               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 9. 2015
            COM(2015) 472 final
            2015/0226(COD)
            Návrh
            NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá sekuritizácie a vytvára sa európsky rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu a ktorým sa menia smernice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EÚ a nariadenia (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 648/2012
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2015) 185 final}{SWD(2015) 186 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               KONTEXT NÁVRHU

               Dôvody a ciele návrhu

               Vybudovanie trhu s jednoduchými, transparentnými a štandardizovanými sekuritizáciami predstavuje základný stavebný kameň únie kapitálových trhov a prispieva k prioritnému cieľu Komisie podporovať vytváranie pracovných miest a k znovunastoleniu udržateľného rastu
                  1
               . Vysokokvalitný rámec pre sekuritizáciu na úrovni EÚ môže podporiť integráciu finančných trhov EÚ, pomôcť diverzifikovať zdroje financovania a uvoľniť kapitál, čo úverovým inštitúciám a veriteľom uľahčí poskytovať úvery domácnostiam a podnikom.

               Európska komisia si vo svojom pracovnom programe na rok 2015
                  2
                vytýčila cielené opatrenia s 10 prioritami a ako súčasť priority zameranej na vybudovanie prepracovanejšieho a spravodlivejšieho vnútorného trhu s posilnenou priemyselnou základňou oznámila, že zavedie rámec EÚ pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu. Ako jedna z piatich oblastí, v ktorých je potrebné v krátkodobom horizonte konať, bolo v Investičnom pláne pre Európu, ktorý Komisia predstavila 26. novembra 2014, identifikované vytvorenie udržateľného trhu so sekuritizáciou bez toho, aby sa opakovali chyby urobené pred krízou
                  3
               .

               Sekuritizácia predstavuje transakcie, ktoré veriteľovi alebo inému originátorovi aktív – zvyčajne úverovej inštitúcii – umožňujú refinancovať skupinu úverov alebo aktív (napr. hypotéky, lízingy na motorové vozidlá, spotrebné úvery, kreditné karty) ich konverziou na cenné papiere. Veriteľ alebo originátor usporiada portfólio svojich úverov do rôznych rizikových kategórií, vytvorených presne podľa chuti investorov riskovať, resp. dosiahnuť zisk. Z peňažných tokov podkladových úverov sa vytvárajú výnosy investorov. Tieto trhy sa nezameriavajú na retailových investorov.

               Sekuritizácia je dôležitým prvkom riadne fungujúcich kapitálových trhov. Správne štruktúrovaná sekuritizácia môže byť významným prostriedkom diverzifikácie zdrojov financovania a efektívnejšieho rozdeľovania rizík vo finančnom systéme EÚ. Umožňuje lepšie rozloženie rizík finančného sektora a môže úverovým inštitúciám pomôcť uvoľniť súvahy, aby mohli poskytovať ďalšie úvery hospodárstvu. Celkovo môže zefektívniť finančný systém a zaistiť ďalšie investičné príležitosti. Sekuritizáciou sa môže vytvoriť premostenie medzi úverovými inštitúciami a kapitálovými trhmi, pričom nepriamu výhodu získajú podniky a občania (napríklad prostredníctvom lacnejších úverov, hypotekárneho financovania pre podniky a kreditných kariet) a príslušným veriteľom sa poskytne expozícia voči triedam aktív oddelená od kreditného rizika originátora.

               V nadväznosti na americkú „hypotekárnu krízu“ z rokov 2007 – 2008 verejné orgány podnikli viacero krokov na zvýšenie bezpečnosti a zjednodušenie sekuritizačných transakcií a zabezpečenie prijatia vhodných stimulov na riadenie rizika, a to aj prostredníctvom vyšších kapitálových požiadaviek, požiadaviek náležitej starostlivosti a podnikania, ako aj požiadaviek povinného ponechania si rizika s cieľom zabezpečiť, aby sa sekuritizované produkty nevytvárali len na účely ich predaja investorom, čo sa prevažne dialo tesne pred vypuknutím finančnej krízy z roku 2008 (tzv. model „vytvor a predaj“)
                  4
               . Tieto reformy boli nevyhnutné na zaistenie finančnej stability. Jedným z výsledkov týchto reforiem je, že v súčasnosti sú všetky sekuritizácie v EÚ prísne regulované.

               Od začiatku finančnej krízy sú európske sekuritizačné trhy v útlme. Kontrastuje to s trhmi v USA, ktoré zaznamenali oživenie. A to aj napriek tomu, že sekuritizačné trhy v EÚ na rozdiel od USA odolali kríze pomerne dobre, keďže oproti USA boli realizované straty z nástrojov s pôvodom v EÚ veľmi malé. Napríklad sekuritizačné nástroje z USA s ratingom AAA podporované hypotekárnymi úvermi na kúpu nehnuteľnosti na bývanie (RMBS) zaznamenali mieru zlyhania 16 % (nižšej kvality) a 3 % (vyššej kvality). Miery zlyhania RMBS z EÚ oproti tomu nikdy neprekročili mieru 0,1 %. Rozdiel je dokonca väčší v prípade RMBS produktov s ratingom BBB, kde miera zlyhania amerických RMBS kulminovala na 62 % (nižšej kvality) a 46 % (vyššej kvality), zatiaľ čo miera zlyhania takýchto produktov z EÚ kulminovala na 0,2 %.

               Zatiaľ čo sekuritizačné trhy v USA sa vyznačujú charakteristikami rozdielnymi od charakteristík trhov v EÚ a jednotlivých národných trhov, z ktorých každý sa vyznačuje rôznym stupňom fragmentácie a efektívnosti, ich rýchlejšie oživenie sa aspoň čiastočne dosiahlo vďaka úlohe verejného sponzorstva. Takmer 80 % sekuritizačných nástrojov v USA ťaží z verejných záruk spoločností sponzorovaných vládou USA (napr. Fannie Mae a Freddy Mac). Banky, ktoré do týchto produktov investujú, v dôsledku toho ťažia z nižších kapitálových požiadaviek regulačného režimu USA.

               Tento návrh je založený na mechanizmoch zavedených v EÚ s cieľom odstrániť riziká, ktoré sú späté s vysoko zložitou, nepriehľadnou a rizikovou sekuritizáciou. Prirodzeným ďalším krokom k vybudovaniu udržateľného sekuritizačného trhu v EÚ pri podpore investícií a náležitého riadenia rizík v EÚ je zamerať sa na lepšie diferencovanie a rozvíjanie transparentnej, jednoduchej a štandardizovanej sekuritizácie. Cieľom tohto legislatívneho návrhu preto je:

               1.reštartovať trhy na udržateľnejšom základe tak, aby jednoduchá, transparentná a štandardizovaná sekuritizácia mohla pôsobiť ako aktívny prostriedok financovania hospodárstva;

               2.umožniť efektívnejšie a účinnejšie prenášanie rizika na široké spektrum inštitucionálnych investorov, ako aj bánk;

               3.umožniť, aby sekuritizácia fungovala ako účinný mechanizmus financovania pre niektorých dlhodobých investorov, ako aj banky;

               4.chrániť investorov a riadiť systémové riziká predchádzaním opätovnému výskytu chybných modelov typu „vytvor a predaj“.

                  Pokiaľ ide o vybudovanie trhu pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu, prvým krokom je identifikovať vhodné nástroje založené na jasných kritériách prípustnosti. Druhým krokom je upraviť regulačný rámec, aby sa mohol použiť prístup citlivejší na riziká.

               Úmyslom návrhu nie je zrušiť mechanizmy zavedené v EÚ s cieľom odstrániť riziká, ktoré sú späté s vysoko zložitou, nepriehľadnou a rizikovou sekuritizáciou. Tento návrh však pomôže lepšie rozlišovať jednoduché, transparentné a štandardizované produkty. Týmto rámcom by sa mala zaistiť dôvera investorov a vysoký štandard pre EÚ, ako aj pomôcť subjektom posúdiť riziká súvisiace so sekuritizáciou (v rámci produktov i medzi jednotlivými produktmi). Nový rámec EÚ však nenahrádza potrebu, aby investori realizovali hĺbkové preskúmanie. Takisto neslúži na kontrolu kreditného rizika v sekuritizovaných úveroch – investori majú k dispozícii celú škálu investičných možností, ktoré vyhovujú ich prioritám v oblasti rizika, resp. dosahovania zisku. Koncepcia „jednoduchý, transparentný a štandardizovaný“ (STS) sa vzťahuje na postup, ktorým sa zabezpečí štruktúrovanosť sekuritizácie, a nie príslušná úverová kvalita dotknutých aktív. Neznamená to tým pádom, že niektoré sekuritizácie, ktoré nie sú sekuritizáciami STS, napríklad ktoré v sebe zahŕňajú menej jednoduché štruktúry, by sa nemohli vytvoriť z podkladových expozícií s vhodnými prvkami úverovej kvality.

               Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia uskutočneného v dňoch 25. a 26. júna 2015 poznamenala, že sekuritizácia môže poskytnúť účinný mechanizmus na presun rizika z úverových inštitúcií na neúverové inštitúcie, čím sa zvýši kapacita úverových inštitúcií poskytovať úvery, ale takisto nasmerovať financovanie z neúverových inštitúcií do prevádzkového kapitálu spoločností. Európska rada vyzvala Komisiu, aby prednostne najneskôr do roka 2015 navrhla rámec pre sekuritizáciu STS, ktorý by vychádzal z viacerých prebiehajúcich iniciatívach na európskej a medzinárodnej úrovni.

               Európsky parlament vo svojom uznesení o únii kapitálových trhov európskeho hospodárstva z júla 2015 poznamenal, že by sa malo lepšie využiť rozvíjanie jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie, a uvítal iniciatívu na vytvorenie udržateľného a transparentného sekuritizačného trhu vypracovaním osobitného regulačného rámca s jednotným vymedzením vysokokvalitnej sekuritizácie spolu s účinnými metódami monitorovania, merania a riadenia rizika. V návrhu tohto nariadenia sa rozlišuje medzi ustanoveniami uplatniteľnými na sekuritizácie STS a ustanoveniami uplatniteľnými na sekuritizácie, ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované a ktoré také nie sú.

               Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

                  Rámec pre sekuritizáciu v EÚ v súčasnosti určuje veľký počet právnych aktov EÚ. Medzi ne patrí nariadenie o kapitálových požiadavkách na banky
                     5
                  , smernica Solventnosť II
                     6
                   pre poisťovateľov a smernice PKIPCP
                     7
                   a o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIFMD)
                     8
                   pre správcov aktív. Právne ustanovenia týkajúce sa najmä zverejňovania informácií a transparentnosti sú taktiež stanovené v nariadení o ratingových agentúrach (CRAIII)
                     9
                   a smernici o prospekte
                     10
                  . Prvky týkajúce sa prudenciálneho zaobchádzania so sekuritizáciou sa tiež nachádzajú v legislatívnych návrhoch Komisie, o ktorých sa v súčasnosti rokuje (štrukturálna reforma bánk a fondy peňažných trhov).

                  Delegované akty takisto obsahujú súvisiace ustanovenia. EÚ už podnikla kroky k vytvoreniu diferencovaného regulačného zaobchádzania v dvoch delegovaných aktoch, ktoré sa týkajú prudenciálnych požiadaviek na poisťovateľov (v rámci smernice Solventnosť II
                     11
                  ) a likvidity úverových inštitúcií (prostredníctvom nariadenia o ukazovateli krytia likvidity
                     12
                  ). Tento prístup pomáha lepšie odlíšiť jednoduché, transparentné a štandardizované produkty od nepriehľadnejších a zložitejších produktov. Znížením prekážok procesu sekuritizácie a zvýšením likvidity a prehĺbením trhu sa môže zvýšiť príťažlivosť niektorých sekuritizácií. Táto diferenciácia však nenahrádza potrebu, aby sa investori správali podľa zásady náležitej starostlivosti. Prijatím týchto delegovaných aktov v roku 2014 sa podnikli predbežné kroky, ktoré je teraz potrebné doplniť ďalšími opatreniami, ktoré sa budú zakladať na škále iniciatív EÚ a medzinárodných iniciatív zameraných na zbližovanie regulačných noriem.

                  Viacero medzinárodných a európskych verejných orgánov nedávno venovalo sekuritizácii značnú časť svojej politickej činnosti. Tento návrh vychádza z týchto iniciatív.

                  Na globálnej úrovni Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO) spoločne riadia medziodvetvovú pracovnú skupinu zaoberajúcu sa prekážkami, ktorým čelí sekuritizácia. Jej hlavnou úlohou bolo vypracovať kritériá na identifikáciu jednoduchých, transparentných a porovnateľných sekuritizačných nástrojov. Skupina 23. júla 2015 vydala súbor globálnych kritérií
                     13
                  .

                  V decembri 2014 BCBS uverejnil revidované štandardy týkajúce sa zaobchádzania s kapitálom bánk investujúcich do sekuritizácie. Výbor takisto v nadchádzajúcich mesiacoch zváži, či a ako začlení kritéria pre jednoduchú a transparentnú sekuritizáciu, na ktorých pracuje pracovná skupina BCBS – IOSCO, do rámca kapitálových požiadaviek pre sekuritizácie.

                  Na úrovni EÚ sa viacero verejných orgánov zaoberalo touto otázkou v reakcii na pomalé tempo oživenia sekuritizačných trhov. Napríklad Európska centrálna banka (ECB) a Bank of England otvorili v máji 2014 verejnú konzultáciu na tému ako dosiahnuť lepšie fungovanie sekuritizačného trhu v Európskej únii.

                  V nadväznosti na žiadosť Komisie z januára 2014 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) dokončil 7. júla 2015 odporúčanie pre Komisiu o rámci pre kvalifikovanú sekuritizáciu. Navrhuje v ňom kritéria na vymedzenie jednoduchých, štandardných a transparentných sekuritizačných transakcií vrátane osobitného súboru prvkov pre krátkodobé sekuritizácie, ako aj aktívami zabezpečený krátkodobý obchodovateľný cenný papier (ABCP). EBA takisto navrhol prudenciálne zaobchádzanie s nástrojmi dlhodobej sekuritizácie citlivejšími na riziká, ako aj v prípade aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov upraviť kapitálové požiadavky navrhnuté v Bazilejskom rámci pre sekuritizáciu z roku 2014 s cieľom uznať pomernú nižšiu rizikovosť sekuritizácie STS a zároveň zachovať regulatórny kapitál v hraniciach prudenciálneho príplatku.

