štáty podľa potreby mali predložiť úpravu vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia spočívajúcu v politikách, opatreniach a krokoch, ktoré plánujú prijať na podporu pokroku v oblastiach, ktorých sa týkajú digitálne ciele. Komisia poskytne usmernenie s cieľom pomôcť členským štátom pri vypracovaní vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia vrátane usmernenia k skĺbeniu plánovaných trajektórií na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, ako aj k tomu, ako by členské štáty mali premietnuť plánované trajektórie Únie do vnútroštátnych trajektórií, v ktorých sa zohľadňujú rôzne vnútroštátne východiská, zdroje, komparatívne výhody a iné relevantné faktory.

                  V článku 8 sa stanovuje ročná spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby sa prostredníctvom kombinácie iniciatív Únie a príslušných vnútroštátnych politík dosiahli všeobecné a špecifické ciele digitálneho desaťročia, pričom sa zohľadnia cezhraničné rozmery digitálnych politík a cieľov pre celú Úniu, predovšetkým rozvoj vnútorného trhu. Členské štáty a Komisia budú úzko spolupracovať, aby identifikovali spôsoby riešenia nedostatkov v oblastiach, kde je pokrok nedostatočný, s cieľom dosiahnuť jeden alebo viacero digitálnych cieľov, alebo ak z poslednej správy o pokroku a dostupných údajov vyplývajú významné medzery a nedostatky. V tomto kontexte budú členské štáty povinné predložiť politiky a opatrenia, ktoré plánujú, prijali alebo vykonali.

                  Komisia a členské štáty v rámci dialógu o spolupráci preskúmajú aj spôsob, akým spoločne a jednotlivo vykonali odporúčané politiky, opatrenia a kroky uvedené v správe z predchádzajúceho roka. Posúdenie sa bude týkať vplyvu krokov a opatrení členských štátov a/alebo sa v rámci neho odhadne, kedy sa tieto účinky pravdepodobne dosiahnu. Takisto sa bude vzťahovať na potrebu prijať opatrenia alebo kroky, ktorými sa upravia alebo doplnia tie, ktoré sú už zavedené.

                  Komisia a jeden alebo viaceré z členských štátov budú môcť kedykoľvek počas ročnej spolupráce prijať spoločné záväzky vrátane vytvorenia viacnárodných projektov a dohodnúť sa na opatreniach a krokoch na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni, pričom okrem iného zohľadnia vykonávanie ostatných digitálnych politík a iniciatív. Tieto spoločné záväzky a iné opatrenia sa prijmú v záujme pokroku pri dosahovaní cieľov digitálneho desaťročia v súlade s plánovanými trajektóriami uvedenými v správe o stave digitálneho desaťročia. Komisia a jednotlivé členské štáty budú môcť požiadať o stretnutie Komisie a členských štátov. Takéto stretnutie sa uskutoční najmä v prípade, že členský štát navrhne vykonanie nového viacnárodného projektu alebo spoločných krokov, ktoré si vyžadujú účasť iných členských štátov. Dotknuté členské štáty alebo Komisia budú môcť takisto požiadať o začatie postupu partnerského preskúmania.

                  Podľa článku 9 sa Komisii umožňuje prijímať špecifické odporúčania v prípade, že členský štát nezmení vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia v súlade s odporúčanými politikami, opatreniami a krokmi ani neposkytne dostatočné vysvetlenie toho, prečo na odporúčaný postup neplánuje reagovať. Od dotknutého členského štátu sa bude vyžadovať, aby takéto odporúčanie v maximálnej miere zohľadnil a vysvetlil, ako ho zamýšľa vykonať. Odporúčania, ktoré vydá Komisia, sa predložia Európskemu parlamentu a Rade. Politiky, opatrenia a kroky odporúčané Komisiou, ktoré sa uvádzajú v správe, a špecifické odporúčania Komisie by mali dopĺňať najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

                  Spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi bude otvorená, účinná a transparentná vďaka vhodnej štruktúre vytvorenej Komisiou (článok 10). Táto štruktúra bude slúžiť aj ako fórum na partnerské preskúmanie medzi členskými štátmi. Komisia a členské štáty budú navyše v záujme zabezpečenia transparentnosti a verejnej účasti komunikovať aj so všetkými zainteresovanými stranami (a to aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, najmä so subjektmi verejného sektora členských štátov v oblasti digitálnej transformácie a so sociálnymi partnermi, s občanmi a občianskou spoločnosťou) (článok 11).

                  Článkom 12 sa začína blok ustanovení o viacnárodných projektoch a stanovujú s v ňom ciele, ktorými sa charakterizuje viacnárodný projekt. Na najvyššej úrovni tieto ciele zahŕňajú príspevok projektu k dosahovaniu cieľov digitálnej transformácie Únie do roku 2030. To sa premieta do požiadaviek, ktoré majú viac prevádzkovú povahu. V článku 12 sa Komisia splnomocňuje na vydanie odporúčania s cieľom vytvoriť viacnárodný projekt alebo vyzvať členský štát, aby sa zapojil do viacnárodného projektu, a stanovuje sa v ňom možnosť vytvoriť viacnárodný projekt alebo sa k nemu pripojiť v rámci spoločného záväzku. Orientačný zoznam možných oblastí činnosti, v ktorých by sa mohli vytvoriť viacnárodné projekty, sa uvádza v prílohe.

                  V článku 13 sa stanovujú pravidlá výberu a vykonávania viacnárodných projektov. Po prvé sa v tomto článku stanovuje, že Komisia k správe o stave digitálneho desaťročia pripojí prílohu, v ktorej uvedie strategické zásady a priority pri vykonávaní viacnárodných projektov a aktuálny zoznam týchto projektov vybraných na vykonávanie. Po druhé sa v ňom stanovuje otvorený zoznam potenciálnych nástrojov vykonávania. Ak sa zvolia existujúce nástroje vykonávania, pravidlá platné pre tieto nástroje sa týmto rozhodnutím nemenia a musia sa dodržiavať v celom rozsahu.

                  V článku 14 sa stanovuje procesný rámec na zrýchlenie vykonávania viacnárodných projektov. Plánuje sa dvojkrokový mechanizmus koordinácie, ktorý sa má vykonať v úzkej spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi. V rámci prvého kroku sa všetky členské štáty vyzvú na vyjadrenie záujmu o vykonávanie konkrétnych viacnárodných projektov. V prípade, že bude existovať dostatočný záujem členských štátov, Komisia v druhom kroku poskytne usmernenie k mechanizmu vykonávania, ktorý považuje za najvhodnejší na vykonávanie daného projektu, ako aj k iným strategickým aspektom vykonávania. Počas vykonávania projektu sa takisto môže poskytnúť technická pomoc a iná podpora.

                  V článku 15 sa stanovuje mechanizmus vykonávania v podobe Konzorcia pre európsku digitálnu infraštruktúru (EDIC). Očakáva sa, že konzorcium EDIC sa použije najmä v prípade viacnárodných projektov, ktoré nemožno vykonať v rámci existujúcich mechanizmov vykonávania. Ako sa ďalej stanovuje v tomto článku, konzorcium EDIC bude mať právnu subjektivitu. Znamená to, že pri podávaní žiadosti o grant Únie je žiadateľom samotné konzorcium EDIC, ktoré napokon musí podať žiadosť predložením svojich návrhov v rámci výzvy orgánu poskytujúceho grant. S výnimkou dohody o grante s viacerými prijímateľmi žiadosť nemôže podať tretia osoba, napr. členský štát v mene konzorcia EDIC.

                  V článku 16 sa stanovuje, že konzorcium EDIC možno zriadiť na žiadosť členských štátov rozhodnutím Komisie prijatým v rámci komitologického postupu.

                  V ďalších článkoch sa stanovujú pravidlá potrebné na bezproblémové a pružné fungovanie konzorcia EDIC. V článku 17 sa uvádzajú pravidlá členstva, podľa ktorých sú členské štáty, ktoré poskytnú finančný alebo nefinančný príspevok, hlasujúcimi členmi a ostatné členské štáty môžu byť pozorovateľmi. V článku 18 sa stanovuje mechanizmus riadenia, ktorý za úzko vymedzených okolností podlieha právu veta Komisie. V článku 19 sa stanovujú minimálne požiadavky, ktoré musia spĺňať stanovy.

                  Napokon sa v článku 20 stanovujú pravidlá zodpovednosti uplatniteľné na konzorcium EDIC, v článku 21 uplatniteľné právo a právomoc, v článku 22 pravidlá likvidácie a v článku 23 pravidlá podávania správ a kontroly.

               2021/0293 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa zriaďuje politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu do roku 2030

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  29
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  30
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Komisia vo svojom oznámení s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob z 9. marca 2021
                  31
                (ďalej len „oznámenie o digitálnom kompase“) stanovila svoju víziu do roku 2030 s cieľom posilniť postavenie občanov a podnikov prostredníctvom digitálnej transformácie. Prístup Únie k digitálnej transformácii hospodárstva a spoločnosti by mal zahŕňať digitálnu suverenitu, inklúziu, rovnosť, udržateľnosť, odolnosť, bezpečnosť, lepšiu kvalitu života, rešpektovanie práv a ambícií občanov a mal by v Únii prispievať k hospodárstvu a spoločnosti, ktoré budú dynamické, spravodlivé a budú efektívne využívať zdroje.

