               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 3. 2020
            COM(2020) 140 final
            2020/0050(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2020/265, pokiaľ ide o úpravy súm mobilizovaných z nástroja flexibility na rok 2020 s cieľom použiť ich v oblasti migrácie, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, na okamžité opatrenia v kontexte epidémie COVID-19 a na posilnenie Európskej prokuratúry

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

                  Európsky parlament a Rada 27. novembra 2019 na návrh Komisie rozhodli o mobilizácii nástroja flexibility vo výške 778,1 mil. EUR pre okruh 3 Bezpečnosť a občianstvo.

               Komisia dnes predkladá návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 1/2020
                  1
               , ktorý okrem iného zahŕňa celkové zvýšenie úrovne viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3 o 423,3 mil. EUR na pokrytie potrieb vyplývajúcich zo zvýšeného migračného tlaku v Grécku, na financovanie okamžitých opatrení požadovaných v súvislosti s epidémiou COVID-19 a na pokrytie zvýšenia rozpočtu Európskej prokuratúry (EPPO).

               Ako umožňuje článok 14 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  2
               , v tomto NOR sa navrhuje použiť celkovú rezervu na záväzky, ktorá zostáva k dispozícii z roku 2018, na zvýšenie prostriedkov v súvislosti s migráciou (350 mil. EUR).' Zostávajúca časť zvýšenia, na ktorú sa nevzťahuje rozsah pôsobnosti celkovej rezervy na záväzky (73,3 mil. EUR), si vyžaduje dodatočnú mobilizáciu nástroja flexibility.

               Tento návrh je teda pripojený k NOR č. 1/2020 a jeho cieľom je zodpovedajúcim spôsobom zvýšiť sumy mobilizované z nástroja flexibility a rozšíriť účel mobilizácie.

               Upravená mobilizácia nástroja flexibility bude dosahovať výšku 851,4 mil. EUR (predtým 778,1 mil. EUR) pre okruh 3.

               Týmto navrhovaným rozhodnutím o mobilizácii sa zmení rozhodnutie (EÚ) 2020/265 z 27. novembra 2019
                  3
               .

               Indikatívne platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce aktualizovanej mobilizácii nástroja flexibility sú uvedené v tabuľke:

               (v mil. EUR, v bežných cenách)

                        Rok

                        Platobné rozpočtové prostriedky súvisiace s mobilizáciou nástroja flexibility v roku 2020

                        2020

                        450,7

                        2021

                        342,2

                        2022

                        42,4

                        2023

                        16,1

                        Spolu

                        851,4

               2020/0050 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2020/265, pokiaľ ide o úpravy súm mobilizovaných z nástroja flexibility na rok 2020 s cieľom použiť ich v oblasti migrácie, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, na okamžité opatrenia v kontexte epidémie COVID-19 a na posilnenie Európskej prokuratúry

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  4
               , a najmä na jej bod 12,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Účelom nástroja flexibility je umožniť financovanie jasne určených výdavkov, ktoré nemožno financovať v rámci stropov, ktoré sú k dispozícii pre jeden alebo viacero iných okruhov všeobecného rozpočtu Únie.

               (2)Strop ročnej sumy, ktorá je k dispozícii pre nástroj flexibility, predstavuje 600 000 000 EUR (v cenách roku 2011), ako je stanovené v článku 11 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  5
               , pričom táto suma sa v prípade potreby zvýši o prepadnuté sumy sprístupnené v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom uvedeného článku.

               (3)Európsky parlament a Rada 27. novembra 2019 prijali rozhodnutie (EÚ) 2020/265
                  6
               , ktorým sa mobilizoval nástroj flexibility s cieľom poskytnúť sumu 778 074 489 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo) na rozpočtový rok 2020 na financovanie opatrení v oblasti migrácie, utečencov a bezpečnosti.

               (4)Návrh opravného rozpočtu č. 1/2020
                  7
                zahŕňa zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3 o 423,3 mil. EUR. Z toho je suma 350,0 mil. EUR na dodatočné výdavky na zvládnutie migračných tlakov v Grécku pokrytá z celkovej rezervy na záväzky stanovenej v článku 14 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013. Na zostávajúcu sumu 73,3 mil. EUR sa nevzťahuje rozsah pôsobnosti celkovej rezervy na záväzky, a preto si vyžaduje dodatočnú mobilizáciu nástroja flexibility na rok 2020. Takisto je potrebné upraviť indikatívny profil platieb.

               (5)Rozhodnutie (EÚ) 2020/265 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (6)Táto mobilizácia nástroja flexibility by sa mala prijať súčasne s opravou rozpočtu na rok 2020, keďže mobilizácia nástroja flexibility umožňuje financovanie niektorých akcií nad rámec stropu viacročného finančného rámca. S cieľom zabezpečiť súlad s uvedenou opravou rozpočtu na rok 2020 by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rozhodnutí (EÚ) 2020/265 sa článok 1 mení takto:

               V odseku 1 prvom pododseku sa suma „778 074 489 EUR“ nahrádza sumou „851 374 489 EUR“ a druhý pododsek sa nahrádza takto: „Suma uvedená v prvom pododseku sa použije na financovanie opatrení s cieľom riešiť pretrvávajúce výzvy súvisiace s migráciou, prílevmi utečencov a bezpečnostnými hrozbami, ako aj súčasnú zdravotnú krízu v Európskej únii spôsobenú epidémiou COVID-19 a zvýšené potreby Európskej prokuratúry.“

               V odseku 2 prvom pododseku sa písmená a) a b) nahrádzajú takto:

               „a)
                     450 702 108 EUR v roku 2020;

               b)
                     342 205 134 EUR v roku 2021;“.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 51.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (5)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (6)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/265 z 27. novembra 2019 o mobilizácii nástroja flexibility na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcich migračných výziev, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb (Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 51).

                     (7)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 3. 2020
            COM(2020) 117 final
            2020/0046(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutí potrebných na správne fungovanie systému EÚ v oblasti štátnej prístavnej kontroly (ďalej len ŠPK), ako sa stanovuje v smernici 2009/16/ES
                  1
               .

               2.KONTEXT NÁVRHU

               2.1. Parížske memorandum o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               V Parížskom memorande o porozumení (Parížske MoP) sa ustanovuje medzinárodný režim inšpekcií zahraničných lodí v iných vnútroštátnych prístavoch zo strany úradníkov ŠPK s cieľom overiť, či spôsobilosť kapitána, dôstojníkov a posádky na palube lode, stav lode a jej zariadenia sú v súlade s požiadavkami medzinárodných dohovorov a či plavidlo je obsadené posádkou a prevádzkované v súlade s uplatniteľným medzinárodným právom. Parížske MoP bolo podpísané 26. januára 1982.

               Smernica 2009/16/ES (v zmenenom znení) zahŕňa postupy a nástroje Parížskeho MoP. Všetky členské štáty EÚ s námornými prístavmi
                  2
               , ako aj Kanada, Rusko, Island a Nórsko sú členmi Parížskeho MoP. Európska únia nie je členom Parížskeho MoP.

               2.2. Pripravovaný akt výboru pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho MoP

               Na to, aby štátna prístavná kontrola v Únii fungovala, musí sa v rámci Parížskeho MoP každoročne prijať celý rad rozhodnutí. Tieto rozhodnutia sa prijímajú po vzájomnej dohode na výročných zasadnutiach výboru pre štátnu prístavnú kontrolu (ďalej len „PSCC“), ktoré sa konajú každoročne v máji. Na základe smernice 2009/16/ES sú rozhodnutia, ktoré prijíma zodpovedný orgán Parížskeho MoP, záväzné pre členské štáty EÚ.

               3. POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ PRIJAŤ V MENE ÚNIE

               Podľa článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa musí pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na pôde medzinárodných organizácií, akou je Parížske MoP, keď prijímajú akty s právnymi účinkami, prijať prostredníctvom rozhodnutia Rady na základe návrhu Komisie.

               V rozhodnutí Rady (EÚ) 2016/381
                  3
                sa v roku 2016 stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v PSCC na obdobie 2016 – 2019. Rozhodnutie Rady bolo vypracované podľa dvojstupňového prístupu. V samotnom rozhodnutí sa stanovujú hlavné zásady a orientačné body pozície Únie na viacročnom základe. Tento návrh bol upravený pre každé výročné zasadnutie PSCC neoficiálnymi dokumentmi Komisie, ktoré sa majú prerokovať na zasadnutí pracovnej skupiny Rady pre námornú dopravu. Cieľom tohto návrhu je určiť pozíciu Únie v rámci výboru pre štátnu prístavnú kontrolu na obdobie 2020 – 2024.

               Koncepcia v tomto návrhu je stanovená z dôvodu osobitostí rozhodovacieho postupu Parížskeho MoP. Podľa vnútorných pravidiel Parížskeho MoP sú jeho členovia a pracovné skupiny poverené zostavovaním usmernení a pokynov povinní predložiť všetky dokumenty najneskôr šesť týždňov pred zasadnutím výboru pre štátnu prístavnú kontrolu. Až vtedy sú všetky predložené dokumenty k dispozícii a Komisia môže začať analýzu s cieľom vypracovať návrh koordinovanej pozície Únie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ, ktoré potom musí prijať Rada. Keďže na analýzu, vypracovanie návrhu Komisie a jeho prijatie v Rade je len málo času, postup každoročnej špecifikácie pozície Únie sa určuje v prílohe 2.