                  Napokon Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu preskúmal existujúci rámec EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na zverejňovanie informácií a povinnosti týkajúce sa náležitej starostlivosti, predkladania informácií orgánom dohľadu a ponechávanie rizika. Spoločný výbor takisto preskúmal možné nezrovnalosti v aktuálnom rámci. Podrobná správa bola uverejnená 12. mája 2015.

               Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Tento návrh nariadenia o sekuritizáciách podporuje Investičný plán pre Európu, ktorý Komisia predložila v roku 2014 s cieľom odstrániť hlavné prekážky investíciám. Tento nový prístup by pomohol riešiť súčasný nedostatok financovania reálnej ekonomiky v EÚ.

                  Táto iniciatíva je súčasťou akčného plánu o únii kapitálových trhov, ktorý Komisia práve prijala. Únia kapitálových trhov je jednou z priorít Komisie, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby finančný systém podporoval vytváranie pracovných miest a rast a napomáhal riešiť demografické problémy, ktorým Európa čelí. Jej cieľom je lepšie previazať úspory s rastom a zabezpečiť viac možností a vyššie výnosy pre sporiteľov a investorov. Podnikom chce ponúknuť väčší výber možností financovania na rôznych stupňoch ich rozvoja a nasmerovať investície tam, kde ich možno využiť čo najproduktívnejším spôsobom, a zároveň rozšíriť príležitosti pre spoločnosti a infraštruktúrne projekty v Európe.

                  Komisia uverejnila zelenú knihu o budovaní únie kapitálových trhov, ktorá bola predmetom konzultácií od 18. februára do 13. mája 2015. Informácie poskytnuté väčšinou respondentov potvrdili oblasti, v ktorých môže dôjsť k oživeniu kapitálových trhov Európy a ktoré boli identifikované v zelenej knihe
                     14
                  . Zainteresované strany takisto schválili rozvíjanie rámca EÚ na podporu jednoduchej a transparentnej sekuritizácie a v rámci samostatnej konzultácie boli predložené podrobné stanoviská.

                  Viaceré inštitúcie a orgány EÚ prijali okrem Investičného plánu pre Európu a iniciatív v oblasti finančnej regulácie aj iniciatívy na reštartovanie sekuritizačných trhov a na zvýšenie dôvery z hľadiska fungovania trhov. V spolupráci s Európskou investičnou bankou a Európskym investičným fondom sa Komisia zasadzuje za to, aby sa uľahčilo financovanie MSP, napríklad v rámci programu COSME a spoločných iniciatív Komisie a EIB využitím sekuritizačných nástrojov.

                  V druhej polovici roka 2014 ECB spustila program nákupu cenných papierov krytých aktívami (ABSPP), ktorého cieľom je ešte viac zlepšiť prenos menovej politiky do reálu. Spolu s ostatnými menovými opatreniami [cielenými dlhodobejšími refinančnými operáciami (TLTRO), programom nákupu krytých dlhopisov (CBPP)] je cieľom programu nákupu vo verejnom sektore (PSPP) uľahčiť poskytovanie úverov v hospodárstve eurozóny. V operačných podrobnostiach programu, ktorý bol prijatý 2. októbra 2014, sa stanovuje, ktoré aktívami kryté cenné papiere môže ECB nakupovať. Kritériá predovšetkým odrážajú existujúci kolaterálový rámec ECB pre refinančné operácie. V širokej miere sú v súlade so súčasnými kritériami uvedenými v delegovaných aktoch Komisie a v tomto návrhu.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

               Tento návrh je založený na článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorá je právnym základom opatrení na aproximáciu ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ktoré smerujú k vytváraniu a fungovaniu vnútorného trhu.

               Zákonodarca EÚ tento právny základ takisto použil na prijatie nariadenia o kapitálových požiadavkách [CRR, nariadenie (EÚ) č. 575/2013], nariadenia o ratingových agentúrach [CRAIII, nariadenie (EÚ) č. 1060/2009] a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov), ktorých ustanovenia sú súčasťou tohto nariadenia alebo sú týmto nariadením zmenené.

               Týmto nariadením sa taktiež menia niektoré ustanovenia smernice Solventnosť II a zrušujú niektoré ustanovenia smernice o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (UCITS) a smernice o správcoch AIF (AIFM). Tieto smernice vychádzajú z článku 53 v spojení s článkom 62 zmluvy. Hoci právnym základom týchto ustanovení nie je článok 114 zmluvy ako v prípade tohto návrhu, článok 114 ZFEÚ by bol býval ich právnym základom vtedy, ak by dotknuté ustanovenia boli bývali prijaté samostatne od týchto smerníc. Ich hlavným cieľom je vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu, a to najmä zabezpečením rovnakých podmienok na vnútornom trhu pre investorov a emitentov, ktorí pôsobia v oblasti sekuritizácie.

               Subsidiarita (v prípade iných ako výlučných právomocí)

               Cieľom tohto návrhu je reštartovať udržateľný sekuritizačný trh, ktorý zlepší financovanie hospodárstva EÚ a zároveň zabezpečí finančnú stabilitu a ochranu investorov. V záujme dosiahnutia tohto cieľa je zámerom tohto návrhu zabezpečiť regulačnú platformu, na ktorej možno vybudovať dôveru investorov, vytvoriť ucelenejší a štandardizovanejší trh a zaviesť regulačný rámec citlivejší na riziká (prostredníctvom zmeny nariadenia o kapitálových požiadavkách a delegovaného aktu k Solventnosti II).

               Sekuritizačné produkty sú súčasťou otvorených a integrovaných trhov EÚ. Sekuritizácia spája finančné inštitúcie z rôznych členských štátov a tretích krajín: banky často poskytujú úvery, ktoré sú sekuritizované, pričom také finančné inštitúcie ako poisťovatelia a investičné fondy do týchto produktov investujú na celoeurópskej aj globálnej úrovni. Sekuritizačný trh má preto medzinárodný charakter.

               Samotné členské štáty nemôžu prijať dostatočné opatrenia na reštartovanie sekuritizačných trhov. EÚ sa zasadzuje prijať normy na medzinárodnej úrovni na identifikáciu jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej (STS) sekuritizácie. Takéto normy investorom pomôžu identifikovať tie kategórie sekuritizácií, ktorých podkladové riziká možno ľahšie a transparentnejšie analyzovať.

               Vykonávanie týchto medzinárodných noriem členskými štátmi by mohlo viesť k rozdielnym prístupom, čím by sa pre cezhraničných investorov vytvorila skutočná prekážka a podkopala dôvera investorov v normu STS. Okrem toho si rámec pre sekuritizáciu STS citlivejší na riziká vyžaduje, aby EÚ vymedzila, čo je sekuritizácia STS, pretože inak by pre rôzne druhy sekuritizácie mohli mať rôzne členské štáty k dispozícii rozličné režimy regulačného zaobchádzania s bankami citlivejšieho na riziká. Výsledkom toho by boli nerovnaké podmienky a regulačná arbitráž. Pokiaľ ide o chýbajúcu ucelenosť a štandardizáciu, v práve EÚ už bolo harmonizovaných viacero prvkov týkajúcich sa sekuritizácie, najmä vymedzenie pojmov, pravidlá zverejňovania informácií, náležitá starostlivosť, ponechanie rizika a prudenciálne zaobchádzanie s regulovanými subjektmi, ktoré do týchto produktov investujú. Uvedené ustanovenia boli vypracované v rámci rôznych právnych aktov (nariadenie o kapitálových požiadavkách, smernica Solventnosť II, smernica PKIPCP, nariadenie o ratingových agentúrach a smernica o správcoch alternatívnych investičných fondov), čo viedlo k určitému nesúladu v požiadavkách, ktoré sa vzťahujú na rôznych investorov. Zvýšenie ucelenosti a ďalšiu štandardizáciu týchto ustanovení možno dosiahnuť len na úrovni Únie.

               Toto opatrenie vysiela jasný a súrodý signál do celej EÚ, že niektoré sekuritizácie dosahovali dobré výsledky aj počas finančnej krízy a že môžu byť užitočnými investíciami pre niektoré typy profesionálnych investorov, v prípade ktorých by sa mali odstrániť regulačné prekážky (chýbajúce vhodné prudenciálne zaobchádzanie, neucelené zaobchádzanie naprieč finančnými sektormi). Opatrením na vnútroštátnej úrovni nemožno vytvoriť zaobchádzanie so sekuritizáciami citlivejšie na riziká, keďže prudenciálne zaobchádzanie je už stanovené v práve EÚ, ani sa nemôže zabezpečiť ucelenosť a štandardizácia uvedených ustanovení, ktoré sú v súčasnosti súčasťou rôznych právnych aktov EÚ, ako sú ustanovenia týkajúce sa zverejňovania, náležitej starostlivosti a ponechania rizika.

               Proporcionalita

               Zvolenou možnosťou politiky je zavedenie kritérií pre sekuritizácie STS, ktoré sa vzťahujú na dlhodobú a krátkodobú sekuritizáciu (vrátane ABCP). Zodpovednosť za zaistenie súladu s uvedenými kritériami spočíva najmä na originátoroch a sponzoroch, ktorí by mali zaistiť, aby sekuritizácia STS spĺňala kritériá STS oznámené orgánu ESMA. Pred investovaním do sekuritizácie STS by investori mali vykonať vhodnú náležitú starostlivosť, pričom by mali mať možnosť primerane sa spoľahnúť na oznámenie o STS a informácie zverejnené originátorom, sponzorom a účelovou jednotkou zaoberajúcou sa sekuritizáciou (SSPE). Regulačný dohľad, cezhraničná koordinácia dohľadu a mechanizmus sankcií posilňujú tento prístup. Rámec EÚ zabezpečí pravidlá v oblasti transparentnosti, náležitej starostlivosti a ponechania rizika.

               Účastníci trhu zároveň nie sú povinní emitovať sekuritizácie STS, ani do nich investovať: originátori môžu vytvoriť sekuritizácie, ktoré nie sú sekuritizáciami STS, alebo sekuritizácie, ktoré sú jednoduchšie, transparentnejšie a štandardizovanejšie, než vyžadujú kritériá STS. Cieľom návrhu kritérií STS bolo zosúladiť ich s kritériá uvedenými v delegovaných aktoch o ukazovateli krytia likvidity a Solventnosti II
                  15
                a kritériami BCBS/IOSCO a EBA.

               Pokiaľ ide o splnenie požiadaviek STS, najvhodnejším identifikovaným mechanizmom je zabezpečiť, aby zodpovednosť spočívala na originátoroch a investoroch, ktorí by podliehali kontrole zo strany orgánu dohľadu. Orgán dohľadu by mal byť schopný monitorovať vývoj na trhu a skontrolovať, či transakcia spĺňa požiadavky STS, a v prípade potreby ukladať sankcie. Finančná kríza na druhej strane ukázala, že investori sa v minulosti priveľmi spoliehali na tretie strany, napríklad na ratingové agentúry. Toto prehnané spoliehanie sa na tretie strany oslabilo náležitú starostlivosť investorov. Čiastočne to bolo výsledkom odkazovania na tretie strany v právnych predpisoch („mechanické spoliehanie sa“, „hardwiring“), čomu by sa malo preto predchádzať. Hoci tretie strany môžu na dobrovoľnom základe stále zohrávať dôležitú úlohu, náležitá starostlivosť zostáva v tomto návrhu povinnosťou originátorov a investorov. Regulačné zapojenie orgánov dohľadu vopred, v ktorom by sa uvádzalo, že sekuritizácia spĺňa požiadavky STS, by na druhej strane mohlo presunúť zodpovednosť na verejné orgány, čo by malo za následok riziká morálneho hazardovania, pričom túto zodpovednosť by na seba mali zobrať originátori, sponzori a SSPE.

               Napokon, sekuritizačný rámec EÚ je na príslušných miestach vypracovaný v súlade s existujúcimi vymedzeniami pojmov a ustanoveniami v právnych predpisoch Únie o zverejňovaní, náležitej starostlivosti a ponechaní rizika. Zabezpečí sa tým, že trh môže naďalej fungovať na základe platného právneho rámca v tých prípadoch, keď nebol rámec zmenený, aby sa tak zbytočne nezvyšovali náklady a nenarúšala regulácia. Naďalej bude zaisťovať ochranu investorov, finančnú stabilitu a v maximálne možnej miere zároveň prispievať k financovaniu hospodárstva EÚ. Na účely vytvorenia harmonizovaného rámca EÚ boli vykonané zmeny tam, kde to bolo potrebné.

               Samotná harmonizácia platného právneho rámca EÚ nemôže zaistiť štandardizáciu všetkých procesov a postupov na sekuritizačných trhoch. Z tohto dôvodu sa v návrhu účastníci trhu vyzývajú, aby pracovali na ďalšej štandardizácii trhových postupov. Verejná konzultácia napríklad odhalila, že je sľubná ďalšia štandardizácia dokumentácie sekuritizácií samotnými účastníkmi trhu, ako to napríklad uskutočňuje Holandská sekuritizačná asociácia (DSA). Tento prístup by sa mohol rozšíriť do ostatných členských štátov a na ostatné triedy aktív, aby sa dosiahla vyššia štandardizácia sekuritizačných postupov, a znížili sa tak náklady všetkých účastníkov trhu, ako aj uľahčili investície do sekuritizácií. Komisia vyzýva účastníkov trhu a ich profesijné združenia, aby začali pracovať na ďalšej štandardizácii. Komisia bude tento proces monitorovať a v prípade potreby poskytovať pomoc.

               Podrobnejšia diskusia o proporcionalite je uvedená v posúdení vplyvov, najmä v bode 4.4.