               (2)Európska rada vo svojom vyhlásení z 25. marca 2021 označila oznámenie o digitálnom kompase za krok smerom k naplánovaniu digitálneho rozvoja Európy v najbližších desiatich rokoch a potvrdila víziu, ktorá sa v ňom stanovuje, vrátane myšlienky politického programu so spoľahlivou riadiacou štruktúrou a s rámcom na uľahčenie vykonávania viacnárodných projektov, ktoré sú potrebné na digitálnu transformáciu Európy v kritických oblastiach. Zároveň vyzvala Komisiu, aby rozšírila súbor politických nástrojov Európskej únie na digitálnu transformáciu, a to na úrovni Európskej únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni, a aby využila všetky dostupné nástroje z oblasti priemyselnej a obchodnej politiky a politiky hospodárskej súťaže, zručností, vzdelávania, výskumu a inovácie, ako aj nástroje dlhodobého financovania na uľahčenie digitálnej transformácie.

               (3)Ako sa uvádza v oznámení Komisie o aktualizácii novej priemyselnej stratégie na rok 2020
                  32
               , je potrebné, aby Európska únia identifikovala systémy kritických technológií a strategické odvetvia, riešila strategické slabé stránky a vysokorizikové závislosti, ktoré by mohli viesť k nedostatočným dodávkam alebo ku kybernetickým rizikám, a podporovala digitálnu transformáciu. Tým sa zdôrazňuje význam toho, aby členské štáty spojili sily a podporili snahu priemyslu o riešenie týchto závislostí a o rozvoj strategických potrieb v oblasti kapacít. Zároveň je to reakciou na analýzu v správe o strategickom výhľade za rok 2021
                  33
               . V rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a pri vypracúvaní národných plánov obnovy a odolnosti Komisia povzbudila členské štáty, aby koordinovali svoje snahy v prospech viacnárodných projektov v digitálnej oblasti. Touto skúsenosťou sa zdôraznilo, že v záujme realizácie viacnárodných projektov je potrebné, aby Komisia podporila koordinačné úsilie členských štátov a aby mala Únia k dispozícii mechanizmy vykonávania, ktoré uľahčujú spoločné investície. V spojení s inými iniciatívami Komisie, ako je napríklad Monitorovacie stredisko pre kritické technológie
                  34
               , by sa mala zaviesť riadiaca štruktúra na vykonanie oznámenia o digitálnom kompase, ktorá by mala prispieť k identifikácii súčasných a možných budúcich digitálnych strategických závislostí Únie, ako aj k posilneniu jej digitálnej suverenity.

               (4)V oznámení Komisie o Európskej zelenej dohode
                  35
                sa zdôraznilo, že Európa by mala využiť potenciál digitálnej transformácie, ktorá je kľúčovým faktorom umožňujúcim dosiahnutie cieľov zelenej dohody. Únia by mala podporovať potrebnú digitálnu transformáciu a investovať do nej, pretože digitálne technológie sú kľúčovým faktorom umožňujúcim dosiahnuť ciele udržateľnosti, ktoré zelená dohoda stanovuje v mnohých rôznych sektoroch. Digitálne technológie ako umelá inteligencia, 5G, cloud computing, edge computing a internet vecí môžu zrýchliť a maximalizovať dosah politík na riešenie zmeny klímy a ochranu životného prostredia. Digitalizácia prináša nové príležitosti aj v oblasti diaľkového monitorovania znečistenia ovzdušia a vody či monitorovania a optimalizácie využívania energie a prírodných zdrojov. Európa potrebuje digitálny sektor, ktorého ústredným prvkom bude udržateľnosť, a musí zabezpečiť, aby sa digitálne infraštruktúry a technológie stali preukázateľne udržateľnejšími, efektívnejšie využívali energiu a zdroje a prispievali k udržateľnému obehovému a klimaticky neutrálnemu hospodárstvu a spoločnosti v súlade s Európskou zelenou dohodou.

               (5)Opatrenia plánované v oznámení o digitálnom kompase by sa mali vykonať v záujme zintenzívnenia opatrení vymedzených v stratégii o formovaní digitálnej budúcnosti Európy, a to na základe existujúcich nástrojov Únie [ako sú programy súdržnosti, Nástroj technickej podpory, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694
                  36
               , nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695
                  37
                a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523
                  38
               ] a finančných prostriedkov pridelených na digitálnu transformáciu v rámci nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241
                  39
               . Týmto rozhodnutím by sa preto mal zriadiť politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu s cieľom dosiahnuť, urýchliť a formovať úspešnú digitálnu transformáciu hospodárstva a spoločnosti v Únii.

               (6)S cieľom sledovať trajektóriu Únie v súvislosti s tempom digitálnej transformácie by sa mali stanoviť digitálne ciele. Tieto ciele by sa mali spájať s konkrétnymi oblasťami, v ktorých by sa mal pokrok v Únii dosahovať spoločne. Ciele nadväzujú na štyri hlavné body určené v oznámení o digitálnom kompase, ktoré boli identifikované ako základné oblasti digitálnej transformácie Únie: digitálne zručnosti, digitálne infraštruktúry, digitalizácia podnikov a verejných služieb.

               (7)Základné aj pokročilé digitálne zručnosti sú kľúčové z hľadiska posilnenia kolektívnej odolnosti spoločnosti v Únii. Digitálne zdatní a spôsobilí občania dokážu využiť príležitosti digitálneho desaťročia. Digitálna odborná príprava a vzdelávanie by okrem toho mali podporiť pracovnú silu, v rámci ktorej si ľudia vedia osvojiť špecializované digitálne zručnosti na získanie kvalitných pracovných miest a vybudovanie úspešnej kariéry v oveľa väčšom počte ako v súčasnosti, s konvergenciou medzi počtom žien a mužov. Základnými faktormi, ktoré umožňujú využívanie výhod digitalizácie, ako aj ďalší technologický vývoj a vedúce postavenie Európy v digitálnej oblasti, sú okrem toho udržateľná digitálna infraštruktúra na zabezpečenie pripojiteľnosti, mikroelektronika a schopnosť spracúvať veľké množstvá údajov. Vynikajúca a bezpečná pripojiteľnosť je potrebná pre všetkých a všade v Európe vrátane vidieckych oblastí a vzdialených regiónov
                  40
               . Spoločenské potreby v súvislosti so šírkou pásma nahrávania a sťahovania neustále rastú. Do roku 2030 by mali byť siete s gigabitovými rýchlosťami za prijateľných podmienok dostupné pre všetkých, ktorí takúto kapacitu potrebujú alebo chcú. Okrem toho sa očakáva, že po mikroprocesoroch, ktoré sa už dnes nachádzajú na začiatku väčšiny kľúčových a strategických hodnotových reťazcov, najmä po tých najinovatívnejších, bude v budúcnosti ešte väčší dopyt. Takisto sa očakáva, že kľúčovými umožňujúcimi faktormi budú klimaticky neutrálne vysokobezpečné okrajové uzly, ktoré zaručia prístup k dátovým službám s malým oneskorením bez ohľadu na to, kde sa podniky nachádzajú, a kvantová kapacita.

               (8)Okrem plnenia úlohy umožňujúcich faktorov budú všetky uvedené technológie jadrom nových výrobkov, nových výrobných procesov a nových obchodných modelov na základe spravodlivej výmeny údajov v dátovom hospodárstve. Transformácia podnikov bude závisieť od ich schopnosti osvojiť si nové digitálne technológie rýchlo a vo všetkých oblastiach vrátane priemyselných ekosystémov a ekosystémov služieb, ktoré v tomto smere v súčasnosti zaostávajú.

               (9)Demokratický život a verejné služby budú takisto v zásadnej miere závisieť od digitálnych technológií, a preto by mali byť v plnej miere prístupné pre každého ako prvotriedne digitálne prostredie, ktoré bude poskytovať jednoducho použiteľné, efektívne a personalizované služby a nástroje s vysokými štandardmi bezpečnosti a ochrany súkromia.

               (10)Komisia by tieto digitálne ciele mala preskúmať do júna 2026 s cieľom posúdiť, či stále spĺňajú vysokú úroveň ambícií digitálnej transformácie, a v prípade potreby ich aktualizovať alebo zaviesť ďalšie digitálne ciele.

               (11)Harmonický, inkluzívny a stabilný pokrok k dosiahnutiu digitálnej transformácie a digitálnych cieľov v Únii si vyžaduje komplexnú, odolnú, spoľahlivú, flexibilnú a transparentnú formu riadenia na základe úzkej spolupráce a koordinácie inštitúcií, orgánov a agentúr Únie a členských štátov. Primeraným mechanizmom by sa mala zabezpečiť koordinácia konvergencie, ako aj súlad a účinnosť politík a opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. Preto je potrebné stanoviť ustanovenia o mechanizme monitorovania a spolupráce, ktorými sa vykoná oznámenie o digitálnom kompase.

               (12)Súčasťou tohto mechanizmu by mal byť vylepšený systém monitorovania v záujme zistenia nedostatkov v rámci strategických digitálnych kapacít Únie. Zahŕňať by mal aj mechanizmus podávania správ, a to okrem iného o pokroku pri napĺňaní vízie a dosahovaní zodpovedajúcich digitálnych cieľov do roku 2030, ako aj o všeobecnejšom stave plnenia cieľov stanovených v tomto rozhodnutí. Mal by sa ním vytvoriť rámec spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom identifikovať riešenia slabých stránok a navrhnúť cielené opatrenia, pokiaľ ide o účinné prostriedky nápravy.