               4.Právny základ

               4.1. Procesnoprávny základ

               4.1.1. Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  4
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  5
               .

               4.1.2. Uplatnenie na tento prípad

               Parížske MoP je orgán zriadený dohodou.

               Akt, ktorý má Parížske MoP prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, konkrétne smernicu 2009/16/ES o štátnej prístavnej kontrole, pretože výbor PSCC Parížskeho MoP prijíma niekoľko rozhodnutí, ktoré sa majú každoročne prijímať na to, aby smernica správne fungovala.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody. Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2. Hmotnoprávny základ

               4.2.1. Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2. Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti dopravy. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 100 ods. 2.

               4.3. Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0046 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Memorandum o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (ďalej len „Parížske MoP“) bolo podpísané v Paríži 26. januára 1982 a nadobudlo účinnosť 1. júla 1982. Podľa oddielu 8.1 Parížskeho MoP môže ktorýkoľvek námorný orgán navrhnúť jeho zmeny. Okrem toho podľa oddielu 7.1 Parížskeho MoP sa výbor pre štátnu prístavnú kontrolu (ďalej len „PSCC“) skladá zo zástupcu každého z námorných orgánov a Komisie a má právomoci uvedené v oddiele 7.3. Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať v PSCC, keďže rozhodnutia príslušného orgánu Parížskeho MoP majú význam pre právny rámec Únie, konkrétne pre smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES
                  6
               .

               (2)V smernici 2009/16/ES sa stanovuje právny systém Únie, pokiaľ ide o štátnu prístavnú kontrolu, a nanovo sa formulujú a posilňujú právne predpisy Únie v tejto oblasti účinné od roku 1995. Tento právny systém Únie vychádza z existujúcich štruktúr vyplývajúcich z Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole, medzinárodnej organizácie, ktorá vznikla v roku 1982. Pokiaľ ide o členské štáty, smernica 2009/16/ES účinne začleňuje postupy, nástroje a prácu Parížskeho MoP do rozsahu pôsobnosti práva Únie.

               (3)PSCC Parížskeho MoP zasadá každý rok a na svojich zasadnutiach prijíma rozhodnutia o celom rade bodov programu potrebných na uplatňovanie smernice 2009/16/ES.

               (4)Vnútorné pravidlá Parížskeho MoP stanovujú, že jeho členovia a pracovné skupiny poverené zostavovaním usmernení a pokynov môžu predložiť akékoľvek dokumenty najneskôr šesť týždňov pred zasadnutím výboru pre štátnu prístavnú kontrolu. Až vtedy sú všetky predložené dokumenty k dispozícii a Komisia môže začať analýzu s cieľom vypracovať návrh koordinovanej pozície Únie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Na analýzu a prijatie návrhu je len málo času, a preto treba určiť hlavné zásady a orientačné body pozície Únie na viacročnom základe, ako aj rámec každoročnej špecifikácie pozície Únie.

               (5)Toto rozhodnutie by sa malo vzťahovať na obdobie 2020 – 2024.

               (6)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty Únie, ktorých námorné orgány sú členmi PSCC Parížskeho MoP, konajúc spoločne,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na výročnom zasadnutí výboru pre štátnu prístavnú kontrolu (PSCC) Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (ďalej len „Parížske MoP“), je uvedená v prílohe I k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Každoročná špecifikácia pozície, ktorá sa má zaujať v mene Únie na výročných zasadnutiach PSCC Parížskeho MoP, sa uvádza v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 3

               Rada na návrh Komisie posúdi a podľa potreby zreviduje pozíciu uvedenú v článku 1 najneskôr do konania výročného zasadnutia PSCC Parížskeho MoP v roku 2024.

               Článok 4

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi PSCC Parížskeho MoP, konajúc spoločne.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES z 23. apríla 2009 o štátnej prístavnej kontrole (Ú. v. EÚ L 131, 28.5.2009, s. 57).

                     (2)

                        Belgicko, Dánsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Nemecko, Portugalsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko a Taliansko pristúpili k tomuto memorandu 26. januára 1982. Bulharsko pristúpilo k memorandu 10. mája 2007. Chorvátsko pristúpilo k memorandu 8. novembra 1996. Cyprus pristúpil k memorandu 12. mája 2006. Estónsko pristúpilo k memorandu 12. mája 2005, Lotyšsko pristúpilo k memorandu 12. mája 2005. Litva pristúpila k memorandu 12. mája 2006. Malta pristúpila k memorandu 12. mája 2006. Poľsko pristúpilo k memorandu 27. novembra 1991. Rumunsko pristúpilo k memorandu 10. mája 2007. Slovinsko pristúpilo k memorandu 15. mája 2003.

                     (3)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/381 zo 14. marca 2016 o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (Ú. v. EÚ L 72, 17.3.2016, s. 53).

                     (4)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (5)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (6)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES z 23. apríla 2009 o štátnej prístavnej kontrole (Ú. v. EÚ L 131, 28.5.2009, s. 57).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 3. 2020
            COM(2020) 117 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               PRÍLOHA I

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               Hlavné zásady

               Únia v rámci Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole (ďalej len „Parížske MoP“):

               a)
                     koná v súlade s cieľmi Únie, konkrétne zlepšiť námornú bezpečnosť, prevenciu znečistenia a životné a pracovné podmienky na lodiach výrazným znížením počtu lodí, ktoré nespĺňajú normy, v dôsledku striktného uplatňovania medzinárodných dohovorov a kódexov;

               b)
                     podporuje zavedenie harmonizovaného prístupu členov Parížskeho MoP k účinnému presadzovaniu týchto medzinárodných noriem, pokiaľ ide o lode plaviace sa vo vodách, ktoré patria pod ich právomoc, a používajúce ich prístavy;

               c)
                     spolupracuje v rámci Parížskeho MoP s cieľom vybudovať komplexný systém inšpekcií a dosiahnuť spravodlivé rozdeľovanie záťaže, ktorú inšpekcie predstavujú, predovšetkým prijímaním ročného inšpekčného záväzku určeného podľa dohodnutej metodiky stanovenej v prílohe 11 k Parížskemu MoP;

               d)
                     spolupracuje v rámci Parížskeho MoP s cieľom podporovať členov Parížskeho MoP pri zamestnávaní, udržaní a školení potrebného počtu zamestnancov vrátane kvalifikovaných inšpektorov s prihliadnutím na objem a charakteristické črty námornej dopravy v každom prístave;

               e)
                     zabezpečuje, aby opatrenia prijaté v rámci Parížskeho MoP boli v súlade s medzinárodným právom, a predovšetkým s medzinárodnými dohodami a kódexmi o námornej bezpečnosti, prevencii znečistenia a životných a pracovných podmienkach na lodiach;

               f)
                     podporuje vypracúvanie spoločných koncepcií s inými orgánmi vykonávajúcimi štátnu prístavnú kontrolu;

               g)
                     zabezpečuje jednotnosť s inými politikami Únie, predovšetkým v oblasti vonkajších vzťahov, bezpečnosti a životného prostredia.

               Orientačné body

               S cieľom zabezpečiť hladké každoročné fungovanie režimu štátnej prístavnej kontroly Únie v súlade so smernicou 2009/16/ES sa Únia snaží podporiť prijatie týchto opatrení prostredníctvom Parížskeho MoP:

               1.
                     Tieto prvky rizikového profilu lodí používaného na vytipovanie plavidiel, ktoré majú prejsť inšpekciou:

               a)
                     biely, sivý a čierny zoznam vlajkových štátov v súlade so vzorcom, ktorý vypracovalo Parížske MoP a ktorý je uvedený v prílohe k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 801/2010
                  1
               ;

               b)
                     výkonnostný zoznam uznaných organizácií podľa metodiky, ktorú prijal výbor pre štátnu prístavnú kontrolu (ďalej len „PSCC“) na svojom 37. zasadnutí v máji 2004 (bod programu č. 4.5.2);

               c)
                     priemerný koeficient nedostatkov a zadržania pre vzorec výkonnosti spoločnosti na základe prílohy k nariadeniu Komisie (EÚ) č. 802/2010
                  2
               .

               2.
                     Zaručiť, aby všetky zmeny alebo aktualizácie postupov a usmernení Parížskeho MoP boli v súlade s cieľmi Únie, konkrétne zlepšiť námornú bezpečnosť, prevenciu znečistenia a životné a pracovné podmienky na lodiach.

                     (1)

                        Nariadenie Komisie (EÚ) č. 801/2010 z 13. septembra 2010, ktorým sa vykonáva článok 10 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES, pokiaľ ide o kritériá súvisiace s vlajkovým štátom (Ú. v. EÚ L 241, 14.9.2010, s. 1).

                     (2)

                        Nariadenie Komisie (EÚ) č. 802/2010 z 13. septembra 2010, ktorým sa vykonáva článok 10 ods. 3 a článok 27 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/16/ES s ohľadom na úroveň výkonnosti spoločnosti (Ú. v. EÚ L 241, 14.9.2010, s. 4).

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 3. 2020
            COM(2020) 117 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               PRÍLOHA II

               Každoročná špecifikácia pozície, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo výbore pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole

               Pred každým výročným zasadnutím výboru pre štátnu prístavnú kontrolu Parížskeho memoranda o porozumení o štátnej prístavnej kontrole sa prijímajú kroky potrebné na to, aby sa v pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie, zohľadnili všetky relevantné informácie poskytnuté Európskej komisii, ako aj všetky dokumenty na prediskutovanie, ktoré patria do právomoci Únie, v súlade s hlavnými zásadami a orientačnými bodmi stanovenými v prílohe I.