               Výber nástrojov

               Cieľom tohto návrhu je vytvorenie udržateľného trhu so sekuritizáciou STS. Na tieto účely návrh stanovuje kritériá, ktoré musia sekuritizácie spĺňať, zabezpečuje potrebný rámec dohľadu a spája platné ustanovenia právnych predpisov EÚ o sekuritizácii, ktoré sa týkajú ponechania rizika, zverejňovania a náležitej starostlivosti.

               Kritériá STS by mali byť v celej EÚ jednotné. Porovnateľné kritériá s obmedzenejším rozsahom pôsobnosti sú v súčasnosti súčasťou dvoch delegovaných aktov prijatých Komisiou (delegované akty o ukazovateli krytia likvidity a Solventnosť II). Okrem toho sú zásadné pravidlá o zverejňovaní, ponechaní rizika a náležitej starostlivosti ustanovené vo viacerých rôznych nariadenia EÚ (nariadení o kapitálových požiadavkách, delegovanom akte Solventnosť II, delegovanom nariadení o ratingových agentúrach a delegovanom nariadení o správcoch AIF).

               Článok 114 ods. 1 ZFEÚ poskytuje právny základ nariadenia, ktorým sa vytvárajú jednotné ustanovenia zamerané na zlepšenie fungovania vnútorného trhu. Kritériá na sekuritizáciu STS a harmonizácia platných ustanovení v právnych predpisoch EÚ o sekuritizácii, ktoré sa týkajú ponechania rizika, zverejňovania a náležitej starostlivosti, podporia správne a bezpečné fungovanie vnútorného trhu. Smernica by nepriniesla rovnaké výsledky, keďže vykonávanie smernice by mohlo viesť k prijatiu rozdielnych opatrení na vnútroštátnej úrovni, čo by malo za následok narušenie hospodárskej súťaže a regulatórnu arbitráž. Okrem toho väčšina ustanovení EÚ, ktoré boli v tejto oblasti už zavedené, bola prijatá vo forme nariadení.

               Vytvorenie tohto právneho rámca si vyžaduje prijatie niekoľkých právnych aktov. Po prvé, nariadenia o sekuritizáciách, ktoré vytvára jednotné vymedzenie pojmov a pravidiel vo všetkých finančných sektoroch a ktoré harmonizuje pravidlá o ponechaní rizika, náležitej starostlivosti a zverejňovaní. V tom istom nariadení sa stanovujú kritériá na sekuritizáciu STS pre všetky finančné sektory, prípustné triedy aktív a štruktúry transakcií, ako aj príslušných účastníkov trhu vo všetkých sektoroch. Týmto nariadením by sa takisto mali zrušiť ustanovenia v sektorových právnych predpisoch, ktoré sa stanú nadbytočnými. Po druhé, takisto boli navrhnuté právne akty o zaobchádzaní so sekuritizáciou citlivejšom na riziká v prípade úverových inštitúcií. Súčasný prudenciálny rámec pre úverové inštitúcie je stanovený v nariadení o kapitálových požiadavkách a pre poisťovateľov v delegovanom akte Solventnosť II. Mal by sa preto prijať návrh na zmenu nariadenia o kapitálových požiadavkách, pričom delegovaný akt Solventnosť II by sa mal takisto zmeniť, keď bude prijatý právny rámec pre sekuritizáciu.

               Pokiaľ ide o načasovanie týchto nástrojov, rôzne právne akty predstavujú jeden vnútorne prepojený balík, keďže pre sekuritizáciu STS bude k dispozícii osobitne prispôsobené prudenciálne zaobchádzanie. Preto je dôležité, aby Komisia vypracovala komplexný balík obsahujúci všetky príslušné prvky.

               Je potrebné prijať viacero zmien delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35 (delegovaný akt Solventnosť II), aby sa zabezpečil regulačný rámec sekuritizácie v oblasti poistenia, ktorý je v súlade s obsahom predkladaného nariadenia. Po prvé, jeho vymedzenia pojmov týkajúce sa sekuritizácie by sa museli zosúladiť s vymedzeniami pojmov v predkladanom návrhu. Po druhé, vzhľadom na priamu uplatniteľnosť požiadaviek na ponechanie rizika a náležitú starostlivosť v predkladanom návrhu nariadenia sa po nadobudnutí účinnosti tohto návrhu môžu zrušiť podobné požiadavky uvedené v delegovanom nariadení Solventnosť II. Napokon vzhľadom na skutočnosť, že v rámci verejnej konzultácie o zelenej knihe o únii kapitálových trhov bola vyjadrená široká podpora tomu, aby aj nenadriadené tranže sekuritizácie STS mohli profitovať z upravenej kapitálovej požiadavky v zmysle aktu Solventnosť II pri zvýšenej citlivosti na riziko, Komisia vypracuje v tejto oblasti novú kalibráciu. Metodika by sa opierala o prístup založený na prezretí kapitálovej požiadavky na podkladové expozície, zvýšený o faktor „neneutrality“ na zachytenie rizika modelu danej sekuritizácie. Kapitálové požiadavky podkladových expozícií by boli založené na aktuálnych kalibráciách uvedených v delegovanom akte Komisie (EÚ) 2015/35 a faktor neneutrality by bol zosúladený s priemernými faktormi uvedenými v odporúčaní EBA zo 7. júla 2015
                  16
               . Výsledkom tejto metodiky by bolo výrazné zníženie kapitálovej požiadavky na nenadriadené tranže sekuritizácie STS. Metodika výpočtu kalibrácií nadriadených tranží sa takisto podrobí technickým zlepšeniam. Tieto zmeny kalibrácií sa dosiahnu formou zmeny delegovaného aktu Komisie (EÚ) 2015/35.

               Komisia je splnomocnená, aby už v tomto okamihu prijala tieto zmeny delegovaného nariadenia Solventnosť II. Keďže však nové kalibrácie budú odkazovať na tento návrh a najmä na požiadavky STS, potrebné zmeny bude možné prijať len po prijatí tohto návrhu. Cieľom Komisie je zabezpečiť, aby sa nové kalibrácie v sektore poisťovníctva a bankovníctva uplatňovali od toho istého dátumu.

               Napokon, po tomto návrhu bude v neskoršej fáze nasledovať návrh na zmenu delegovaného aktu o ukazovateli krytia likvidity (LCR) s cieľom zosúladiť ho s týmto nariadením. Najmä kritériá prípustnosti pre sekuritizácie ako aktíva úrovne 2B podľa článku 13 delegovaného aktu budú zmenené tak, aby boli v súlade so všeobecnými kritériami STS podľa tohto nariadenia. Zmeny týchto delegovaných aktov sa v tejto fáze nenavrhujú. Riadia sa iným postupom a závisia od výsledku legislatívnych rokovaní o tomto balíku.

               3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

               V období od 18. februára do 13. mája 2015 sa uskutočnila verejná konzultácia o možno rámci EÚ pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu. Doručených bolo 120 odpovedí
                  17
               . V celku konzultácia ukázala, že prioritou by malo byť vypracovať rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu pre celú EÚ (pozri zhrnutie odpovedí v prílohe 10 k posúdeniu vplyvov uvedené ďalej v texte).

               Respondenti vo všeobecnosti súhlasili s tým, že je potrebné uznať, že v porovnaní so sekuritizáciami v USA sekuritizácie z EÚ obstáli počas krízy oveľa lepšie a že súčasný regulačný rámec je potrebné upraviť. Pomohlo by to udržateľným spôsobom oživiť európsky sekuritizačný trh, zároveň by sa zabezpečil ďalší prostriedok financovania hospodárstva EÚ a súčasne by sa zaistila finančná stabilita.

               Zohľadnili sa vstupy zainteresovaných strán. Niekoľko účastníkov trhu by uprednostnilo zriadenie súkromných orgánov, aby pôsobili ako „vydavatelia certifikátov“ alebo „kontrolné orgány“ v oblasti sekuritizácií STS. Dôvodili tým, že povinné využívanie externých subjektov by mohlo prispieť k prekonaniu stigmy, s ktorou sú v súčasnosti sekuritizácie spájané, a k vybudovaniu dôvery v sekuritizácie STS u investorov. Poskytovaním pomoci pri kontrolovaní, či sekuritizácia spĺňa požiadavky STS, môže fakultatívne zapojenie tretích strán s odbornými znalosťami v oblasti sekuritizácií STS pomôcť investorom i originátorom pri formovaní ich názoru. Ako však už zdôraznila väčšina orgánov dohľadu v rámci verejnej konzultácie, podstatné je, aby investori naďalej vykonávali vlastné posúdenia, keďže práve oni sú nakoniec zodpovední za svoje investičné rozhodnutia. Komisia je takisto presvedčená, že prínosnejšie prudenciálne zaobchádzanie v bankovníctve a poisťovníctve poskytne investorom dostatočné stimuly na investovanie do sekuritizácií STS.

               Získavanie a využívanie expertízy

                  Svojou účasťou na diskusiách a výmenou názorov, ktorou informovala spoločnú pracovnú skupinu BCBS – IOSCO o sekuritizačných trhoch, a zapojením do činnosti BCBS o prehodnotení zaobchádzania s kapitálom Komisia získala cenné poznatky. Komisia takisto sledovala činnosť týkajúcu sa kľúčových aspektov sekuritizácie, ktorú vykonáva Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu (ESA), ako aj jej členovia samostatne (EBA, ESMA, EIOPA). V rámci troch verejných konzultácií, ktoré v roku 2014 uskutočnili ECB-BoE, BCBS-IOSCO, resp. EBA, boli zhromaždené cenné informácie o názoroch zainteresovaných strán na sekuritizačné trhy. Komisia vychádzala z týchto informácií v rámci svojej vlastnej konzultácie, v ktorej sa zamerala na zhromaždenie ďalších podrobností o kľúčových otázkach. Komisia uskutočnila stretnutia s verejnými orgánmi, centrálnymi bankami, zástupcami súkromného sektora a MMF. V celku tieto konzultácie na medzinárodnej úrovni potvrdzujú názory, ktoré zazneli v rámci vlastnej konzultácie Komisie, a poskytujú dodatočnú spätnú väzbu k relatívnym výhodám niektorých z navrhovaných možností politiky.

               Posúdenie vplyvu

               Pri príprave tohto návrhu bolo vypracované posúdenie vplyvu, ktoré bolo prediskutované s medzirezortnou riadiacou skupinou. Správa o posúdení vplyvu bola 17. júna 2015 predložená výboru pre kontrolu regulácie. Zasadnutie výboru sa uskutočnilo 15. júla 2015. Výbor vyjadril pozitívne stanovisko a vyzval k zavedeniu zmien a ďalším vstupom v týchto oblastiach: súčasný stav sekuritizačného trhu v rôznych členských štátoch a pravdepodobné účinky iniciatívy na tejto úrovni; opis spojitosti medzi identifikovanými problémami a cieľmi iniciatívy, ako aj cieľmi, ktoré možno v skutočnosti dosiahnuť; a prehľad výhod a nevýhod v analýze vplyvov jednotlivých možností politiky. Konečná verzia, ktorá je k dispozícii na webovom sídle, sa zaoberá práve týmito otázkami a sú jej súčasťou.Vhodnosť právnych predpisov a ich zjednodušenie

                  V tomto návrhu sa zjednodušujú a harmonizujú platné právne ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na sekuritizácie. Nie je jednoduché poskytnúť spoľahlivé odhady dodatočného financovania, ktoré by mohlo zvýšenie na sekuritizačných trhoch zabezpečiť, keďže to závisí od množstva faktorov, ako sú makroekonomické podmienky a menová politika, súhrnný dopyt po úveroch alebo vývoj v oblasti alternatívnych spôsobov financovania. Všetky uvedené faktory sa pravdepodobne časom menia, čo má vplyv na konečný výsledok. Napríklad, ak by sa sekuritizačný trh vrátil na predkrízovú priemernú úroveň emitovaných sekuritizácií a úverové inštitúcie by nové emitované sekuritizácie použili na poskytovanie nových úverov, úverové inštitúcie by boli schopné poskytnúť dodatočný objem úverov súkromnému sektoru v rozpätí od 100 do 150 miliárd EUR. Predstavovalo by to zvýšenie úverov podnikom a domácnostiam v EÚ o 1,6 %.

                  Tieto finančné nástroje nie sú vhodné pre retailových investorov vzhľadom na úroveň rizík a podstatnú zložitosť. Možnosti politiky zaradené do toho návrhu by mali mať niekoľko pozitívnych účinkov na financovanie MSP (pozri prílohu 6 k správe o posúdení vplyvov). Predovšetkým by mali financovaniu MSP pomôcť dvomi konkrétnymi spôsobmi: poskytovanie úverov MSP prostredníctvom MSP ABS a poskytovanie krátkodobých úverov prostredníctvom jednoduchých a transparentných conduit-spoločností ABCP. Po druhé, táto iniciatíva by mala bankám poskytnúť nástroj na prenášanie rizika mimo ich súvah. Na druhej strane to znamená, že by banky mali uvoľniť viac kapitálu, ktorý by sa následne dal použiť na poskytovanie nových úverov vrátane úverov pre MSP. Napokon by iniciatíva mala znížiť prevádzkové náklady na sekuritizácie zavedením jednotného a uceleného sekuritizačného rámca EÚ a stimulovaním účastníkov trhu, aby ďalej rozvíjali štandardizáciu. Keďže tieto náklady sú vyššie ako priemerné náklady na sekuritizáciu úverov MSP, toto zníženie by predovšetkým malo mať pozitívny účinok na náklady na úvery poskytované MSP.

               Základné práva

               Pre tento návrh je do určitej miery relevantná len ochrana osobných údajov (článok 8), sloboda podnikania (článok 16) a ochrana spotrebiteľa (článok 38) Charty základných práv EÚ. Obmedzenia týchto práv a slobôd sú povolené na základe článku 52 tejto charty.

