Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0652

Návrh nariadenie rady, ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia zamerané proti Guinei  /* KOM/2009/0652 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.11.2009KOM(2009) 652 v konečnom zneníNávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia zamerané proti GuineiDÔVODOVÁ SPRÁVA1.  Dňa 27. októbra 2009 Rada prijala spoločnú pozíciu 2009/788/SZBP, v ktorej reagovala na násilný zásah bezpečnostných síl proti politickým demonštrantom v Konakry 28. septembra 2009, následné porušovanie ľudských práv, násilné potlačenie a politickú krízu v krajine. V spoločnej pozícii bolo uvalené embargo na vývoz zbraní do Guinei a zákaz vycestovania pre 42 jednotlivcov uvedených v prílohe k spoločnej pozícii, ktorí sú členmi vládnej Národnej rady pre demokraciu a rozvoj (NCDD), a osoby, ktoré sú s nimi úzko späté.2.  Rada pripravuje ďalšiu spoločnú pozíciu SZBP, v ktorej žiada dodatočné reštriktívne opatrenia vrátane i) zmrazenia finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov jednotlivcov a subjektov uvedených v prílohe k spoločnej pozícii; a ii) zákazu poskytovania technickej a finančnej pomoci a ďalších služieb týkajúcich sa vojenských operácií akejkoľvek osobe v Guinei.3.  Tieto opatrenia spadajú do pôsobnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Komisia preto v očakávaní predkladá návrh nariadenia, ktorým sa tieto reštriktívne opatrenia implementujú.4.  Pri implementácii reštriktívnych opatrení prijatých v rámci tohto nariadenia sa plne dodržiavajú základné práva, predovšetkým so zreteľom na aktuálnu judikatúru Európskeho súdneho dvora.5.  Niektoré ustanovenia navrhovaného nariadenia sú prevzaté z Usmernení o vykonávaní a vyhodnocovaní reštriktívnych opatrení (sankcií) v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky EÚ[1] .6.  Najlepšie postupy EÚ na účinné vykonávanie reštriktívnych opatrení[2] poskytujú dodatočné usmernenia pri uplatňovaní navrhovaných opatrení.NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa zavádzajú určité osobitné reštriktívne opatrenia zamerané proti GuineiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 60 a 301,so zreteľom na spoločnú pozíciu Rady 2009/.../SZBP z [……] týkajúcu sa reštriktívnych opatrení voči Guinei,so zreteľom na návrh Komisie,po konzultácii s Európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov,keďže:(1) V spoločnej pozícii 2009/…./SZBP sa ukladajú určité reštriktívne opatrenia vzťahujúce sa na členov Národnej rady pre demokraciu a rozvoj (NCDD) a jednotlivcov, ktorí sú s nimi úzko spätí, ktorí sú zodpovední za násilné potlačenie dňa 28. septembra 2009 alebo politickú krízu v krajine.(2) Tieto opatrenia zahŕňajú zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov uvedených v prílohe k spoločnej pozícii, ako aj zákaz poskytovania technickej a finančnej pomoci a iných služieb týkajúcich sa vojenských operácií akejkoľvek osobe v Guinei alebo na využitie v Guinei.(3) Tieto opatrenia spadajú do rozsahu pôsobnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, a preto, najmä vzhľadom na zabezpečenie ich jednotného uplatňovania hospodárskymi subjektmi vo všetkých členských štátoch, sú na ich vykonávanie potrebné právne predpisy Spoločenstva.(4) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, konkrétne právo na účinný opravný prostriedok a spravodlivý proces, vlastnícke právo a právo na ochranu osobných údajov. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať v súlade s týmito právami a zásadami.(5) Na uplatňovanie tohto nariadenia sa niektoré osobné údaje týkajúce sa fyzických a právnických osôb, subjektov a orgánov, ktorých finančné prostriedky a hospodárske zdroje musia byť zmrazené v súlade s týmto nariadením, musia zverejniť a musí sa s nimi zaobchádzať príslušným spôsobom podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[3] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[4].(6) Mal by sa ustanoviť aj spôsob zaobchádzania s utajovanými informáciami na Komisii.(7) S cieľom zabezpečiť, aby boli opatrenia ustanovené v tomto nariadení účinné, musí toto nariadenie nadobudnúť účinnosť okamžite,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto pojmy:a) „technická pomoc“ znamená akúkoľvek technickú podporu týkajúcu sa opráv, vývoja, výroby, montáže, testovania, údržby alebo akýchkoľvek iných technických služieb a môže nadobúdať formy, akými sú inštruktáž, poradenstvo, odborné vzdelávanie, odovzdávanie poznatkov alebo zručností, alebo konzultačné služby vrátane pomoci v slovnej forme;b) „finančné prostriedky“ sú finančné aktíva a výhody každého druhu, ktoré zahŕňajú, ale neobmedzujú sa iba na:i) hotovosť, šeky, peňažné pohľadávky, zmenky, peňažné poukážky a iné platobné nástroje;ii) vklady vo finančných inštitúciách alebo iných subjektoch, zostatky na účtoch, pohľadávky a dlhopisy;iii) finančné nástroje uvedené v oddiele C prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1);iv) úroky, dividendy alebo ďalšie príjmy z aktív alebo z hodnoty akumulovanej alebo vytváranej aktívami;v) úvery, práva na započítanie pohľadávky, záruky, záruky plnenia zmluvy alebo iné finančné záväzky;vi) akreditívy, nákladné listy, kúpne zmluvy;vii) dokumenty preukazujúce podiel na finančných prostriedkoch alebo finančných zdrojoch;c) „zmrazenie finančných prostriedkov“ je zabránenie akémukoľvek pohybu, prevodu, úprave, použitiu, prístupu k finančným prostriedkom alebo manipulácii s nimi, ktoré by mali za následok akúkoľvek zmenu ich objemu, výšky, umiestnenia, vlastníctva, držby, charakteru, miesta určenia, alebo inú zmenu, ktorá by umožnila použitie finančných prostriedkov, vrátane spravovania portfólií;d) „hospodárske zdroje“ sú aktíva každého druhu, hmotné aj nehmotné, hnuteľné aj nehnuteľné, ktoré nie sú finančnými prostriedkami, ale možno ich použiť na získanie finančných prostriedkov, tovaru alebo služieb;e) „zmrazenie hospodárskych zdrojov“ je zabránenie ich využívaniu na účely získania finančných prostriedkov, tovaru alebo služieb akýmkoľvek spôsobom, ktorý zahŕňa, ale neobmedzuje sa iba na ich predaj, prenájom alebo použitie v rámci záložného práva;f) „územie Spoločenstva“ znamená územia, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva podľa podmienok stanovených v zmluve.Článok 2Zakazuje sa:a) priamo alebo nepriamo poskytovať technickú pomoc týkajúcu sa vojenských operácií, tovaru a technológií uvedených na spoločnom zozname vojenského materiálu Európskej únie[5], alebo týkajúcu sa získavania, výroby, údržby a používania tovaru uvedeného na tomto zozname akejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, subjektu alebo orgánu v Guinei alebo na použitie v Guinei;b) poskytovať, priamo alebo nepriamo, financovanie alebo finančnú pomoc týkajúcu sa vojenských operácií, tovaru a technológií uvedených na spoločnom zozname vojenského materiálu EÚ vrátane grantov, pôžičiek a poistenia vývozného úveru na akýkoľvek predaj, dodanie, presun alebo vývoz takéhoto tovaru, alebo na akékoľvek poskytnutie súvisiacej technickej pomoci, a to ktorejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe, subjektu alebo orgánu v Guinei alebo na použitie v Guinei;(c) zúčastňovať sa vedome a úmyselne na činnostiach, ktorých predmetom alebo dôsledkom je obchádzanie zákazov uvedených v písmene a) a b).Článok 31. Zmrazujú sa všetky finančné prostriedky a ekonomické zdroje, ktoré vlastnia, majú v držbe, alebo kontrolujú fyzické alebo právnické osoby, subjekty a orgány uvedené v prílohe I.2. Žiadne finančné prostriedky ani hospodárske zdroje sa nesmú sprístupniť, priamo ani nepriamo, fyzickým ani právnickým osobám, subjektom alebo orgánom uvedeným v prílohe I alebo v ich prospech.3. Príloha I pozostáva zo zoznamu fyzických alebo právnických osôb, subjektov a orgánov, ktoré boli v súlade s článkom […] spoločnej pozície 2009/…/SZBP Radou identifikované ako:a) členovia Národnej rady za demokraciu a rozvoj (NCDD);b) fyzické osoby s nimi späté, zodpovedné za násilné potlačenie dňa 28. septembra 2009 alebo za politickú krízu v Guinei, aleboc) právnické osoby, subjekty alebo orgány späté s fyzickými osobami uvedenými v písm. a) a b).4. Vedomá a úmyselná účasť na činnostiach, ktorých predmetom alebo dôsledkom je priame alebo nepriame obchádzanie opatrení uvedených v odsekoch 1 a 2, sa zakazuje.Článok 4Zo zákazu uvedeného v článku 2 písm. b) a článku 3 ods. 2 nevyplýva žiadna zodpovednosť dotknutých fyzických alebo právnických osôb, subjektov a orgánov, ktoré sprístupnili finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje, ak nevedeli a nemohli odôvodnene predpokladať, že svojím konaním tento zákaz porušujú.Článok 51. Odchylne od článku 3 môžu príslušné orgány členských štátov uvedené v prílohe II povoliť uvoľnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov alebo sprístupnenie určitých finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov za takých podmienok, ktoré považujú za vhodné potom, ako určia, že dané finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sú:a) nevyhnutné na uspokojenie základných potrieb osôb uvedených v prílohe I a ich nezaopatrených rodinných príslušníkov vrátane platieb za potraviny, nájom alebo hypotéku, lieky a lekárske ošetrenie, úhrady daní, poistného a poplatkov za verejné služby;b) určené výlučne na platbu primeraných poplatkov odborníkom a úhradu výdavkov, ktoré vznikli v súvislosti s poskytnutím právnych služieb;c) určené výlučne na platbu poplatkov alebo poplatkov za služby za bežné vedenie alebo správu zmrazených finančných prostriedkov alebo hospodárskych zdrojov; alebod) potrebné na mimoriadne výdavky za predpokladu, že najmenej dva týždne pred udelením povolenia daný členský štát oznámil všetkým členským štátom a Komisii dôvody, na základe ktorých sa domnieva, že by malo byť osobitné povolenie udelené.5. Príslušný členský štát informuje ostatné členské štáty a Komisiu o každom povolení udelenom podľa odseku 1.Článok 6Odchylne od článku 3 môže príslušný orgán uvedený v prílohe II povoliť uvoľnenie určitých zmrazených finančných prostriedkov alebo ekonomických zdrojov, ak sú splnené tieto podmienky:a) predmetné finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje podliehajú súdnemu, administratívnemu alebo arbitrážnemu zádržnému právu, ktoré vzniklo pred dátumom, kedy boli fyzické alebo právnické osoby, subjekty alebo orgány uvedené v článku 3 zahrnuté do zoznamu v prílohe I, alebo súdnym, administratívnym alebo arbitrážnym rozhodnutím vyneseným pred uvedeným dátumom;b) predmetné finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sa použijú výlučne na uspokojenie pohľadávok zaistených takýmto zádržným právom alebo uznaných za platné v takomto rozhodnutí v rámci obmedzení stanovených príslušnými zákonmi a právnymi predpismi, ktorými sa riadia práva osôb s takýmito pohľadávkami;c) zádržné právo alebo rozhodnutie nie je v prospech osoby, subjektu alebo orgánu, ktoré sú uvedené v prílohe I;d) uznanie zádržného práva alebo rozhodnutia nie je v rozpore s verejným poriadkom v danom členskom štáte; ae) členský štát informoval Komisiu o zádržnom práve alebo rozhodnutí.Článok 71. Článok 3 ods. 2 sa nevzťahuje na pripisovanie na zmrazené účty:a) úrokov alebo iných príjmov z týchto účtov; alebob) platieb a presunov finančných nástrojov splatných na základe zmlúv, dohôd alebo povinností, ktoré sa uzavreli alebo ktoré vznikli pred dátumom, od ktorého je fyzická alebo právnická osoba, subjekt alebo orgán uvedený v článku 3 zahrnutý do zoznamu v prílohe I,ak sú všetky takéto úroky, iné výnosy, platby alebo finančné nástroje zmrazené v súlade s článkom 3 ods. 1.2. Článok 3 ods. 2 nebráni finančným alebo úverovým inštitúciám v Spoločenstve, ktoré prijímajú finančné prostriedky, ktoré sa majú pripísať na účet fyzickej alebo právnickej osoby, subjektu alebo orgánu zo zoznamu, úverovať zmrazené účty pod podmienkou, že akékoľvek sumy pripísané na takéto účty budú takisto zmrazené. Finančná alebo úverová inštitúcia o takýchto transakciách bezodkladne informuje príslušný orgán.