               Na tento účel a na základe uvedených informácií útvary Komisie predložia v dostatočnom predstihu pred príslušným zasadnutím PSCC Rade alebo jej prípravným orgánom na posúdenie a schválenie prípravný dokument, v ktorom uvedú podrobnosti plánovanej pozície.

               Pozícia navrhnutá v prípravnom dokumente, ktorá sa má zaujať v mene Únie, sa považuje za schválenú, ak členské štáty v počte, ktorý zodpovedá blokujúcej menšine, nevznesú na zasadnutí prípravného orgánu Rady žiadne námietky, alebo do 20 dní od doručenia prípravného dokumentu, podľa toho, čo nastane skôr. Ak sa vznesie takáto námietka, vec sa predloží Rade.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 4. 2020
            COM(2020) 172 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 s cieľom poskytnúť núdzovú pomoc členským štátom a ďalej posilniť mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU v reakcii na epidémiu COVID-19

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
                (ďalej len „nariadenie o VFR“), umožňuje mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti až do výšky 0,03 % hrubého národného dôchodku krajín EÚ28 na účely reakcie na nepredvídateľné udalosti, a to ako poslednú možnosť. V technickej úprave VFR na rok 2020
                  2
               , ktorá sa vykonáva na základe článku 6 nariadenia o VFR, sa absolútna výška rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 stanovuje na 5 096,8 mil. EUR.

               Komisia dnes predkladá návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 2/2020
                  3
               . Zahŕňa celkové zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3 Bezpečnosť a občianstvo vo výške 3 000,0 mil. EUR na pokrytie reaktivácie nástroja núdzovej podpory (ESI) v rámci Únie s cieľom pomôcť členským štátom riešiť dôsledky epidémie COVID-19 a na ďalšie posilnenie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU, aby sa uľahčilo vytváranie zásob vo väčšom rozsahu a koordinácia distribúcie základných zdrojov v celej Európe. Toto zvýšenie dopĺňa ďalšie zvýšenia týkajúce sa toho istého okruhu v celkovej výške 423,3 mil. EUR, ktoré Komisia už navrhla v NOR č. 1/2020
                  4
               .

               Vzhľadom na to, že nie je možné prerozdeliť prostriedky v rámci okruhu 3 a v súlade s návrhom, ktorý sa takisto predkladá dnes a ktorého cieľom je zmeniť nariadenie o VFR tak, aby sa odstránili obmedzenia rozsahu pôsobnosti tohto nástroja
                  5
               , Komisia v NOR č. 2/2020 navrhuje využiť celkovú rezervu na záväzky v plnej výške 2 042,4 mil. EUR, ktorá je v rámci tohto osobitného nástroja disponibilná
                  6
               .

               Okrem toho k NOR č. 2/2020 je pripojený návrh
                  7
                na zmenu rozhodnutia (EÚ) 2020/265 o mobilizácii nástroja flexibility v roku 2020
                  8
               . Tento návrh, ktorým sa zvyšuje navrhovaná suma, ktorá sa má mobilizovať, o 316,3 mil. EUR, vedie k celkovej mobilizácii vo výške 1 094,4 mil. EUR v roku 2020 a vyčerpáva sumu, ktorá je v rámci tohto osobitného nástroja k dispozícii.

               Komisia navrhuje – ako poslednú možnosť – mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 vo výške 714,6 mil. EUR, aby sa zabezpečilo úplné financovanie viazaných rozpočtových prostriedkov súvisiacich s výdavkami v rámci okruhu 3 vo všeobecnom rozpočte Európskej únie na rozpočtový rok 2020 nad rámec stropu viazaných rozpočtových prostriedkov.

               2.ODÔVODNENIE MOBILIZÁCIE

               2.1.ÚVOD

               Núdzová podpora sa podľa nariadenia (EÚ) 2016/369 môže poskytnúť v prípade prebiehajúcej alebo možnej prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou vtedy, keď sú výnimočný rozsah a následky katastrofy také, že majú závažné ďalekosiahle humanitárne dôsledky v jednom alebo vo viacerých členských štátoch, a len za výnimočných okolností, keď žiadny iný nástroj, ktorý je dostupný pre členské štáty a Úniu, nie je dostatočný.

               Koronavírus 2 spôsobujúci ťažký akútny respiračný syndróm (SARS-CoV-2) a súvisiace ochorenie (COVID-19) boli Svetovou zdravotníckou organizáciou (WHO) charakterizované ako stav ohrozenia verejného zdravia medzinárodného významu
                  9
                a následne ako celosvetová pandémia
                  10
               . Dôsledky epidémie pre verejné zdravie sú v najviac postihnutých členských štátoch už závažné a rozsiahle a ďalej sa zhoršujú, keďže je touto epidémiou výrazne zasiahnutých stále viac členských štátov.

               Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU
                  11
                sa posilnil tak v NOR č. 1, ako aj v NOR č. 2/2020, začala sa Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus určená na využitie európskych štrukturálnych a investičných fondov
                  12
                a aj ďalšie nástroje Únie prispievajú k tomu, aby sa čiastočne riešil tento stav ohrozenia verejného zdravia. Rozsah a dosah tejto krízy si však vyžadujú účinné riešenie humanitárnych dôsledkov vypuknutia tejto nákazy v Únii súvisiacich s verejným zdravím.

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia navrhuje reaktivovať a zmeniť nástroj núdzovej podpory (ESI) podľa nariadenia (EÚ) 2016/369 v súvislosti s epidémiou COVID-19
                  13
               .

               2.2.REZERVA NA NEPREDVÍDANÉ UDALOSTI AKO NÁSTROJ, KTORÝ PREDSTAVUJE POSLEDNÚ MOŽNOSŤ

               V článku 13 ods. 1 nariadenia o VFR je rezerva na nepredvídané udalosti vymedzená ako nástroj, ktorý predstavuje poslednú možnosť v rámci reakcie na nepredvídateľné okolnosti. V súlade s bodom 14 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  14
                Komisia vykonala analýzu možnosti prerozdelenia značných súm v rámci existujúceho rozpočtu. V rozpočte na rok 2020 Komisia už navrhla použiť v plnej výške nepridelenú rezervu v rámci stropu viazaných rozpočtových prostriedkov okruhu 3. Okrem toho sa v prijatom rozpočte mobilizovalo 778,1 mil. EUR z nástroja flexibility. Preto neexistuje možnosť ďalšieho prerozdelenia v rámci tohto okruhu.

               V NOR č. 1 a č. 2/2020 bola navrhnutá mobilizácia zvyšnej sumy z nástroja flexibility, čím sa dosiahla celkov suma 1 094,4 mil. EUR. Rozsah pôsobnosti celkovej rezervy na záväzky je obmedzený na oblasť rastu a zamestnanosti a migrácie a bezpečnosti, preto túto rezervu nie je možné mobilizovať na opatrenia súvisiace s epidémiou COVID-19. Komisia preto dnes navrhuje zmeniť nariadenie o VFR s cieľom odstrániť obmedzenie rozsahu pôsobnosti celkovej rezervy na záväzky
                  15
                a okamžite mobilizovať celú disponibilnú sumu na nástroj núdzovej podpory a ďalšie posilnenie rescEU prostredníctvom NOR č. 2/2020. Keďže kombinovaná suma z celkovej rezervy na záväzky a z nástroja flexibility nie je dostatočná na financovanie navrhovaného zvýšenia viazaných rozpočtových prostriedkov, mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 je nástrojom, ktorý predstavuje jedinú disponibilnú, a teda poslednú možnosť financovania zostávajúcich dodatočných výdavkov nad rámec stropu okruhu 3.

               2.3.VPLYV NEPREDVÍDATEĽNÝCH OKOLNOSTÍ V ROKU 2020 NA ROZPOČET

               Komisia navrhuje mobilizovať 714,6 mil. EUR z rezervy na nepredvídané udalosti s cieľom pokryť dodatočné potreby súvisiace s reaktiváciou nástroja núdzovej podpory.

               Zodpovedajúce platobné rozpočtové prostriedky budú pokryté v rámci (a nad rámec) stropu pre platby na rok 2020. Nie je preto potrebná mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti v platbách.

               3.KOMPENZÁCIA REZERVY NA NEPREDVÍDANÉ UDALOSTI STROPMI VFR

               V článku 13 ods. 3 nariadenia o VFR sa vyžaduje, aby sa sumy, ktoré sú k dispozícii v dôsledku mobilizácie rezervy na nepredvídané udalosti, plne kompenzovali rezervami na súčasný rozpočtový rok alebo budúce rozpočtové roky.

               Podľa článku 13 ods. 4 nariadenia o VFR sumy, ktoré sa kompenzovali, sa v kontexte VFR ďalej nemobilizujú, aby sa neprekročili celkové stropy pre viazané a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sú stanovené vo VFR na súčasný rozpočtový rok a budúce rozpočtové roky. Mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 pre viazané rozpočtové prostriedky v rámci okruhu 3 a s tým súvisiaca kompenzácia musia preto rešpektovať celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov na rok 2020, ktorý je posledným rokom súčasného VFR.

               Komisia navrhuje kompenzovať navrhované zvýšenie výdavkov v rámci okruhu 3 nepridelenou rezervou, ktorá je k dispozícii v rámci výdavkového stropu okruhu 5 Administratíva.