               (13)Index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (ďalej len „DESI“)
                  41
                by sa mal stať súčasťou správy o stave digitálneho desaťročia a mal by sa používať na monitorovanie pokroku pri dosahovaní digitálnych cieľov. Toto monitorovanie by malo zahŕňať analýzu ukazovateľov, ktorými sa meria pokrok na úrovni členských štátov, vnútroštátnych politík a iniciatív zameraných na dosiahnutie všeobecných cieľov tohto rozhodnutia a špecifických cieľov, ako aj horizontálnu a tematickú analýzu, ktorou sa bude sledovať digitálna transformácia európskych hospodárstiev a hodnotiť pokrok, ktorý v rámci nej členské štáty dosiahli. Rozmery a ukazovatele DESI by sa predovšetkým mali zosúladiť s digitálnymi cieľmi stanovenými v tomto rozhodnutí. V prípade každého digitálneho cieľa by sa vo vykonávacích aktoch, ktoré má prijať Komisia, mali stanoviť kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI). Tieto ukazovatele by sa mali v prípade potreby aktualizovať v záujme zabezpečenia neustáleho účinného monitorovania a zohľadnenia technologického vývoja. V členských štátoch by sa mal posilniť mechanizmus zberu údajov, aby poskytovali podrobné informácie o aktuálnom stave pokroku pri plnení digitálnych cieľov, ako aj informácie o príslušných politikách, programoch a iniciatívach na vnútroštátnej úrovni. Na základe preskúmaní a v prípade potreby by Komisia mala po konzultácii s členskými štátmi vypracovať plán s cieľom stanoviť budúce potreby v oblasti zberu údajov. Komisia by pri vymedzení DESI mala vychádzať predovšetkým z oficiálnych štatistík zozbieraných v rámci rôznych prieskumov Únie o informačnej spoločnosti
                  42
               . Na zber údajov v prípade týchto relevantných ukazovateľov, ktoré sa nemerajú v prieskumoch Únie, by Komisia mala použiť osobitné štúdie.

               (14)Aby boli spoluzákonodarcovia informovaní o pokroku digitálnej transformácie v Únii, Komisia by mala Európskemu parlamentu a Rade predkladať výročnú správu o stave digitálneho desaťročia, v ktorej uvedie prehľad a analýzu digitálnej transformácie Únie a hodnotenie pokroku dosiahnutého v súvislosti s cieľmi digitálneho desaťročia a digitálnymi cieľmi na obdobie do roku 2030. Správa o stave digitálneho desaťročia (a najmä DESI) by mala slúžiť ako podklad pre európsky semester vrátane aspektov súvisiacich s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti.

               (15)Komisia by predovšetkým mala podávať správy o pokroku pri dosahovaní digitálnych cieľov, v ktorých podrobne opíše mieru pokroku Únie v súvislosti s plánovanými trajektóriami pre každý cieľ, posúdenie úsilia potrebného na dosiahnutie jednotlivých cieľov vrátane nedostatočných investícií do digitálnych kapacít a zvyšovanie informovanosti o opatreniach potrebných na zvýšenie digitálnej suverenity. V správe by sa malo uviesť aj posúdenie vykonávania príslušných regulačných návrhov, ako aj opatrení prijatých na úrovni Únie a členských štátov.

               (16)Na základe tejto analýzy by sa v správe uviedli konkrétne odporúčané politiky, opatrenia a kroky. Komisia by pri odporúčaní politík, opatrení alebo krokov v správe mala zohľadniť najnovšie dostupné údaje, prijaté spoločné záväzky, politiky a opatrenia vymedzené členskými štátmi, ako aj pokrok dosiahnutý v súvislosti s odporúčanými opatreniami identifikovanými v predchádzajúcich správach a riešenými počas ročnej spolupráce. Komisia by okrem toho mala zohľadniť rozdiely v potenciáli jednotlivých členských štátov prispievať k digitálnym cieľom, ako aj politiky, opatrenia a kroky, ktoré sú už zavedené a považujú sa za primerané na dosahovanie cieľov, hoci sa ich účinky ešte neprejavili.

               (17)Vo výročnej správe o stave digitálneho desaťročia by sa mali uviesť informácie o uplatňovaní digitálnych zásad zakotvených v [vložiť názov čestného vyhlásenia].

               (18)S cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľov digitálneho desaťročia a digitálnych cieľov, ktoré sa stanovujú v tomto rozhodnutí, a účinné prispievanie všetkých členských štátov k naplneniu tohto zámeru by sa mala prostredníctvom navrhnutia a vykonávania mechanizmu monitorovania a spolupráce zabezpečiť výmena informácií a najlepších postupov v rámci konštruktívneho a inkluzívneho dialógu medzi členskými štátmi a Komisiou.

               (19)Komisia by spoločne s členskými štátmi mala vypracovať plánované trajektórie, ktoré Únii umožnia dosiahnuť digitálne ciele stanovené v tomto rozhodnutí. Tieto plánované trajektórie by potom mali členské štáty podľa možnosti premietnuť do vnútroštátnych smerovaní. Odlišný potenciál členských štátov prispievať k digitálnym cieľom by sa mal zohľadniť a premietnuť vo vnútroštátnych trajektóriách. Tieto trajektórie by mali prispieť k posúdeniu priebežného pokroku na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni.

               (20)S cieľom zabezpečiť efektívnosť a účinnosť spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi by členské štáty mali Komisii predložiť vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia na obdobie do roku 2030 (ďalej len „vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia“), v ktorých, ak je to možné a merateľné na vnútroštátnej úrovni, navrhnú vnútroštátne trajektórie a opíšu všetky nástroje prijaté, plánované alebo vykonané v záujme prispievania k dosiahnutiu cieľov tohto rozhodnutia a digitálnych cieľov na úrovni Únie. Tieto vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia by mali byť kľúčovým nástrojom na koordináciu politík členských štátov a zabezpečenie predvídateľnosti trhu. Členské štáty by mali zohľadniť príslušné odvetvové iniciatívy na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni a zabezpečiť súlad s nimi. Počas ročného cyklu spolupráce by členské štáty mohli navrhnúť úpravy svojich vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia, aby zohľadnili vývoj digitálnej transformácie na úrovni Únie aj na vnútroštátnej úrovni a aby reagovali predovšetkým na politiky, opatrenia a kroky odporúčané Komisiou.

               (21)Včasná dostupnosť rádiového spektra a prístup k nemu sú kľúčové z hľadiska dosiahnutia cieľov programu Cesta k digitálnemu desaťročiu v oblasti pripojiteľnosti. Členské štáty a používatelia spektra v tomto kontexte potrebujú predvídateľnosť a istotu a zároveň pružnosť (na základe vyvíjajúcich sa potrieb) pri plánovaní čiastkových cieľov v oblasti dostupnosti spektra. Zvlášť v rámci rýchlo sa vyvíjajúceho procesu digitálnej a zelenej transformácie by včasné informácie o budúcej dostupnosti spektra a podnety k stanoveniu akýchkoľvek čiastkových cieľov od kľúčových zainteresovaných strán (ako sú orgány verejnej moci, zástupcovia priemyslu a používatelia) zvýšili právnu istotu a predvídateľnosť investícií.

               (22)Keďže spektrum má zásadný význam z hľadiska dosiahnutia digitálnych cieľov, a najmä vytvorenia bezpečnej, výkonnej a udržateľnej digitálnej infraštruktúry, členské štáty by mali podávať správy aj o svojich prijatých a budúcich politikách a opatreniach súvisiacich s dostupnosťou rádiového spektra a možnosťou používať ho pre existujúcich používateľov a potenciálnych investorov a prevádzkovateľov. Bez toho, aby bola dotknutá možnosť Komisie navrhnúť nové strategické orientácie alebo mechanizmy politiky spektra podľa článku 4 ods. 4 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972
                  43
               , by Komisia mohla v tomto smere poskytovať primerané usmernenia v záujme plnenia všeobecných cieľov a digitálnych cieľov stanovených v tomto rozhodnutí.

               (23)Dialóg o spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi by sa mal začať posúdením ich vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia a mal by vychádzať z poskytnutých údajov a posúdenia vykonaného v správe o stave digitálneho desaťročia, ako aj zo spätnej väzby prijatej od príslušných zainteresovaných strán.

               (24)Spolupráca by potom mala byť štruktúrovaná v ročnom cykle. V časovom rámci ročnej spolupráce by sa mala zohľadniť potreba premietnuť výsledky dovtedajšej spolupráce, ako aj opatrenia, kroky a úpravy vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia navrhnuté v správe na ďalší rok.

               (25)Členské štáty, pri ktorých sa v správe usúdilo, že v danej oblasti dosiahli nedostatočný pokrok, by v záujme pokroku pri dosahovaní cieľov v súlade s plánovanými trajektóriami mali navrhnúť opatrenia a kroky na úpravu, ktoré zamýšľajú prijať na podporu pokroku v danej kritickej oblasti. Komisia a členské štáty by navyše mali preskúmať, akým spôsobom členské štáty spoločne aj individuálne reagovali na odporúčané politiky, opatrenia a kroky uvedené v správe z predchádzajúceho roka. Členský štát môže požiadať o začatie postupu partnerského preskúmania, aby dal iným členským štátom príležitosť pripomienkovať návrhy, ktoré plánuje predložiť v rámci svojho vnútroštátneho strategického plánu digitálneho desaťročia, najmä pokiaľ ide o ich vhodnosť na dosiahnutie konkrétneho cieľa. Začatie postupu partnerského preskúmania vo vzťahu k strategickému plánu digitálneho desaťročia členského štátu môže navrhnúť aj Komisia.