Článok 8Zmrazením finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov alebo odmietnutím sprístupniť finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje v dobrej viere na základe toho, že takýto krok je v súlade s týmto nariadením, nevzniká fyzickej alebo právnickej osobe, subjektu alebo orgánu, ktorý tento krok podniknú, ani ich riaditeľom alebo zamestnancom zodpovednosť žiadneho druhu, pokiaľ sa nepreukáže, že finančné prostriedky alebo hospodárske zdroje sa zmrazili alebo zadržali v dôsledku nedbanlivosti.Článok 91. Bez toho, aby sa to dotklo platných predpisov týkajúcich sa podávania správ, utajenia a služobného tajomstva, fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány:a) bezodkladne poskytujú akékoľvek informácie, ktoré by uľahčili dodržiavanie tohto nariadenia, ako napríklad účty a sumy zmrazené v súlade s článkom 2, príslušným orgánom členských štátov uvedeným v prílohe II, v ktorých majú bydlisko alebo sídlo, a tieto informácie odovzdávajú Komisii buď priamo alebo prostredníctvom príslušného orgánu uvedeného v prílohe II; ab) s týmto príslušným orgánom spolupracujú, pokiaľ ide o overovanie týchto informácií.2. Akékoľvek informácie poskytnuté alebo prijaté v súlade s týmto článkom budú použité iba na účely, na ktoré boli poskytnuté alebo prijaté.Článok 10Komisia a členské štáty sa navzájom bezodkladne informujú o opatreniach prijatých na základe tohto nariadenia a poskytujú si všetky ďalšie dôležité informácie, ktoré majú v súvislosti s týmto nariadením k dispozícii, najmä informácie o porušovaní, problémoch s presadzovaním a o rozsudkoch vynesených vnútroštátnymi súdmi.Článok 111. Príloha I obsahuje iba nasledujúce informácie o fyzických osobách zaradených do zoznamu:a) na účely identifikácie: priezvisko a meno (mená) vrátane prípadných prezývok a titulov; dátum a miesto narodenia; štátna príslušnosť; číslo pasu a dokladu totožnosti; daňové identifikačné číslo a číslo sociálneho poistenia; pohlavie; adresa alebo iné informácie o mieste pobytu; funkcia alebo povolanie;b) dátum zaradenia do zoznamu uvedený v článku 6 písm. a) a článku 7 ods. 1 písm. b);c) dôvody zaradenia do zoznamu, napríklad funkcia alebo iný dostatočne závažný dôvod.2. V prílohe I môžu byť zahrnuté aj informácie o rodinných príslušníkov uvedených osôb, a to v prípade, že ich zahrnutie je nevyhnutné z hľadiska overovania identity príslušnej fyzickej osoby.Článok 121. Komisia je oprávnená:a) meniť a dopĺňať prílohu I na základe rozhodnutí prijatých v súvislosti s prílohou k spoločnej pozícii 2009/…/SBZP; ab) meniť a dopĺňať prílohu II na základe informácií poskytnutých členskými štátmi.2. Komisia uvádza jednotlivé a osobitné dôvody svojich rozhodnutí prijatých podľa ods. 1 písm. a), pričom príslušnému jednotlivcovi, subjektu alebo orgánu umožňuje sa v tejto súvislosti vyjadriť.3. Komisia spracováva osobné údaje na účely vykonávania svojich úloh podľa tohto nariadenia. Medzi tieto úlohy patria:a) príprava zmien a doplnení prílohy I k tomuto nariadeniu;b) zahrnutie obsahu prílohy I do elektronického, konsolidovaného zoznamu osôb, skupín a subjektov podliehajúcich finančným sankciám EÚ, dostupného na webovej lokalite Komisie[6];c) spracovanie informácií týkajúcich sa dôvodov zaradenia do zoznamu; ad) spracovanie informácií o dosahu opatrení tohto nariadenia, ako sú napríklad informácie o hodnote zmrazených finančných prostriedkov a informácie o povoleniach udelených príslušnými orgánmi.4. Komisia môže spracovávať príslušné údaje o trestných činoch spáchaných fyzickými osobami uvedenými na zozname a o odsúdeniach za trestné činy alebo bezpečnostných opatreniach týkajúcich sa takýchto osôb iba v rozsahu, v akom je takéto spracovanie nevyhnutné na vypracovanie odôvodnenia a preskúmanie stanovísk k odôvodneniu poskytnutých dotknutou fyzickou osobou, pod podmienkou dodržania vhodných osobitných bezpečnostných požiadaviek. Takéto údaje sa nezverejňujú a nevymieňajú.5. Na účely tohto nariadenia je útvar Komisie uvedený v prílohe II určený ako „prevádzkovateľ“ v zmysle článku 2 písm. d) nariadenia (ES) č. 45/2001, aby sa zabezpečilo, že dotknuté fyzické osoby môžu vykonávať svoje práva ustanovené v nariadení (ES) č. 45/2001.6. Komisia nakladá s doručenými utajovanými skutočnosťami v súlade s rozhodnutím Komisie 2001/844/ES, ESUO, Euratom[7], a prípadne v súlade s dohodou o bezpečnosti utajovaných skutočností uzavretou medzi Európskou úniou a poskytujúcim štátom.7. Dokumenty so stupňom utajenia zodpovedajúcim „TRES SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRETS UE“ alebo „CONFIDENTIEL UE“ sa nesprístupnia bez súhlasu pôvodcu.Článok 131. Členské štáty stanovujú pravidlá o ukladaní sankcií za porušovanie ustanovení tohto nariadenia a prijímajú všetky potrebné opatrenia na ich vykonávanie. Ustanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce.2. Členské štáty oznámia Komisii tieto predpisy bezodkladne po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a Komisii oznamujú každú následnú zmenu a doplnenie.Článok 14V prílohe II je uvedená adresa a iné kontaktné údaje na účely korešpondencie s Komisiou vyplývajúcej z akejkoľvek povinnosti uvedenej v tomto nariadení oznamovať Komisii, informovať ju alebo inak s ňou komunikovať.Článok 15Toto nariadenie sa uplatňuje:a) v rámci územia Spoločenstva vrátane jeho vzdušného priestoru;b) na palube lietadiel alebo plavidiel, ktoré patria do jurisdikcie členského štátu;c) na každú osobu, ktorá sa nachádza na území Spoločenstva alebo mimo neho a ktorá je štátnym príslušníkom niektorého členského štátu;d) na každú právnickú osobu, subjekt alebo orgán, ktoré sú založené alebo zaregistrované podľa práva niektorého členského štátu;e) na každú právnickú osobu, subjekt alebo orgán v súvislosti s akoukoľvek podnikateľskou činnosťou, ktorá sa úplne alebo čiastočne vykonáva v Spoločenstve.Článok 16Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli […]Za Radupredseda […]PRÍLOHA IZoznam osôb, subjektov a orgánov uvedených v článku 3PRÍLOHA IIZoznam príslušných orgánov uvedených v článkoch 5, 6, 7 ods. 2 a v článku 9 a adresa na zasielanie oznámení Európskej komisii(Vypĺňajú členské štáty)A. Príslušné orgány členských štátov:BELGICKOBULHARSKOČESKÁ REPUBLIKADÁNSKONEMECKOESTÓNSKOÍRSKOGRÉCKOŠPANIELSKOFRANCÚZSKOTALIANSKOCYPRUSLOTYŠSKOLITVALUXEMBURSKOMAĎARSKOMALTAHOLANDSKORAKÚSKOPOĽSKOPORTUGALSKORUMUNSKOSLOVINSKOSLOVENSKOFÍNSKOŠVÉDSKOSPOJENÉ KRÁĽOVSTVOB. Adresa na zasielanie oznámení alebo inej korešpondencie Európskej komisii:European CommissionDG External RelationsDirectorate A. Crisis Platform and Policy Coordination in CFSPUnit A.2. Crisis Management and Conflict PreventionCHAR 12/106B-1049 Bruxelles/BrusselBelgickoE-mail: relex-sanctions@ec.europa.euTel.: (32 2) 295 55 85Fax: (32 2) 299 08 73[1] Dokument Rady č. 15114/05.[2] Dokument Rady 8666/1/08.[3] Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.[4] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.[5] Ú. v. EÚ C 65, 19.3.2009, s. 1.[6] http://ec.europa.eu/external_relations/cfsp/sanctions/consol-list_en.htm[7] Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.


|

52010PC0545

/* KOM/2010/0545 v konečnom znení - NLE 2010/0284 */  Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti pre plavidlá EÚ na roky 2011 a 2012,  pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýb

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 6.10.2010KOM(2010) 545 v konečnom znení2010/0284 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti pre plavidlá EÚ na roky 2011 a 2012, pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýbDÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhu |Dôvody a ciele návrhu Populácie hlbokomorských rýb sú populácie, ktoré boli ulovené vo vodách mimo hlavných rybolovných oblastí kontinentálnych šelfov. Rozprestierajú sa na kontinentálnych svahoch alebo v blízkosti podmorských pohorí. Tieto druhy rastú pomaly a žijú dlho a preto sú zvlášť ohrozené rybolovnou činnosťou. Vedecké poznatky o dĺžke života a raste týchto druhov sa pomaly zlepšujú a naznačujú, že niektoré druhy ako napr. molva modrá a stuhochvost čierny rastú rýchlejšie a žijú kratšie ako iné druhy ako napr. ryby druhu Hoplostethus atlanticus, hlbokomorské žraloky a dlhochvost tuponosý, vďaka čomu sú menej ohrozené rybolovnou činnosťou. Miera ohrozenia rybolovom závisí aj od toho, či sa na tieto druhy môže zamerať rybolov v miestnych oblastiach, čo je prípad rýb druhu Hoplostethus atlanticus, molvy modrej a beryxov. Ak sa hlbokomorský rybolov neobmedzí, rybárske podniky podobne ako v prípade všetkých voľne žijúcich populácií rýb súťažia o to, kto sa zmocní voľných zdrojov bez toho, aby sa dostatočne zohľadnila udržateľná miera využívania. To bol jednoznačne prípad niektorých hlboomorských druhov pred reguláciou zavedenou Európskou úniou v roku 2003. Napríklad vzácny druh Hoplostethus atlanticus v severozápadných vodách je zdecimovaný, rovnako ako aj vzácny pagel bledý v Biskajskom zálive. Z týchto dôvodov je obmedzenie rybolovnej činnosti nevyhnutným verejným zásahom s cieľom predísť poklesu zisku rybárskych podnikov, preorientovať využívanie smerom k vyšším dlhodobým výnosom a obmedziť vplyv na ekosystém a potravinový reťazec v dôsledku náhlych poklesov veľkosti niektorých populácií rýb. To zároveň pomôže zabezpečiť stabilnejší prísun hodnotných bielkovín spotrebiteľom, aj keď tento aspekt je menej dôležitý, pokiaľ ide o hlbokomorské druhy, pretože tie predstavujú iba malú časť rýb vykladaných v EÚ. V prípade hlbokomorských druhov je verejný zásah obzvlášť dôležitý vzhľadom na skutočnosť, že obnova vyčerpaných pomaly rastúcich populácií môže trvať veľmi dlho alebo sa vôbec nemusí podariť. Potreba stanoviť rybolovné možnosti sa uvádza v článku 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa táto povinnosť ukladá Rade. Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) poskytuje každé dva roky podrobný prieskum biologického stavu populácií hlbokomorských rýb. Najaktuálnejšie odporúčanie poskytla v júni 2010. Návrh, na základe ktorého sa stanovujú rybolovné možnosti, je založený na ďalšom prieskume, ktorý v júli 2010 uskutočnil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF), v nadväznosti na prácu ICES. V ňom sa zaznamenala potreba, aby rozhodovací postup vychádzal zo spoľahlivých vedeckých odporúčaní ako sa to vyžaduje v článku 2 ods. 