               Po kompenzácii by naďalej zostali rezervy v celkovej výške 633,7 mil. EUR v rámci výdavkových stropov týchto okruhov:

               ·514,0 mil. EUR v rámci okruhu 2 (Udržateľný rast: prírodné zdroje,

               ·103,4 mil. EUR v rámci okruhu 4 (Globálna Európa),

               ·16,2 mil. EUR v rámci okruhu 5 (Administratíva).

               V rámci ostatných výdavkových stropov by nezostala žiadna disponibilná rezerva.

               Celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov na celé obdobie viacročného finančného rámca by zostal nezmenený.

               4.ĎALŠIE PRVKY

               Európskemu parlamentu a Rade pripomíname, že v súlade s poslednou vetou článku 13 ods. 1 nariadenia o VFR sa uverejnenie tohto rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie musí uskutočniť najneskôr v čase uverejnenia opravného rozpočtu č. 2/2020.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 s cieľom poskytnúť núdzovú pomoc členským štátom a ďalej posilniť mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU v reakcii na epidémiu COVID-19

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  16
               , a najmä na jej bod 14,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1) V článku 13 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  17
                sa stanovila rezerva na nepredvídané udalosti až do výšky 0,03 % hrubého národného dôchodku Únie.

               (2) V súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 Komisia vypočítala absolútnu sumu tejto rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 vo svojom oznámení z 15. mája 2019 o technickej úprave finančného rámca na rok 2020 v súlade s vývojom HND
                  18
               .

               (3) Komisia preskúmala všetky ostatné finančné možnosti reakcie na nepredvídané okolnosti v rámci výdavkového stropu pre okruh 3 (Bezpečnosť a občianstvo) na rok 2020 stanoveného vo viacročnom finančnom rámci (VFR). Komisia navrhla pre okruh 3 VFR v roku 2020 použiť celkovú rezervu na záväzky v celkovej výške 2 392 402 163 a mobilizovať nástroj flexibility v celkovej výške 1 094 414 188 EUR. Je však potrebná mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti s cieľom riešiť potreby vyplývajúce z epidémie COVID-19 zvýšením viazaných rozpočtových prostriedkov v rámci okruhu 3 VFR vo všeobecnom rozpočte Únie na rozpočtový rok 2020 nad rámec stropu tohto okruhu, ako sa navrhuje v návrhu opravného rozpočtu č. 2/2020
                  19
               .

               (4) So zreteľom na túto veľmi osobitnú situáciu je podmienka stanovená v článku 13 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013, že musí ísť o poslednú možnosť, splnená.

               (5) Toto rozhodnutie by malo nadobudnúť účinnosť v ten istý deň ako oprava rozpočtu na rok 2020, keďže rezerva na nepredvídané udalosti umožňuje financovanie niektorých akcií nad rámec stropu stanoveného pre rozpočet na rok 2020 vo VFR,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2020 sa nad rámec stropu viazaných rozpočtových prostriedkov v rámci okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo) viacročného finančného rámca mobilizuje rezerva na nepredvídané udalosti vo výške 714 558 138 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch.

               Článok 2

               Suma 714 558 138 EUR uvedená v článku 1 sa kompenzuje voči rezerve na rozpočtový rok 2020 v okruhu 5 Administratíva.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        COM(2019) 310, 15.5.2019.

                     (3)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.

                     (4)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (5)

                        COM(2020) 174, 2.4.2020.

                     (6)

                        V tejto sume je zohľadnená zostávajúca rezerva z roku 2019 (1 316,9 mil. EUR), ktorá bola sprístupnená na rok 2020 v rámci „Technickej úpravy v súvislosti s osobitnými nástrojmi“, ktorú dnes prijala Komisia [COM(2020) 173, 2.4.2020].

                     (7)

                        Prvý návrh na zmenu uvedeného rozhodnutia bol pripojený k NOR č. 1/2020, nahrádza sa však týmto druhým návrhom.

                     (8)

                        COM(2020) 171, 2.4.2020.

                     (9)

                        30. januára 2020.

                     (10)

                        11. marca 2020.

                     (11)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (12)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, nariadenie (EÚ) č. 1301/2013 a nariadenie (EÚ) č. 508/2014, pokiaľ ide o osobitné opatrenia na mobilizáciu investícií v systémoch zdravotnej starostlivosti členských štátov a v iných odvetviach ich hospodárstiev v reakcii na epidémiu COVID-19 [Investičná iniciatíva v reakcii na koronavírus], COM(2020) 113 final, 13.3.2020.

                     (13)

                        COM(2020) 175, 2.4.2020.

                     (14)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (15)

                        COM(2020) 174, 2.4.2020.

                     (16)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (17)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (18)

                        Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 15. mája 2019 o technickej úprave finančného rámca na rok 2020 v súlade s vývojom HND [COM(2019) 310].

                     (19)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 4. 2020
            COM(2020) 171 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2020/265, pokiaľ ide o úpravy súm mobilizovaných z nástroja flexibility na rok 2020 s cieľom použiť ich v oblasti migrácie, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, na okamžité opatrenia v kontexte epidémie COVID-19 a na posilnenie Európskej prokuratúry

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

                  Európsky parlament a Rada 27. novembra 2019 na návrh Komisie rozhodli o mobilizácii nástroja flexibility vo výške 778,1 mil. EUR pre okruh 3 Bezpečnosť a občianstvo [rozhodnutie (EÚ) 2020/265
                     1
                  ].

               Komisia 27. marca 2020 predložila návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 1/2020
                  2
               . Tento návrh okrem iného zahŕňal celkové zvýšenie úrovne viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3 o 423,3 mil. EUR na pokrytie potrieb vyplývajúcich zo zvýšeného migračného tlaku v Grécku, na financovanie okamžitých opatrení požadovaných v súvislosti s epidémiou COVID-19 (historicky prvé vytváranie zásob zdravotníckeho vybavenia v rámci rescEU) a na pokrytie zvýšenia rozpočtu Európskej prokuratúry (EPPO). Komisia v NOR č. 1/2020 navrhla použiť celkovú rezervu na záväzky vo výške 350,0 mil. EUR, ktorá zostáva k dispozícii z roku 2018, na pokrytie časti tohto zvýšenia týkajúcej sa migrácie. Komisia takisto navrhla financovať zostávajúcu časť zvýšenia (73,3 mil. EUR) prostredníctvom zodpovedajúcej úpravy sumy mobilizovanej z nástroja flexibility a rozšíriť účel rozhodnutia (EÚ) 2020/265
                  3
               .

               Komisia dnes predkladá návrh opravného rozpočtu č. 2/2020
                  4
               , ktorý zahŕňa dodatočné zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov v rámci okruhu 3 o sumu 3 000,0 mil. EUR na pokrytie reaktivácie nástroja núdzovej podpory v rámci Únie (ďalej len „ESI“) s cieľom pomôcť členským štátom riešiť dôsledky epidémie COVID-19 a na ďalšie posilnenie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU, aby sa uľahčilo vytváranie zásob vo väčšom rozsahu a koordinácia distribúcie základných zdrojov v celej Európe. Vzhľadom na to, že nie je možné prerozdeliť prostriedky v rámci okruhu 3 a v súlade s návrhom, ktorý sa takisto predkladá dnes a ktorého cieľom je zmeniť nariadenie o VFR tak, aby sa odstránili obmedzenia rozsahu pôsobnosti tohto nástroja
                  5
               , Komisia v NOR č. 2/2020 navrhuje využiť na pokrytie tohto zvýšenia celkovú rezervu na záväzky v plnej výške 2 042,4 mil. EUR
                  6
               , ktorá je v rámci tohto osobitného nástroja disponibilná.

               Okrem toho sa týmto návrhom rozhodnutia o mobilizácii nástroja flexibility mení rozhodnutie (EÚ) 2020/265 z 27. novembra 2019 a nahrádza sa ním zmena predložená spolu s NOR č. 1/2020. Tento nový návrh sa teda týka kombinovaného zvýšenia viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3, ktoré je zahrnuté v NOR č. 1 aj č. 2/2020, čím sa zvyšuje celková suma, ktorá sa má mobilizovať, na 1 094,4 mil. EUR
                  7
                a vyčerpáva suma, ktorá je v rámci tohto nástroja k dispozícii na rok 2020.

               Keďže použitie celkovej rezervy na záväzky v NOR č. 2/2020 a toto navrhované rozhodnutie o mobilizácii nástroja flexibility nepostačujú na pokrytie finančných potrieb ESI, Komisia predkladá spolu s NOR č. 2/2020 aj samostatný návrh
                  8
                na mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2020 vo výške 714,6 mil. EUR.

               Indikatívne platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce aktualizovanej mobilizácii nástroja flexibility sú uvedené v tabuľke:

               (v mil. EUR, v bežných cenách)

                        Rok

                        Platobné rozpočtové prostriedky súvisiace s mobilizáciou nástroja flexibility v roku 2020

                        2020

                        574,6

                        2021

                        413,7

                        2022

                        66,2

                        2023

                        39,9

                        Spolu

                        1 094,4

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2020/265, pokiaľ ide o úpravy súm mobilizovaných z nástroja flexibility na rok 2020 s cieľom použiť ich v oblasti migrácie, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, na okamžité opatrenia v kontexte epidémie COVID-19 a na posilnenie Európskej prokuratúry

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  9
               , a najmä na jej bod 12,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Účelom nástroja flexibility je umožniť financovanie jasne určených výdavkov, ktoré nemožno financovať v rámci stropov, ktoré sú k dispozícii pre jeden alebo viacero iných okruhov všeobecného rozpočtu Únie.