               (26)Komisia a jeden alebo viaceré členské štáty môžu prijať spoločné záväzky v súvislosti s koordinovanými opatreniami, ktoré by chceli prijať na dosiahnutie cieľov, vytvoriť viacnárodné projekty a dohodnúť sa na akýchkoľvek iných opatreniach a krokoch na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme pokroku pri dosahovaní cieľov v súlade s plánovanými trajektóriami.

               (27)Na dosiahnutie všeobecných cieľov a digitálnych cieľov je kľúčové účinné vykonávanie odporúčaných politík, opatrení a krokov, ako aj vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia a ich úprav. Ak členský štát účinne nevykoná tieto opatrenia a dôvody takéhoto nekonania, ktoré uvedie, sa považujú za nedostatočné, Komisia môže prijať špecifické odporúčanie bez toho, aby boli dotknuté jej právomoci podľa zmluvy. V rámci týchto odporúčaní by sa mali zohľadniť a doplniť najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

               (28)Dotknutý členský štát by mal odporúčanie v maximálnej miere zohľadniť a v prípade potreby upraviť svoj vnútroštátny strategický plán digitálneho desaťročia. V prípade, že členský štát neplánuje odporúčanie vykonať, mal by uviesť dôvody, pre ktoré sa tak rozhodol, a tieto dôvody zverejniť.

               (29)V záujme zabezpečenia transparentnosti a verejnej účasti by Komisia mala komunikovať so všetkými zainteresovanými stranami. Komisia by na tento účel mala úzko spolupracovať so zainteresovanými stranami vrátane verejných a súkromných aktérov, ako sú verejnoprávne subjekty v odvetví vzdelávania alebo zdravotníctva, a mala by s nimi konzultovať opatrenia na zrýchlenie digitálnej transformácie na úrovni Únie. Zapojenie zainteresovaných strán by bolo dôležité aj na úrovni členských štátov, predovšetkým pri prijímaní ich vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia a ich úprav.

               (30)Viacnárodné projekty zahŕňajúce viaceré členské štáty by mali umožniť rozsiahly zásah v kľúčových oblastiach nevyhnutný na dosiahnutie digitálnych cieľov, najmä prostredníctvom združovania zdrojov Únie, členských štátov a prípadne súkromných zdrojov. Mali by sa vykonávať koordinovane v úzkej spolupráci medzi Komisiou a členskými štátmi. Komisia by preto mala zohrávať ústrednú úlohu pri urýchľovaní zavádzania viacnárodných projektov tým, že v rámci kategórií projektov orientačne uvedených v prílohe identifikuje viacnárodné projekty pripravené na vykonávanie, a pri poskytovaní poradenstva členským štátom, pokiaľ ide o výber mechanizmu vykonávania, výber zdrojov financovania a ich kombinácie, iné strategické otázky súvisiace s vykonávaním týchto projektov a v prípade potreby o výber Konzorcia pre európsku digitálnu infraštruktúru (EDIC) ako mechanizmu vykonávania.

               (31)Verejná podpora viacnárodných projektov by sa mala použiť najmä na riešenie zlyhaní trhu alebo suboptimálnych investičných situácií primeraným spôsobom a bez toho, aby sa zdvojovalo alebo vytesňovalo súkromné financovanie, pričom by sa mala zabezpečiť jasná európska pridaná hodnota, a to v súlade s uplatniteľným právom Únie a vnútroštátnym právom, ktoré je v súlade s právom Únie.

               (32)Viacnárodné projekty by mali byť schopné účinne prilákať a skombinovať rôzne zdroje financovania z Únie a členských štátov. Možná by mala byť predovšetkým kombinácia finančných prostriedkov z centrálne riadeného programu Únie so zdrojmi členských štátov, a to za istých podmienok vrátane príspevkov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako sa vysvetľuje v časti 3 usmernenia Komisie pre členské štáty týkajúceho sa plánov obnovy a odolnosti
                  44
               , ako aj príspevkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu. Vždy, keď je to odôvodnené povahou daného viacnárodného projektu, by tento projekt mal byť otvorený aj príspevkom od iných subjektov, ako sú Únia a členské štáty, vrátane súkromných príspevkov.

               (33)Komisia by v spolupráci s členskými štátmi a v postavení koordinátora viacnárodných projektov mala pomáhať členským štátom pri identifikácii ich záujmov v rámci viacnárodných projektov, poskytovať usmernenie k výberu optimálnych mechanizmov vykonávania a pomáhať pri vykonávaní, čím prispeje k najširšej možnej účasti.

               (34)Komisia by na žiadosť členských štátov a v prípade, že to považuje za vhodné, najmä v situáciách, keď neexistuje žiadny vhodný alternatívny mechanizmus vykonávania, mala byť schopná zriadiť Konzorcium pre európsku digitálnu infraštruktúru (European Digital Infrastructure Consortium – EDIC) na vykonávanie daného viacnárodného projektu.

               (35)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o kľúčové ukazovatele výkonnosti a zriadenie konzorcia EDIC. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
                  45
               ,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Kapitola 1

                Predmet úpravy, ciele a vymedzenie pojmov

               Článok 1

               Predmet úpravy

               1.Týmto rozhodnutím sa zriaďuje politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu a stanovuje sa mechanizmus monitorovania a spolupráce k danému programu, ktorý tvoria opatrenia na:

               a)stanovenie jasného smerovania digitálnej transformácie Únie a plnenia digitálnych cieľov;

               b)štruktúrovanie a stimuláciu spolupráce medzi inštitúciami Únie a členskými štátmi;

               c)zabezpečenie konzistentnosti, porovnateľnosti a úplnosti monitorovania a podávania správ zo strany Únie.

               2.Týmto rozhodnutím sa takisto vytvára rámec pre viacnárodné projekty.

               Článok 2

               Všeobecné ciele

               Inštitúcie Únie a členské štáty spolupracujú v záujme podpory a splnenia týchto všeobecných cieľov:

               a)podporovať inkluzívne, bezpečné a otvorené digitálne prostredie zamerané na človeka, v ktorom digitálne technológie a služby rešpektujú a posilňujú zásady a hodnoty Únie;

               b)posilniť kolektívnu odolnosť členských štátov a preklenúť digitálnu priepasť, a to najmä podporovaním základných a špecializovaných digitálnych zručností pre všetkých a posilňovaním vývoja vysokovýkonných digitálnych systémov vzdelávania a odbornej prípravy;

               c)zabezpečiť digitálnu suverenitu najmä prostredníctvom bezpečnej a prístupnej digitálnej infraštruktúry, ktorá dokáže spracovať veľké objemy údajov a umožní ďalší technologický vývoj, pričom bude podporovať konkurencieschopnosť priemyslu Únie;

               d)podporovať zavádzanie a využívanie digitálnych schopností, ktoré umožňujú prístup k digitálnym technológiám a údajom za jednoduchých a spravodlivých podmienok, s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň digitálnej intenzity a inovácie v podnikoch v Únii, najmä v malých a stredných podnikoch;

               e)zabezpečiť, aby demokratický život, verejné služby, služby zdravotnej starostlivosti a opatrovateľské služby boli prístupné online pre každého, najmä pre znevýhodnené skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím, a aby sa ponúkali inkluzívne, efektívne a personalizované služby a nástroje s vysokými štandardmi bezpečnosti a ochrany súkromia;

               f)zabezpečiť, aby sa digitálne infraštruktúry a technológie stali udržateľnejšími, efektívnejšie využívali energiu a zdroje a prispievali k udržateľnému obehovému a klimaticky neutrálnemu hospodárstvu a spoločnosti v súlade s Európskou zelenou dohodou;

               g)uľahčovať konvergentné podmienky investícií do digitálnej transformácie v celej Únii, a to aj posilnením synergií medzi využívaním finančných prostriedkov Únie a vnútroštátnych finančných prostriedkov a vytvorením predvídateľných regulačných prístupov;

               h)zabezpečiť, aby sa koordinovane a súdržne zohľadňovali všetky politiky a programy, ktoré sú dôležité na dosiahnutie digitálnych cieľov, a mohli tak naplno prispievať k digitálnej transformácii.

               Článok 3

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.„index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (ďalej len „DESI“)“ je ročný súbor analýz a ukazovateľov merania, na základe ktorého Komisia monitoruje celkovú digitálnu výkonnosť Únie a členských štátov vo viacerých politických rozmeroch vrátane ich pokroku pri dosahovaní digitálnych cieľov stanovených v článku 4;

               2.„viacnárodné projekty“ sú rozsiahle projekty, ktorými sa uľahčuje dosahovanie digitálnych cieľov stanovených v článku 4, ktorých súčasťou je financovanie zo strany Únie a členských štátov a ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 12;

               3.„štatistika“ je štatistika, ako sa vymedzuje v článku 3 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009
                  46
               ;

               4.„partnerské preskúmanie“ je mechanizmus preskúmania, prostredníctvom ktorého môžu členské štáty pripomienkovať špecifické aspekty politík, opatrení a krokov navrhnutých určitými členskými štátmi, a najmä ich vhodnosť prispievať k dosiahnutiu špecifického cieľa v rámci digitálnych cieľov stanovených v článku 4, v kontexte ročnej spolupráce stanovenej v článku 8 a ktorý môže slúžiť na výmenu najlepších postupov;

               5.„plánovaná trajektória“ je predpokladaná cesta k danému digitálnemu cieľu do roku 2030 v záujme dosiahnutia digitálnych cieľov stanovených v článku 4, ktorá vychádza z historických údajov, ak sú k dispozícii.