               V prípade tohto návrhu je cieľom všeobecného záujmu, ktorý oprávňuje určité obmedzenia základných práv, cieľ na zaistenie integrity trhu a finančnej stability. Na slobodu podnikania môže vplývať potreba spĺňať niektoré požiadavky na ponechanie rizika a náležitú starostlivosť s cieľom zabezpečiť súlad záujmov v investičnom reťazci a zaistiť obozretné konanie potenciálnych investorov. Pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, môže byť zverejňovanie určitých informácií o úrovni úverov nevyhnutné, aby sa zaistilo, že investori budú schopní vykonávať svoju náležitú starostlivosť. Treba však poznamenať, že tieto ustanovenia sú už v súčasnosti prítomné v právnych predpisoch EÚ. Tento návrh by nemal mať vplyv na spotrebiteľov, keďže sekuritizácie nie sú určené pre spotrebiteľov. Sekuritizácia STS by však všetkým triedam investorov umožnila lepšiu analýzu súvisiacich rizík, čo prispieva k ochrane investorov.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento legislatívny návrh by mal obmedzený vplyv na rozpočet EÚ. Bude so sebou prinášať ďalšie rozvíjanie politiky v rámci Komisie a v troch orgánoch ESA. Okrem toho budú orgánom ESA pridelené osobitné koordinačné úlohy s cieľom zaistiť konzistentné vykonávanie rámca sekuritizácií STS v EÚ. V prílohe je uvedený finančný výkaz.

               5.OSTATNÉ PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a predkladanie správ

               Keďže navrhovaným nástrojom je nariadenie, ktoré je v podstatnej miere založené na platných právnych predpisoch EÚ, nie je potrebné pripraviť plán vykonávania.

               Súčasťou nariadenia je monitorovanie a hodnotenie orgánmi ESA a Komisiou. Po prvé, EBA by v úzkej spolupráci s ESMA a EIOPA mali uverejniť správu o vykonávaní požiadaviek STS, o opatreniach prijatých orgánmi dohľadu a významných rizikách a nových slabinách, ktoré sa mohli vyskytnúť počas vykonávania, a napokon o iniciatívach podniknutých účastníkmi trhu na prehĺbenie štandardizácie na sekuritizačnom trhu EÚ. Tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia ESMA v úzkej spolupráci s obomi ostatnými orgánmi ESA okrem toho uverejní správu o fungovaní požiadaviek na transparentnosť a o úrovni transparentnosti sekuritizačného trhu v EÚ.

               Po druhé, Komisia preskúma fungovanie tohto nariadenia a podá o tom správu štyri roky pod nadobudnutí jeho účinnosti a uvedenú správu spolu s prípadným legislatívnym návrhom predloží Európskemu parlamentu a Rade.

               S cieľom okrem iného posúdiť stupeň účinnosti a efektívnosti nariadenia pri dosahovaní jeho cieľov bude preto nariadenie predmetom úplného hodnotenia.

               Stupeň dosiahnutia prvého cieľa (Odlišovať produkty jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie od produktov iných druhov sekuritizácií) sa bude merať ako závislosť cien produktov sekuritizácie STS od objemov emitovaných sekuritizácií STS. Zvýšenie cien i objemu v porovnaní s produktmi, ktoré nepatria k sekuritizáciám STS, bude znakom diferenciácie, a tým dosiahnutia prvého cieľa.

                  Druhý cieľ (Podporiť rozšírenie procesov a postupov štandardizácie na sekuritizačných trhoch, odstrániť regulačné nezrovnalosti) sa bude merať podľa troch kritérií: 1) zvyšovanie ceny a objemu emitovaných produktov sekuritizácie STS (napr. keďže pokles prevádzkových nákladov by sa mal premietnuť do vyšších objemov emisií), 2) stupeň štandardizácie marketingového a výkazového materiálu a napokon 3) spätná väzba od trhových aktérov o vývoji prevádzkových nákladov (súvisiace konkrétne údaje nemusia byť k dispozícii verejnosti).

               Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Návrh sa skladá z dvoch hlavných častí. Prvá časť je venovaná pravidlám, ktoré sa vzťahujú na všetky sekuritizácie, zatiaľ čo druhá časť sa zameriava len na sekuritizáciu STS.

               V prvej časti je uvedené spoločné jadro pravidiel, ktoré sa vzťahujú na všetky sekuritizácie vrátane sekuritizácie STS. Zatiaľ čo v prípade úverových inštitúcií, správy aktív a poisťovníctva sú v platných právnych predpisoch EÚ už stanovené určité pravidlá, sú však rozptýlené v rôznych právnych aktoch a nie vždy sú konzistentné. V prvej časti návrhu sú preto všetky pravidlá zahrnuté do jedného právneho aktu, čo zaisťuje konzistenciu a zblíženie v jednotlivých sektoroch a zároveň zefektívnenie a zjednodušenie platných pravidiel. V dôsledku toho sa sektorové ustanovenia týkajúce sa rovnakej témy zrušia.

               Druhá časť obsahuje kritériá, ktorými sa definuje sekuritizácia STS. V nariadení o ukazovateli krytia likvidity a nariadení Solventnosť II už Komisia na osobitné účely stanovila kritériá, ktoré sú podobné kritériám uvedeným v tomto návrhu, ale nariadením o sekuritizáciách sa zavedie všeobecný, celosektorový systém. Prehodnotením nariadenia o kapitálových požiadavkách a budúcou zmenou delegovaného aktu Solventnosť II sa stanoví prudenciálne zaobchádzanie citlivejšie na riziká pre banky a poisťovateľov investujúcich do sekuritizácie STS. Delegovaný akt o ukazovateli krytia likvidity sa bude takisto meniť, aby obsahoval odkaz na tento legislatívny akt a najmä na súbor kritérií STS. Osobitné kritériá týkajúce sa likviditných aspektov sekuritizácie budú stanovené v zmenenom delegovanom akte.

               Vymedzenie pojmov (článok 2)

               Vymedzenie pojmov v návrhu je do veľkej miery prevzaté z nariadenia o kapitálových požiadavkách a zaisťuje, že rovnaké definície sa uplatňujú vo všetkých finančných sektoroch, a to vrátane sektorov, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o kapitálových požiadavkách.

               Pravidlá náležitej starostlivosti pre investorov (článok 3)

               Keďže sekuritizácie nie sú vždy najjednoduchšími a najtransparentnejšími finančnými produktmi a môžu prinášať vyššie riziká než iné finančné nástroje, na inštitucionálnych investorov sa vzťahujú pravidlá náležitej starostlivosti.

               Platné pravidlá sú stanovené v nariadení o kapitálových požiadavkách, delegovanom akte Solventnosť II a delegovanom nariadení Komisie č. 231/2013 (nariadenie o správcoch AIF). Tieto pravidlá budú zrušené a nahradené jediným článkom, v ktorom sa stanovia identické a zjednodušené ustanovenia o náležitej starostlivosti pre všetky druhy regulovaných inštitucionálnych investorov pôsobiacich v EÚ alebo prostredníctvom EÚ. Na podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) sa pravidlá náležitej starostlivosti zatiaľ neuplatňujú: Komisia je však poverená takéto pravidlá prijať (článok 50a smernice PKIPCP). Vzhľadom na zámer začleniť PKIPCP do tejto iniciatívy ich zatiaľ neprijala. Z tohto dôvodu sa v tomto návrhu zavádzajú požiadavky na PKIPCP. Požiadavky na náležitú starostlivosť sa v tomto návrh týkajú aj inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IZDZ). Doteraz sa na ne tieto pravidlá nevzťahovali, ale ak by sa to zmenilo, zodpovedalo by to cieľu zlepšiť riadenie rizika v návrhu IDZD2 a cieľu, ktorého zámerom je zaviesť harmonizovaný rámec pre inštitucionálnych investorov.

               V prípade sekuritizácií STS by investori takisto mali vykonávať náležitú starostlivosť v súvislosti s dodržiavaním požiadaviek STS. Keďže požiadavky STS nie sú ukazovateľom rizikových prvkov sekuritizácie, investori sú aj naďalej zodpovední za posúdenie rizika spätého s ich expozíciami voči sekuritizačnej pozícii a či je sekuritizácia vhodná a primeraná vo vzťahu k potrebám investora.

               Ponechanie rizika (článok 4)

               Ponechaním si rizika originátormi, sponzormi alebo pôvodnými veriteľmi sekuritizácií sa zabezpečí zosúladenie záujmov medzi takýmito aktérmi a investormi.

               V platných sektorových právnych predpisoch (nariadenie o kapitálových požiadavkách, smernica Solventnosť II a nariadenie o správcoch AIF) sú už stanovené požiadavky na ponechanie rizika, používajú však tzv. nepriamy prístup: na originátorov, sponzorov alebo pôvodných veriteľov sa priamo nevzťahujú takéto požiadavky, ale investori by mali skontrolovať, či si originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ ponechal riziko. Tým sa však kladie bremeno na investorov, ktorí nemajú priamy prístup k informáciám potrebným na vykonanie takejto kontroly.

               V súčasnom návrhu sa preto originátorovi, sponzorovi alebo pôvodnému veriteľovi ukladá požiadavka priameho ponechania si rizika a súvisiaca ohlasovacia povinnosť. Investor tak bude môcť jednoducho skontrolovať, či si tieto subjekty ponechali riziko. Nepriamy prístup sa bude aj naďalej plne uplatňovať v prípade sekuritizácií najmä v situáciách, keď originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ nemá sídlo v EÚ. Platný prístup zabezpečuje rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni. V súlade s platnými právnymi predpismi EÚ by sa mali urobiť výnimky v prípadoch, ak za sekuritizované expozície plne, bezpodmienečne a neodvolateľne ručia konkrétne verejné orgány. V prípade podpory z verejných zdrojov poskytovaných vo forme záruk alebo iných prostriedkov nie sú pravidlá štátnej pomoci dotknuté žiadnymi ustanoveniami uvedenými v tomto nariadení.

               Tento návrh takisto zohľadňuje odporúčanie EBA s cieľom vyplniť potenciálnu medzeru pri vykonávaní systému ponechania rizika, ktorá spočíva tom, že širokým výkladom definície originátora by sa obišli príslušné požiadavky. V záujme toho sa stanovuje, že na účely článku 4 subjekt, ktorý bol zriadený výlučne na účely sekuritizácie expozícií a ktorý okrem toho nevyvíja žiadnu inú obchodnú činnosť, nemožno považovať za originátora. Napríklad subjekt, ktorý si ponecháva hospodársky podiel, musí byť schopný splniť platobný záväzok zo zdrojov, ktoré nesúvisia so sekuritizovanými expozíciami.

               Pravidlá v oblasti transparentnosti (článok 5)

               Požiadavky na transparentnosť sekuritizácií a podkladových expozícií investorom umožňujú pochopiť, posúdiť a porovnať sekuritizačné transakcie a nespoliehať sa na tretie strany, ako sú napríklad ratingové agentúry. Investorom umožňujú konať ako obozretní investori a byť náležite obozretní.

               Týmto návrhom sa zabezpečí, že investori budú mať k dispozícii všetky príslušné informácie o sekuritizáciách. Vzťahuje sa na všetky druhy sekuritizácií a na všetky sektory. V návrhu sa preberá platné acquis vrátane štandardizovaných vzorov na zverejnenie, aby sa uľahčilo používanie informácie investormi aj zverejňovanie originátormi, sponzormi a účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciami (SSPE). Keďže uvedené vzory sa v súčasnosti nevzťahujú na všetky sekuritizačné segmenty, potrebný je vývoj ďalších vzorov (napr. pre ABCP). Pri tom je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi úrovňou podrobnosti informácií a primeranosťou požiadaviek na zverejnenie.

               Originátori, sponzori a SSPE by mali voľne sprístupniť informácie investorom prostredníctvom štandardizovaných vzorov na webovom sídle, ktoré spĺňa určité kritériá, ako napríklad kontrola kvality údajov a kontinuita činností. V praxi by sa tým umožnilo nahlasovanie týchto informácií do databázy, ako je napríklad „európsky dátový sklad“ (European Datawarehouse), kde sa veľká časť tohto druhu informácií už zbiera na účely prípustnosti k refinančným operáciám Eurosystému. Informácie sa budú nahlasovať prostredníctvom štandardizovaných vzorov, ktoré by sa mohli použiť aj na nahlasovanie podľa tohto nariadenia a do ich dokončenia na webovom sídle SFI podľa článku 8b nariadenia o ratingových agentúrach (CRAIII). V každom prípade budú príslušné orgány zodpovedné za to, aby zaistili, že informácie sa investorom riadne poskytujú a že webové sídlo zodpovedá požadovaným charakteristikám. V úzkej spolupráci s EBA a EIOPA by ESMA mal v návrhu regulačných technických predpisov stanoviť požiadavky, ktoré má spĺňať webové sídlo, na ktorom majú byť držiteľom sekuritizačných pozícií k dispozícii informácie. Konkrétne sa tieto požiadavky budú vzťahovať na štruktúru riadenia vrátane nezávislosti webového sídla, spôsobov prístupu k informáciám, interným postupom na zaistenie riadneho fungovania, prevádzkovej odolnosti a integrity webového sídla a na postupy zavedené na zabezpečenie kvality a presnosti informácií.

               Sekuritizácia STS (články 6 až 13)

               Články 6 až 13 obsahujú požiadavky na jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú („STS“) sekuritizáciu.

               „Norma STS“ neznamená, že dotknutá sekuritizácia je bez rizika, ale znamená, že produkt spĺňa niekoľko kritérií a že obozretný a starostlivý investor bude môcť analyzovať súvisiace riziká.

               Budú existovať dva druhy požiadaviek STS: jedna požiadavka na dlhodobé sekuritizácie a jedna na krátkodobé sekuritizácie (ABCP). V značnej miere sú však tieto požiadavky podobné. Požiadavky sú vypracované na základe požiadaviek platných v delegovanom akte o ukazovateli krytia likvidity a Solventnosť II, odporúčania EBA a normy BCBS-IOSCO. Požiadavky sa budú uplatňovať na všetky finančné sektory.