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 2371/2002. Vedecké inštitúcie jednohlasne odporúčajú, že najlepším nástrojom na riadenie hlbokomorského rybolovu budú obmedzenia intenzity rybolovu. A to z toho dôvodu, že hlbokomorské druhy sa lovia v zmiešaných rybolovných oblastiach, rybolovná činnosť nie je výberová a značné množstvá rýb sa vyhadzujú cez palubu, pretože majú nulovú alebo nízku obchodnú hodnotu. Limity pre úlovky sa napriek tomu považujú za užitočné doplnkové opatrenie a je možné ich spojiť s podmienkami využívania týchto rybolovných možností, pokiaľ by bez existencie týchto podmienok bola miera úlovkov neprimeraná. Komisia preto zaviedla prax predkladania návrhov na reguláciu rybolovných možností, ako náhle sú vedecké odporúčania k dispozícii. Komisia okrem toho v roku 2010 uskutočňuje prieskum obecného režimu prístupu k rybolovu hlbokomorských populácií (nariadenie Rady (ES) č. 2347/2002) s cieľom vypracovať obmedzenia intenzity rybolovu a technické opatrenia zodpovedajúce rôznym rybolovným metierom. Intenzita rybolovu je v súčasnosti obmedzená pre severovýchodný Atlantik ako celok bez toho, aby sa rozlišovalo medzi rôznymi rybolovnými oblasťami (pozri článok 9 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 53/2010). |Všeobecný kontext Rybolov hlbokomorských druhov je regulovaný Európskou úniou od roku 2003, pokiaľ ide o celkový povolený výlov (TAC) pre jednotlivé druhy a oblasti a pokiaľ ide o maximálnu intenzitu rybolovu v severovýchodnom Atlantiku. Nariadením Rady (ES) č. 1359/2008 z 28. novembra 2008, ktorým sa na roky 2009 a 2010 stanovujú rybolovné možnosti pre rybárske plavidlá Spoločenstva, pokiaľ ide o určité populácie hlbokomorských rýb[1], sa stanovil celkový povolený výlov pre niektoré hlbomorské druhy na roky 2009 a 2010. Dostupné informácie o hlbokomorských populáciách neumožňujú vedcom v plnej miere zhodnotiť stav populácie ani v súvislosti s jej veľkosťou ani v súvislosti s úhynom rýb. Je to z niekoľkých dôvodov, ktoré trvale bránia v pokroku: Tieto druhy často dlho žijú a pomaly rastú, čo znemožňuje rozdeliť ich populácie do vekových tried a posúdiť vplyv rybolovu na populáciu podľa zmien v dĺžke alebo vekovej štruktúre úlovkov. Rýchlosť regenerácie populácií vďaka mladým rybám nie je známa. Populácie sú rozšírené v hlbinách, ktoré sa z praktických dôvodov ťažko skúmajú. Údaje z vedeckých prieskumov často nie sú dostupné v dôsledku obmedzeného obchodného významu týchto populácií, alebo nepokrývajú celú oblasť rozšírenia. Rybolovné činnosti, z ktorých niektoré sú pomerne nové, sa iba sčasti zameriavajú na tieto druhy. Preto je pokrok vo vedeckých poznatkoch pomalý. Opiera sa o preventívny prístup k riadeniu rybolovu, ktorého základom sú trendy zaznamenané v indexoch výskytu. Stanovenie a rozdeľovanie možností rybolovu patrí výhradne do kompetencie Únie. V článku 2 nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa stanovujú záväzky týkajúce sa udržateľného využívania živých vodných zdrojov. Rybolovné možnosti by mali byť v súlade s medzinárodnými dohodami, okrem iného s dohodou Spojených národov o zachovaní a riadení populácií rýb, ktoré sa vyskytujú súčasne na viacerých miestach oceánov, a populácií silne migrujúcich rýb z roku 1995 [ďalej len: dohoda OSN o populáciách rýb z roku 1995]. Najmä ak sú informácie neurčité, nespoľahlivé alebo neprimerané, musí byť regulačný orgán opatrnejší. Podľa článku 6 ods. 2 dohody OSN o populáciách rýb z roku 1995 sa nedostatok adekvátnych vedeckých informácií nesmie zneužívať ako dôvod na odloženie alebo nevykonanie ochranných a riadiacich opatrení. Úpravy TAC plánované v tomto návrhu zodpovedajú vedeckým odporúčaniam a odrážajú zásady riadenia stanovené v dohode OSN o populáciách rýb z roku 1995 a v medzinárodných usmerneniach Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o riadení hlbokomorského rybolovu na otvorenom mori z roku 2008, ktoré sa nedávno potvrdili na Valnom zhromaždení OSN (rezolúcia 64/72 z decembra 2009). Aj keď veľké množstvo hlbokomorských populácií využívajú aj iné krajiny, ktoré sa zaoberajú rybolovom, najmä Nórsko, Island, Faerské ostrovy a Rusko, a aj napriek tomu, že je potrebné dosiahnuť dohodu o zosúladených riadiacich opatreniach s týmito krajinami venujúcimi sa rybolovu alebo, pokiaľ sa populácie nachádzajú v medzinárodných vodách pod správou Komisie pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC), až do uzavretia týchto dohôd sú potrebné jednostranné opatrenia vzťahujúce sa na plavidlá Európskej únie, aby sa predišlo nepriaznivým dôsledkom neregulovaného rybolovu, ktoré sú opísané vyššie. |Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu sa stanovujú v nariadení Rady (ES) č. 1359/2008 a uplatňujú sa do 31. decembra 2010. Sú prepojené s nariadením Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb[2], v ktorom sa uvádzajú obchodne najvýznamnejšie hlbokomorské druhy, pre ktoré má Komisia v pláne zaviesť obmedzenia lovu (príloha I k uvedenému nariadeniu). O rybolovných možnostiach pre hlbokomorské druhy sa rozhoduje každé dva roky podľa frekvencie vedeckých odhadov populácií, ktoré sa zakladajú na podrobných prieskumoch. Výnimkou sú však populácie striebristky severnej a hlavné oblasti rybolovu molvy modrej, v prípade ktorých rybolovné možnosti závisia od výsledkov každoročných rokovaní s Nórskom. Rybolovné možnosti pre tieto populácie preto treba každý rok stanoviť nariadením, o ktorom Rada rozhoduje v decembri. Nariadenie platné pre tieto populácie v roku 2010 je nariadenie Rady (ES) č. 53/2010. |Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Navrhované opatrenia sú vypracované v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej politiky v oblasti rybolovu a s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja. |2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu |Konzultácie so zainteresovanými stranami |Konzultačné metódy, hlavné cieľové oblasti a všeobecný profil respondentov V návrhu sa zohľadňujú konzultácie uskutočnené s Poradným výborom pre rybné hospodárstvo a akvakultúru („Advisory Committee on Fisheries and Aquaculture“, „ACFA“ tvoria zástupcovia profesionálnych organizácií reprezentujúcich výrobný sektor, spracovateľské odvetvie a obchod s produktmi rybolovu a akvakultúry, ako aj neprofesionálnych organizácií reprezentujúcich záujmy spotrebiteľov, životného prostredia a rozvoja) a s Regionálnymi poradnými radami („Regional Advisory Councils”, „RAC“) so záujmom v tých oblastiach rybolovu, ktorých sa tento návrh týka. Tieto konzultácie sa uskutočnili na základe oznámenia Komisie o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva (KOM(2006)246 v konečnom znení), ktorým sa stanovujú zásady takzvaného prípravného procesu, a na základe oznámenia Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 (KOM(2010)241 v konečnom znení), v ktorom Komisia uvádza svoje názory a zámery týkajúce sa jej návrhov pre rybolovné možnosti na rok 2011. |Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým boli zohľadnené Regionálne poradné rady poukazujú na potrebu zabezpečiť, aby všetky zmeny v rybolovných možnostiach boli postupné s cieľom minimalizovať krátkodobé narušenie hospodárskej činnosti. Znepokojuje ich neistota vo vedeckých odporúčaniach a uvítali by, keby sa podarilo zlepšiť informačné základne a harmonizáciu metód zhromažďovania údajov. Aj keď pripúšťajú potrebu chrániť obzvlášť ohrozené druhy pred vyhubením, nepodporujú obmedzenia lovu, pokiaľ by to viedlo k vyššiemu počtu vyradených úlovkov v zmiešaných rybolovných oblastiach. Skôr očakávajú inkluzívny prístup riadenia zmiešaných rybolovných oblastí, ktorý zahŕňa povolené vedľajšie úlovky pre najviac ohrozené druhy, a uznávajú, že zavedenie obmedzení intenzity rybolovu do rôznych rybolovných oblastí by mohlo byť spolu s technickými opatreniami, ako napr. zlepšenie selektívnosti, rozumným riešením. Regionálne poradné rady zdôrazňujú, že od zavedenia riadiacich opatrení v roku 2003 sa podstatne znížil tlak rybolovu a upozorňujú, že susedné štáty musia prijať podobné prístupy riadenia, aby sa zachovali rovnaké podmienky. Regionálne poradné rady zdôrazňujú, že by sa malo viac úsilia venovať ochrane ohrozených hlbokomorských biotopov a vyhýbaniu sa oblastiam, kde sa najviac vyskytujú mláďatá rýb. Zdôvodňujú, že niektoré tradičné rybolovné oblasti sa ukázali ako udržateľné, pretože existujú už niekoľko storočí. Časť regionálnych poradných rád by zároveň uvítala, keby riadenie reagovalo na pozitívne signály z niektorých populácií, najmä tam, kde obchodné rybárske plavidlá prispeli k zlepšeniu vedeckých informácií. Iné regionálne poradné rady by si želali, aby boli rybolovné možnosti zrušené, ak sa v krátkej lehote nepredložia žiadne odhady populácií. Do návrhu sa zapracovala zásada postupnej úpravy a obmedzenie ročných zmien rybolovných možností. Nenavrhujú sa žiadne zmeny, ktoré by znamenali ročný nárast nebo pokles rybolovných možností o viac ako 15 % oproti stavu v roku 2010. Jedinou výnimkou z tohto pravidla sú hlbokomorské žraloky. Aj keď sa TAC formálne neodchyľuje od nulového TAC stanoveného na rok 2010, zákaz vedľajších úlovkov bude mať v skutočnosti za následok zníženie povolených vykládok o 100 %. Komisia sleduje politiku ochrany žralokov, ktorú vyhlásila vo svojom oznámení o akčnom pláne na zachovanie a riadenie populácií žralokov (KOM(2009) 40 v konečnom znení). Zákaz vedľajších úlovkov by mal nabádať rybárov k spolupráci na vymedzení oblastí vyššieho výskytu žralokov a zlepšení selektívnosti výstroja. Po zavedení týchto opatrení by sa mohli udeľovať povolenia na nevyhnutný vedľajší úlovok. Komisia pracuje v roku 2010 na novom rámcovom nariadení týkajúcom sa prístupu k hlbokomorskému rybolovu, ktorým by sa malo v strednodobom horizonte zaviesť riadenie intenzity rybolovu podľa kategórie rybolovnej oblasti/metiera. Komisia si je vedomá problému vedľajších úlovkov v zmiešaných rybolovných oblastiach a vyzýva členské štáty a rybárske podniky, aby vyvíjali rybolovné postupy, ktorými by vedľajšie úlovky obmedzili. Komisia skúma možnosť vyčleniť v roku 2011 finančné prostriedky na projekty zamerané na znižovanie vedľajších úlovkov pri hlbokomorskom rybolove. Po stanovení úrovní nevyhnutných vedľajších úlovkov obzvlášť ohrozených druhov v rôznych metieroch by sa tieto úrovne mohli premeniť na rybolovné možnosti vedľajších úlovkov. Veľký počet celkových prípustných úlovkov (TAC) už predstavuje množstvo vedľajších úlovkov. Komisia pokračuje vo svojej snahe vymedziť oblasti s obmedzeným rybolovom s cieľom chrániť vysoko rozmanité biotopy a chce postupovať podľa vedeckých odporúčaní jej hlavných poradných subjektov alebo napomáhať členských štátom pri zriaďovaní zvláštnych oblastí ochrany. Komisia zastáva názor, že prostredníctvom jednostranného prístupu prijatého v tomto návrhu je potrebné presvedčiť susedné štáty, aby dbali na zodpovedné riadenie hlbokomorského rybolovu a sleduje plnenie tejto úlohy v každoročných rokovaniach na dvojstrannej úrovni a v rámci NEAFC. Treba podotknúť, že využívanie hlbokomorských druhov je len jedným z množstva problémov, ktoré je potrebné riešiť so severskými národmi venujúcimi sa rybolovu. Komisia vypracovala a v súčasnosti testuje rámec riadenia, ktorý reaguje na trendy v indexoch populácií i aj napriek nedostatku jednoznačných vedeckých odporúčaní. Komisia očakáva, že s vývojom rozsiahleho výskumného projektu DEEPFISHMAN, ktorý sa financuje v rámci Siedmeho rámcového programu, sa tento rámec riadenia podarí ďalej rozvinúť pre hlbokomorský rybolov. Komisia vyzvala, okrem iného prostredníctvom financovania štúdií, k spolupráci rybárov s vedeckými inštitúciami s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie a využívanie informácií z obchodného rybolovu na účely vedeckých odporúčaní. Nové rámcové nariadenie týkajúce sa prístupu k hlbokomorskému rybolovu by malo prispieť k zlepšeniu zhromažďovania administratívnych údajov. Získavanie a využívanie expertízy Príslušnými vedeckými/odbornými oblasťami sú biológia rybolovu a ekonomika rybolovu. Komisia uskutočnila konzultácie s ICES, nezávislým medzinárodným vedeckým orgánom, a zorganizovala plenárne zasadnutie STECF. Odporúčanie ICES vychádza z rámcového odporúčania vypracovaného v rámci ICES a použitého v súlade so žiadosťami ich klientov, ku ktorým patrí aj Komisia. STECF vydáva odporúčanie na základe mandátu, ktorý mu udelila Komisia. Všetky správy STECF sú dostupné po formálnom schválení Komisiou na jej internetovej stránke. Všetky správy ICES sú k dispozícii na jej internetovej stránke. O zásobách rýb zahrnutých v tomto návrhu nie je k dispozícii dostatok údajov, ktoré by vypovedali o udržateľnosti ich rybolovu. Vo vedeckých odporúčaniach na rok 2010 sa vo veľkej miere opakujú predchádzajúce odporúčania vydané v roku 2008 alebo skôr. Vzhľadom na skutočnosť, že rámcové odporúčanie sa zameriava na maximálny udržateľný výnos a že miera využívania hlbokomorských druhov poskytujúcich tento výnos nie je známa, vedci vo všeobecnosti odporúčajú znížiť úlovky oproti súčasným úrovniam, pokiaľ sa nezačnú javiť známky nárastu populácií. Tam, kde sa pri súčasnej miere využívania v priebehu viacerých rokov nespozoroval nežiaduci účinok na populácie, ICES odporúča zachovať rybolov na rovnakej úrovni. V iných prípadoch ICES odporúča, aby sa rybolov nerozširoval, alebo aby sa úlovky znížili na úrovne pred rozšírením rybolovnej činnosti. ICES zdôrazňuje, že je potrebné chrániť neresiace sa zoskupenia pred postupným vyčerpaním. Po významnom znížení rybolovných možností po roku 2003 sa navrhované obmedzenia lovu na druhý rok (2012) všeobecne zhodujú s úrovňami úlovkov, ktoré preventívne odporúčajú vedci. V prípadoch, keď odporúčanie zostalo rovnaké ako v roku 2008, vychádza tento návrh z predchádzajúcej regulácie rybolovných možností