               Kapitola 2

               Digitálne ciele

               Článok 4

               Digitálne ciele

               1.Inštitúcie Únie a členské štáty spolupracujú, aby sa v Únii do roku 2030 dosiahli tieto digitálne ciele:

               1.digitálne zručná populácia a vysokokvalifikovaní digitálni odborníci:

               a)najmenej 80 % osôb vo veku od 16 do 74 rokov bude mať aspoň základné digitálne zručnosti;

               b)zamestnaných bude najmenej 20 miliónov odborníkov v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT), s konvergenciou medzi počtom žien a mužov;

               2.bezpečné, výkonné a udržateľné digitálne infraštruktúry:

               a)všetky európske domácnosti budú mať gigabitové sieťové pripojenie a vo všetkých obývaných oblastiach bude dostupná sieť 5G;

               b)výroba špičkových a udržateľných polovodičov v Únii bude predstavovať minimálne 20 % hodnoty svetovej výroby;

               c)v Únii bude zavedených aspoň 10 000 klimaticky neutrálnych vysokobezpečných okrajových uzlov, ktoré budú rozmiestnené tak, aby sa zaručil prístup k dátovým službám s malým oneskorením (pár milisekúnd), a to bez ohľadu na to, kde sa podniky nachádzajú;

               d)Únia bude mať do roku 2025 svoj prvý počítač s kvantovým zrýchlením, čím pripraví pôdu pre to, aby sa do roku 2030 dostala na špičku kvantových schopností;

               3.digitálna transformácia podnikov:

               a)aspoň 75 % podnikov v Únii bude využívať tieto technológie:

               1.služby cloud computingu;

               2. veľké dáta;

               3. umelú inteligenciu;

               b)viac ako 90 % malých a stredných podnikov (MSP) v Únii dosiahne aspoň základnú úroveň digitálnej intenzity;

               c)Únia zvýši počet inovatívnych scaleupov a zlepší ich prístup k financiám, čo povedie aspoň k zdvojnásobeniu počtu tzv. jednorožcov;

               4.digitalizácia verejných služieb:

               a)100 % kľúčových verejných služieb bude pre občanov a podniky Únie dostupných online;

               b)100 % občanov Únie bude mať prístup k svojim zdravotným záznamom (elektronické zdravotné záznamy);

               c)aspoň 80 % občanov Únie bude využívať riešenie elektronickej identifikácie.

               2.Komisia preskúma digitálne ciele stanovené v odseku 1 do roku 2026. Komisia predloží správu o výsledku tohto preskúmania Európskemu parlamentu a Rade a v prípade, že to bude považovať za potrebné s cieľom reagovať na technický, hospodársky a spoločenský vývoj v záujme úspešnej digitálnej transformácie Únie, predloží legislatívny návrh na revíziu digitálnych cieľov uvedených v odseku 1.

               Kapitola 3

               Riadenie: mechanizmus monitorovania a spolupráce

               Článok 5

               Monitorovanie pokroku

               1.Komisia monitoruje pokrok Únie vo vzťahu k všeobecným cieľom stanoveným v článku 2 a digitálnym cieľom stanoveným v článku 4. Komisia na tento účel vychádza z indexu digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) a v súlade s článkom 25 ods. 2 na účely tohto rozhodnutia vo vykonávacom akte stanoví kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI) pre každý digitálny cieľ.

               2.Členské štáty Komisii včas poskytnú potrebné štatistiky a údaje, ktoré sa vyžadujú na účinné monitorovanie digitálnej transformácie a miery dosiahnutia digitálnych cieľov stanovených v článku 4. To zahŕňa príslušné informácie o dostupnosti a prístupnosti spektra. Ak príslušné štatistiky z členských štátov ešte nie sú k dispozícii, Komisia môže po konzultácii s členskými štátmi použiť alternatívnu metodiku zberu údajov, ako sú štúdie alebo priamy zber údajov z členských štátov. Použitie tejto alternatívnej metodiky zberu údajov nemá vplyv na úlohy Eurostatu stanovené v rozhodnutí Komisie 2012/504/EÚ
                  47
               .

               3.Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi vymedzí na úrovni Únie plánované trajektórie na dosiahnutie každého z digitálnych cieľov, ktoré budú slúžiť ako základ monitorovania a vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia. S ohľadom na technický, hospodársky alebo spoločenský vývoj Komisia v prípade potreby aktualizuje jednu alebo viaceré z týchto plánovaných trajektórií.

               4.Členské štáty Komisii včas poskytnú potrebné informácie, ktoré sa vyžadujú na účinné monitorovanie pokroku pri uplatňovaní zásad zakotvených v [vložiť názov čestného vyhlásenia].

               Článok 6

               Správa o stave digitálneho desaťročia

               1.Komisia každoročne predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o stave digitálneho desaťročia. Táto správa je komplexnou správou Komisie o pokroku digitálnej transformácie Únie a jej súčasťou je index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI).

               2.Komisia v správe o stave digitálneho desaťročia uvedie posúdenie pokroku digitálnej transformácie Únie vo vzťahu k digitálnym cieľom stanoveným v článku 4, ako aj stav plnenia všeobecných cieľov uvedených v článku 2 a dodržiavania zásad zakotvených v [vložiť názov čestného vyhlásenia]. Vykonané posúdenie pokroku vychádza predovšetkým z analýzy a kľúčových ukazovateľov výkonnosti v DESI v porovnaní s plánovanými trajektóriami na úrovni Únie, prípadne s vnútroštátnymi plánovanými trajektóriami a v relevantných prípadoch z vytvorenia a pokroku viacnárodných projektov.

               3.Komisia môže v správe o stave digitálneho desaťročia odporučiť politiky, opatrenia a kroky, ktoré majú členské štáty prijať v oblastiach, v ktorých bol pokrok nedostatočný na dosiahnutie digitálnych cieľov stanovených v článku 4, alebo ak sa na základe výsledkov správy o stave digitálneho desaťročia zistili významné medzery a nedostatky. Tieto odporúčané politiky, opatrenia alebo kroky sa môžu týkať predovšetkým:

               a)úrovne ambícií príspevkov a iniciatív navrhnutých členskými štátmi v záujme kolektívneho dosiahnutia všeobecných cieľov stanovených v článku 2 a digitálnych cieľov stanovených v článku 4;

               b)politík, opatrení a krokov na úrovni členského štátu a iných politík a opatrení s potenciálnym cezhraničným významom;

               c)akýchkoľvek ďalších politík, opatrení alebo krokov, ktoré sa môžu vyžadovať pri úprave vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia;

               d) vzájomného pôsobenia a konzistentnosti existujúcich a plánovaných politík, opatrení a krokov.

               4.V správe sa takisto zohľadnia spoločné záväzky uvedené v článku 8 ods. 4, ako aj ich plnenie.

               5.V správe sa takisto uvedú informácie o pokroku v súvislosti s odporúčanými politikami, opatreniami alebo krokmi uvedenými v odseku 3 tohto článku a odporúčaniami prijatými podľa článku 9 a ich vykonávaním.

               6.V správe sa môže posúdiť aj potreba akýchkoľvek ďalších politík, opatrení alebo krokov, ktoré sa môžu vyžadovať na úrovni Únie.

               Článok 7

               Vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia

               1.Členské štáty do [šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia – konkrétny dátum vloží Úrad pre publikácie] predložia Komisii svoje vnútroštátne strategické plány digitálneho desaťročia, ktoré budú v súlade so všeobecnými cieľmi a s digitálnymi cieľmi stanovenými v tomto rozhodnutí a budú prispievať k ich dosahovaniu na úrovni Únie. Členské štáty a Komisia zohľadnia príslušné odvetvové iniciatívy a zabezpečia súlad s týmito iniciatívami.

               2.Členské štáty vo svojich vnútroštátnych strategických plánoch digitálneho desaťročia stanovia:

               a)hlavné vykonané, prijaté a plánované politiky, opatrenia a kroky, ktoré prispievajú k plneniu všeobecných cieľov stanovených v článku 2 a digitálnych cieľov stanovených v článku 4;

               b)vnútroštátne plánované trajektórie, ktoré prispievajú k plneniu príslušných digitálnych cieľov a sú merateľné na vnútroštátnej úrovni;

               c)očakávaný vplyv na jednotlivé digitálne ciele v dôsledku vykonaných, prijatých a plánovaných politík, opatrení a krokov;

               d)časový rámec vykonávania prijatých a plánovaných politík, opatrení a krokov, ako aj odhad, kedy možno očakávať, že tieto politiky, opatrenia a kroky budú mať vplyv na dosahovanie digitálnych cieľov.

               3.Politiky, opatrenia a kroky uvedené v písmene a) sa týkajú dosiahnutia všeobecných cieľov a digitálnych cieľov tohto rozhodnutia, pričom v čase predloženia vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia alebo úpravy týchto plánov sa na ne vzťahuje jedna alebo viaceré z týchto situácií:

               a)platia priamo uplatniteľné právne predpisy Únie alebo vnútroštátne právne predpisy;

               b)bol prijatý jeden záväzok alebo viaceré záväzky na prijatie politík, opatrení alebo krokov;

               c)boli pridelené finančné zdroje;

               d)boli mobilizované ľudské zdroje;

               e)boli alebo sú viazané zdroje v oblasti rádiového spektra, ktoré majú prideliť alebo priradiť príslušné vnútroštátne orgány;

               f)predstavujú iné dôležité umožňujúce faktory spojené so všeobecnými cieľmi a s digitálnymi cieľmi.