               Tento návrh len umožňuje, aby sa zo sekuritizácia typu „skutočný predaj“ stala sekuritizáciou STS. Pri sekuritizácii typu „skutočný predaj“ sa vlastníctvo podkladových expozícií prenáša alebo prakticky pripisuje účelovej jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou. V syntetických sekuritizáciách sa podkladové expozície nepresúvajú na takýto subjekt, ale kreditné riziko súvisiace s podkladovými expozíciami sa presúva prostredníctvom záruky alebo derivátovej zmluvy. Zavádza sa tým kreditné riziko ďalšej protistrany a potenciálna zložitosť súvisiaca najmä s obsahom zmluvy. Kritériá STS pre syntetickú sekuritizáciu doteraz neboli vypracované ani na medzinárodnej (BCBS-IOSCO) ani európskej (EBA) úrovni. Preto v súčasnosti nie je dostatočne jasné, na základe čoho by sa syntetické sekuritizácie mali považovať za sekuritizácie STS a na základe akých podmienok. Komisia bude podrobnejšie uvažovať o tejto otázke a sledovať činnosť medzinárodných a európskych orgánov o tejto téme. Posúdi, či niektoré syntetické sekuritizácie, ktoré dobre obstáli počas finančnej krízy a ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované, by mali byť schopné splniť požiadavky STS. Na základe budúcich vstupov, predovšetkým od EBA, by sa Komisia mohla inšpirovať vo svojich budúcich návrhoch v tejto oblasti politiky. Bola však vyčlenená osobitná kategória transakcií MSP realizovaných súbežne so záručnými schémami verejných orgánov alebo s verejnými záručnými schémami (t. j. tranžovým krytím), pričom sa na ňu za osobitných podmienok vzťahuje prudenciálne zaobchádzanie STS stanovené v nariadení o kapitálových požiadavkách.

               Oznámenie a zverejnenie STS (článok 14)

               Originátori, sponzori a SSPE by mali byť spoločne zodpovední za splnenie požiadaviek STS a za podávanie oznámení orgánu ESMA, ktorý ich uverejní na svojom webovom sídle. Zabezpečí sa tým, že originátori, sponzori a SSPE prevezmú zodpovednosť za svoje tvrdenie, že sekuritizácia je STS a že trh je transparentný. Originátori a sponzori sú zodpovední za akékoľvek straty alebo škody v dôsledku nesprávnych alebo zavádzajúcich oznámení podľa podmienok stanovených vo vnútroštátnom práve. Investori však budú musieť naďalej vykonávať náležitú starostlivosť, budú sa však v primeranej miere môcť spoliehať na oznámenie o STS a na informácie o splnení požiadaviek STS zverejnené originátorom, sponzorom alebo SSPE. Európske orgány dohľadu vypracujú vzor pre posúdenie STS na uľahčenie postupu pre investorov a originátorov, sponzorov a SSPE.

               Dohľad (články 15 – 22)

               Riadny a účinný dohľad nad sekuritizačnými trhmi je základom pre zabezpečenie finančnej stability, zaistenie dôvery investorov a podporu likvidity. V záujme toho sa v návrhu od členských štátov vyžaduje, aby určili príslušné orgány v súlade s platnými právnymi aktmi EÚ v oblasti finančných služieb. Členské štáty by mali určiť príslušný orgán dotknutého inštitucionálneho investora na účely dohľadu nad súladom s článkom o náležitej starostlivosti, ako je to v súčasnosti podľa platných ustanovení právnych predpisov EÚ. Tento orgán dohľadu by mal disponovať právomocami, ktoré sú mu udelené podľa príslušných právnych predpisov v oblasti finančných služieb. Pokiaľ ide o dohľad podľa článkov 4 až 14 návrhu, členské štáty by mali určiť príslušný orgán dotknutého regulovaného subjektu, ak sú zúčastnené subjekty regulované podľa právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb. Napríklad, ak je dotknutý subjekt úverovou inštitúciou, členské štáty by mali určiť príslušný orgán bankového dohľadu. Ak je úverová inštitúcia významnou úverovou inštitúciou podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, mal by sa určiť jednotný mechanizmus dohľadu. Ak dotknutý subjekt nie je regulovaným subjektom podľa právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb, napríklad SSPE, členské štáty môžu rozhodnúť, ktorý orgán by mal byť príslušným orgánom. Takto sú mechanizmy dohľadu v tomto návrhu čo najviac zosúladené s platnými mechanizmami. V prípade subjektov, ktoré v súčasnosti nie sú regulované právnymi predpismi EÚ, členské štáty musia určiť jeden alebo viac príslušných orgánov.

               Príslušným orgánom by členské štáty mali udeliť právomoci v oblasti dohľadu, vyšetrovania a ukladania sankcií, ktoré sú zvyčajne k dispozícii podľa právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb.

               S ohľadom na cezhraničný charakter sekuritizačného trhu je kľúčová spolupráca medzi príslušnými orgánmi a orgánmi ESA. K základným požiadavkám patrí výmena informácií, spolupráca pri činnostiach dohľadu a vyšetrovaniach a koordinácia rozhodovania.

               Aby príslušné orgány ucelene interpretovali a jednotne chápali požiadavky STS, EBA, ESMA a EIOPA by mali koordinovať činnosť príslušných orgánov vo všetkých finančných sektoroch a posudzovať praktické otázky, ktoré môžu vyvstať v súvislosti so sekuritizáciami STS. Ich činnosť môžu predovšetkým koordinovať v rámci spoločného výboru európskych orgánov dohľadu. Postup založený na otázkach a odpovediach by mohol účastníkom trhu a príslušným orgánom uľahčiť vykonávanie tohto nariadenia.

               Vzhľadom na vplyv klasifikácie STS napríklad na zaobchádzanie s kapitálom takýchto produktov sú potrebné určité osobitné pravidlá. Napríklad dvaja poisťovatelia z dvoch rôznych členských štátov by mohli investovať do tej istej sekuritizácie STS z iného členského štátu. Príslušný orgán s dohľadom nad prvým poisťovateľom by mohol dospieť k záveru, že sekuritizačný nástroj nespĺňa požiadavky STS, pričom príslušný orgán s dohľadom nad druhým poisťovateľom by mohol dospieť k záveru, že tento nástroj spĺňa požiadavky STS. Neustále používanie rôznych prístupov by mohlo negatívne ovplyvniť dôveryhodnosť prístupu STS a viesť k regulatórnej arbitráži.

               Preto sa v tomto návrhu zaviedli určité osobitné pravidlá, aby sa v prípade sekuritizácie STS zabezpečil dôveryhodný prístup. Ak príslušný orgán disponuje dôkazom o tom, že originátori, sponzori alebo SSPE podali vecne nesprávne alebo zavádzajúce oznámenie o STS, okamžite by mal o tom informovať ESMA, EBA alebo EIOPA a príslušné orgány dotknutých členských štátov s cieľom prediskutovať s nimi svoje zistenia. Ak nemôžu dospieť k dohode, mala by sa uskutočniť záväzná mediácia v súlade s nariadením o ESMA.

               Zmeny iných právnych aktov (články 23 až 27)

               Článkami 24 až 27 sa mení viacero článkov iných právnych aktov, najmä smernice PKIPCP, smernice Solventnosť II, nariadenia o ratingových agentúrach CRAIII, smernice o správcoch AIF a nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR). Tieto zmeny sú potrebné, aby sa zohľadnilo vytvorenie harmonizovaného sekuritizačného rámca v tomto návrhu. Preto sa musí viacero ustanovení zrušiť alebo zmeniť. Delegované akty (a ich príslušné ustanovenia) založené na týchto smerniciach a nariadeniach sa budú uplatňovať, až kým sa nezrušia. Je to najmä prípad ustanovení delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014
                  18
               , článkov 254 až 257 delegovaného aktu Solventnosť II, článkov 50 až 56 nariadenia o správcoch AIF
                  19
                a ustanovení delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 2015/3
                  20
               . Komisia prijme potrebné zmeny týchto delegovaných aktov na základe prijatého nariadenia o sekuritizáciách.

               Zmeny nariadenia EMIR zabezpečia, že na derivátové zmluvy OTC uzatvorené medzi subjektmi zaoberajúcimi sa krytými dlhopismi a účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciou by sa nemala vzťahovať zúčtovacia povinnosť za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Výnimka je oprávnená na základe skutočnosti, že protistrany derivátovej zmluvy OTC sú zabezpečenými veriteľmi proti rizikovým pozíciám prostredníctvom krytých dlhopisov a sekuritizačných mechanizmov, a primeraná ochranu pred kreditným rizikom protistrany môže byť preto už k dispozícii. V takýchto prípadoch by povinnosť centrálneho zúčtovania mohla spôsobiť zbytočné zdvojenie techník zmierňovania rizika, a narušila by tak štruktúru aktíva. Zámerom týchto ustanovení je umožniť orgánom ESA, aby pre emitentov sekuritizácií STS stanovili situácie a podmienky oprávňujúce výnimky z požiadaviek EMIR na zúčtovanie a tvorbu marží.

               Tretie krajiny

               V tomto návrhu sa ustanovuje systém, ktorý je v podstate otvorený sekuritizáciám z tretích krajín. Inštitucionálni investori z EÚ môžu investovať do sekuritizácií, ktoré nie sú z EÚ, a budú musieť vykonávať rovnakú náležitú starostlivosť ako pri sekuritizáciách z EÚ, čo zahŕňa kontrolu, či dochádza k ponechaniu rizika a či originátor, sponzor a SSPE sprístupnili všetky relevantné informácie. Okrem toho sekuritizácie, ktoré nie sú z EÚ, môžu spĺňať požiadavky STS a originátor, sponzor a SSPE môžu orgánu ESMA takisto podať oznámenie o STS podľa článku 8. Takisto neexistuje požiadavka, aby sa podkladové expozície nachádzali v EÚ.

               2015/0226 (COD)

               Návrh

               NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá sekuritizácie a vytvára sa európsky rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu a ktorým sa menia smernice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EÚ a nariadenia (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 648/2012

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 114,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  21
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Sekuritizácia sa týka transakcií, ktoré veriteľovi – zvyčajne úverovej inštitúcii – umožňujú refinancovať súbor úverov alebo expozícií, ako sú úvery na nehnuteľnosti, lízingy na motorové vozidlá, spotrebné úvery alebo kreditné karty, ich zmenou na obchodovateľné cenné papiere. Veriteľ zoskupí vybrané časti portfólia svojich úverov a usporiada ich do rôznych rizikových kategórií pre rôznych investorov, čím investorov zabezpečí prístup k investíciám do úverov a iných expozícií, ku ktorým by za bežných okolností nemali priamy prístup. Z peňažných tokov podkladových úverov sa vytvárajú výnosy investorov.

               (2)Komisia v Investičnom pláne pre Európu, predloženom 26. novembra 2014, oznámila svoj zámer reštartovať vysokokvalitné sekuritizačné trhy bez toho, aby sa zopakovali chyby z obdobia pred finančnou krízou z roku 2008. Vybudovanie jednoduchého, transparentného a štandardizovaného sekuritizačného trhu predstavuje základný stavebný kameň únie kapitálových trhov a prispieva k prioritnému cieľu Komisie podporovať vytváranie pracovných miest a k návratu k udržateľnému rastu.

               (3)Zámerom Európskej únie nie je oslabiť legislatívny rámec vykonávaný po finančnej kríze, ktorého cieľom je odstrániť riziká späté s vysoko zložitou, nepriehľadnou a rizikovou sekuritizáciou. Zásadné je zabezpečiť, aby sa prijali pravidlá na lepšie rozlíšenie jednoduchých, transparentných a štandardizovaných produktov od zložitých, nepriehľadných a rizikových nástrojov, a uplatňovať prudenciálny rámec citlivejší na riziká.

               (4)Sekuritizácia je dôležitým prvkom riadne fungujúcich finančných trhov. Správne štruktúrovaná sekuritizácia je významným prostriedkom diverzifikácie zdrojov financovania a efektívnejšieho rozdeľovania rizík vo finančnom systéme Únie. Umožňuje lepšie rozloženie rizík finančného sektora a môže originátorom uvoľniť súvahy, aby mohli hospodárstvu poskytovať ďalšie úvery. Celkovo môže zefektívniť finančný systém a zaistiť ďalšie investičné príležitosti. Sekuritizáciou sa môže vytvoriť premostenie medzi úverovými inštitúciami a kapitálovými trhmi, pričom nepriamu výhodu získajú podniky a občania (napríklad prostredníctvom lacnejších úverov, financovania pre podniky, úverov na nehnuteľnosti a kreditných kariet).

               (5)Vytvorenie rámca pre jednoduché, transparentné a štandardizované („STS“) sekuritizácie citlivejšieho na riziká si vyžaduje, aby Únia jasne vymedzila, čo je sekuritizácia STS, pretože inak by pre rôzne druhy sekuritizácií mohli mať rôzne členské štáty k dispozícii rozličné režimy regulačného zaobchádzania s úverovými inštitúciami a poisťovňami založené na podrobnejšom posúdení rizika. Výsledkom toho by boli nerovnaké podmienky a regulačná arbitráž.

               (6)V súlade s platnými vymedzeniami v sektorových právnych predpisoch Únie je preto vhodné stanoviť definície všetkých hlavných pojmov sekuritizácie. Potrebná je najmä jasná a výstižná definícia sekuritizácie, aby zahŕňala akúkoľvek transakciu alebo nástroj, pomocou ktorých sa kreditné riziko súvisiace s expozíciou alebo skupinou expozícií rozdelí do tranží. Expozícia, ktorá vytvára priamy platobný záväzok za transakciu alebo nástroj použitý na financovanie alebo prevádzkovanie fyzických aktív, by sa nemala považovať za sekuritizáciu, aj keby transakcia alebo nástroj mali platobné záväzky rôznej nadriadenosti.

               (7)Na medzinárodnej aj európskej úrovni sa vyvinulo veľa úsilia s cieľom identifikovať sekuritizáciu STS a v delegovaných nariadeniach Komisie (EÚ) 2015/61
                  22
                a (EÚ) 2015/35
                  23
                už boli stanovené kritériá jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie na osobitné účely, ku ktorým je pripojené prudenciálne zaobchádzanie založené na podrobnejšom posúdení rizika.