               (2)Strop ročnej sumy, ktorá je k dispozícii pre nástroj flexibility, predstavuje 600 000 000 EUR (v cenách roku 2011), ako je stanovené v článku 11 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  10
               , pričom táto suma sa v prípade potreby zvýši o prepadnuté sumy sprístupnené v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom uvedeného článku.

               (3)Európsky parlament a Rada 27. novembra 2019 prijali rozhodnutie (EÚ) 2020/265
                  11
               , ktorým sa mobilizoval nástroj flexibility s cieľom poskytnúť sumu 778 074 489 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo) na rozpočtový rok 2020 na financovanie opatrení v oblasti migrácie, utečencov a bezpečnosti.

               (4)Návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 1/2020
                  12
                zahŕňa zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3 o 423 300 000 EUR na pokrytie potrieb vyplývajúcich zo zvýšeného migračného tlaku v Grécku, na financovanie okamžitých opatrení v súvislosti s epidémiou COVID-19 a na pokrytie zvýšenia rozpočtu Európskej prokuratúry. Z tohto celkového zvýšenia je 350 000 000 EUR pokrytých z celkovej rezervy na záväzky stanovenej v článku 14 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 a 73 300 000 EUR prostredníctvom dodatočnej mobilizácie nástroja flexibility na rok 2020. Takisto je potrebné upraviť indikatívny profil platieb.

               (5)Návrh opravného rozpočtu č. 2/2020
                  13
                zahŕňa dodatočné zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov pre okruh 3 o sumu 3 000 000 000 EUR na pokrytie reaktivácie nástroja núdzovej podpory v rámci Únie (ESI) s cieľom ďalej pomôcť členským štátom riešiť dôsledky epidémie COVID-19 a na ďalšie posilnenie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany/rescEU, aby sa uľahčilo vytváranie zásob vo väčšom rozsahu a koordinácia distribúcie základných zdrojov v celej Európe. Z tohto zvýšenia je 2 042 402 163 EUR pokrytých z celkovej rezervy na záväzky stanovenej v článku 14 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 a 243 039 699 EUR prostredníctvom dodatočnej mobilizácie nástroja flexibility na rok 2020. Takisto je potrebné upraviť indikatívny profil platieb.

               (6)Rozhodnutie (EÚ) 2020/265 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (7)Toto rozhodnutie by malo nadobudnúť účinnosť v ten istý deň ako zmena rozpočtu na rok 2020, keďže nástroj flexibility umožňuje financovanie niektorých akcií nad rámec stropu stanoveného pre rozpočet na rok 2020 vo viacročnom finančnom rámci,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rozhodnutí (EÚ) 2020/265 sa v článku 1 ods. 1 prvý pododsek mení takto: Suma „778 074 489 EUR“ sa nahrádza sumou „1 094 414 188 EUR“.

               V odseku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto: „Suma uvedená v prvom pododseku sa použije na financovanie opatrení s cieľom riešiť pretrvávajúce výzvy súvisiace s migráciou, prílevmi utečencov a bezpečnostnými hrozbami, ako aj súčasnú zdravotnú krízu v Európskej únii spôsobenú epidémiou COVID-19 a zvýšené potreby Európskej prokuratúry.“

               V odseku 2 prvom pododseku sa písmená a) až d) nahrádzajú takto:

               „a)
                     574 652 355 EUR v roku 2020;

               b)
                     413 658 806 EUR v roku 2021;

               c)
                     66 154 477 EUR v roku 2022;

               d)
                     39 948 550 EUR v roku 2023.“

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 51.

                     (2)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (3)

                        COM(2020) 140, 27.3.2020.

                     (4)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.

                     (5)

                        COM(2020) 174, 2.4.2020.

                     (6)

                        V tejto sume je zohľadnená zostávajúca rezerva z roku 2019 (1 316,9 mil. EUR), ktorá bola sprístupnená na rok 2020 v rámci „Technickej úpravy v súvislosti s osobitnými nástrojmi“, ktorú dnes prijala Komisia [COM(2020) 173, 2.4.2020].

                     (7)

                        V tejto sume je zohľadnených 175 mil. EUR, ktoré v roku 2019 prepadli z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii a boli pridané do nástroja flexibility v rámci „Technickej úpravy v súvislosti s osobitnými nástrojmi“, ktorú dnes prijala Komisia [COM(2020) 173, 2.4.2020].

                     (8)

                        COM(2020) 172, 2.4.2020.

                     (9)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (10)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (11)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/265 z 27. novembra 2019 o mobilizácii nástroja flexibility na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcich migračných výziev, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb (Ú. v. EÚ L 58, 27.2.2020, s. 51).

                     (12)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (13)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 4. 2020
            COM(2020) 136 final
            2020/0052(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na zhromaždení Lisabonskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na výročnom zhromaždení Lisabonskej únie Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO), najmä v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia o mimoriadnych príspevkoch zmluvných strán podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

               Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach z roku 2015 (ďalej len „dohoda“) má za cieľ ponúknuť komplexnú a účinnú medzinárodnú ochranu pre názvy kvalitných výrobkov s príslušným pôvodom. Aktualizuje a posilňuje sa ním existujúci medzinárodný registračný systém slúžiaci na ochranu názvov, ktoré obsahujú údaj o zemepisnom pôvode výrobkov: Lisabonskú dohodu o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodnom zápise z roku 1958. Dohoda nadobudla platnosť 26. februára 2020.

               Európska únia je zmluvnou stranou uvedenej dohody
                  1
               .

               2.2.Zhromaždenie Lisabonskej únie

               Lisabonská únia je osobitnou úniou spravovanou organizáciou WIPO. Pozostáva zo zmluvných strán Ženevského aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“) a zo štátov, ktoré sú zmluvnými stranami Lisabonskej dohody z roku 1958 o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu alebo aktu z roku 1967 (v znení Lisabonskej dohody revidovanej v Štokholme 14. júla 1967). Zhromaždenie Lisabonskej únie sa schádza raz ročne v rámci valného zhromaždenia WIPO. Jeho úlohy sú stanovené v článku 22 ods. 2 Ženevského aktu. Plní najmä tieto úlohy: zaoberá sa všetkými záležitosťami, ktoré sa týkajú udržiavania a rozvoja osobitnej únie a vykonávania Ženevského aktu. Mení predpisy, ktorými sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania Ženevského aktu. Prijíma rozpočtové pravidlá osobitnej únie a zmeny článkov Ženevského aktu, a to článku 22 týkajúceho sa zhromaždenia osobitnej únie, článku 23 týkajúceho sa medzinárodného úradu WIPO a článku 24 týkajúceho sa finančných prostriedkov, ako aj článku 27 týkajúceho sa postupu pri zmene týchto článkov. Pokiaľ ide o financie konkrétnejšie, môže rozhodnúť o nedostatočnom krytí výdavkov príjmami zo zdrojov príjmov osobitnej únie, ako aj o jeho rozsahu, z čoho pre zmluvné strany vyplýva povinnosť uhradiť mimoriadne príspevky podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu. Súčasný návrh Komisie sa týka len rozhodnutí podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu. Zhromaždenie sa usiluje o prijímanie rozhodnutí na základe konsenzu. Ak rozhodnutie nemožno prijať na základe konsenzu, o príslušnej záležitosti sa rozhodne hlasovaním. V takom prípade každá zmluvná strana, ktorá je štátom, má jeden hlas a hlasuje len vo svojom mene, a každá zmluvná strana, ktorá je medzivládnou organizáciou, môže hlasovať za v nej zastúpené členské štáty, a to s počtom hlasov rovnajúcim sa počtu jej členských štátov, ktoré sú stranami tohto aktu. V článku 4 ods. 2 rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754 zo 7. októbra 2019 o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu sa stanovuje, že v zhromaždení osobitnej únie hlasuje Únia, pričom členské štáty, ktoré ratifikovali Ženevský akt alebo k nemu pristúpili, svoje hlasovacie právo neuplatňujú.

               2.3.Pripravovaný akt zhromaždenia Lisabonskej únie

               Počas svojich výročných zasadnutí v rámci valného zhromaždenia WIPO môže zhromaždenie Lisabonskej únie prijímať rozhodnutia týkajúce sa rozsahu nedostatočného krytia výdavkov príjmami zo zdrojov príjmov osobitnej únie, z čoho pre zmluvné strany vyplýva povinnosť uhradiť mimoriadne príspevky podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Účelom pripravovaného aktu je vytvoriť základ na úhradu mimoriadnych príspevkov zmluvnými stranami Ženevského aktu na účely pokrytia výdavkov osobitnej únie.