               4.Členské štáty poskytnú všeobecný prehľad investícií potrebných na to, aby sa prispelo k plneniu všeobecných cieľov a digitálnych cieľov stanovených v ich vnútroštátnych strategických plánoch digitálneho desaťročia, ako aj všeobecný opis zdrojov týchto investícií, a to v relevantných prípadoch vrátane plánovaného využitia programov a nástrojov Únie. Súčasťou vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia môžu byť návrhy viacnárodných projektov.

               5.Členské štáty zabezpečia, aby sa v ich vnútroštátnych strategických plánoch digitálneho desaťročia brali do úvahy najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra. Pri úpravách vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia sa zohľadnia odporúčané politiky, opatrenia a kroky podľa článku 6 ods. 3 a odporúčania prijaté podľa článku 9.

               6.Komisia poskytne členským štátom usmernenie a podporu pri vypracovaní ich vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia, a to aj pokiaľ ide o spôsob, ako na vnútroštátnej úrovni podľa možnosti stanoviť primerané plánované trajektórie, ktorými možno účinne prispieť k dosiahnutiu plánovaných trajektórií na úrovni Únie.

               Článok 8

               Ročná spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi

               1. Členské štáty a Komisia úzko spolupracujú s cieľom identifikovať spôsoby riešenia nedostatkov v oblastiach, v ktorých bol pokrok nedostatočný na dosiahnutie jedného alebo viacerých digitálnych cieľov stanovených v článku 4 alebo v ktorých sa na základe výsledkov správy o stave digitálneho desaťročia zistili významné medzery a nedostatky. V rámci tejto analýzy sa zohľadnia predovšetkým rôzne schopnosti členských štátov prispievať k dosiahnutiu niektorých digitálnych cieľov, ako aj riziko, že oneskorenia v prípade niektorých z týchto cieľov môžu mať nepriaznivý účinok na dosahovanie iných digitálnych cieľov.

               2.Komisia a členské štáty sa usilujú o to, aby do dvoch mesiacov od uverejnenia správy o stave digitálneho desaťročia prediskutovali predbežné pripomienky členského štátu, a to najmä v súvislosti s politikami, opatreniami a krokmi, ktoré Komisia odporúča v správe o stave digitálneho desaťročia.

               3.Dotknuté členské štáty do piatich mesiacov od uverejnenia správy o stave digitálneho desaťročia predložia Komisii úpravy svojich vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia, ktoré budú pozostávať z politík, opatrení a krokov, ktoré zamýšľajú prijať, prípadne vrátane návrhov viacnárodných projektov s cieľom podporiť pokrok v oblastiach, ktorých sa týkajú digitálne ciele stanovené v článku 4, a splniť všeobecné ciele stanovené v článku 2. Ak sa členský štát domnieva, že nie sú potrebné žiadne kroky a že jeho vnútroštátny strategický plán digitálneho desaťročia si nevyžaduje aktualizáciu, písomne uvedie svoje dôvody.

               4.Komisia a jeden členský štát alebo viaceré členské štáty môžu kedykoľvek počas ročnej spolupráce prijať spoločné záväzky, konzultovať politiku, opatrenia alebo kroky s inými členskými štátmi alebo vytvoriť viacnárodné projekty v súlade s článkom 12. Komisia alebo členský štát, ktorý navrhol politiku, opatrenie alebo krok, môže takisto požiadať o začatie postupu partnerského preskúmania v súvislosti s osobitnými aspektmi danej politiky, opatrenia alebo kroku, a najmä v súvislosti s ich vhodnosťou prispievať k dosiahnutiu špecifického digitálneho cieľa. Výsledok postupu partnerského preskúmania môže byť súčasťou nasledujúcej správy o stave digitálneho desaťročia.

               5.Komisia sa usiluje informovať členské štáty o odporúčaných politikách, opatreniach a krokoch, ktoré zamýšľa zahrnúť do správy o stave digitálneho desaťročia, ešte pred uverejnením správy.

               Článok 9

               Odporúčania

               1.Ak členský štát nevykoná primerané úpravy svojho vnútroštátneho strategického plánu digitálneho desaťročia v nadväznosti na politiky, opatrenia alebo kroky odporúčané Komisiou podľa článku 6 ods. 3 bez poskytnutia dostatočných dôvodov, Komisia môže prijať odporúčanie vrátane osobitnej analýzy toho, aký vplyv by toto nekonanie mohlo mať na dosiahnutie všeobecných cieľov a digitálnych cieľov podľa tohto rozhodnutia.

               2.Dotknutý členský štát odporúčanie Komisie v maximálnej miere zohľadní a v prípade potreby svoj vnútroštátny strategický plán digitálneho desaťročia do troch mesiacov náležite upraví. Ak sa dotknutý členský štát domnieva, že by svoj vnútroštátny strategický plán digitálneho desaťročia nemal upravovať v súlade s odporúčaním alebo jeho podstatnou časťou, do troch mesiacov Komisii písomne poskytne dôvody a zverejní ich.

               3.Odporúčaniami sa dopĺňajú najnovšie odporúčania pre jednotlivé krajiny vydané v kontexte európskeho semestra.

               4.Navyše, ak Komisia dospeje k záveru, že vnútroštátne opatrenia sú nedostatočné a ohrozujú včasné dosiahnutie všeobecných cieľov a digitálnych cieľov stanovených v tomto rozhodnutí, môže navrhnúť vhodné opatrenia a uplatniť svoje právomoci podľa zmlúv v záujme zabezpečenia kolektívneho dosiahnutia týchto všeobecných a špecifických cieľov.

               5.V prípade, že sa členský štát počas niekoľkých rokov neustále odchyľuje od plánovanej vnútroštátnej trajektórie, prípadne nezamýšľa prijať nápravné opatrenie na základe predchádzajúceho odporúčania Komisie, Komisia môže začať cielený dialóg s dotknutým členským štátom a informovať o ňom Európsky parlament a Radu.

               6.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o každom odporúčaní prijatom podľa tohto článku.

               Článok 10

               Spolupráca

               1.Komisia a členské štáty úzko spolupracujú na účely plnenia povinností a úloh stanovených v tomto rozhodnutí. Členské štáty môžu na tento účel začať dialóg s Komisiou alebo s Komisiou a členskými štátmi o akejkoľvek téme relevantnej z hľadiska dosiahnutia digitálnych cieľov a všeobecných cieľov. Komisia poskytne všetky primerané služby technickej pomoci, expertízu a zabezpečí štruktúrovanú výmenu informácií a najlepších postupov, ako aj koordináciu.

               Článok 11

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

               1.Komisia úzko spolupracuje so súkromnými a s verejnými zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov s cieľom zbierať informácie a vypracovať odporúčané politiky, opatrenia a kroky na účely vykonania tohto rozhodnutia.

               2.Členské štáty pri prijímaní svojich vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia a ich úprav spolupracujú so súkromnými a s verejnými zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi.

               Kapitola 4

               Rámec viacnárodných projektov

               Článok 12

               Viacnárodné projekty

               1.Všeobecným cieľom viacnárodných projektov je uľahčiť dosiahnutie digitálnych cieľov.

               2.Viacnárodné projekty sú zamerané na jeden alebo viacero z týchto špecifických cieľov:

               a)zlepšovanie spolupráce Únie a členských štátov pri dosahovaní cieľov digitálneho desaťročia;

               b)posilňovanie technologickej excelentnosti a konkurencieschopnosti priemyslu Únie v oblasti kritických technológií, digitálnych produktov, služieb a infraštruktúr, ktoré sú kľúčové z hľadiska hospodárskej obnovy a prosperity, bezpečnosti a ochrany občanov;

               c)riešenie strategických zraniteľných miest a závislostí Únie v digitálnych dodávateľských reťazcoch;

               d)väčšie rozšírenie a najlepšie využívanie digitálnych riešení v oblastiach verejného záujmu a súkromnom sektore;

               e)prispievanie k udržateľnej digitálnej transformácii spoločnosti a hospodárstva, ktorá bude prínosom pre všetky podniky a všetkých občanov v celej Únii.

               V prílohe sa uvádza orientačný zoznam možných oblastí činnosti, v ktorých by sa mohli vytvoriť viacnárodné projekty na riešenie týchto špecifických cieľov.

               3.Do viacnárodného projektu sa zapoja aspoň tri členské štáty.

               4.Na viacnárodné projekty sa bude naďalej vzťahovať uplatniteľné právo Únie a vnútroštátne právo v súlade s právom Únie.

               5.Komisia môže prijať odporúčanie s cieľom vytvoriť viacnárodný projekt alebo vyzvať členský štát, aby sa zapojil do viacnárodného projektu, ktorý spĺňa podmienky uvedené v odsekoch 1 až 3, pričom zohľadní pokrok pri vykonávaní vnútroštátnych strategických plánov digitálneho desaťročia a dodržiavanie opatrení odporúčaných Komisiou. Komisia a členské štáty sa takisto v rámci spoločného záväzku môžu zaviazať, že vytvoria viacnárodný projekt alebo sa doň zapoja.

               Článok 13

               Výber a vykonávanie viacnárodných projektov

               1.Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi ako prílohu k správe o stave digitálneho desaťročia vypracuje a uverejní strategické zásady a priority pri vykonávaní viacnárodných projektov a správu o pokroku viacnárodných projektov vybraných na vykonávanie v čase uverejnenia správy, pričom zohľadní návrhy viacnárodných projektov vo vnútroštátnych strategických plánoch digitálneho desaťročia a spoločné záväzky.

               2.Do viacnárodného projektu môžu prispieť všetky programy a investičné schémy Únie, pokiaľ to umožňujú pravidlá vymedzené v právnom základe programu, a to v závislosti od druhov opatrení potrebných na dosiahnutie požadovaného cieľa.