na roky 2009 a 2010, v ktorom sa počítalo s rovnomerným rozložením potrebných obmedzení rybolovných možností na obdobie štyroch rokov. Tam, kde významnú časť odporúčanej úrovne úlovkov realizujú nečlenské štáty, sa táto skutočnosť vzala do úvahy a pre rybolovnú činnosť EÚ sa vydali odporúčania v súlade s týmto vývojom. Niektoré série údajov naznačujú, že rybolov už bol alebo bude stabilizovaný na veľmi nízkych úrovniach a objavujú sa aj známky počínajúceho nárastu výskytu. Pri zohľadnení aktuálnych informácií o premenlivých rastových charakteristikách rôznych hlbokomorských druhov sa zdá, že populácie, ktoré zostanú zachované ako cieľové druhy, by sa po postupných zníženiach rybolovných možností mohli v budúcnosti využívať biologicky a ekonomicky udržateľným spôsobom. Na to, aby rybolovná činnosť mohla byť udržateľná aj z ekologického hľadiska, je však potrebné vyriešiť problémy s ňou spojené, najmä vyradené/vedľajšie úlovky a narušovanie ohrozených morských biotopov. Riadenie rybolovu by sa preto v budúcnosti mohlo zamerať na udržanie stability rybolovu, ak je to možné, na vývoj technických opatrení a podporu rybolovných stratégií, ktoré zmierňujú nepriaznivé účinky na ohrozené morské ekosystémy a znižujú počet vyradených úlovkov. Do úvahy sa berú aj zmiešané hlbokomorské rybolovné oblasti. Existujúce nízke kvóty určené na pokrytie nevyhnutných vedľajších úlovkov sa ponechávajú s cieľom predísť zavedeniu povinnosti vyraďovania úlovku. Pokiaľ ide o hlbokomorské žraloky a ryby druhu Hoplostethus atlanticus, Komisia sleduje politiku nulového TAC. V prípade hlbokomorských žralokov, ktoré doteraz nie sú v TAC rozlíšené podľa druhov, z odporúčania, že by sa hlavné obchodné druhy tohto rodu mali považovať za vyčerpané, vyplýva zákaz lovu. Vedecké inštitúcie odporúčajú, že by sa nemali v žiadnej oblasti TAC loviť ryby druhu Hoplostethus atlanticus. Oblasť ochrany druhu Hoplostethus atlanticus v divíziách ICES VI a VII, ktorá bola zavedená nariadením Rady (ES) č. 2270/2004 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti v roku 2005 a 2006, a ktorá sa naďalej uplatňuje v rámci nariadenia (ES) č. 1359/2008, už nie je adekvátnym riešením obmedzenia lovu druhu Hoplostethus atlanticus, pretože tento druh by sa nemal loviť v žiadnej oblasti. Posúdenie vplyvu Stanovenie rybolovných možností sa vyžaduje v článku 43 ods. 3 ZFEÚ. Ak sa navrhované opatrenia zavedú, budú viesť k celkovému zníženiu rybolovných možností pre plavidlá EÚ. To by sa sčasti odrazilo v znížených úlovkoch, ktoré sa očakávajú v prípadoch, keď budú nové obmedzenia lovu zodpovedať súčasným skutočným úlovkom alebo budú nižšie. Návrh sa netýka iba krátkodobých rozhodnutí, ale je tiež súčasťou dlhodobejšieho prístupu, pomocou ktorého sa úroveň rybolovu postupne zníži na dlhodobo udržateľnú úroveň. Prístup prijatý v návrhu bude mať krátkodobo za následok zníženie TAC, ale keď sa nadmerne využívané populácie obnovia, rybolovné možnosti by mali ostať stabilné alebo by sa mali zvýšiť v závislosti od preventívnych odporúčaní. Predpokladá sa, že strednodobými a dlhodobými dôsledkami uvedeného prístupu bude zníženie zasahovania do životného prostredia následkom poklesu intenzity rybolovu, zníženie počtu plavidiel a/alebo priemernej intenzity rybolovu na jedno plavidlo a nezmenené alebo zvýšené vykládky tých druhov, v prípade ktorých sa ukáže, že znesú trvalú rybolovnú činnosť trvalej rybolovnej činnosti. Dosiahnuté zníženie intenzity rybolovu a veľkosti flotily zameraných na hlbokomorský rybolov od roku 2003 ukazuje, že táto politika sa vykonáva v praxi. Niektoré prvé pozitívne signály z indexov populácií potvrdzujú, že očakávania, pokiaľ ide o strednodobé až dlhodobé dôsledky, stále platia. |3. Právne prvky návrhu |V tomto návrhu sa prostredníctvom nariadenia ustanovujú pre rybárske flotily Európskej únie obmedzenia úlovkov obchodne najvýznamnejších hlbokomorských druhov v EÚ a medzinárodných vodách severovýchodného Atlantiku s cieľom dosiahnuť cieľ spoločnej rybárskej politiky, ktorým je zabezpečenie rybolovu na biologicky, ekonomicky a sociálne udržateľnej úrovni. Opiera sa o článok 43 ods. 3 ZFEÚ. Tento návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. d) ZFEÚ. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu: Spoločná rybárska politika je spoločná politika. Podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností. Dotknutým nariadením Rady sa členským štátom prideľujú rybolovné možnosti. So zreteľom na článok 20 ods. 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002 členské štáty môžu voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty teda majú široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálno-ekonomický model si zvolia na využívanie svojich rybolovných možností. Tento návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každý druhý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho implementáciu sú už k dispozícii. |4. Vplyv na rozpočet |Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. |5. Dodatočné informácie |Zjednodušenie |Návrh vo všeobecnosti nezjednodušuje riadenie rybolovných kvót, ani ho nekomplikuje. Prepracovanie oblastí TAC v prípade dlhochvosta tuponosého by však malo zjednodušiť riadenie rybolovu príslušného druhu, pretože navrhované nové hlavné obmedzenie TAC pokrýva celú hlavnú oblasť lovu tohto druhu. |Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti |Tento návrh sa týka dvojročného nariadenia na roky 2011 a 2012. Nástroje riadenia a úrovne rybolovných možností budú najneskôr v priebehu roku 2012 preskúmané, aby sa mohlo vypracovať nové nariadenie. Doložka o revízii nie je v tomto nariadení potrebná. |Podrobné vysvetlenie návrhu V ZFEÚ sa stanovuje, že o otázkach vzťahujúcich sa na spoločnú politiku rybného hospodárstva rozhoduje Parlament spolu s Radou riadnym legislatívnym postupom. V článku 43 ods. 3 ZFEÚ sa ustanovuje výnimka, pokiaľ ide o opatrenia týkajúce sa „určovania a prideľovania rybolovných možností“. Tieto opatrenia má prijať Rada na základe návrhu Komisie bez účasti Parlamentu. Tento návrh sa preto obmedzuje na určovanie a prideľovanie rybolovných možností a podmienok funkčne spojených s využívaním týchto rybolovných možností. Pokiaľ ide o obmedzovanie úlovkov, návrh je v súlade so zásadami takzvaného prípravného procesu, ktoré sú uvedené v oznámení Komisie o skvalitnení konzultácií v oblasti riadenia rybného hospodárstva Spoločenstva (KOM(2006)246 v konečnom znení), a v oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 (KOM(2010)241 v konečnom znení), v ktorom Komisia uvádza svoje názory a zámery týkajúce sa jej návrhov rybolovných možností až do vydania vedeckého odporúčania o stave populácií na rok 2011. V súlade s druhým oznámením patria populácie hlbokomorských druhov do kategórií odporúčaní určených pre prípady, keď je nedostatok údajov. Tento návrh sa riadi pravidlami ustanovenými v uvedenom oznámení. Najmä v prípadoch, keď odporúčania nie sú jednoznačné, by sa mali TAC znížiť na úroveň posledných skutočných úlovkov. Výsledné nové úrovne TAC sa vypočítavajú s pomocou údajov o úlovkoch oznámených členskými štátmi Komisii v období rokov 2007 až 2009. V súlade s týmto prípravným procesom sa v lete 2010 uskutočnili konzultácie zainteresovaných strán (RAC a ACFA) a členských štátov. Návrh je ďalej v súlade s oznámením Komisie o zavádzaní udržateľnosti do rybného hospodárstva EÚ pomocou maximálneho udržateľného výnosu (KOM(2006)360, v konečnom znení). Vzhľadom na nedostatok poznatkov o veľkosti a vekovej štruktúre populácií nemožno uplatniť koncepciu maximálneho udržateľného výnosu na populácie hlbokomorských druhov okamžite. Avšak na základe princípu obozretného konania pri riadení rybolovu bude za týchto okolností možné zachovať vývoj riadenia smerom k rámcu maximálneho udržateľného výnosu, ako náhle bude k dispozícii viac informácií. Zmeny oblastí TAC pre dlhochvosta tuponosého a molvu modrú sa navrhujú v súlade s vedeckým odporúčaním zosúladiť oblasti TAC s posudzovanými úsekmi, aby rozhodnutia v riadení mohli lepšie odrážať vedecké odporúčania. V návrhu sa plánuje zrušenie zákazu cieleného rybolovu druhu Hoplostethus atlanticus v určitých oblastiach, kde by sa mohli nachádzať zoskupenia tohto druhu. Vzhľadom na skutočnosť, že sa pre druh Hoplostethus atlanticus navrhuje nulový TAC, nemožno ďalej loviť ryby druhu Hoplostethus atlanticus v žiadnej z oblastí, na ktoré sa vzťahuje pôsobnosť tohto nariadenia. |2010/0284 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa na roky 2011 a 2012 stanovujú možnosti rybolovu pre plavidlá EÚ, pokiaľ ide o niektoré populácie hlbokomorských rýbRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 43 ods. 3,so zreteľom na návrh Európskej komisie[3],keďže:(1) Podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.(2) V nariadení (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[4] sa vyžaduje, aby Rada stanovila opatrenia spravujúce prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom zohľadní dostupné vedecké, technické a ekonomické odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF).(3) Povinnosťou Rady je stanoviť celkový povolený výlov (TAC) podľa oblastí rybolovu alebo skupín oblastí rybolovu. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členskými štátmi tak, aby sa zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností pre každú populáciu alebo rybolovnú oblasť a mali by sa riadne zohľadniť ciele spoločnej politiky rybného hospodárstva ustanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002. Okrem toho by sa mali ustanoviť určité podmienky funkčne prepojené s rybolovnými možnosťami tak, aby sa tieto možnosti uplatňovali efektívnym spôsobom.(4) TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali vziať do úvahy biologické a sociálnoekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu. V tejto súvislosti treba zohľadniť stanoviská, ktoré vyjadrili zúčastnené strany počas konzultácií, a predovšetkým na zasadnutiach s poradným výborom pre rybolov a akvakultúru a príslušnými regionálnymi poradnými radami.(5) Rybolovné možnosti by mali byť v súlade s medzinárodnými dohodami a zásadami, ako napr. s dohodou Spojených národov o zachovaní a riadení zásob rýb, ktoré sa vyskytujú súčasne na viacerých miestach oceánov, a zásob silne migrujúcich rýb z roku 1995, a s podrobnými zásadami riadenia stanovenými v medzinárodných usmerneniach Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o riadení hlbokomorského rybolovu na šírom mori z roku 2008, podľa ktorých by mal regulačný orgán postupovať opatrnejšie, ak sú informácie neurčité, nespoľahlivé alebo neprimerané. Nedostatok primeraných vedeckých informácií sa nesmie využívať ako dôvod na odloženie realizácie opatrení na zachovanie a hospodárenie alebo na ich nerealizovanie.(6) V najaktuálnejších vedeckých odporúčaniach Medzinárodnej rady pre výskum morí (správa poradného výboru ICES o veľmi rozšírených a sťahovavých populáciách, kniha 9, jún 2010) a výboru STECF (vedecké a technické správy Spoločného výskumného centra, Prešetrenie vedeckého odporúčania na rok 2010, časť 2, júl 2010) sa uvádza, že väčšina hlbokomorských populácií sa loví neudržateľným spôsobom a na zabezpečenie udržateľnosti týchto populácií by sa pre ne mali znížiť rybolovné možnosti, kým vývoj stavu týchto populácií nezačne ukazovať pozitívny trend. ICES ďalej odporúča, že by sa nemal povoliť žiaden cielený rybolov druhu Hoplostethus atlanticus.(7) Hlavné obchodné druhy hlbokomorských žralokov sa považujú za vyčerpané a preto by sa nemal povoliť žiaden cielený rybolov týchto druhov. Kým sa prostredníctvom projektov selektívnosti a ďalších technických opatrení neurčí výška nevyhnutných vedľajších úlovkov, nemala by sa povoliť vykládka žiadnych vedľajších úlovkov.