               Pripravovaný akt sa stane pre zmluvné strany záväzným v súlade s článkom 24 ods. 2 bodom v) dohody, v ktorom sa stanovuje: „2. [Finančné zdroje rozpočtu] Príjmy osobitnej únie sú financované z týchto zdrojov: [...] v) mimoriadne príspevky od zmluvných strán alebo alternatívnych zdrojov, ktoré pochádzajú od zmluvných strán alebo oprávnených osôb alebo oboch, ak príjmy zo zdrojov uvedených v bodoch i) až iv) nestačia na pokrytie výdavkov podľa rozhodnutia zhromaždenia.“

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Navrhovaná pozícia sa má pripojiť k potenciálnemu konsenzu o rozhodnutí zhromaždenia Lisabonskej únie týkajúcom sa rozsahu nedostatočného krytia výdavkov príjmami zo zdrojov príjmov, ktoré sú uvedené v článku 24 ods. 2 bodoch i) až iv) Ženevského aktu. V takom prípade sa príjem Lisabonskej únie odvodzuje v danom rozsahu podľa mimoriadnych príspevkov od zmluvných strán alebo podľa akýchkoľvek alternatívnych zdrojov, ktoré pochádzajú od zmluvných strán alebo od oprávnených osôb alebo od oboch.

               Vďaka navrhovanému rozhodnutiu Rady by sa EÚ mohla v rámci prostriedkov dostupných na tento účel z ročného rozpočtu Únie pripojiť ku konsenzu, ktorý sa týka rozhodnutia zhromaždenia podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu.

               V rozpočte EÚ na rok 2020 je v rámci rozpočtovej položky 05.06.01 vyčlenená suma vo výške 1 milión EUR ako príspevok EÚ na fungovanie Lisabonskej únie v rámci Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) na základe Ženevského aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach. EÚ by mala mať možnosť pripojiť sa ku konsenzu o rozhodnutí zhromaždenia Lisabonskej únie podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu. Dané rozhodnutie je potrebné na to, aby Únia mohla uskutočniť platbu v súlade so základným aktom, ktorý poskytuje právny základ pre vynakladanie výdavkov zahrnutých do rozpočtu
                  2
               . V tomto základnom akte sa stanovuje: „Ak sa príjem z Osobitnej únie odvodzuje v súlade s článkom 24 ods. 2 bodom v) Ženevského aktu, Únia môže poskytnúť osobitný príspevok v rámci prostriedkov dostupných na uvedený účel v ročnom rozpočte Únie.“

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Zhromaždenie Lisabonskej únie je orgán zriadený dohodou, konkrétne Ženevským aktom.

               Akt, ktorý má zhromaždenie Lisabonskej únie prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Plánovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom 24 ods. 2 bodom v) Ženevského aktu.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka sú len vedľajšie, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spoločnej obchodnej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0052 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na zhromaždení Lisabonskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady (EÚ) 2019/1754 zo 7. októbra 2019
                  4
                Európska únia pristúpila k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „dohoda“). Dohoda nadobudla platnosť 26. februára 2020.

               (2)Podľa článku 22 ods. 2 písm. a) bodu i) dohody môže zhromaždenie Lisabonskej únie prijať rozhodnutia týkajúce sa udržiavania a rozvoja osobitnej únie a vykonávania dohody.

               (3)Zhromaždenie Lisabonskej únie na svojom výročnom zasadnutí počas valného zhromaždenia WIPO, ktoré sa uskutoční v dňoch 21. až 29. septembra 2020, môže prijať rozhodnutie o nedostatočnom krytí výdavkov príjmami zo zdrojov príjmov osobitnej únie, ako aj o jeho rozsahu, z čoho pre zmluvné strany vyplýva povinnosť uhradiť mimoriadne príspevky podľa článku 24 ods. 2 bodu v) dohody.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zhromaždení Lisabonskej únie na uvedenom zasadnutí, keďže rozhodnutie bude pre Úniu záväzné.

               (5)Únia by mala mať možnosť pripojiť sa v rámci dostupných rozpočtových zdrojov ku konsenzu o rozhodnutí zhromaždenia Lisabonskej únie podľa článku 24 ods. 2 bodu v) dohody. Dané rozhodnutie je potrebné na to, aby Únia mohla uskutočniť platbu v súlade s článkom 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1753
                  5
               ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutí zhromaždenia Lisabonskej únie počas valného zhromaždenia WIPO v dňoch 21. až 29. septembra 2020, pokiaľ ide o mimoriadny príspevok podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach, je takáto:

               Únia sa môže pripojiť ku konsenzu týkajúcemu sa rozhodnutia o nedostatočnom krytí výdavkov príjmami zo zdrojov príjmov osobitnej únie, z čoho pre zmluvné strany vyplýva povinnosť uhradiť mimoriadne príspevky podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu. Maximálny osobitný príspevok Únie na rok 2020 nesme presiahnuť rozpočtové prostriedky stanovené vo všeobecnom rozpočte.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     za Radu

                     predseda

               FINANČNÝ VÝKAZ

                        FINANČNÝ VÝKAZ

                        Fin Stat/2020/LK/GH/pl/1406340

                        agri.ddg3.a.2(2020)1398840

                        6.22.2020

                        DÁTUM: 24. 2. 2020

                        1.

                        ROZPOČTOVÝ RIADOK:

                        Kapitola 05 06 MEDZINÁRODNÉ ASPEKTY OBLASTI POLITIKY POĽNOHOSPODÁRSTVA A ROZVOJA VIDIEKA

                        05 06 01 Medzinárodné dohody v oblasti poľnohospodárstva

                        ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY:

                        B2020: 6 300 000 EUR

                        2.

                        NÁZOV:
                           Návrh rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na výročnom zhromaždení Lisabonskej únie Svetovej organizácie duševného vlastníctva

                        3.

                        PRÁVNY ZÁKLAD: Právnym základom tohto návrhu je článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

                        4.

                        CIELE:

                        Vytvoriť základ pre úhradu osobitných príspevkov na účely pokrytia výdavkov osobitnej únie.

                        5.

                        FINANČNÉ DÔSLEDKY

                        12-MESAČNÉ OBDOBIE

                           (EUR)

                        BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2020

                        (EUR)

                        NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK 2021

                        (EUR)

                        5.0

                        VÝDAVKY

                        -
                              Z ROZPOČTU EÚ
                           (NÁHRADY/INTERVENCIE)

                        -
                              NÁRODNÝCH ORGÁNOV

                        -
                              INÉ

                        1 milión

                        1 milión

                        1 milión

                        5.1

                        PRÍJMY

                        -
                              VLASTNÉ ZDROJE EÚ
                           (POPLATKY/CLÁ)

                        -
                              NÁRODNÉ

                        5.0.1

                        ODHADOVANÉ VÝDAVKY

                        5.1.1

                        ODHADOVANÉ PRÍJMY

                        5.2

                        SPÔSOB VÝPOČTU:

                        6.0

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNEJ KAPITOLY BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO

                        6.1

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO NIE

                        6.2

                        BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET?

                                NIE

                        6.3

                        BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV?

                        ÁNO

                        Únia môže poskytnúť mimoriadny príspevok podľa článku 24 ods. 2 bodu v) Ženevského aktu v rámci prostriedkov dostupných na tento účel v ročnom rozpočte Únie. V roku 2020 je na tento účel vyčlenená v rozpočtovom riadku 05 06 01 suma vo výške 1 milión EUR.

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/1754 zo 7. októbra 2019 o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach, Ú. v. EÚ L 271/2019, s. 12 – 14.

                     (2)

                        Článok 14 (Osobitný finančný príspevok) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1753 z 23. októbra 2019 o činnosti Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach.

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 271, 24.10.2019, s. 12.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1753 z 23. októbra 2019 o činnosti Únie po jej pristúpení k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (Ú. v. EÚ L 271, 24.10.2019, s. 1).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 9. 2020
            COM(2020) 586 final
            2020/0271(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/721 z 19. mája 2020 s cieľom zahrnúť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej námornej organizácii na 75. zasadnutí Výboru pre ochranu morského prostredia a na 102. zasadnutí Výboru pre námornú bezpečnosť, pokiaľ ide o schválenie obežníka MSC-MEPC.5 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka zmeny rozhodnutia Rady (EÚ) 2020/721 z 19. mája 2020
                  1
               , ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na 102. zasadnutí Výboru Medzinárodnej námornej organizácie pre námornú bezpečnosť (MSC 102), ktoré sa uskutoční v Londýne 4. – 11. novembra 2020, a na 75. zasadnutí Výboru Medzinárodnej námornej organizácie pre ochranu morského prostredia (MEPC 75), ktoré sa uskutoční v Londýne 16. – 20. novembra 2020, v súvislosti s plánovaným prijatím obežníka MSC-MEPC.5 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu.

               Kontext návrhu

               1.1.Dohovor o Medzinárodnej námornej organizácii

               Dohovorom o Medzinárodnej námornej organizácii (IMO) sa táto organizácia zriaďuje. Účelom IMO je poskytnúť fórum pre spoluprácu v oblasti regulácie a postupov týkajúcich sa rôznych technických záležitostí, ktoré majú vplyv na lodnú dopravu využívanú v medzinárodnom obchode. Ďalším cieľom IMO je podporovať všeobecné prijímanie najprísnejších možných noriem v oblasti námornej bezpečnosti, efektívnosti plavby a prevencie a kontroly znečisťovania morí plavidlami a zároveň podporovať rovnaké podmienky. IMO rieši aj súvisiace administratívne a právne záležitosti.

               Dohovor nadobudol platnosť 17. marca 1958.

               Zmluvnými stranami dohovoru sú všetky členské štáty.

               Všetky členské štáty sú zmluvnými stranami Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori z roku 1974 (ďalej len „dohovor SOLAS“), ktorý nadobudol platnosť 25. mája 1980. Únia nie je zmluvnou stranou dohovoru SOLAS.