               (8)Na základe existujúcich kritérií, kritérií BCBS-IOSCO prijatých 23. júla 2015 na identifikáciu jednoduchých, transparentných a porovnateľných sekuritizácií a najmä na základe poradenstva EBA ku kvalifikovaným sekuritizáciám, ktoré bolo uverejnené 7. júla 2015, je nevyhnutné stanoviť všeobecné a vo všetkých sektoroch uplatniteľné vymedzenie pojmu „sekuritizácia STS“.

               (9)Zavedenie kritérií STS v celej EÚ by nemalo viesť k rozdielnym prístupom. Takýmito rozdielnymi prístupmi by sa pre cezhraničných investorov vytvorili potenciálne prekážky, lebo takíto investori by sa museli zaoberať podrobnosťami rámcov členských štátov, čím by sa podkopala dôvera investorov v kritériá STS.

               (10)Je nevyhnutné, aby príslušné orgány navzájom úzko spolupracovali v snahe zabezpečiť spoločné a jednotné chápanie požiadaviek na STS v celej Únii a v snahe riešiť prípadné problémy s výkladom. Vzhľadom na tento cieľ by tri ESA mali v rámci Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu koordinovať svoju prácu a prácu príslušných orgánov, aby sa zabezpečila konzistentnosť medzi jednotlivými sektormi a posúdili praktické problémy, ktoré sa môžu vyskytnúť pri sekuritizáciách STS. Pri tejto činnosti by sa mali vyžiadať a v čo najväčšom rozsahu zohľadniť aj názory účastníkov trhu. Výsledky týchto diskusií by sa mali zverejniť na webových sídlach jednotlivých ESA, aby sa originátorom, sponzorom, SSPE a investorom pomohlo pri posudzovaní sekuritizácií STS pred tým, ako takéto pozície emitujú alebo do nich investujú. Takýto mechanizmus koordinácie by bol obzvlášť dôležitý v období pred implementáciou tohto nariadenia.

               (11)Investície do sekuritizácií alebo expozície voči nim nie len že vystavia investora kreditným rizikám podkladových úverov alebo expozícií, ale proces štrukturalizácie sekuritizácií by zároveň mohol viesť k iným rizikám, ako sú napríklad agentúrne riziká, riziko modelu, právne a prevádzkové riziko, riziko protistrany, riziko obsluhy, likviditné riziko, riziko koncentrácie a riziká prevádzkovej povahy. Je preto nevyhnutné, aby inštitucionálni investori podliehali primeraným požiadavkám na náležitú starostlivosť, ktorými sa zabezpečí, aby náležite posudzovali riziká vyplývajúce zo všetkých typov sekuritizácií, a to v prospech koncových investorov. Náležitá starostlivosť tak môže zároveň zvýšiť dôveru v trh a medzi jednotlivými originátormi, sponzormi a investormi. Je nevyhnutné, aby investori zároveň podnikali v súvislosti so sekuritizáciami STS primeranú náležitú starostlivosť. Môžu sa oboznámiť s informáciami, ktoré zverejňujú sekuritizujúce strany, najmä s oznámením o STS a súvisiacimi informáciami, ktoré sa zverejňujú v tejto súvislosti, ktoré by mali investorom poskytnúť všetky relevantné informácie o tom, ako sú splnené kritériá STS. Inštitucionálni investori by mali mať možnosť primeraným spôsobom sa spoľahnúť na oznámenie o STS a na informácie, ktoré zverejňuje originátor, sponzor a SSPE o tom, či sekuritizácia spĺňa požiadavky STS.

               (12)Je dôležité, aby záujmy originátorov, sponzorov, pôvodných veriteľov, ktorí transformujú expozície na obchodovateľné cenné papiere, a investorov boli zosúladené. Aby sa dosiahol tento súlad, originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ by si mali ponechať významný podiel v podkladových expozíciách danej sekuritizácie. Preto je dôležité, aby si originátori alebo sponzori ponechali významnú čistú ekonomickú expozíciu voči predmetným podkladovým rizikám. Všeobecnejšie povedané, sekuritizačné transakcie by nemali byť štruktúrované takým spôsobom, aby sa nimi vyhýbalo uplatňovaniu požiadavky na ponechanie. Táto požiadavka by sa mala uplatňovať vo všetkých situáciách, v ktorých je uplatniteľná hospodárska podstata sekuritizácie, či už sa používajú právne štruktúry alebo nástroje. Viacnásobné uplatnenie požiadavky na ponechanie nie je potrebné. Pre akúkoľvek sekuritizáciu postačuje, ak požiadavke podlieha len originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ. Podobne, ak sekuritizačné transakcie obsahujú iné sekuritizačné pozície ako podkladové expozície, požiadavka na ponechanie by sa mala uplatňovať len na sekuritizáciu, ktorá je predmetom investície. Oznámenie o STS informuje investorov o tom, že originátori si ponechávajú významnú čistú ekonomickú expozíciu voči podkladovým rizikám. Určité výnimky by sa mali zaviesť pre prípady, keď sú sekuritizované expozície plne, bezpodmienečne a neodvolateľne zaručené najmä verejnými orgánmi. V prípade, že sa podpora z verejných zdrojov poskytuje vo forme záruk alebo iným spôsobom, žiadnymi z ustanovení tohto nariadenia nie sú dotknuté pravidlá štátnej pomoci.

               (13)Schopnosť investorov uplatňovať náležitú starostlivosť, a teda vykonávať informované posúdenia úverovej bonity daného sekuritizačného nástroja, závisí od ich prístupu k informáciám o týchto nástrojoch. Na základe existujúceho acquis je dôležité vytvoriť komplexný systém, v rámci ktorého budú mať investori prístup ku všetkým relevantným informáciám počas celej životnosti transakcií, zredukovať úlohy originátorov, sponzorov a SSPE v oblasti podávania správ a uľahčiť investorom nepretržitý, ľahký a bezplatný prístup k spoľahlivým informáciám o sekuritizáciách.

               (14)Originátori, sponzori a SSPE by mali všetky relevantné dôležité údaje o kreditnej kvalite a výnosnosti podkladových expozícií sprístupniť v správe pre investorov, a to vrátane údajov umožňujúcich investorom jasným spôsobom identifikovať platobnú disciplinovanosť a mieru zlyhaní podkladových dlžníkov, reštrukturalizáciu dlhov, odpustenie dlhov, odklad splátok, spätné odkúpenia, platobné prázdniny, straty, odpisy, spätné získania a iné opravné prostriedky nachádzajúce sa v skupine podkladových expozícií a súvisiace s výnosnosťou aktív. V správe pre investorov by sa takisto mali sprístupniť údaje o peňažných tokoch, ktoré generujú podkladové expozície a záväzky v rámci emisie sekuritizácie, vrátane osobitného zverejnenia príjmov a výplat zo sekuritizačnej pozície, ktoré sú plánovanou istinou, plánovaným úrokom, predčasne splatenou istinou, úrokom po splatnosti a poplatkami a platbami, ako aj akékoľvek údaje o porušení ktorýchkoľvek spúšťacích faktorov, ktoré znamenajú zmenu v priorite splátok alebo prípadnú zmenu protistrán, ako aj údaje o hodnote a forme zvýšenia kreditnej kvality, ktoré je k dispozícii pre každú tranžu.Hoci sekuritizácie, ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované, v minulosti dosahovali dobré výsledky, splnenie požiadaviek na STS neznamená, že so sekuritizačnou pozíciou sa nespája žiadne riziko, ani to neznamená, že daná sekuritizácia je dobrej kreditnej kvality. Namiesto toho by sa to malo chápať tak, že obozretný a starostlivý investor bude môcť analyzovať riziká spojené s danou sekuritizáciou. Mali by existovať dva druhy požiadaviek na STS: jedna pre dlhodobé sekuritizácie a jedna pre krátkodobé sekuritizácie (ABCP), na ktoré by sa vo veľkej miere mali viazať podobné požiadavky, pričom by mali existovať osobitné úpravy, na základe ktorých by sa zohľadňovali štrukturálne prvky týchto dvoch segmentov trhu. Fungovanie týchto trhov sa líši pri programoch ABCP, ktoré sa spoliehajú na niekoľko transakcií ABCP pozostávajúcich z krátkodobých expozícií, ktoré je treba po dosiahnutí splatnosti vymeniť. Okrem toho kritériá na STS musia zároveň odzrkadľovať osobitnú úlohu sponzora, ktorý poskytuje likviditnú podporu conduit-spoločnosti ABCP.

               (15)Tento návrh umožňuje označiť za STS sekuritizácie len tie, na ktoré sa viaže skutočný predaj („true sale“). V rámci sekuritizácie so skutočným predajom dochádza k presunu alebo efektívnemu prideleniu vlastníctva podkladových expozícií na emitujúci subjekt, ktorým je účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou (SSPE). Presun podkladových expozícií na SSPE by v prípade platobnej neschopnosti predávajúceho nemal podliehať nepriaznivým ustanoveniam týkajúcim sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) Medzi takéto nepriaznivé ustanovenia týkajúce sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) patria okrem iného ustanovenia, podľa ktorých predaj podkladových expozícií môže likvidátor predávajúceho vyhlásiť za neplatný len na základe toho, že sa uzatvoril počas určitého obdobia pred vyhlásením platobnej neschopnosti predávajúceho, alebo na základe ustanovení, podľa ktorých takému vyhláseniu neplatnosti môže zabrániť SSPE len vtedy, ak vie preukázať, že o platobnej neschopnosti predávajúceho v čase predaja nevedel.

               (16)Pri sekuritizáciách, ktoré nie sú „skutočným predajom“, na takýto emitujúci subjekt nie sú presunuté podkladové expozície, ale kreditné riziko súvisiace s podkladovými expozíciami je presunuté prostredníctvom zmluvy o deriváte alebo záruk. Tým dochádza k výskytu dodatočného kreditného rizika protistrany a k potenciálnej zložitosti najmä v súvislosti s obsahom zmluvy o deriváte. Do dnešného dňa nebola na medzinárodnej úrovni alebo úrovni Únie vypracovaná žiadna analýza, ktorá by identifikovala dostatočne spoľahlivé kritériá STS pre tieto druhy sekuritizačných nástrojov. V budúcnosti by preto bolo nevyhnutné vykonať posúdenie toho, či niektoré syntetické sekuritizácie, ktoré počas finančnej krízy dosahovali dobré výsledky a ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované, sú preto prípustné kvalifikovať sa ako STS. Na tomto základe Komisia posúdi, či by sa v budúcom návrhu na sekuritizácie, ktoré nie sú „skutočným predajom“, malo vzťahovať označenie STS.

               (17)Podkladové expozície prevádzané z predávajúceho na SSPE by mali spĺňať vopred stanovené a jasne vymedzené kritériá prípustnosti, ktoré neumožňujú aktívne riadenie portfólia týchto expozícií na základe voľného uváženia. Nahrádzanie expozícií, ktoré porušujú vyhlásenia a záruky, by sa v zásade nemali považovať za aktívne riadenie portfólia.

               (18)V snahe zabezpečiť, aby investori vykonávali spoľahlivú náležitú starostlivosť, a s cieľom uľahčiť posudzovanie podkladových rizík je dôležité, aby sekuritizačné transakcie boli zabezpečené skupinami expozícií, ktoré disponujú homogénnym druhom aktív, ako sú skupiny úverov na nehnuteľný majetok určený na bývanie, skupiny úverov na nehnuteľný majetok určený na podnikanie, lízingy a kreditné facility pre podniky rovnakej kategórie na financovanie kapitálových výdavkov alebo obchodných operácií, skupiny automobilových úverov a lízingov pre dlžníkov alebo nájomcov alebo úvery a skupiny kreditných facilít pre fyzické osoby na účely osobnej alebo rodinnej spotreby či spotreby domácností.

               (19)Je dôležité predchádzať opakovanému výskytu čisto „vytvor a predaj“ modelov. V takýchto situáciách veritelia poskytujú úvery na základe slabých a nevyhovujúcich koncepcií upisovania, pretože vopred vedia, že súvisiace riziká sa v konečnom dôsledku predajú tretím stranám. Expozície, ktoré sa majú sekuritizovať, by sa teda mali vytvárať v rámci bežnej obchodnej činnosti originátora alebo pôvodného veriteľa na základe štandardov upisovania, ktoré by nemali byť menej prísne než normy, ktoré originátor alebo pôvodný veriteľ uplatňujú na vznik podobných expozícií, ktoré nie sú sekuritizované. Významné zmeny štandardov upisovania by mali byť potenciálnym investorom v plnom rozsahu zverejnené. Originátor alebo pôvodný veriteľ by mali mať dostatočné skúsenosti s vytváraním expozícií podobnej povahy ako tie, ktoré boli sekuritizované. V prípade sekuritizácií, pri ktorých podkladovými expozíciami sú úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, by skupina úverov nemala obsahovať žiadny úver, ktorý bol uvedený na trh a upísaný s tým, že žiadateľ o úver alebo prípadne sprostredkovatelia boli upovedomení, že poskytnuté informácie nemusia byť veriteľom overované. Posúdenie úverovej bonity dlžníka by takisto malo v prípade potreby spĺňať požiadavky uvedené v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ alebo 2008/48/ES, resp. rovnocenné požiadavky v tretích krajinách.

               (20)Ak originátori, sponzori a SSPE chcú, aby ich sekuritizácie využívali označenie STS, mali by oznámiť investorom, príslušným orgánom a ESMA, že daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. ESMA by ju mal následne na informačné účely uverejniť na zozname transakcií, ktorý je k dispozícii na jeho webovom sídle. Zahrnutie emisie sekuritizácie na zoznam ESMA oznámených sekuritizácií STS neznamená, že ESMA alebo iné príslušné orgány osvedčili, že daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. Za súlad s požiadavkami STS zostávajú výlučne zodpovední originátori, sponzori a SSPE. Tým sa zabezpečí, že originátori, sponzori a SSPE preberú plnú zodpovednosť za svoje tvrdenie, že daná sekuritizácia je STS a že na trhu existuje transparentnosť.