(8) O rybolovných možnostiach vymedzených v článku 2 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 2347/2002 zo 16. decembra 2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na rybolov hlbokomorských zásob rýb[5], a uvedených v prílohe I k uvedenému nariadeniu sa rozhoduje každé dva roky. Výnimkou sú však populácie striebristky severnej a hlavné oblasti rybolovu molvy modrej, v prípade ktorých rybolovné možnosti závisia od výsledkov každoročných rokovaní s Nórskom. Rybolovné možnosti pre uvedené populácie by sa mali určiť v každoročnom nariadení, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti pre niektoré populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách EÚ a pre plavidlá EÚ v niektorých vodách nepatriacich EÚ.(9) V súlade s článkom 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov (TAC) a kvót presahujúce rok[6], je potrebné určiť, ktoré populácie podliehajú jeho rôznym opatreniam,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Predmet úpravyTýmto nariadením sa pre rybárske plavidlá EÚ stanovujú na roky 2011 a 2012 rybolovné možnosti na rok, pokiaľ ide o populácie hlbokomorských druhov, vo vodách EÚ a niektorých vodách, ktoré nepatria EÚ, kde sa požadujú obmedzenia úlovkov, a osobitné podmienky funkčne prepojené s využívaním týchto rybolovných možností.Článok 2Vymedzenia pojmovNa účely tohto nariadenia:a) „plavidlá EÚ“ znamenajú rybárske plavidlá plaviace sa pod vlajkou členského štátu a registrované v Únii;b) „vody EÚ“ znamenajú vody, ktoré patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;c) „celkový povolený výlov“ (TAC) znamená množstvo, ktoré je z každej populácie rýb možné uloviť a vyložiť každý rok;d) „kvóta“ je podiel TAC pridelený Únii, členským štátom alebo tretím krajinám;e) „medzinárodné vody“ sú vody, ktoré nepatria pod zvrchovanosť ani súdnu právomoc žiadneho štátu;f) zóny ICES (Medzinárodná rada pre výskum mora) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 218/2009;g) zóny CECAF (stredovýchodný Atlantik alebo hlavná rybolovná zóna 34 FAO) sú vymedzené v nariadení (ES) č. 216/2009;Článok 3Obmedzenia lovu a ich rozdeľovanieObmedzenia lovu hlbokomorských druhov ulovených plavidlami EÚ vo vodách EÚ a niektorých vodách nepatriacich EÚ a rozdelenie takýchto obmedzení lovu medzi členské štáty sa ustanovujú v prílohe.Článok 4Osobitné ustanovenia o prideľovaníPrideľovanie rybolovných možností ustanovených v prílohe členským štátom sa uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté:a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;b) odpočty alebo prerozdelenia podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009 alebo článku 10 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1006/2008;c) dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;d) množstvá zadržané podľa článku 4 nariadenia (ES) č. 847/96;e) zníženia vykonané podľa článkov 105 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.Článok 5Súvis s nariadením (ES) č. 847/96Na účely nariadenia (ES) č. 847/96 sa všetky kvóty uvedené v prílohe považujú za analytické kvóty.Článok 6Podmienky vykládky úlovku a vedľajšieho úlovkuRyby populácií, pre ktoré sa týmto nariadením stanovujú rybolovné možnosti, sa môžu ponechať na palube alebo vyložiť, iba ak ich ulovilo plavidlo členského štátu, ktorého kvóta nebola vyčerpaná.Článok 7Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Uplatňuje sa od 1. januára 2011.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli [...]Za Radupredseda […]PRÍLOHAPokiaľ nie je uvedené inak, odkazy na rybolovné zóny sú odkazmi na zóny ICES.ČASŤ 1Vymedzenie druhov a skupín druhov1. V zozname v časti 2 tejto prílohy sú populácie rýb uvedené v abecednom poradí latinských názvov druhov. Hlbokomorské žraloky sú však uvedené na začiatku tohto zoznamu. Nasleduje tabuľka, v ktorej sa na účely tohto nariadenia uvádzajú bežné názvy a zodpovedajúce latinské názvyBežný názov | Odborný názov |stuhochvost čierny | Aphanopus carbo |beryxy | Beryx spp. |dlhochvost tuponosý | Coryphaenoides rupestris |ryby druhu Hoplostethus atlanticus | Hoplostethus atlanticus |molva modrá | Molva dypterygia |pagel bledý | Pagellus bogaraveo |mieňovce | Phycis blennoides |2. Na účely tohto nariadenia sú „hlbokomorské žraloky“ tieto druhy:Bežný názov | Odborný názov |žraloky druhu Apristuris žraloky druhu Chlamydoselachus anguineus | Apristuris spp. Chlamydoselachus anguineus |žraloky druhu Centrophorus granulosus | Centrophorus granulosus |ostroňovec listošupinatý | Centrophorus squamosus |pailona hladká | Centroscymnus coelolepis |žraloky druhu Centroscymnus crepidater | Centroscymnus crepidater |žraloky druhu Centroscyllium fabricii | Centroscyllium fabricii |ostroňovec zobákonosý | Deania calceus |svietivec riasnatopyský | Dalatias licha |svetloň veľký | Etmopterus princeps |svetloň zamatový | Etmopterus spinax |žraloky druhu pílochvostý žraloky druhu Galeus murinus žraloky druhu Hexanchus griseus žraloky druhu Oxynotus paradoxus žraloky druhu Scymnodon ringens | Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens |ospalec grónsky | Somniosus microcephalus |ČASŤ 2Ročné rybolovné možnosti uplatniteľné na plavidlá EÚ v oblastiach s obmedzeniami úlovku podľa druhov a oblastí (v tonách živej hmotnosti)Druh: | hlbokomorské žraloky | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII, VIII a IX (DWS/56789-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 0 | 0 |Estónsko | 0 | 0 |Írsko | 0 | 0 |Španielsko | 0 | 0 |Francúzsko | 0 | 0 |Litva | 0 | 0 |Poľsko | 0 | 0 |Portugalsko | 0 | 0 |Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |EÚ | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | hlbokomorské žraloky | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny X (DWS/10-) |Rok | 2011 | 2012 |Portugalsko | 0 | 0 |EÚ | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | hlbokomorské žraloky a Deania histricosa a Deania profondorum | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny XII (DWS/12-) |Rok | 2011 | 2012 |Írsko | 0 | 0 |Španielsko | 0 | 0 |Francúzsko | 0 | 0 |Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |EÚ | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III a IV (BSF/1234-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 4 | 3 |Francúzsko | 4 | 3 |Spojené kráľovstvo | 4 | 3 |EÚ | 12 | 9 |TAC | 12 | 9 |Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI, VII a XII (BSF/56712-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 25 | 23 |Estónsko | 12 | 11 |Írsko | 62 | 57 |Španielsko | 123 | 114 |Francúzsko | 1 732 | 1 599 |Lotyšsko | 80 | 74 |Litva | 1 | 1 |Poľsko | 1 | 1 |Spojené kráľovstvo | 123 | 114 |Ostatné(1) | 6 | 6 |EÚ | 2 165 | 2 000 |TAC | 2 165 | 2 000 |(1) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX a X (BSF/8910-) |Rok | 2011 | 2012 |Španielsko | 11 | 11 |Francúzsko | 26 | 26 |Portugalsko | 3 311 | 3 311 |EÚ | 3 348 | 3 348 |TAC | 3 348 | 3 348 |Druh: | stuhochvost čierny Aphanopus carbo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny CECAF 34.1.2. (BSF/C3412-) |Rok | 2011 | 2012 |Portugalsko | 3 643 | 3 643 |EÚ | 3 643 | 3 643 |TAC | 3 643 | 3 643 |Druh: | beryxy | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV (ALF/3X14-) |Rok | 2011 | 2012 |Írsko | 9 | 9 |Španielsko | 70 | 70 |Francúzsko | 19 | 19 |Portugalsko | 202 | 202 |Spojené kráľovstvo | 9 | 9 |EÚ | 309 | 309 |TAC | 309 | 309 |Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II a IV (RNG/124-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 2 | 1 |Nemecko | 2 | 1 |Francúzsko | 9 | 10 |Spojené kráľovstvo | 2 | 1 |EÚ | 15 | 13 |TAC | 15 | 13 |Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny III (RNG/03-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 804 | 804 |Nemecko | 5 | 5 |Švédsko | 41 | 41 |EÚ | 850 | 850 |TAC | 850 | 850 |Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón Vb, VI, VII, XIIb (RNG/5BX12B-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 19 | 16 |Estónsko | 41 | 36 |Írsko | 189 | 163 |Španielsko | 3 038 | 2 621 |Francúzsko | 2 380 | 2 055 |Lotyšsko | 51 | 44 |Litva | 59 | 51 |Poľsko | 1 020 | 880 |Spojené kráľovstvo | 149 | 129 |Ostatné(1) | 5 | 5 |EÚ | 6 951 | 6 000 |TAC | 6 951 | 6 000 |(1) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |Druh: | dlhochvost tuponosý Coryphaenoides rupestris | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII, IX, X, XIIa, XIIc a XIV (RNG/8-14-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 15 | 13 |Španielsko | 184 | 159 |Francúzsko | 94 | 81 |EÚ | 293 | 253 |TAC | 293 | 253 |Druh: | ryby druhu Hoplostethus atlanticus Hoplostethus atlanticus | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny VI (ORY/06-) |Rok | 2011 | 2012 |Írsko | 0 | 0 |Španielsko | 0 | 0 |Francúzsko | 0 | 0 |Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |EÚ | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | ryby druhu Hoplostethus atlanticus Hoplostethus atlanticus | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny VII (ORY/07-) |Rok | 2011 | 2012 |Írsko | 0 | 0 |Španielsko | 0 | 0 |Francúzsko | 0 | 0 |Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |Ostatné | 0 | 0 |EÚ | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | ryby druhu Hoplostethus atlanticus Hoplostethus atlanticus | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII a XIV (ORY/1CX14C) |Rok | 2011 | 2012 |Írsko | 0 | 0 |Španielsko | 0 | 0 |Francúzsko | 0 | 0 |Portugalsko | 0 | 0 |Spojené kráľovstvo | 0 | 0 |EÚ | 0 | 0 |TAC | 0 | 0 |Druh: | molva modrá Molva dypterygia | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón II a IV (BLI/24-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 4 | 4 |Nemecko | 4 | 4 |Írsko | 4 | 4 |Francúzsko | 25 | 25 |Spojené kráľovstvo | 15 | 15 |Ostatné(1) | 4 | 4 |EÚ | 56 | 56 |TAC | 56 | 56 |(1) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |Druh: | molva modrá Molva dypterygia | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny III (BLI/03-) |Rok | 2011 | 2012 |Dánsko | 4 | 3 |Nemecko | 2 | 2 |Švédsko | 4 | 3 |EÚ | 10 | 8 |TAC | 10 | 8 |Druh: | pagel bledý Pagellus bogaraveo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VI, VII a VIII (SBR/678-) |Rok | 2011(1) | 2012(1) |Írsko | 6 | 6 |Španielsko | 172 | 172 |Francúzsko | 9 | 9 |Spojené kráľovstvo | 22 | 22 |Ostatné(2) | 6 | 6 |EÚ | 215 | 215 |TAC | 215 | 215 |(1) Dodržiava sa minimálna veľkosť pri vykládke 35 cm (celková dĺžka). 15 % rýb však môže mať veľkosť pri vykládke aspoň 30 cm (celková dĺžka). (2) Iba vedľajšie úlovky. V rámci tejto kvóty nie sú povolené žiadne cielené rybolovy. |Druh: | pagel bledý Pagellus bogaraveo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny IX (SBR/09-) |Rok | 2011(1) | 2012(1) |Španielsko | 614 | 614 |Portugalsko | 166 | 166 |EÚ | 780 | 780 |TAC | 780 | 780 |(1) Dodržiava sa minimálna veľkosť pri vykládke 35 cm (celková dĺžka). 15 % rýb však môže mať veľkosť pri vykládke aspoň 30 cm (celková dĺžka). |Druh: | pagel bledý Pagellus bogaraveo | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zóny X (SBR/10-) |Rok | 2011 | 2012 |Španielsko | 10 | 10 |Portugalsko | 1 116 | 1 116 |Spojené kráľovstvo | 10 | 10 |EÚ | 1 136 | 1 136 |TAC | 1 136 | 1 136 |Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón I, II, III a IV (GFB/1234-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 8 | 6 |Francúzsko | 8 | 6 |Spojené kráľovstvo | 11 | 11 |EÚ | 27 | 23 |TAC | 27 | 23 |Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón V, VI a VII (GFB/567-) |Rok | 2011 | 2012 |Nemecko | 10 | 10 |Írsko | 260 | 260 |Španielsko | 588 | 588 |Francúzsko | 356 | 356 |Spojené kráľovstvo | 814 | 814 |EÚ | 2 028 | 2 028 |TAC | 2 028 | 2 028 |Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón VIII a IX (GFB/89-) |Rok | 2011 | 2012 |Španielsko | 242 | 242 |Francúzsko | 15 | 15 |Portugalsko | 10 | 10 |EÚ | 267 | 267 |TAC | 267 | 267 |Druh: | mieňovce Phycis blennoides | Zóna: | vody EÚ a medzinárodné vody zón X a XII (GFB/1012-) |Rok | 2011 | 2012 |Francúzsko | 7 | 6 |Portugalsko | 32 | 28 |Spojené kráľovstvo | 7 | 6 |EÚ | 46 | 40 |TAC | 46 | 40 |[1] Ú. v. EÚ L 352, 31.12.2008, s. 1.[2] Ú. v. ES L 351, 28.12.2002, s. 6.[3] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[4] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.[5] Ú. v. ES L 351, 28. 12. 2002, s. 6.[6] Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3.