               Všetky členské štáty sú zmluvnými stranami Medzinárodného dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí (ďalej len „dohovor MARPOL“) z roku 1973, ktorý nadobudol platnosť 2. októbra 1983, a prílohy VI, ktorá nadobudla platnosť 18. mája 2005. Únia nie je zmluvnou stranou dohovoru MARPOL.

               1.2.Medzinárodná námorná organizácia

               Medzinárodná námorná organizácia (IMO) je špecializovanou agentúrou Organizácie Spojených národov, ktorá je zodpovedná za bezpečnosť a bezpečnostnú ochranu lodnej dopravy a prevenciu znečisťovania morí plavidlami. Ide o orgán, ktorý stanovuje normy v oblasti bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany a environmentálneho správania medzinárodnej lodnej dopravy s celosvetovou pôsobnosťou. Jej hlavnou úlohou je vytvoriť regulačný rámec pre odvetvie lodnej dopravy, ktorý bude spravodlivý a účinný a bude sa všeobecne prijímať a uplatňovať.

               Členstvo v organizácii je otvorené pre všetky štáty a všetky členské štáty EÚ sú jej členmi. Európska komisia má v Medzinárodnej námornej organizácii štatút pozorovateľa od roku 1974. Stalo sa tak na základe dohody o súčinnosti a spolupráci medzi Medzivládnou námornou konzultačnou organizáciou (IMCO) a Komisiou Európskych spoločenstiev v otázkach spoločného záujmu zmluvných strán.

               Výbor IMO pre námornú bezpečnosť tiež pozostáva zo všetkých členov IMO a zasadá aspoň raz ročne. Skúma všetky záležitosti, ktoré spadajú do rozsahu pôsobnosti organizácie a týkajú sa navigačných pomôcok, konštrukcie a vybavenia plavidiel, obsadenia posádkou z bezpečnostného hľadiska, pravidiel pre predchádzanie kolíziám, manipulácie s nebezpečným nákladom, postupov a požiadaviek v oblasti námornej bezpečnosti, hydrografických informácií, lodných denníkov a navigačných záznamov, vyšetrovania námorných nehôd, záchranných operácií a akýchkoľvek iných záležitostí, ktoré majú priamy vplyv na námornú bezpečnosť.

               Výbor IMO pre námornú bezpečnosť poskytuje zariadenia na výkon akýchkoľvek úloh, ktorými bol poverený v dohovore o IMO alebo ktorými ho poverilo Zhromaždenie alebo Rada IMO, alebo úloh, ktorými môže byť poverený v uvedenom rozsahu pôsobnosti prostredníctvom akéhokoľvek iného medzinárodného nástroja a ktoré IMO akceptuje. Rozhodnutia Výboru pre námornú bezpečnosť a jeho pomocných orgánov sa prijímajú väčšinou členov.

               Výbor IMO pre ochranu morského prostredia pozostáva zo všetkých členov IMO a zasadá aspoň raz ročne. Zaoberá sa environmentálnymi otázkami spadajúcimi do rozsahu pôsobnosti organizácie v oblasti kontroly a prevencie znečisťovania mora z lodí, na ktoré sa vzťahuje dohovor MARPOL, vrátane ropy, chemikálií prevážaných vo veľkom, odpadových vôd, odpadu a emisií z lodí a tiež látok znečisťujúcich ovzdušie a emisií skleníkových plynov. K ďalším otázkam patria nakladanie so záťažovou vodou, antivegetatívne systémy, recyklácia lodí, príprava a reakcia na znečistenie a identifikácia osobitných oblastí, najmä citlivých morských oblastí.

               Výbor IMO pre ochranu morského prostredia poskytuje zariadenia na výkon akýchkoľvek úloh, ktorými bol poverený v dohovore o IMO alebo ktorými ho poverilo Zhromaždenie alebo Rada IMO, alebo úloh, ktorými môže byť poverený v uvedenom rozsahu pôsobnosti prostredníctvom akéhokoľvek iného medzinárodného nástroja a ktoré IMO akceptuje. Rozhodnutia Výboru pre ochranu morského prostredia a jeho pomocných orgánov sa prijímajú väčšinou členov.

               1.3.Plánovaný akt Výboru IMO pre námornú bezpečnosť

               Výbor pre námornú bezpečnosť má 4. – 11. novembra 2020 na svojom 102. zasadnutí (MSC 102) schváliť obežník MSC-MEPC.5, v ktorom sa stanoví vzorová dohoda pre vlády, ktorá sa bude používať na oprávnenie uznaných organizácií, ktoré konajú v ich mene. Obežník má spoločne schváliť Výbor pre námornú bezpečnosť a Výbor pre ochranu morského prostredia.

               V roku 2016 Výbor pre námornú bezpečnosť schválil nový výstup pracovného programu s cieľom preskúmať a zmeniť vzorovú dohodu týkajúcu sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu, aby sa zosúladila s požiadavkami kódexu pre uznané organizácie (kódex RO). O návrhu vzorovej dohody sa diskutovalo na niekoľkých zasadnutiach podvýboru IMO pre vykonávanie nástrojov IMO a teraz ho má výbor schváliť.

               1.4.Plánovaný akt Výboru IMO pre ochranu morského prostredia

               Výbor pre ochranu morského prostredia má 16. – 20. novembra 2020 na svojom 75. zasadnutí (MEPC 75) schváliť obežník MSC-MEPC.5, v ktorom sa stanoví vzorová dohoda pre vlády, ktorá sa bude používať na oprávnenie uznaných organizácií, ktoré konajú v ich mene.

               2.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               2.1.Schválenie obežníka MSC-MEPC.5

               Na 97. zasadnutí Výboru pre námornú bezpečnosť (MSC 97), ktoré sa konalo 21. – 25. novembra 2016 v Londýne, bol schválený nový výstup na preskúmanie a zmenu vzorovej dohody týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu (MSC.1/obež.710 – MEPC.1/obež.307), s cieľom zosúladiť ju s požiadavkami kódexu RO. Nový výstup bol zahrnutý do dvojročného programu podvýboru pre vykonávanie nástrojov IMO na roky 2016 – 2017 a do predbežného programu 4. zasadnutia podvýboru pre vykonávanie nástrojov IMO (III 4) s plánovaným rokom dokončenia 2018.

               Na zasadnutí III 4, ktoré sa konalo 25. – 29. septembra 2017 v Londýne, bolo prijaté rozhodnutie zmeniť vzorovú dohodu na základe dokumentu združenia IACS (Medzinárodné združenie klasifikačných spoločností) a vytvoriť korešpondenčnú skupinu na vypracovanie znenia. Na zasadnutí III 5, ktoré sa konalo 24. – 28. septembra 2018 v Londýne, sa sfinalizoval návrh vzorovej dohody, ktorý bol postúpený na 74. zasadnutie Výboru pre ochranu morského prostredia (MEPC 74) a 101. zasadnutie Výboru pre námornú bezpečnosť (MSC 101) na schválenie.

               Na zasadnutí MEPC 74 sa odložilo preskúmanie návrhu obežníka na zasadnutie MEPC 75 z dôvodu časových obmedzení. Na zasadnutí MSC 101 sa diskutovalo o návrhu znenia, ale vzhľadom na výrazné námietky zo strany združenia IACS, že ním navrhnuté podstatné zmeny neboli prijaté, na zasadnutí MSC 101 sa návrh postúpil spolu s navrhovanými zmenami IACS späť na zváženie na 6. zasadnutí podvýboru pre vykonávanie nástrojov IMO (III 6). Na zasadnutí III 6, ktoré sa konalo 1. – 5. júla 2019 v Londýne, sa preskúmal návrh vzorovej dohody a návrhy IACS. Hoci redakčné návrhy boli akceptované, zamietli sa podstatné návrhy. Na zasadnutí III 6 sa potom postúpil návrh obežníka na schválenie na zasadnutiach MEPC 75 a MSC 102.

               Únia by mala podporiť zmeny vzorovej dohody IMO, na ktorých sa dohodlo na zasadnutí III 6. Nový obežník nahradí MSC/obež.710 a MEPC/obež.307, aktualizuje vzorovú dohodu a zosúladí ju s kódexom RO [rezolúcie MSC.349(92) a MEPC.237(65)]. Zvýši sa tým presnosť, transparentnosť a zodpovednosť tak vlajkového štátu, ako aj uznaných organizácií na celosvetovej úrovni.

               2.2.Relevantné právne predpisy EÚ a kompetencie EÚ

               Vzorová dohoda, ktorá je v súčasnosti stanovená v obežníku MSC/obež.710 a MEPC/obež.307, je transponovaná do práva EÚ smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES z 23. apríla 2009 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov. V článku 5 smernice 2009/15/ES sa stanovuje:

               „1.
                     Členské štáty, ktoré prijali rozhodnutie podľa článku 3 ods. 2, vytvoria pracovné vzťahy medzi svojimi príslušnými úradmi a organizáciami, ktoré konajú v ich mene.

               2.
                     Pracovný vzťah sa spravuje oficiálnou písomnou a nediskriminačnou dohodou (…), ktorá obsahuje aspoň: a) ustanovenia uvedené v dodatku II rezolúcie IMO A.739(18) o usmerneniach pre oprávnenie organizácií pôsobiacich v mene úradu, pričom vychádzajú z prílohy, dodatkov a dodatku k IMO MSC/obežník 710 a MEPC/obežník 307 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu; [...]“.