               3.Do viacnárodných projektov môžu v náležitých prípadoch prispieť iné verejné alebo súkromné subjekty.

               4.Viacnárodné projekty možno vykonávať prostredníctvom týchto mechanizmov vykonávania:

               a)spoločné podniky;

               b)konzorciá pre európsku výskumnú infraštruktúru;

               c)agentúry Únie;

               d)nezávisle dotknutými členskými štátmi;

               e)na podporu vykonávania dôležitých projektov spoločného európskeho záujmu podľa článku 107 ods. 3 písm. b) zmluvy;

               f)konzorciá pre európsku digitálnu infraštruktúru v súlade s kapitolou 5 tohto rozhodnutia;

               g)akýkoľvek iný vhodný mechanizmus vykonávania.

               Článok 14

               Akcelerátor viacnárodných projektov

               1.Komisia v nadväznosti na svoje odporúčanie uvedené v článku 12 ods. 5, spoločné záväzky alebo na žiadosť zúčastnených členských štátov koordinuje vykonávanie viacnárodného projektu, pričom vystupuje ako akcelerátor viacnárodného projektu.

               2.V prvom kroku koordinácie Komisia uverejní výzvu na vyjadrenie záujmu adresovanú všetkým členským štátom. Cieľom výzvy na vyjadrenie záujmu je zistiť, či sa členský štát plánuje zúčastniť na viacnárodnom projekte a aký finančný alebo nefinančný príspevok navrhuje poskytnúť.

               3.Ak záujem o viacnárodný projekt vyjadria aspoň tri členské štáty a zároveň k danému projektu navrhnú finančné alebo nefinančné záväzky, Komisia v druhom kroku koordinácie po konzultácii so všetkými členskými štátmi poskytne usmernenie k výberu vhodného mechanizmu vykonávania, zdrojom financovania a ich kombinácii v rámci projektu, ako aj k iným strategickým aspektom súvisiacim s vykonávaním daného projektu. Komisia môže takisto zúčastneným členským štátom z vlastnej iniciatívy navrhnúť, že bude viacnárodný projekt koordinovať v súlade s krokmi opísanými v odsekoch 2 a 3.

               4.Komisia môže poskytnúť usmernenie k zriadeniu nového Konzorcia pre európsku digitálnu infraštruktúru v súlade s článkom 15.

               5.Komisia podporí vykonávanie viacnárodných projektov tým, že vo vhodnom prípade poskytne služby a zdroje uvedené v článku 10.

               Kapitola 5

               Konzorcium pre európsku digitálnu infraštruktúru

               Článok 15

               Cieľ a štatút Konzorcia pre európsku digitálnu infraštruktúru (EDIC)

               1.Členské štáty môžu vykonať viacnárodný projekt prostredníctvom Konzorcia pre európsku digitálnu infraštruktúru (EDIC).

               2.Konzorcium EDIC má právnu subjektivitu od dátumu nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Komisie uvedeného v článku 16 ods. 3 písm. a).

               3.Konzorcium EDIC má v každom členskom štáte najširšiu právnu spôsobilosť, akú právo daného členského štátu priznáva právnickým osobám. Môže najmä nadobúdať a vlastniť hnuteľný alebo nehnuteľný majetok a duševné vlastníctvo a nakladať s nimi, uzatvárať zmluvy a byť účastníkom súdnych konaní.

               4.Konzorcium EDIC má štatutárne sídlo, ktoré sa nachádza na území členského štátu.

               Článok 16

               Zriadenie konzorcia EDIC

               1.Členské štáty, ktoré žiadajú o zriadenie konzorcia EDIC (ďalej len „žiadatelia“), predložia žiadosť Komisii. Žiadosť sa predkladá v písomnej forme a obsahuje:

               a)žiadosť o zriadenie konzorcia EDIC adresovanú Komisii;

               b)navrhované stanovy konzorcia EDIC;

               c)technický opis viacnárodného projektu, ktorý má konzorcium EDIC vykonať;

               d)vyhlásenie hostiteľského členského štátu o uznaní konzorcia EDIC odo dňa jeho zriadenia za medzinárodnú organizáciu v zmysle článku 143 písm. g) a článku 151 ods. 1 písm. b) smernice Rady 2006/112/ES
                  48
                a za medzinárodnú organizáciu v zmysle článku 12 ods. 1 písm. b) smernice Rady 2008/118/ES
                  49
               . Rozsah a podmienky oslobodení uvedených v týchto ustanoveniach sa stanovia v dohode medzi členmi konzorcia EDIC.

               2.Komisia žiadosť posúdi, pričom zohľadní ciele tohto rozhodnutia a praktické aspekty súvisiace s vykonávaním viacnárodného projektu, ktorý má vykonať konzorcium EDIC.

               3.Komisia zohľadní výsledky posúdenia uvedeného v odseku 2 a v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 25 ods. 2 prostredníctvom vykonávacích aktov prijme jedno z týchto rozhodnutí:

               a)rozhodnutie o zriadení konzorcia EDIC, ak dospeje k záveru, že sú splnené požiadavky stanovené v tejto kapitole;

               b)rozhodnutie o zamietnutí žiadosti, ak dospeje k záveru, že nie sú splnené požiadavky stanovené v tejto kapitole, a to aj vtedy, keď chýba vyhlásenie uvedené v článku 16 ods. 1 písm. d). V takom prípade členské štáty stále môžu vytvoriť konzorcium na základe dohody, ale nebude mať názov EDIC a nebude využívať štruktúru vykonávania stanovenú v tejto kapitole.

               4.Rozhodnutie uvedené v odseku 2 sa oznámi žiadateľom. V prípade zamietnutia žiadosti sa rozhodnutie žiadateľom jasne a presne vysvetlí.

               5.Rozhodnutie o zriadení konzorcia EDIC sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               6.Základné prvky stanov konzorcia EDIC, ako sa stanovujú v článku 19 ods. 1 písm. a) a c), prípadne ako sa uvádzajú v žiadosti, sú prílohou k rozhodnutiu o zriadení konzorcia EDIC.

               Článok 17

               Členstvo

               1.Členmi konzorcia EDIC sú aspoň tri členské štáty. Členmi konzorcia EDIC s hlasovacími právami sú iba tie členské štáty, ktoré poskytujú finančný alebo nefinančný príspevok.

               2.Po prijatí rozhodnutia o zriadení konzorcia EDIC sa môžu kedykoľvek stať jeho členmi ďalšie členské štáty za spravodlivých a primeraných podmienok vymedzených v stanovách.

               3.Členské štáty, ktoré neposkytnú finančný alebo nefinančný príspevok, sa môžu zapojiť do konzorcia EDIC ako pozorovatelia bez hlasovacích práv.

               4.Do konzorcia EDIC sa môžu zapojiť aj iné subjekty, ako sú členské štáty, ktoré môžu okrem iného zahŕňať medzinárodné organizácie a súkromné subjekty, ako sa vymedzuje v stanovách. V takom prípade musia mať členské štáty spoločne na zhromaždení členov väčšinu hlasovacích práv bez ohľadu na objem príspevkov od iných subjektov, ako sú členské štáty.

               Článok 18

               Riadenie

               1.Konzorcium EDIC má aspoň tieto dva orgány:

               a)zhromaždenie členov tvorené členskými štátmi, inými subjektmi uvedenými v článku 17 ods. 4 a Komisiou ako orgán s úplnými rozhodovacími právomocami vrátane právomoci prijímať rozpočet;

               b)riaditeľ vymenovaný zhromaždením členov ako výkonný orgán a právny zástupca konzorcia EDIC.

               2.Komisia sa zúčastňuje na rokovaniach zhromaždenia členov bez hlasovacích práv. Ak sa však na viacnárodný projekt finančne prispieva z centrálne riadeného programu Únie, Komisia má v súvislosti s rozhodnutiami zhromaždenia právo veta.

               3.V stanovách konzorcia EDIC sa uvedú osobitné ustanovenia o riadení, a to v rámci požiadaviek uvedených v odsekoch 1 a 2.

               Článok 19

               Stanovy konzorcia EDIC

               1.Stanovy konzorcia EDIC obsahujú aspoň tieto údaje:

               a)zoznam členov, pozorovateľov a postup týkajúci sa zmien v členstve a zastúpení, v rámci ktorého sa rešpektuje právo nezúčastnených členských štátov zapojiť sa do konzorcia EDIC;

               b)podrobný opis viacnárodného projektu, prípadne úloh členov, a orientačný harmonogram;

               c)štatutárne sídlo a názov;

               d)práva a povinnosti členov vrátane povinnosti prispievať do rozpočtu;

               e)hlasovacie práva;

               f)pravidlá vlastníctva infraštruktúry, duševného vlastníctva a prípadne vlastníctva iných aktív.

               2.Zmeny stanov podliehajú postupu uvedenému v článku 16.

               Článok 20

               Zodpovednosť

               1.Konzorcium EDIC zodpovedá za svoje dlhy.

               2.Členovia finančne zodpovedajú za dlhy konzorcia EDIC do výšky svojich príslušných príspevkov poskytnutých konzorciu EDIC. Členovia môžu uviesť v stanovách, že preberajú pevne stanovenú zodpovednosť nad rámec svojich príslušných príspevkov alebo neobmedzenú zodpovednosť.

               3.Únia za dlhy konzorcia EDIC nezodpovedá.