				|

		52012PC0730

			Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave /* COM/2012/0730 final - 2012/0344 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           Cieľ a KONTEXT návrhu
V záujme presadzovania
a zjednodušenia administratívy bez toho, aby bola oslabená kontrola
Komisie, sa nariadením Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998
o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy o založení
Európskeho spoločenstva na určité kategórie horizontálnej štátnej
pomoci (ďalej len „splnomocňujúce nariadenie“)[1] Komisia
oprávňuje, aby prostredníctvom nariadení vyhlásila, že niektoré druhy
štátnej pomoci sú zlučiteľné so spoločným trhom a že sú
oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods.
3 ZFEÚ. Ide o pomoc de minimis[2], pomoc pre
malé a stredné podniky, pomoc na výskum a vývoj, pomoc na ochranu
životného prostredia, pomoc na podporu zamestnanosti, pomoc na
podporu vzdelávania, ako aj pomoc, ktorá je v súlade s mapou
schválenou Komisiou pre každý členský štát na poskytnutie regionálnej
pomoci.
Komisia uviedla vo svojom oznámení o
modernizácii štátnej pomoci z 8. mája 2012[3], že
presadzovanie štátnej pomoci by sa malo zamerať na prípady, ktoré majú
najväčší vplyv na vnútorný trh. To znamená na jednej strane väčšiu
kontrolu rozsiahlej pomoci, ktorá by mohla narúšať hospodársku súťaž,
a na druhej strane zjednodušenú analýzu v prípadoch, v ktorých vplyv na obchod
a možnosť narušenia hospodárskej súťaže sú iba obmedzené. Toto
zjednodušenie možno dosiahnuť tým, že sa zmení ustanovenie o výnimkách,
najmä rozsah pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 994/98 tak, aby Komisia
okrem kategórií už zahrnutých do súčasného splnomocňujúceho
nariadenia mohla v rámci skupinovej výnimky oslobodiť od notifikačnej
povinnosti ďalšie kategórie pomoci.
Návrh zahrnúť určité nové kategórie
do splnomocňujúceho nariadenia nepredpokladá okamžitú skupinovú výnimku
všetkých týchto kategórií, a neznamená ani to, že všetky opatrenia v rámci
danej kategórie budú predstavovať skupinovú výnimku v celom svojom
rozsahu. Namiesto toho umožňuje Komisii prijať skupinové výnimky
postupne, keď nadobudnuté skúsenosti budú dostatočné na to, aby
Komisia mohla vymedziť jasné kritériá zlučiteľnosti pre
určité druhy opatrení pomoci, a zároveň zabezpečiť, že
vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi, je
obmedzený. Ten istý prístup sa uplatnil v rámci súčasného
splnomocňujúceho nariadenia: prvé skupinové výnimky boli prijaté v roku
2001 (pomoc na podporu vzdelávania, pomoc pre MSP), zatiaľ čo na iné
druhy pomoci boli prvé výnimky prijaté až v neskoršom štádiu, keď sa
získali dostatočné skúsenosti (pomoc na podporu zamestnanosti v roku 2002,
regionálna pomoc v roku 2006 a pomoc na výskum a vývoj a pomoc na
ochranu životného prostredia v roku 2008 prijatím všeobecného nariadenia
o skupinových výnimkách[4]). V budúcnosti budú na základe získaných skúseností potrebné
častejšie revízie splnomocňujúceho nariadenia najmä
s cieľom náležite zohľadniť investície, ktoré si vyžaduje
vnútorný trh a ktoré sú s ním zlučiteľné. Po prijatí
rozhodnutia o budúcom viacročnom finančnom rámci Komisia takisto
bezodkladne posúdi možnosti zjednodušenia postupov štátnej pomoci pre projekty,
ktoré sú spolufinancované v rámci štrukturálnych politík EÚ.
Nové kategórie
navrhnuté na zahrnutie do splnomocňujúceho nariadenia
·
Štátna pomoc v odvetví kultúry
a zachovania kultúrneho dedičstva
Nariadením Rady
(ES) č. 994/98 sa splnomocňuje Komisia, aby prijala nariadenie o
výnimke pre všetky kategórie štátnej pomoci pre MSP. Na
tomto základe by Komisia preto mohla udeliť skupinovú výnimku na štátnu
pomoc pre MSP v odvetví kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, ako je
stanovené v článku 167 ZFEÚ. Skutočný
prínos takéhoto nariadenia o výnimke by bol však iba obmedzený, pretože
príjemcami štátnej pomoci najmä v kinematografickej a audiovizuálnej oblasti sú
často veľké podniky. Tieto prípady
značne zaťažujú Komisiu a členské štáty, aj keď
často ide o bežné prípady zahŕňajúce obmedzenú výšku pomoci.
Hneď ako bude táto kategória pomoci
zahrnutá do splnomocňujúceho nariadenia, Komisia bude môcť
prijímať skupinové výnimky, napríklad pri opatreniach, ktoré
spĺňajú kritériá revidovaného oznámenia o kinematografii, alebo pri opatreniach
na podporu kultúry alebo zachovanie kultúrneho dedičstva, ktoré majú
zvyčajne iba obmedzený vplyv na obchod (napr. početné jednotlivé
notifikácie obnovy klasifikovaných budov alebo pamiatok).
Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by sa
preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť tak, aby
zahŕňalo aj tieto kategórie štátnej pomoci.
·
Štátna pomoc v prípade prírodných katastrof
Pokiaľ ide o štátnu pomoc na kompenzáciu
škôd spôsobených prírodnými katastrofami, nariadenie Rady (ES) č. 994/98,
ako už bolo vysvetlené, splnomocňuje Komisiu oslobodiť od
notifikačnej povinnosti pomoc pre MSP, ale nepovoľuje pomoc pre
veľké podniky. Skupinová výnimka pre pomoc v prípade prírodnej katastrofy
by členským štátom umožnila rýchlo reagovať a kompenzovať škodu
spôsobenú prírodnou katastrofou.
Komisia medzičasom nadobudla
dostatočné skúsenosti s týmto druhom pomoci a je schopná presne vopred
definovať podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Ak je však pomoc jasne definovaná, obmedzená na
krytie materiálnych škôd priamo spôsobených prírodnou katastrofou, a ak je
jej výška preverená nezávislým subjektom, oslobodenie od notifikačnej
povinnosti by bolo odôvodnené. Nariadenie Rady
(ES) č. 994/98 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť
a doplniť tak, aby zahŕňalo tieto kategórie štátnej pomoci
aj pre veľké podniky.
·
Štátna pomoc v súvislosti s určitými
nepriaznivými poveternostnými podmienkami v odvetví rybného hospodárstva
Členské štáty musia notifikovať
Komisii aj opatrenia štátnej pomoci v odvetví rybného hospodárstva na náhradu
škody spôsobenej nepriaznivými poveternostnými podmienkami. Sumy pomoci poskytnuté v tejto oblasti sú
väčšinou obmedzené a možno definovať jasné podmienky
zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Nariadenie
(ES) č. 994/98 splnomocňuje Komisiu oslobodiť takúto pomoc od
notifikačnej povinnosti len vtedy, ak je poskytnutá pre MSP. Veľké podniky v odvetví rybného
hospodárstva však môžu byť tiež zasiahnuté nepriaznivými poveternostnými
podmienkami.
Komisia už nadobudla dostatočné
skúsenosti s týmto druhom pomoci a na tomto základe možno definovať jasné
podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Nariadenie Rady (ES) č. 994/98
by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť tak,
aby zahŕňalo túto kategóriu štátnej pomoci.
·
Štátna pomoc na inovácie
Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 sa
výslovne vzťahuje na výskum a vývoj, ale nie na inovácie. Inovácie sa
medzitým stali jedným z cieľov EÚ ako súčasť iniciatívy
Inovácia v Únii. Napríklad pomoc na inováciu procesu a organizácie v službách a
pomoc inovačným zoskupeniam nemusí narúšať hospodársku
súťaž, ak sa stanovené podmienky dodržiavajú. Pomoc na inováciu v oblasti
technológií a výrobkov vrátane podpory na demonštračné projekty a
prototypy je už zahrnutá v článku 30 nariadenia o skupinových výnimkách. Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by sa malo
zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť tak, aby pomoc na inovácie
mohla byť v budúcnosti oslobodená od notifikačnej povinnosti.
·
Štátna pomoc v odvetví lesného hospodárstva
a na podporu výrobkov neuvedených v prílohe I v potravinárskom odvetví
Podľa
článku 42 ZFEÚ sa pravidlá hospodárskej súťaže uplatňujú na
výrobu poľnohospodárskych výrobkov a obchod s nimi iba v takom
rozsahu, aký spolu určia Európsky parlament a Rada. Avšak niektoré opatrenia, ktoré nie sú
zahrnuté v článku 42 ZFEÚ a na ktoré sa vzťahujú všeobecné pravidlá
hospodárskej súťaže, sú obsiahnuté v programoch rozvoja vidieka alebo
podporujú propagáciu a reklamu výrobkov neuvedených v prílohe
I v potravinárskom odvetví a boli predmetom osobitných podmienok
zlučiteľnosti podľa pravidiel štátnej pomoci. Platí to
predovšetkým pre lesné hospodárstvo a pomoc na podporu výrobkov, ktoré nie sú
uvedené v prílohe I v potravinárskom odvetví. Doteraz sa na tento druh pomoci
mohla vzťahovať skupinová výnimka, iba ak bola pomoc obmedzená na
MSP. Vzhľadom na široké skúsenosti s týmto druhom opatrení, ktoré
umožňujú sformulovať jasné podmienky zlučiteľnosti s
vnútorným trhom, nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by sa malo zodpovedajúcim
spôsobom zmeniť a doplniť tak, aby tieto kategórie štátnej pomoci mohli
byť v budúcnosti oslobodené od notifikačnej povinnosti.
·
Štátna pomoc na ochranu morských biologických
zdrojov
Podľa
článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o
Európskom fonde pre rybné hospodárstvo[5] sa články 107, 108 a 109 ZFEÚ uplatňujú na pomoc poskytovanú
členskými štátmi v prospech podnikov v odvetví rybného hospodárstva až na
platby, ktoré členské štáty uskutočnili podľa nariadenia (ES)
č. 1198/2006 a v súlade s jeho ustanoveniami. Dodatočná štátna
pomoc na ochranu morských biologických zdrojov má zvyčajne obmedzený vplyv
na obchod v rámci Únie, prispieva k plneniu cieľov EÚ v oblasti rybného
hospodárstva a námornej politiky a nepredstavuje vážne narušenie hospodárskej
súťaže. Okrem toho poskytnuté sumy sú
zvyčajne obmedzené. Nariadenie Rady (ES)
č. 994/98 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť
tak, aby tieto kategórie štátnej pomoci mohli byť v budúcnosti
oslobodené od notifikačnej povinnosti.
·
Štátna pomoc pre amatérske športy
Zatiaľ čo značný počet
prípadov týkajúcich sa amatérskych športov vôbec nepredstavuje pomoc, iné majú
zvyčajne obmedzený vplyv na obchod v rámci Únie a vážne nenarúšajú
hospodársku súťaž; okrem toho poskytnuté sumy sú zvyčajne obmedzené.
Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom
zmeniť a doplniť tak, aby tieto kategórie štátnej pomoci mohli
byť v budúcnosti oslobodené od notifikačnej povinnosti.
·
Pomoc sociálnej povahy v doprave pre
obyvateľov vzdialených regiónov
V oblasti
dopravy už existujú osobitné pravidlá, najmä nariadenie Rady (ES) č.
1370/2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej
osobnej doprave.
Neexistujú však žiadne osobitné pravidlá
týkajúce sa pomoci v leteckej a námornej doprave. V rámci týchto odvetví
Komisia nadobudla dostatočné skúsenosti s formulovaním všeobecných
kritérií zlučiteľnosti pomoci sociálnej povahy v doprave pre
obyvateľov vzdialených regiónov (najmä najvzdialenejších regiónov
a ostrovov/polostrovov prirovnateľných k ostrovom v kontinentálnej EÚ).
Táto pomoc je zvyčajne relatívne malá a vážne nenarúša hospodársku
súťaž. Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by sa malo zodpovedajúcim
spôsobom zmeniť a doplniť tak, aby táto kategória štátnej pomoci
mohla byť v budúcnosti oslobodená od notifikačnej povinnosti.
·
Štátna pomoc v odvetví dopravy podľa
článku 93 ZFEÚ
Podľa článku 9 nariadenia Rady (ES)
č. 1370/2007 sa v súčasnosti oslobodzuje od povinnosti
predchádzajúcej notifikácie stanovenej v článku 108 ods. 3 ZFEÚ úhrada za
poskytované služby vo verejnom záujme v osobnej doprave alebo za plnenie
záväzkov v oblasti výšky tarify stanovenej prostredníctvom všeobecných
pravidiel vyplatená v súlade s týmto nariadením.