               Kompetencie EÚ

               Nahradenie MSC/obež.710 a MEPC/obež.307 návrhom obežníka MSC-MEPC.5 by malo vplyv na právo EÚ na základe uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES z 23. apríla 2009 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov.

               Únia má preto výlučnú právomoc na základe poslednej časti článku 3 ods. 2 ZFEÚ, a je preto potrebné stanoviť pozíciu Únie k aktom, ktorými sa uvedené zmeny prijímajú.

               3.Právny základ

               3.1.Procesnoprávny základ

               3.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  2
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  3
               .

               3.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Výbor IMO pre ochranu morského prostredia a Výbor IMO pre námornú bezpečnosť sú orgány zriadené dohodou, a to Dohovorom o Medzinárodnej námornej organizácii.

               Akt, ktorý má Výbor IMO pre ochranu morského prostredia a Výbor IMO pre námornú bezpečnosť prijať, je akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt môže zásadne ovplyvniť obsah týchto právnych predpisov EÚ:

               –smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES z 23. apríla 2009 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov.

               Dôvodom je skutočnosť, že v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES z 23. apríla 2009 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov sa od úradov členských štátov vyžaduje, aby upravili svoje pracovné vzťahy s uznanými organizáciami prostredníctvom formalizovanej písomnej a nediskriminačnej dohody, ktorá musí vychádzať zo vzorovej dohody uvedenej v MSC/obež. 710 a MEPC/obež. 307.

               Nový obežník, ktorý nahradí MSC/obež.710 a MEPC/obež.307, by teda mal vplyv na právo EÚ na základe uplatňovania smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES z 23. apríla 2009 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov.

               Pripravovaným aktom sa inštitucionálny rámec dohody nedopĺňa ani nemení.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               3.2.Hmotnoprávny základ

               3.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak plánovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavný cieľ alebo hlavnú zložku, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka sú len vedľajšie, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo hlavná alebo prevažujúca zložka.

               3.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah plánovaného aktu sa týkajú námornej dopravy. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 100 ods. 2 ZFEÚ.

               3.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 100 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0271 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/721 z 19. mája 2020 s cieľom zahrnúť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej námornej organizácii na 75. zasadnutí Výboru pre ochranu morského prostredia a na 102. zasadnutí Výboru pre námornú bezpečnosť, pokiaľ ide o schválenie obežníka MSC-MEPC.5 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Cieľom činnosti Únie v odvetví námornej dopravy by mala byť ochrana morského prostredia, ľudského zdravia a zlepšovanie námornej bezpečnosti.

               (2)Dohovor o Medzinárodnej námornej organizácii (ďalej len „IMO“) nadobudol platnosť 17. marca 1958.

               (3)IMO je špecializovaná agentúra Organizácie Spojených národov zodpovedná za bezpečnosť a ochranu lodnej dopravy, ako aj za prevenciu znečisťovania mora a ovzdušia plavidlami. Členmi IMO sú všetky členské štáty Únie.

               (4)Podľa článku 28 písm. b) dohovoru o IMO poskytuje Výbor pre námornú bezpečnosť zariadenia na výkon akýchkoľvek úloh, ktorými bol poverený v dohovore o IMO alebo ktorými ho poverilo Zhromaždenie alebo Rada IMO, alebo úloh, ktorými môže byť poverený v uvedenom rozsahu pôsobnosti prostredníctvom akéhokoľvek iného medzinárodného nástroja a ktoré IMO akceptuje.

               (5)Podľa článku 38 písm. a) dohovoru o IMO vykonáva Výbor pre ochranu morského prostredia také funkcie, ktorými IMO je alebo môže byť poverená na základe alebo podľa medzinárodných dohovorov o prevencii a kontrole znečisťovania morí z lodí, najmä pokiaľ ide o prijatie a zmenu pravidiel alebo iných ustanovení.

               (6)Medzinárodný dohovor o bezpečnosti ľudského života na mori (ďalej len „dohovor SOLAS“) nadobudol platnosť 25. mája 1980.

               (7)Podľa článku VIII písmena b) bodu iii) dohovoru SOLAS môže Výbor IMO pre námornú bezpečnosť prijímať zmeny dohovoru SOLAS.

               (8)Medzinárodný dohovor o zabránení znečisťovaniu z lodí (ďalej len „dohovor MARPOL“) nadobudol platnosť 2. októbra 1983.

               (9)Podľa článku 16 ods. 2 písm. c) dohovoru MARPOL môže zmeny k nemu prijať príslušný orgán, v tomto prípade Výbor pre ochranu morského prostredia.

               (10)Výbor pre námornú bezpečnosť má na svojom 102. zasadnutí, ktoré sa bude konať 4. – 11. novembra 2020 (ďalej len „MSC 102“), schváliť spolu s Výborom pre ochranu morského prostredia obežník MSC-MEPC.5 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu.

               (11)Výbor pre ochranu morského prostredia má na svojom 75. zasadnutí, ktoré sa bude konať 16. – 20. novembra 2020 (ďalej len „MEPC 75“), schváliť spolu s MSC 102 obežník MSC-MEPC.5 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu.

               (12)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať na zasadnutí MSC 102, keďže schválenie obežníka MSC-MEPC.5 môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES
                  4
               .

               (13)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať na zasadnutí MEPC 75, keďže schválenie obežníka MSC-MEPC.5 môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES.

               (14)Schválením obežníka MSC-MEPC.5, ktorý nahrádza obežníky MSC/obež.710 a MEPC/obež.307, sa vzorová dohoda aktualizuje a zosúladí s kódexom pre uznané organizácie (kódex RO) [rezolúcie MSC.349(92) a MEPC.237(65)]. Prispeje to k zvýšeniu presnosti, transparentnosti a zodpovednosti tak vlajkového štátu, ako aj uznaných organizácií na celosvetovej úrovni.

               (15)Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/721 z 19. mája 2020
                  5
                by sa malo zmeniť tak, aby obsahovalo odkaz na schválenie obežníka MSC-MEPC.5.

               (16)Pozíciu Únie majú vyjadriť členské štáty Únie, ktoré sú členmi Výboru IMO pre námornú bezpečnosť a Výboru IMO pre ochranu morského prostredia, konajúc spoločne,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/721 sa týmto mení takto:

               „Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať vo Výbore Medzinárodnej námornej organizácie pre ochranu morského prostredia na jeho 75. zasadnutí, je podporiť prijatie zmien pravidiel 2, 14 a 18 a dodatkov I a VI prílohy VI k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí stanovených v prílohe k dokumentu IMO MEPC 75/3 a podporiť schválenie obežníka MSC-MEPC.5 stanoveného v prílohe 8 k dokumentu IMO III 6/15.

               Článok 2

               1. Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať vo Výbore Medzinárodnej námornej organizácie pre námornú bezpečnosť na jeho 102. zasadnutí, je podporiť prijatie zmien:

               a) častí A-1, B, B-1 a B-2 až B-4 kapitoly II-1 Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori stanovených v prílohe 1 k dokumentu IMO MSC 102/3;

               b) častí A-1 a B-1 Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia stanovených v prílohe 2 k dokumentu IMO MSC 102/3;

               c) rezolúcie A.658(16) o používaní a umiestňovaní odrazových materiálov na záchranných prostriedkoch

               a schválenie obežníka MSC-MEPC.5 o vzorovej dohode týkajúcej sa oprávnenia uznaných organizácií, ktoré konajú v mene úradu.“

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/721 z 19. mája 2020 o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore Medzinárodnej námornej organizácie pre ochranu morského prostredia na 75. zasadnutí a vo Výbore Medzinárodnej námornej organizácie pre námornú bezpečnosť na 102. zasadnutí, pokiaľ ide o prijatie zmien pravidiel 2, 14 a 18 a dodatkov I a VI prílohy VI k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí, častí A-1, B, B-1 a B-2 až B-4 kapitoly II-1 Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori, častí A-1 a B-1 Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia a rezolúcie A.658(16) o používaní a umiestňovaní odrazových materiálov na záchranných prostriedkoch (Ú. v. EÚ L 171, 2.6.2020, s. 1 – 3).

                     (2)

                        Vec C-399/12 Nemecko/Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (3)

                        Vec C-399/12 Nemecko/Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 – 64.

                     (4)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/15/ES z 23. apríla 2009 o spoločných pravidlách a normách pre organizácie vykonávajúce inšpekcie a prehliadky lodí a pre príslušné činnosti námorných úradov (Ú. v. EÚ L 131, 28.5.2009, s. 47).

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/721 z 19. mája 2020 o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore Medzinárodnej námornej organizácie pre ochranu morského prostredia na 75. zasadnutí a vo Výbore Medzinárodnej námornej organizácie pre námornú bezpečnosť na 102. zasadnutí, pokiaľ ide o prijatie zmien pravidiel 2, 14 a 18 a dodatkov I a VI prílohy VI k Medzinárodnému dohovoru o zabránení znečisťovaniu z lodí, častí A-1, B, B-1 a B-2 až B-4 kapitoly II-1 Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti ľudského života na mori, častí A-1 a B-1 Medzinárodného kódexu bezpečnosti pre lode používajúce plyny alebo iné palivá s nízkou teplotou vzplanutia a rezolúcie A.658(16) o používaní a umiestňovaní odrazových materiálov na záchranných prostriedkoch (Ú. v. EÚ L 171, 2.6.2020, s. 1 – 3).