               (21)Ak už sekuritizácia nespĺňa požiadavky STS, originátor, sponzor a SSPE by to mali bezodkladne oznámiť ESMA. Ak navyše príslušný orgán uložil administratívne sankcie alebo nápravné opatrenia v súvislosti so sekuritizáciou, ktorá bola oznámená ako STS, uvedený príslušný orgán by mal bezodkladne oznámiť ESMA tieto údaje na účely ich uvedenia na zoznam oznámení o STS, čím investorom umožní byť informovaný o takýchto sankciách a o spoľahlivosti oznámení o STS. Je preto v záujme originátorov, sponzorov a SSPE, aby z reputačných dôvodov predkladali dobre zvážené oznámenia.

               (22)Investori by pri investíciách mali uskutočňovať svoju vlastnú náležitú starostlivosť, ktorá zodpovedá obsiahnutým rizikám, no mali by mať možnosť spoľahnúť sa na oznámenia o STS a na informácie, ktoré o súlade s kritériami STS poskytuje originátor, sponzor a SSPE.

               (23)Zapojenie tretích strán do pomoci pri overovaní súladu sekuritizácie s požiadavkami STS môže byť užitočné pre investorov, originátorov, sponzorov a SSPE a mohlo by prispieť k zvýšeniu dôvery v trh so sekuritizáciami STS. Je však nevyhnutné, aby investori uskutočňovali svoje vlastné posúdenie, prijali zodpovednosť za svoje investičné rozhodnutia a mechanicky sa nespoliehali na takéto tretie strany.

               (24)Členské štáty by mali určiť príslušné orgány a udeliť im potrebné právomoci v oblasti dohľadu, vyšetrovania a ukladania sankcií. Administratívne sankcie a nápravné opatrenia by sa v zásade mali uverejňovať. Keďže investori, originátori, sponzori, pôvodní veritelia a SSPE môžu byť usadení v rozličných členských štátoch a môžu podliehať dohľadu príslušných orgánov rozličných sektorov, zabezpečiť by sa mala úzka spolupráca medzi relevantnými príslušnými orgánmi, a to vrátane Európskej centrálnej banky (ECB) v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013
                  24
               , ako aj s ESA, a to prostredníctvom vzájomnej výmeny informácií a pomoci pri činnostiach dohľadu.

               (25)Príslušné orgány by mali svoj dohľad úzko koordinovať a mali by zabezpečiť konzistentnosť rozhodnutí, najmä v prípade porušení tohto nariadenia. Ak sa takéto porušenie týka nesprávneho alebo zavádzajúceho oznámenia, príslušný orgán, ktorý toto porušenie zistil, by mal informovať aj ESA a relevantné príslušné orgány dotknutého členského štátu. ESMA a v prípade potreby Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu by mali mať možnosť uplatniť svoje záväzné právomoci v oblasti mediácie.

               (26)Toto nariadenie presadzuje harmonizáciu niekoľkých kľúčových prvkov na sekuritizačnom trhu bez toho, aby bola dotknutá ďalšia doplnková harmonizácia postupov a praktík na sekuritizačných trhoch iniciovaná trhom. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby účastníci trhu a ich profesijné združenia naďalej pracovali na ďalšej štandardizácii trhových postupov a najmä na štandardizácii dokumentácie o sekuritizáciách. Komisia bude pozorne monitorovať úsilie účastníkov trhu v oblasti štandardizácie a predloží o tom správu.

               (27)Smernica o PKIPCP, smernica Solventnosť II, nariadenie CRA, smernica o správcoch AIF a nariadenie EMIR sa príslušným spôsobom menia s cieľom zabezpečiť súlad právneho rámca EÚ s týmto nariadením v oblasti ustanovení týkajúcich sa sekuritizácie, ktorých hlavným cieľom je zriadenie a fungovanie vnútorného trhu, a to najmä zabezpečením rovnakých podmienok na vnútornom trhu pre všetkých inštitucionálnych investorov.

               (28)Pokiaľ ide o zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012, zmluvy o mimoburzových (OTC) derivátoch uzavreté účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciou by nemali podliehať zúčtovacej povinnosti za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Je to tak preto, lebo protistranami zmlúv o OTC derivátoch, ktoré boli uzavreté s účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciou, sú zabezpečení veritelia v rámci sekuritizačných mechanizmov a obvykle je stanovená primeraná ochrana pred kreditným rizikom protistrany. Pokiaľ ide o deriváty, ktoré nie sú zúčtovávané centrálne, v požadovanej úrovni kolaterálu by mala byť zohľadnená aj osobitná štruktúra sekuritizačných mechanizmov a v nich už stanovené zabezpečenia.

               (29)Medzi krytými dlhopismi a sekuritizáciami existuje určitý stupeň nahraditeľnosti. S cieľom predchádzať možnej deformácii alebo arbitráži medzi využívaním sekuritizácií a krytých dlhopisov z dôvodu odlišného zaobchádzania so zmluvami o OTC derivátoch, ktoré uzavreli subjekty pôsobiace v oblasti krytých dlhopisov alebo SSPE, by sa nariadenie (EÚ) č. 648/2012 malo zmeniť aj tak, aby sa ním subjekty pôsobiace v oblasti krytých dlhopisov vyňali zo zúčtovacej povinnosti a aby sa zabezpečilo, že pre subjekty pôsobiace v oblasti krytých dlhopisov platia tie isté bilaterálne marže.

               (30)S cieľom presne stanoviť požiadavku na ponechanie rizika by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie regulačných technických predpisov, ktorými sa stanovujú spôsoby ponechania rizika, meranie úrovne ponechania, určité zákazy týkajúce sa ponechaného rizika, ponechanie na konsolidovanom základe a výnimka pre určité transakcie. Vzhľadom na odborné znalosti EBA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. EBA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu.

               (31)S cieľom uľahčiť investorom nepretržitý, ľahký a bezplatný prístup k spoľahlivým informáciám o sekuritizáciách by na Komisiu mala byť delegovaná tá istá právomoc prijímať akty aj s ohľadom na prijímanie regulačných technických predpisov pre porovnateľné informácie o podkladových expozíciách a pravidelných správach pre investorov, ako aj pre požiadavky, ktoré má spĺňať webové sídlo, na ktorom sú držiteľom sekuritizačných pozícií sprístupnené informácie. Vzhľadom na odborné znalosti ESMA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. ESMA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu.

               (32)S cieľom uľahčiť postup pre investorov, originátorov, sponzorov a SSPE by na Komisiu mala byť delegovaná tá istá právomoc prijímať akty aj s ohľadom na prijímanie regulačných technických predpisov týkajúcich sa vzorov oznámení o STS, ktoré investorom a príslušným orgánom poskytnú dostatočné informácie na ich posúdenie súladu s požiadavkami STS. Vzhľadom na odborné znalosti ESMA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. ESMA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu.

               (33)S cieľom presne stanoviť podmienky týkajúce sa povinnosti príslušných orgánov spolupracovať a vymieňať si informácie by na Komisiu mala byť delegovaná tá istá právomoc prijímať akty aj s ohľadom na prijímanie regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia informácie, ktoré majú byť predmetom výmeny, a obsah a rozsah oznamovacích povinností. Vzhľadom na odborné znalosti ESMA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. ESMA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu.

               (34)Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, včas a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.

               (35)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na to, že sekuritizačné trhy pôsobia globálne a že by sa mali zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu pre všetkých inštitucionálnych investorov a subjekty zúčastňujúce sa na sekuritizácii, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov.

               (36)Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na sekuritizácie, ktorých cenné papiere sú emitované v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia alebo po tomto dni.

               (37)Pri sekuritizačných pozíciách, ktoré sú k dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia nesplatené, môžu originátori, sponzori a SSPE používať označenie „STS“ za predpokladu, že daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. Originátori, sponzori a SSPE by preto mali mať možnosť predložiť orgánu ESMA oznámenie o STS podľa článku 14 ods. 1 tohto nariadenia.

               (38)Požiadavky na náležitú starostlivosť sú v podstate prevzaté z existujúceho práva Únie, a preto by sa mali uplatňovať na sekuritizácie emitované 1. januára 2011 alebo po tomto dátume a na sekuritizácie emitované pred týmto dátumom, ak k pridaniu alebo náhrade nových podkladových expozícií došlo po 31. decembri 2014. Príslušné články delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014, v ktorých sa spresňujú požiadavky na ponechanie rizika pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, by mali ostať naďalej uplatniteľné až do momentu, kým sa nezačnú uplatňovať regulačné technické predpisy o ponechaní rizika podľa tohto nariadenia. Z dôvodov právnej istoty by úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti, poisťovne, zaisťovne a správcovia alternatívnych investičných fondov mali pri sekuritizačných pozíciách nesplatených k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia naďalej podliehať, podľa konkrétneho prípadu, článku 405 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a kapitolám 1, 2 a 3 a článku 22 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014, článkom 254 a 255 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35 a článku 51 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 231/2013. S cieľom zabezpečiť, aby originátori, sponzori a SSPE spĺňali povinnosti týkajúce sa transparentnosti, by mali až do momentu, keď sa začnú uplatňovať regulačné technické predpisy, ktoré má prijať Komisia podľa tohto nariadenia, sprístupňovať informácie uvedené v prílohách I až VIII delegovaného nariadenia 2015/3/EÚ na webovom sídle uvedenom v článku 5 ods. 4 tohto nariadenia,

               PRIJALI TOTO NARIADENIE:

               Kapitola 1

               Všeobecné ustanovenia

               Článok 1

               Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

               1.Týmto nariadením sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizácie. Vymedzuje sa ním sekuritizácia a stanovujú požiadavky na náležitú starostlivosť („due diligence“), ponechanie rizika a transparentnosť pre strany, ktoré sú zapojené do sekuritizácií, ako sú inštitucionálni investori, originátori, sponzori, pôvodní veritelia a účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou. Zároveň sa v ňom stanovuje rámec pre jednoduché, transparentné a štandardizované sekuritizácie, alebo „sekuritizácie STS“.

               2.Toto nariadenie sa uplatňuje na inštitucionálnych investorov, ktorý budú vystavení sekuritizácii, a na originátorov, pôvodných veriteľov, sponzorov a účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou.

               Článok 2

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

               1.„sekuritizácia“ je transakcia alebo schéma, pomocou ktorej je kreditné riziko, ktoré je spojené s expozíciou alebo skupinou expozícií, tranžované a má tieto charakteristické znaky:

               a)platby v transakcii alebo schéme závisia od výnosnosti expozícií alebo skupiny expozícií;

               b)podriadenosť tranží určuje rozdelenie strát počas životnosti transakcie alebo schémy;

               2.„účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou“ alebo „SSPE“ je korporácia, trust alebo iný právny subjekt, iný ako originátor alebo sponzor, zriadený na účely uskutočňovania jednej alebo viacerých sekuritizácií, ktorého činnosť je obmedzená na činnosti potrebné na dosiahnutie tohto cieľa a ktorého štruktúra má zaistiť oddelenie záväzkov SSPE od záväzkov originátora, pričom držitelia benefičných podielov majú právo založiť alebo vymieňať uvedené podiely bez obmedzenia;

               3.„originátor“ je subjekt, ktorý:

               a)bol buď samostatne alebo prostredníctvom prepojených subjektov priamo alebo nepriamo zapojený do pôvodnej dohody, ktorou sa vytvorili záväzky alebo potenciálne záväzky dlžníka alebo potenciálneho dlžníka a z ktorej vznikli sekuritizované expozície; alebo

               b)odkupuje expozície tretej strany na vlastný účet a potom ich sekuritizuje;

               4.„resekuritizácia“ je sekuritizácia, v rámci ktorej minimálne jedna z podkladových expozícií je sekuritizačnou pozíciou;

               5.„sponzor“ je úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 iná než originátor, ktorá zriaďuje a spravuje program aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov alebo inú sekuritizačnú transakciu alebo schému, v rámci ktorej sa od subjektov, ktoré sú tretími stranami, odkupujú expozície;

               6.„tranža“ je zmluvne stanovený segment kreditného rizika spojeného s expozíciou alebo skupinou expozícií, pričom pozícia v segmente zahŕňa riziko úverovej straty väčšej alebo menšej než pozícia takej istej hodnoty v inom segmente, bez ohľadu na zabezpečenie poskytnuté tretími stranami priamo držiteľom pozícií v danom segmente alebo v iných segmentoch;

               7.„program aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov“ alebo „program ABCP“ je program sekuritizácií, z ktorého emitované cenné papiere majú prevažne formu obchodovateľných cenných papierov zabezpečených aktívami s pôvodnou splatnosťou jeden rok alebo menej;

               8.„transakcia s aktívami zabezpečenými krátkodobými obchodovateľnými cennými papiermi“ alebo „transakcia ABCP“ je sekuritizácia v rámci programu ABCP;

               9.„tradičná sekuritizácia“ je sekuritizácia, ktorá zahŕňa ekonomický prevod sekuritizovaných expozícií. Toto sa uskutočňuje prevodom vlastníctva sekuritizovaných expozícií z inštitúcie, ktorá je originátorom, na SSPE alebo prostredníctvom spoluúčasti SSPE. Emitované cenné papiere nepredstavujú platobné záväzky inštitúcie, ktorá je originátorom;

               10.„syntetická sekuritizácia“ je sekuritizácia, pri ktorej sa presun rizika dosiahne pomocou použitia kreditných derivátov alebo záruk a sekuritizované expozície zostanú expozíciami originátora;

               11.„investor“ je osoba držiaca cenné papiere vyplývajúce zo sekuritizácie;

               12.„inštitucionálni investori“ sú poisťovne v zmysle vymedzenia v článku 13 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II); zaisťovne v zmysle vymedzenia v článku 13 ods. 4 smernice 2009/138/EHS; inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia patriace do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES
                  25
                v súlade s jej článkom 2 s výnimkou prípadu, že sa členský štát rozhodol uvedenú smernicu ako celok alebo jej časti neuplatňovať na danú inštitúciu v súlade s článkom 5 uvedenej smernice; správca alternatívneho investičného fondu (správca AIF) v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ
                  26
               , ktorý spravuje AIF a/alebo ich uvádza na trh v Únii; alebo správcovská spoločnosť PKIPCP v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES
                  27
               ; alebo interne spravovaný PKIPCP, ktorý je investičnou spoločnosťou povolenou v súlade so smernicou 2009/65/ES a ktorý na svoju správu neurčil správcovskú spoločnosť povolenú na základe uvedenej smernice; alebo úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

               13.„správca“ je subjekt v zmysle vymedzenia v článku 142 ods. 1 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

               14.„facilita likvidity“ je sekuritizačná pozícia vyplývajúca zo zmluvnej dohody o poskytnutí financovania na zabezpečenie včasnosti peňažných tokov investorom;

               15.„revolvingová expozícia“ je expozícia, pri ktorej sa nesplatené saldá klientov môžu meniť na základe ich rozhodnutia požičať si a splácať, a to až do výšky dohodnutého limitu;

               16.„revolvingová sekuritizácia“ je sekuritizácia, pri ktorej sa obnovuje samotná štruktúra sekuritizácie tým, že sa expozície dopĺňajú do skupiny expozícií alebo sa z nej odoberajú bez ohľadu na to, či sa expozície obnovujú;

               17.„ustanovenie o predčasnom splatení“ je zmluvné ustanovenie pri sekuritizácii revolvingových expozícií alebo revolvingovej sekuritizácii, ktoré si vyžaduje, aby v prípade výskytu vymedzených udalostí boli pozície investorov splatené pred pôvodne stanovenou splatnosťou emitovaných cenných papierov;

               18.„tranža prvej straty“ je najviac podriadená tranža pri sekuritizácii, ktorá je prvou tranžou znášajúcou stratu vzniknutú pri sekuritizovaných expozíciách, a tým poskytuje zabezpečenie pre druhú stratu a prípadné vyššie tranže.