V rámci rozdelenia právomocí medzi Radou a
Komisiou zavedeného Lisabonskou zmluvou (článok 108 ods. 4
a článok 109 ZFEÚ) je na Rade, aby stanovila kategórie pomoci, ktoré
sú oslobodené od notifikácie štátnej pomoci, avšak na Komisii, aby zaviedla
podrobné pravidlá týkajúce sa takéhoto oslobodenia. V snahe
zosúladiť oslobodenie úhrady za poskytované služby vo verejnom záujme
s týmito ustanoveniami by sa táto kategória mala zahrnúť do rozsahu
pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 994/98. Článok 9 nariadenia (ES)
č. 1370/2007 by mal šesť mesiacov po nadobudnutí účinnosti
nariadenia prijatého Komisiou v súvislosti s touto kategóriou štátnej
pomoci stratiť platnosť. Komisia v súčasnosti
očakáva, že takáto skupinová výnimka by obsahovo zodpovedala súčasnej
výnimke, pokiaľ nariadenie (ES) č. 1370/2007 nebude zmenené
a doplnené plánovanými legislatívnymi návrhmi týkajúcimi sa odvetvia
železničnej dopravy.
·
Štátna pomoc pre určité druhy
širokopásmovej infraštruktúry
V posledných rokoch Komisia nadobudla
rozsiahle skúsenosti s pomocou pre odvetvie širokopásmového pripojenia a
vypracovala usmernenia pre túto oblasť. Na
základe uvedených skutočností je Komisia schopná presne sformulovať
kritériá zlučiteľnosti s vnútorným trhom, ktoré za určitých
podmienok umožňujú skupinovú výnimku na pomoc pre určité druhy
širokopásmovej infraštruktúry. To platí pre
pomoc zahŕňajúcu základné širokopásmové pripojenie v regiónoch, kde
neexistuje žiadna širokopásmová infraštruktúra a kde sa takáto
infraštruktúra pravdepodobne ani v blízkej budúcnosti nevybuduje („biele“
oblasti), a pre malé opatrenia individuálnej pomoci, ktoré sa
vzťahujú na prístupové siete novej generácie s veľmi vysokou
rýchlosťou („NGA“) v „bielych oblastiach NGA“.
Okrem toho by sa skupinová výnimka mohla
vzťahovať na pomoc pre stavebno-inžinierske práce širokopásmového
pripojenia a pre pasívnu širokopásmovú infraštruktúru. Podpora pre
stavebno-inžinierske práce v mnohých prípadoch predstavuje pomoc, ak sa týka
inštalácie vyhradenej telekomunikačnej infraštruktúry (káblovodov).
Pasívna širokopásmová infraštruktúra zahŕňa inštaláciu káblovodov,
ako aj nenasvietených optických vlákien. Podporuje hospodársku súťaž,
keďže túto infraštruktúru môžu používať rôzni prevádzkovatelia
(pevného, bezdrôtového, mobilného spojenia). Nemá vopred určený prístup
alebo technológiu a obvykle je vo vlastníctve verejných orgánov, ktoré nemajú
žiadny záujem rozlišovať medzi prevádzkovateľmi. Skupinová výnimka
pre stavebno-inžinierske práce a pasívnu širokopásmovú infraštruktúru by
mohla urýchliť investície, keďže (malé) miestne orgány často
radšej podporujú tieto oblasti, než by prijali schémy štátnej pomoci na
širokopásmové siete a museli potom dodržiavať rozsiahlejšie podmienky
štátnej pomoci. Komisia získala dostatok skúsenosti v oblasti pomoci pre
pasívnu infraštruktúru. Skupinová výnimka môže vyvolať zvýšené využívanie
štátnej pomoci vo vidieckych oblastiach, v ktorých neexistuje primeraná
pasívna infraštruktúra.
Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by sa malo
zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť tak, aby tieto kategórie
štátnej pomoci mohli byť v budúcnosti oslobodené od notifikačnej
povinnosti.
Stanovenie kategórií pomoci, na ktoré
sa vzťahuje skupinová výnimka
Článok 1 ods. 2 písm. c) stanovuje, že
pre každú kategóriu pomoci, na ktorú sa vzťahuje skupinová výnimka, by
mali byť prahové hodnoty „vyjadrené buď v intenzite pomoci vo
vzťahu k súboru odôvodnených nákladov alebo formou maximálnej výšky
pomoci“.
Vzhľadom na rozvoj nových foriem štátnej
pomoci, ako sú napr. nástroje finančného inžinierstva alebo rôzne formy
rizikového kapitálu, Komisia zastáva názor, že spôsob, akým sú stanovené
prahové hodnoty, by sa mal aktualizovať tak, aby zahŕňal
možnosť poskytovať skupinovú výnimku aj na tieto nové formy štátnej
pomoci. Malo by byť preto možné
určiť prahové hodnoty nielen v intenzite pomoci alebo maximálnej
výšky pomoci, ale aj formou maximálnej úrovne štátnej podpory, a síce bez
ohľadu na to, či táto podpora predstavuje štátnu pomoc v zmysle
článku 107 ods. 1 ZFEÚ alebo nie. Nariadenie Rady (ES) č. 994/98 by
sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
Ustanovenia týkajúce sa
transparentnosti
V článku 3 ods. 2 nariadenia (ES)
č. 994/98 sa stanovuje, že „pri vykonávaní systémov pomoci alebo
individuálnych pomocí udelených mimo akéhokoľvek systému, ktoré boli
vyňaté podľa takých nariadení, zašlú členské štáty Komisii,
s ohľadom na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev,
zhrnutia informácií týkajúcich sa takýchto systémov pomoci alebo takých
individuálnych pomocí, ktoré nie sú pokryté vyňatými systémami pomoci“.
Uverejňovanie týchto zhrnutí
v úradnom vestníku bolo v čase prijatia nariadenia (ES) č. 994/98
v roku 1998 najvhodnejším prostriedkom. Keďže
sa však počet úradných jazykov zvýšil a komunikačné média ďalej
vyvinuli, uverejnením zhrnutí na webovej stránke Komisie by sa zvýšila
transparentnosť, skrátili konečné termíny na uverejnenie a znížilo
administratívne zaťaženie. Pre zainteresované strany (najmä podniky) je
teraz rovnako jednoduché pozrieť sa na webovú stránku Komisie alebo do
úradného vestníka.
Povinnosť uverejňovať zhrnutia
v úradnom vestníku by mala byť preto nahradená povinnosťou
uverejňovať ich na webovej stránke Komisie. Nariadenie Rady (ES)
č. 994/98 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
Ustanovenia
týkajúce sa postupu prijímania nariadení o výnimke Komisiou
Podľa
článku 8 nariadenia (ES) č. 994/98 sa Komisia musí poradiť s
Poradným výborom pre štátnu pomoc (ďalej len „poradný výbor“) pred
uverejnením akéhokoľvek návrhu nariadenia o skupinových výnimkách. Podľa názoru Komisie by sa návrhy nariadení
mali uverejniť už v čase konzultácie s poradným výborom,
aby zainteresované strany mohli predložiť svoje pripomienky a tak sa
zaručila väčšia transparentnosť.
Vzhľadom na spôsob, akým sa nové
elektronické komunikačné prostriedky vyvinuli, je Komisia
presvedčená, že najrýchlejší a najúčinnejší spôsob zverejňovania
návrhov nariadení je na jej webovej stránke, a nie v úradnom vestníku. Takto majú zainteresované strany lepšiu
príležitosť zaujať stanovisko, čím sa zníži administratívne
zaťaženie a možnosť oneskorenia.
Už uvedené ustanovenia v článku 8
nariadenia Rady (ES) č. 994/98 by sa mali zodpovedajúcim spôsobom
zmeniť a doplniť.
2.           Súlad s ostatnými politikami a
cieľmi Únie
Tento návrh je kľúčovým prvkom
modernizácie štátnej pomoci – iniciatívy, ktorú Komisia zaviedla 8. mája 2012
vo svojom oznámení[6], a v ktorej sa určuje ambiciózny program reformy štátnej
pomoci. Mala by prispieť k celkovým
cieľom Únie, najmä v súvislosti s cieľom zamerať
uplatňovanie štátnej pomoci na prípady, ktoré majú najväčší vplyv na
vnútorný trh, ako aj k stratégii EÚ 2020 v záujme zvýšenia rastu na posilnenom,
dynamickom a konkurencieschopnom vnútornom trhu.
Aby sa dosiahli ciele tejto stratégie, Komisia
navrhuje zvýšiť počet kategórií pomoci, ktoré môžu byť
oslobodené od notifikačnej povinnosti, a tak odbúrať byrokraciu a
počet opatrení pomoci, ktoré je potrebné notifikovať. Pre príslušné kategórie a plánované skupinové
výnimky by mali platiť podmienky zlučiteľnosti s vnútorným
trhom, ktoré by sa zameriavali na tie druhy pomoci, ktoré skutočne
prispievajú k dosahovaniu cieľov EÚ 2020.
3.           Právne aspekty
·
Právny základ
Právnym základom tohto návrhu je článok
109 ZFEÚ, ktorý umožňuje Rade prijať všetky potrebné nariadenia najmä
s cieľom stanoviť podmienky uplatňovania článku 108
ods. 3 ZFEÚ a druhy pomoci, ktoré nepodliehajú tomuto postupu. Rada sa uznáša kvalifikovanou
väčšinou na základe návrhu Komisie a po porade s Európskym
parlamentom.
·
Subsidiarita a proporcionalita
Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
Iniciatíva neprekračuje rámec nevyhnutný
na dosiahnutie jej cieľa, a preto je v súlade so zásadou proporcionality.
·
Výber nástrojov
Navrhovaný nástroj: nariadenie.
Nariadenie je jediným vhodným právnym
nástrojom na zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 994/98.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá
negatívny vplyv na rozpočet Únie.
2012/0344 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY,
ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie Rady (ES) č. 994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní
článkov 92 a 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na
určité kategórie horizontálnej štátnej pomoci a nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo
verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave

(Text s významom pre EHP)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 109,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[7],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[8],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9],
keďže:
(1)       Nariadením Rady (ES) č.
994/98 zo 7. mája 1998 o uplatňovaní článkov 92 a 93 Zmluvy
o založení Európskeho spoločenstva na určité kategórie
horizontálnej štátnej pomoci[10]
sa Komisia oprávňuje, aby prostredníctvom nariadení vyhlásila, že
určité druhy pomoci sú zlučiteľné s vnútorným trhom
a oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa článku 108
ods. 3 ZFEÚ.
(2)       Na základe nariadenia (ES)
č. 994/98 je Komisia oprávnená vyhlásiť v súlade s článkom 107
ZFEÚ, že za určitých podmienok pomoc pre malé a stredné podniky
(ďalej len „MSP“), pomoc na výskum a vývoj, pomoc na ochranu životného
prostredia, pomoc na podporu zamestnanosti, pomoc na podporu vzdelávania a
pomoc, ktorá je v súlade s mapou schválenou Komisiou pre každý členský
štát na poskytnutie regionálnej pomoci, je zlučiteľná s vnútorným
trhom a nepodlieha notifikačnej povinnosti podľa článku 108 ods.
3 ZFEÚ.
(3)       Nariadenie (ES) č.
994/98 oprávňuje Komisiu oslobodiť od notifikačnej
povinnosti pomoc na výskum a vývoj, nie však pomoc na inovácie. Inovácie sa
odvtedy stali v rámci jednej z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020
„Inovácia v Únii“ politickou prioritou Únie. Okrem toho mnohé opatrenia pomoci
na inovácie sú relatívne malé a vážne nenarúšajú hospodársku súťaž.
(4)       V odvetví kultúry a
zachovania kultúrneho dedičstva sú členské štáty v súčasnosti
povinné notifikovať Komisii všetky návrhy opatrení štátnej pomoci. Nariadenie (ES) č. 994/98 oprávňuje
Komisiu udeliť výnimku na pomoc pre MSP, ale prínos takejto výnimky by v
odvetví kultúry bol obmedzený, keďže príjemcami pomoci sú často
veľké podniky. Avšak malé projekty
v oblasti kultúry a zachovania kultúrneho dedičstva, aj keď sú
realizované väčšími podnikmi, nevedú zvyčajne k vážnemu
narušeniu hospodárskej súťaže. Nedávne prípady ukázali, že takáto pomoc má
obmedzený vplyv na obchod.
(5)       Opatrenia štátnej pomoci na
nápravu škôd spôsobených prírodnými katastrofami musia členské štáty tiež
notifikovať Komisii. Sumy poskytnutej
pomoci v tejto oblasti sú zvyčajne obmedzené a je možné
definovať jasné podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Nariadenie (ES) č. 994/98 splnomocňuje
Komisiu oslobodiť takúto pomoc od notifikačnej povinnosti len vtedy,
ak je poskytnutá pre MSP. Veľké podniky
môžu byť však tiež zasiahnuté prírodnými katastrofami. Podľa skúseností Komisie takáto pomoc nevedie
k žiadnemu významnému narušeniu a na základe získaných skúseností možno
definovať jasné podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom.
(6)       Členské štáty musia
Komisii notifikovať aj opatrenia štátnej pomoci na náhradu škody
spôsobenej nepriaznivými poveternostnými podmienkami v odvetví rybného
hospodárstva. Sumy poskytnutej pomoci v tejto
oblasti sú zvyčajne obmedzené a je možné definovať jasné
podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom. Nariadenie (ES) č. 994/98 splnomocňuje
Komisiu oslobodiť takúto pomoc od notifikačnej povinnosti len vtedy,
ak je poskytnutá pre MSP. Veľké podniky
v odvetví rybného hospodárstva však môžu byť tiež zasiahnuté
nepriaznivými poveternostnými podmienkami. Podľa
skúseností Komisie takáto pomoc nevedie k žiadnemu významnému narušeniu a na
základe získaných skúseností možno definovať jasné podmienky
zlučiteľnosti s vnútorným trhom.