               Článok 21

               Uplatniteľné právo a právomoc

               1.Zriadenie a vnútorné fungovanie konzorcia EDIC sa riadi:

               a)právom Únie, predovšetkým týmto rozhodnutím;

               b)právom štátu, v ktorom má konzorcium EDIC štatutárne sídlo, v prípade záležitostí, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne upravované aktmi uvedenými v písmene a);

               c)stanovami a ich vykonávacími predpismi.

               2.Bez toho, aby boli dotknuté prípady, ktoré podľa zmlúv patria do právomoci Súdneho dvora Európskej únie, sa príslušná právomoc na riešenie sporov medzi členmi v súvislosti s konzorciom EDIC, medzi členmi a konzorciom EDIC a medzi konzorciom EDIC a tretími stranami určuje podľa práva štátu, v ktorom má konzorcium EDIC svoje štatutárne sídlo.

               Článok 22

               Likvidácia

               1.V stanovách sa určuje postup, ktorý sa uplatní v prípade likvidácie konzorcia EDIC po rozhodnutí zhromaždenia členov. Likvidácia môže viesť k prenosu činností na iný právny subjekt.

               2.V prípade, že konzorcium EDIC nie je schopné splácať svoje dlhy, uplatňujú sa pravidlá týkajúce sa platobnej neschopnosti štátu, v ktorom má konzorcium EDIC svoje štatutárne sídlo.

               Článok 23

               Podávanie správ a kontrola

               1.Konzorcium EDIC vypracúva výročnú správu o činnosti, v ktorej sa uvádza technický opis jeho činností a finančná správa. Schvaľuje ju zhromaždenie členov a predkladá sa Komisii. Táto správa sa zverejní.

               2.Komisia môže poskytnúť odporúčania v súvislosti so záležitosťami, ktoré sa uvádzajú vo výročnej správe o činnosti.

               Kapitola 6

               Záverečné ustanovenia

               Článok 24

               Poskytovanie informácií

               1.Členské štáty na žiadosť Komisie poskytnú Komisii informácie potrebné na plnenie jej úloh podľa tohto rozhodnutia, najmä informácie potrebné na vykonanie článkov 7, 8 a 9. Informácie požadované Komisiou musia byť primerané plneniu týchto úloh. Ak sa poskytované informácie týkajú informácií, ktoré predtým poskytli podniky na žiadosť členského štátu, dané podniky o tom musia byť informované.

               Článok 25

               Výbor

               1.Komisii pomáha výbor (ďalej len „komunikačný výbor“). Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 so zreteľom na článok 8 daného nariadenia.

               Článok 26

               Nadobudnutie účinnosti

               1.Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob, COM(2021) 118 final/2, 9. 3. 2021.

                     (2)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Formovanie digitálnej budúcnosti Európy, COM(2020) 67 final, 19. 2. 2020.

                     (3)

                        Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027, Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku, COM(2020) 624 final.

                     (4)

                        Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ, COM(2021) 345 final.

                     (5)

                        Okrajové uzly sú počítače pripojené k sieti, ktoré sa nachádzajú v blízkosti fyzického koncového bodu, kde sa údaje vytvárajú (alebo priamo v ňom). Okrajové uzly ponúkajú možnosti distribuovaného spracúvania a uchovávania údajov s malým oneskorením bez potreby prenášania údajov do vzdialeného centralizovaného dátového centra alebo cloudovej infraštruktúry.

                     (6)

                        V zásadách pre FAIR údaje sa stanovuje, že takéto údaje by v zásade mali byť vyhľadateľné, prístupné, interoperabilné a opätovne použiteľné, https://www.force11.org/group/fairgroup/fairprinciples.

                     (7)

                        Pozri aj Berlínske vyhlásenie o digitálnej spoločnosti a digitálnej verejnej správe založenej na hodnotách z roku 2020.

                     (8)

                        Plánovaný návrh týkajúci sa európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia prispeje k dosiahnutiu tohto cieľa.

                     (9)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Formovanie digitálnej budúcnosti Európy, COM(2020) 67 final, 19. 2. 2020.

                     (10)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy, COM(2021) 350 final.

                     (11)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej správe údajov (akt o správe údajov), COM(2020) 767 final.

                     (12)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES, COM(2020) 825 final.

                     (13)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o súťažeschopných a spravodlivých trhoch digitálneho sektora (akt o digitálnych trhoch), COM(2020) 842 final.

                     (14)

                        Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Stratégia kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde, JOIN(2020) 18 final.

                     (15)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa a zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2015/2240 (Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s. 1).

                     (16)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).

                     (17)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).

                     (18)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (19)

                        Oznámenie o stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu, COM(2020) 605 final.

                     (20)

                        Oznámenie s názvom Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027, COM(2020) 624 final.

                     (21)

                        COM(2021) 750 final z 8. septembra 2021, Správa o strategickom výhľade za rok 2021 – Kapacita EÚ a jej sloboda konať.

                     (22)

                        https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_sk.

                     (23)

                        https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/13089-Policy-programme-Digital-Decade-Compass_sk.

                     (24)

                        https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/consultations/consultation-and-discussion-forum-eus-2030-digital-decade-vision.

                     (25)

                        https://futurium.ec.europa.eu/en/digital-compass.

                     (26)

                        Prehľady odolnosti | Európska komisia (europa.eu).

                     (27)

                        Správa spoločnosti McKinsey,
                     Shaping the digital transformation in Europe (Formovanie digitálnej transformácie v Európe)
                     , september 2020
                     .

                     (28)

                        Brusel, 22. 1. 2021, SWD (2021) 12 final.

                     (29)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (30)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (31)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob, COM(2021) 118 final/2.

                     (32)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy, 5. 5. 2021, COM(2021) 350 final.

                     (33)

                        COM(2021) 750 final z 8. septembra 2021, Správa o strategickom výhľade za rok 2021 – Kapacita EÚ a jej sloboda konať.

                     (34)

                        Akčný plán pre synergie medzi civilným, obranným a vesmírnym priemyslom, 22. 2. 2021, COM(2021) 70 final, opatrenie 4.

                     (35)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Európska zelená dohoda, 11. 12. 2019, COM(2019) 640 final.

                     (36)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa a zrušuje rozhodnutie (EÚ) 2015/2240 (Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s. 1).

                     (37)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695 z 28. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Horizont Európa – rámcový program pre výskum a inovácie, stanovujú jeho pravidlá účasti a šírenia a zrušujú nariadenia (EÚ) č. 1290/2013 a (EÚ) č. 1291/2013 (Ú. v. EÚ L 170, 12.5.2021, s. 1).

                     (38)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).

                     (39)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

                     (40)

                        Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ, COM(2021) 345 final.

                     (41)

                        Index DESI je ročným súborom analýz a ukazovateľov merania, ktorý sa od roku 2014 používa na monitorovanie celkového pokroku Európy a na stanovenie referenčnej hodnoty pokroku jednotlivých členských štátov v digitálnej oblasti, ktorý je podkladom pre proces európskeho semestra a odporúčania pre jednotlivé krajiny.

                     (42)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1006/2009 zo 16. septembra 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 808/2004 o štatistikách Spoločenstva o informačnej spoločnosti (Ú. v. EÚ L 286, 31.10.2009, s. 31 – 35).

                     (43)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1972 z 11. decembra 2018, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronických komunikácií (Ú. v. EÚ L 321, 17.12.2018, s. 36).

                     (44)

                        Brusel, 22. 1. 2021, SWD(2021) 12 final.

                     (45)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (46)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 z 11. marca 2009 o európskej štatistike a o zrušení nariadenia (ES, Euratom) č. 1101/2008 o prenose dôverných štatistických údajov Štatistickému úradu Európskych spoločenstiev, nariadenia Rady (ES) č. 322/97 o štatistike Spoločenstva a rozhodnutia Rady 89/382/EHS, Euratom o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 87, 31.3.2009, s. 164).

                     (47)

                        Rozhodnutie Komisie 2012/504/EÚ zo 17. septembra 2012 týkajúce sa Eurostatu (Ú. v. EÚ L 251, 18.9.2012, s. 49).

                     (48)

                        Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

                     (49)

                        Smernica Rady 2008/118/ES zo 16. decembra 2008 o všeobecnom systéme spotrebných daní a o zrušení smernice 92/12/EHS (Ú. v. EÚ L 9, 14.1.2009, s. 12).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli15. 9. 2021
            COM(2021) 574 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady,
            ktorým sa zriaďuje politický program Cesta k digitálnemu desaťročiu do roku 2030
            {SWD(2021) 247 final}

               PRÍLOHA – Oblasti činnosti

               Oblasti činnosti:

               a)spoločná európska dátová infraštruktúra a služby;

               b)vybavenie Únie ďalšou generáciou nízkopríkonových dôveryhodných procesorov;

               c)zavedenie koridorov 5G v celej Európe;

               d)získanie superpočítačov a kvantových počítačov napojených na EuroHPC;

               e)vývoj a zavedenie ultrabezpečnej kvantovej a vesmírnej komunikačnej infraštruktúry;

               f)zavedenie siete centier bezpečnostných operácií;

               g)prepojená verejná správa;

               h)európska infraštruktúra služieb blockchainu;

               i)európske centrá digitálnych inovácií;

               j)partnerstvá v oblasti moderných technológií zamerané na digitálne zručnosti prostredníctvom Paktu o zručnostiach;

               k)iné projekty, ktoré spĺňajú všetky kritériá podľa článku 12 tohto rozhodnutia a ktoré sa časom v dôsledku nového sociálneho, hospodárskeho alebo environmentálneho vývoja stali potrebnými na dosiahnutie cieľov politického programu digitálneho desaťročia.