(7)       V súlade s článkom 42
ZFEÚ sa pravidlá štátnej pomoci za určitých podmienok nevzťahujú na
niektoré opatrenia pomoci v prospech poľnohospodárskych výrobkov uvedených
v prílohe I ZFEÚ. Článok 42 sa však nevzťahuje na lesné hospodárstvo
a výrobky neuvedené v prílohe I. Preto
pomoc pre lesné hospodárstvo a výrobky neuvedené v prílohe I v potravinárskom
odvetví môže byť v súčasnosti na základe nariadenia (ES) č.
994/98 oslobodená od notifikačnej povinnosti len vtedy, ak je
obmedzená na MSP. Komisia by mala mať možnosť oslobodiť od
notifikačnej povinnosti určité druhy pomoci v prospech lesného
hospodárstva obsiahnuté v programoch rozvoja vidieka, ako aj v prospech
podpory a propagácie výrobkov neuvedených v prílohe I v potravinárskom odvetví,
kde podľa skúseností Komisie narušenie hospodárskej súťaže je
obmedzené a jasné podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom
možno definovať.
(8)       Podľa článku 7
nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre
rybné hospodárstvo[11]
sa články 107, 108 a 109 ZFEÚ uplatňujú na pomoc poskytovanú
členskými štátmi v prospech podnikov v odvetví rybného hospodárstva až na
platby, ktoré členské štáty uskutočnili podľa nariadenia (ES)
č. 1198/2006 a v súlade s jeho ustanoveniami.
Dodatočná štátna pomoc na ochranu morských biologických zdrojov má
zvyčajne obmedzený vplyv na obchod v rámci Únie, prispieva k plneniu
cieľov EÚ v oblasti rybného hospodárstva a námornej politiky a nepredstavuje
vážne narušenie hospodárskej súťaže. Poskytnuté
sumy sú zvyčajne obmedzené a jasné podmienky zlučiteľnosti
s vnútorným trhom možno definovať.
(9)       V odvetví amatérskych
športov majú verejné podporné opatrenia, pokiaľ predstavujú štátnu pomoc,
zvyčajne obmedzený vplyv na obchod v rámci Únie a nenarúšajú vážne
hospodársku súťaž. Poskytnuté sumy sú zvyčajne takisto obmedzené. Na základe získaných skúseností možno
definovať jasné podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom
tak, aby sa zabezpečilo, že pomoc pre amatérske športy nevedie k žiadnemu
významnému narušeniu hospodárskej súťaže
(10)     Vo vzťahu k pomoci
týkajúce sa leteckej a námornej dopravy môže Komisia na základe skúseností
potvrdiť, že pomoc sociálnej povahy v doprave pre obyvateľov
vzdialených regiónov, ak je poskytnutá nezávisle od totožnosti dopravcu,
nevedie k žiadnemu významnému narušeniu hospodárskej súťaže
a jasné podmienky zlučiteľnosti s vnútorným trhom možno
definovať.
(11)     Vo vzťahu k pomoci pre
železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu sa v článku 93 ZFEÚ
ustanovuje, že pomoc, ak slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí náhrady za
plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou, je
zlučiteľná so zmluvami. Podľa článku 9 nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo
verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave[12] je úhrada za poskytované
služby vo verejnom záujme v osobnej doprave alebo za plnenie záväzkov v
oblasti výšky tarify stanovenej prostredníctvom všeobecných pravidiel a
vyplatená v súlade s nariadením (ES) č. 1370/2007 oslobodená
v súčasnosti od povinnosti predchádzajúcej notifikácie stanovenej v
článku 108 ods. 3 ZFEÚ. S cieľom
zladiť prístup k nariadeniam o skupinovej výnimke v oblasti štátnej
pomoci a v súlade s postupmi stanovenými v článku 108 ods. 4
a článku 109 ZFEÚ by sa pomoc na koordináciu dopravy alebo náhradu za
plnenie niektorých záväzkov spojených so službou vo verejnom záujme podľa
článku 93 ZFEÚ mala zahrnúť do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES)
č. 994/98. Článok 9 nariadenia (ES)
č. 1370/2007 by sa preto mal vypustiť po uplynutí šiestich mesiacov
od nadobudnutia účinnosti nariadenia Komisie týkajúceho sa tejto kategórie
štátnej pomoci.
(12)     V oblasti pomoci pre
odvetvie širokopásmového pripojenia Komisia nadobudla v posledných rokoch
rozsiahle skúsenosti a vypracovala usmernenia pre túto oblasť[13]. Podľa skúseností Komisie
pomoc pre niektoré druhy širokopásmovej infraštruktúry nespôsobuje výrazné
narušenie hospodárskej súťaže a mohla by sa na ne vzťahovať
skupinová výnimka, ak sú splnené určité podmienky zlučiteľnosti
s vnútorným trhom. To platí pre pomoc zahŕňajúcu základné
širokopásmové pripojenie v regiónoch, kde neexistuje žiadna širokopásmová infraštruktúra
a kde sa takáto infraštruktúra pravdepodobne ani v blízkej budúcnosti
nevybuduje („biele“ oblasti), a pre malé opatrenia individuálnej pomoci,
ktoré sa vzťahujú na prístupové siete novej generácie s veľmi vysokou
rýchlosťou („NGA“) v oblastiach, kde neexistuje žiadna infraštruktúra
NGA a kde sa takáto infraštruktúra pravdepodobne ani v blízkej budúcnosti
nevybuduje. Platí to aj pre pomoc pre stavebno-inžinierske práce
širokopásmového pripojenia a pre pasívnu širokopásmovú infraštruktúru, kde
Komisia získala značné skúsenosti a jasné podmienky
zlučiteľnosti s vnútorným trhom možno definovať.
(13)     Rozsah nariadenia (ES) č.
994/98 by mal byť preto rozšírený tak, aby zahŕňal tieto
kategórie pomoci.
(14)     Podľa nariadenia (ES)
č. 994/98 sa prahové hodnoty pre každú kategóriu pomoci, v súvislosti
s ktorou Komisia prijme nariadenie o skupinových výnimkách, vyjadrujú buď
v intenzite pomoci vo vzťahu k súboru oprávnených nákladov alebo formou
maximálnej výšky pomoci. Táto podmienka sťažuje skupinové výnimky na
niektoré druhy opatrení zahŕňajúce štátnu podporu, ktoré sa pre
osobitný spôsob, akým sú navrhnuté, nemôžu vyjadriť v intenzite pomoci
alebo formou maximálnej výšky (napr. nástroje finančného inžinierstva
alebo určité formy opatrení zamerané na podporu investícií rizikového kapitálu).
Je to spôsobené najmä skutočnosťou, že takéto komplexné opatrenia
môžu zahŕňať pomoc na rôznych úrovniach (priami príjemcovia,
dočasní príjemcovia, nepriami príjemcovia pomoci). Vzhľadom na
rastúci význam týchto opatrení a ich prínos k plneniu cieľov Únie by mala
existovať väčšia flexibilita, aby bolo možné tieto opatrenia
oslobodiť od notifikačnej povinnosti. Preto by malo byť
možné definovať prahové hodnoty formou maximálnej úrovne štátnej podpory
bez ohľadu na to, či táto podpora predstavuje štátnu pomoc alebo nie.
(15)     Podľa nariadenia (ES)
č. 994/98 musia členské štáty poskytovať zhrnutia informácií
o realizovanej pomoci, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o výnimkách.
Uverejňovanie týchto zhrnutí je potrebné na to, aby sa zabezpečila
transparentnosť opatrení prijatých členskými štátmi. V čase
prijatia nariadenia (ES) č. 994/98 bolo uverejňovanie zhrnutí v Úradnom
vestníku Európskej únie najúčinnejším prostriedkom na
zabezpečenie transparentnosti. Vzhľadom na vývoj elektronických
komunikačných médií je však uverejnenie zhrnutia na webovej stránke
Komisie rovnako rýchlou a účinnou metódou, ktorá zainteresovaným stranám
poskytuje vyššiu transparentnosť. Preto namiesto toho, aby sa tieto
zhrnutia uverejňovali v úradnom vestníku, mali by sa uverejňovať
na webovej stránke Komisie.
(16)     Podobne návrhy nariadení a
ostatné dokumenty, ktoré má Poradný výbor o štátnej pomoci preskúmať v
súlade s nariadením (ES) č. 994/98, by sa mali uverejňovať na
webovej stránke Komisie, a nie v úradnom vestníku, aby sa zabezpečila
väčšia transparentnosť a znížilo administratívne zaťaženie
a urýchlilo uverejnenie.
(17)     Podľa konzultačného
postupu uvedeného v článku 8 nariadenia (ES) č. 994/98 treba s
Poradným výborom pre štátnu pomoc konzultovať návrh nariadenia pred jeho
uverejnením. V záujme väčšej transparentnosti by sa však návrh nariadenia
mal uverejniť na internete už v čase prvej konzultácie Komisie s
poradným výborom.
(18)     Nariadenie (ES) č. 994/98
by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (ES) č. 994/98 sa mení
a dopĺňa takto:
(1)
 Článok 1 sa mení a dopĺňa
takto:
(a)
v odseku 1 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a) pomoc:
i)        pre malé a stredné podniky;
ii)       na výskum, vývoj a inovácie;
iii)      na ochranu životného prostredia;
iv)      na podporu zamestnanosti
a vzdelávania;
v)       v odvetví kultúry a na
zachovanie kultúrneho dedičstva;
vi)      na náhradu škody spôsobenej prírodnými
katastrofami;
vii)     na náhradu škody spôsobenej
určitými nepriaznivými poveternostnými podmienkami v odvetví rybného
hospodárstva;
viii)    v odvetví lesného hospodárstva a na
podporu výrobkov neuvedených v prílohe I v potravinárskom odvetví;
ix)      na ochranu morských biologických
zdrojov;
x)       pre amatérske športy;
xi)      pre obyvateľov vzdialených regiónov
v doprave, ak táto pomoc má sociálnu povahu a je poskytnutá nezávisle od
totožnosti dopravcu;
xii)     na koordináciu dopravy alebo náhradu za
plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou podľa
článku 93 ZFEÚ;
xiii)    pre základnú širokopásmovú
infraštruktúru alebo malé opatrenia individuálnej pomoci zahŕňajúce
prístupové siete budúcej generácie v oblastiach, kde neexistuje žiadna takáto
infraštruktúra a kde sa takáto infraštruktúra pravdepodobne ani v blízkej
budúcnosti nevybuduje; a stavebno-inžinierske práce širokopásmového pripojenia
a pasívnu širokopásmovú infraštruktúru.“
(b)
odsek 2 písm. c) sa nahrádza takto:
„c) prahové hodnoty vyjadrené v intenzite pomoci
vo vzťahu k súboru oprávnených nákladov, formou maximálnej výšky pomoci
alebo maximálnej úrovne štátnej podpory;“
2.      V článku 3 sa odsek 2 nahrádza
takto:
„Pri uplatňovaní schém pomoci alebo
individuálnych pomocí udelených mimo akejkoľvek schémy, ktoré boli
oslobodené od notifikačnej povinnosti podľa takýchto nariadení,
postúpia členské štáty Komisii zhrnutia informácií týkajúcich sa takýchto
schém pomoci alebo individuálnych pomocí, na ktoré sa nevzťahujú
oslobodené schémy pomoci, aby ich uverejnila na svojej webovej stránke.“
3.      Článok 8 sa mení a dopĺňa
takto:
(a)
v odseku 1 sa písmeno a) nahrádza takto:
„a) súčasne s uverejnením akéhokoľvek
návrhu nariadenia v súlade s článkom 6;“
(b)
v odseku 2 sa druhá veta nahrádza takto:
„Návrhy a dokumenty na preskúmanie sa pridajú k
notifikácii a môžu sa uverejniť na webovej stránke Komisie.“
Článok 2
Nariadenie (ES) č. 1370/2007 sa mení
a dopĺňa takto:
Článok 9 sa vypúšťa po uplynutí šiestich
mesiacov od nadobudnutia účinnosti nariadenia Komisie týkajúceho sa
kategórie štátnej pomoci uvedenej v článku 1 písm. a) bode xii) nariadenia
Rady (ES) č. 994/98.
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto
nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých
členských štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.
[2]               V tomto prípade sa v článku 2 nariadenia (ES)
č. 994/98 stanovuje možnosť udeliť výnimku.
[3]               COM(2012) 209 final.
[4]               Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta
2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so
spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné
nariadenie o skupinových výnimkách), Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3.
[5]               Ú. v. EÚ L 223, 15.8.2006, s. 1.
[6]               COM(2012) 209 final.
[7]               Ú. v. EÚ C [...], [...], s. […].
[8]               Ú. v. EÚ C [...], [...], s. […].
[9]               Ú. v. EÚ C [...], [...], s. […].
[10]             Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 1.
[11]             Ú. v. EÚ L 223, 15.8.2006, s. 1.
[12]             Ú. v. EÚ L 315, 3.12.2007, s. 1.
[13]             Usmernenia Spoločenstva pre uplatňovanie
pravidiel štátnej pomoci v súvislosti s rýchlym zavádzaním širokopásmových
sietí, Ú. v. EÚ C 235, 30.9.2009, s. 7.