               Kapitola 2

               Ustanovenia platiace pre všetky sekuritizácie

               Článok 3

               Požiadavky na náležitú starostlivosť pre inštitucionálnych investorov

               1.Pred tým, ako je inštitucionálny investor vystavený sekuritizácii, overuje:

               a)ak originátor alebo pôvodný veriteľ nie je úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, originátor alebo pôvodný veriteľ poskytuje všetky svoje úvery na základe spoľahlivých a dobre vymedzených kritérií a jasne stanovených postupov pre schvaľovanie, zmenu, obnovenie a financovanie uvedených úverov a má zavedené účinné systémy na uplatňovanie týchto kritérií a postupov;

               b)originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ si ponecháva významný čistý hospodársky podiel v súlade s článkom 4 tohto nariadenia a zverejňuje ho inštitucionálnemu investorovi v súlade s článkom 5;

               c)originátor, sponzor a SSPE sprístupnia informácie vyžadované v článku 5 tohto nariadenia v súlade s frekvenciou a spôsobom podľa uvedeného článku;

               2.Pred tým, ako sú inštitucionálni investori vystavení sekuritizácii, vykonajú rovnako posúdenie náležitej starostlivosti zodpovedajúce obsiahnutým rizikám, a to minimálne vrátane týchto aspektov:

               a)rizikových charakteristík príslušnej sekuritizačnej pozície a jej podkladových expozícií;

               b)všetkých štrukturálnych prvkov sekuritizácie, ktoré môžu mať významný vplyv na výnosnosť sekuritizačnej pozície, ako sú zmluvné priority platieb a priorita spúšťacích faktorov platieb, zvýšenia kreditnej kvality, zlepšenia likvidity, spúšťacie faktory súvisiace s trhovou hodnotou a definície zlyhania špecifické pre danú transakciu;

               c)pokiaľ ide o sekuritizácie označené ako STS, či daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS stanovené v článkoch 7 až 10 alebo v článkoch 11 až 14. Inštitucionálni investori sa môžu primeraným spôsobom spoliehať na oznámenie o STS podľa článku 14 ods. 1, ako aj na informácie, ktoré zverejňuje originátor, sponzor a SSPE o súlade s požiadavkami STS.

               3.Inštitucionálni investori, ktorí sú vystavení sekuritizácii, musia minimálne:

               a)vypracovať písomné postupy zodpovedajúce rizikovému profilu sekuritizačnej pozície a ak je to vhodné ich obchodnej a neobchodnej knihe s cieľom priebežne monitorovať súlad s odsekmi 1 a 2 a výnosnosť sekuritizačnej pozície a podkladových expozícií. Ak je to vhodné, uvedené písomné postupy zahŕňajú monitorovanie typu expozície, percentuálneho podielu úverov po splatnosti viac než 30, 60 a 90 dní, mier zlyhania, mier predčasného splatenia, úverov, na ktoré sa vzťahuje zabavenie majetku, mier uspokojenia pohľadávok, spätných odkúpení, zmien úverov, platobných prázdnin, druhov a využitia kolaterálu, distribúcie frekvencie úverového hodnotenia alebo iných meraní úverovej spôsobilosti všetkých podkladových expozícií, odvetvovej a geografickej diverzifikácie a distribúcie frekvencie pomeru úverov k hodnote v rozpätiach, ktoré uľahčujú vhodnú analýzu citlivosti. Keď sú podkladové expozície sami sekuritizáciami, inštitucionálni investori monitorujú aj podkladové expozície uvedených sekuritizácií;

               b)pravidelne uskutočňovať stresové testy peňažných tokov a hodnôt kolaterálu, ktoré podporujú podkladové expozície a ktoré zodpovedajú povahe, rozsahu a zložitosti rizika danej sekuritizačnej pozície;

               c)zabezpečiť, aby existovala primeraná úroveň interného podávania správ ich riadiacemu orgánu, aby si boli vedomí významného rizika vyplývajúceho zo sekuritizačných pozícií a aby boli riziká vyplývajúce z uvedených investícií primerane riadené;

               d)byť schopní na žiadosť preukázať svojim príslušným orgánom, že pri každej zo svojich sekuritizačných pozícií komplexne a dôkladne chápu danú pozíciu a jej podkladové expozície a že majú zavedené písomné politiky a postupy na riadenie ich rizík a na zaznamenávanie relevantných informácií.

               Článok 4

               Ponechanie rizika

               1.Originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ v rámci sekuritizácie si priebežne ponecháva významný čistý hospodársky podiel na sekuritizácii vo výške najmenej 5 %. Ak sa originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ medzi sebou nedohodli, kto si ponechá významný čistý hospodársky podiel, významný čistý hospodársky podiel si ponecháva originátor. Požiadavky na ponechanie sa nesmú pri žiadnej sekuritizácii uplatniť viacnásobne. Významný čistý hospodársky podiel sa oceňuje pri vzniku a určuje na základe pomyselnej hodnoty podsúvahových položiek. Významný čistý hospodársky podiel sa nedelí medzi rôzne typy ponechávajúcich subjektov a nepodlieha žiadnemu zmierňovaniu kreditného rizika ani hedžingu.

               Na účely tohto článku sa subjekt nepovažuje za originátora vtedy, keď bol subjekt zriadený alebo pôsobí výlučne na účely sekuritizácie expozícií.

               2.Za ponechanie si významného čistého hospodárskeho podielu vo výške najmenej 5 % v zmysle odseku 1 sa považujú len tieto prípady:

               a)ponechanie si najmenej 5 % nominálnej hodnoty každej z tranží predaných investorom alebo prevedených na investorov;

               b)v prípade revolvingových sekuritizácií alebo sekuritizácií revolvingových expozícií ponechanie si podielu originátora vo výške najmenej 5 % nominálnej hodnoty každej zo sekuritizovaných expozícií;

               c)ponechanie si náhodne zvolených expozícií, ktoré predstavujú najmenej 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií, ak by sa takéto nesekuritizované expozície inak sekuritizovali v rámci sekuritizácie, za predpokladu, že počet potenciálne sekuritizovaných expozícií nie je pri vzniku nižší než 100;

               d)ponechanie si tranže prvej straty a, ak takéto ponechanie nedosahuje výšku 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií, v prípade potreby iných tranží, ktoré majú rovnaký alebo vyšší rizikový profil než tranže prevedené na investorov alebo predané investorom a ktorých splatnosť nenastáva skôr ako splatnosť tranží prevedených na investorov alebo predaných investorom, takže ponechanie predstavuje spolu najmenej 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií;

               e)ponechanie si expozície prvej straty vo výške najmenej 5 % z každej sekuritizovanej expozície v sekuritizácii.

               3.Ak zmiešaná finančná holdingová spoločnosť usadená v Únii v zmysle smernice č. 2002/87/ES, materská úverová inštitúcia alebo finančná holdingová spoločnosť usadená v Únii alebo jedna z jej dcérskych spoločností v zmysle nariadenia (EÚ) č. 545/2013 ako originátor alebo sponzor sekuritizuje expozície od jednej alebo viacerých úverových inštitúcií, investičných spoločností alebo iných finančných inštitúcií, ktoré sú zahrnuté do rozsahu dohľadu na konsolidovanom základe, požiadavka uvedená v odseku 1 sa môže splniť na základe konsolidovanej situácie prepojenej materskej úverovej inštitúcie, finančnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti usadenej v Únii.

               Prvý pododsek sa uplatňuje len vtedy, ak úverové inštitúcie, investičné spoločnosti alebo finančné inštitúcie, ktoré sekuritizované expozície vytvorili, dodržiavajú požiadavky uvedené v článku 79 smernice 36/2013/EÚ a včas dodávajú informácie potrebné na splnenie požiadaviek uvedených v článku 5 tohto nariadenia originátorovi alebo sponzorovi a materskej úverovej inštitúcii v EÚ, finančnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti usadenej v Únii.

               4.Odsek 1 sa neuplatňuje, ak sekuritizované expozície predstavujú expozície voči nasledujúcim subjektom, alebo ak sú týmito subjektmi v plnej výške, bezpodmienečne a neodvolateľne zaručené:

               a)ústredné vlády alebo centrálne banky;

               b)regionálne vlády, miestne orgány a subjekty verejného sektora v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 členských štátov;

               c)inštitúcie, ktorým sa na základe tretej časti hlavy II kapitoly 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 priraďuje riziková váha 50 % alebo nižšia;

               d)multilaterálne rozvojové banky uvedené v článku 117 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

               5.Odsek 1 sa neuplatňuje na transakcie založené na jasnom, transparentnom a prístupnom indexe, v ktorom sú podkladové referenčné subjekty identické so subjektmi, ktoré tvoria index subjektov, s ktorým sa obchoduje vo veľkom rozsahu, alebo ktoré sú inými obchodovateľnými cennými papiermi, ktoré nie sú sekuritizačnými pozíciami.

               6.Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) v úzkej spolupráci s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) vypracujú návrh regulačných technických predpisov s cieľom podrobnejšie stanoviť požiadavku na ponechanie rizika, najmä pokiaľ ide o:

               a)spôsoby ponechania rizika podľa odseku 2 vrátane splnenia prostredníctvom syntetickej alebo podmienenej formy ponechania;

               b)meranie úrovne ponechania uvedenej v odseku 1;

               c)zákaz hedžingu alebo predaja ponechaného podielu;

               d)podmienky ponechania na konsolidovanom základe v súlade s odsekom 3;

               e)podmienky výnimky pre transakcie založené na jasnom, transparentnom a prístupnom indexe uvedené v odseku 5.

               EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.

               Článok 5

               Požiadavky na transparentnosť pre originátorov, sponzorov a SSPE

               1.Originátor, sponzor a SSPE sekuritizácie sprístupňujú v súlade s odsekom 2 držiteľom sekuritizačnej pozície a príslušným orgánom uvedeným v článku 15 tohto nariadenia minimálne tieto informácie:

               a)informácie o podkladových expozíciách sekuritizácie na štvrťročnom základe, alebo v prípade ABCP informácie o podkladových pohľadávkach alebo úverových pohľadávkach na mesačnom základe;

               b)ak je to vhodné, tieto dokumenty vrátane podrobného opisu priority platieb sekuritizácie:

               i)
                     konečný ponukový materiál alebo prospekt spolu s dokumentmi o uzavretí transakcie, okrem právnych stanovísk;

               ii)
                     pri tradičnej sekuritizácii zmluva o predaji aktív, zmluva o postúpení, novácii alebo prevode a akékoľvek relevantné vyhlásenie o dôvere;

               iii)
                     dohody o derivátoch a zárukách a akékoľvek relevantné dokumenty o mechanizmoch zabezpečenia kolaterálom, ak sekuritizované expozície zostávajú expozíciami originátora;

               iv)
                     zmluvy o obsluhovaní, zálohovom obsluhovaní, správe a riadení peňažných tokov;

               v)
                     zverenecké listiny, zabezpečovacie listiny, dohoda o zastúpení, dohoda o bankovom účte, zmluva o zaručenej investícii, dohoda o začlenených podmienkach alebo rámcová dohoda, tzv. „master trust“, alebo rámcová dohoda o vymedzeniach alebo taká právna dokumentácia, ktorá má rovnocennú právnu hodnotu;

               vi)
                     akékoľvek relevantné dohody medzi veriteľmi, dokumentácia o derivátoch, dohody o podriadených úveroch, úverové dohody pre začínajúce podniky a dohody o facilitách likvidity;

               vii)
                     akákoľvek iná podkladová dokumentácia, ktorá je potrebná na pochopenie transakcie;

               c)v prípade, že prospekt nebol vypracovaný v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES
                  28
               , súhrn transakcií alebo prehľad hlavných prvkov sekuritizácie, prípadne vrátane:

               i)
                     podrobných údajov o štruktúre transakcie;

               ii)
                     podrobných údajov o charakteristických znakoch expozície, peňažných tokoch a prvkoch zvýšenia kreditnej kvality a podpory likvidity;

               iii)
                     podrobných údajov o hlasovacích právach držiteľov sekuritizačnej pozície a ich vzťahu k ostatným zabezpečeným veriteľom;

               iv)
                     zoznamu všetkých spúšťačov a udalostí uvedených v dokumentoch poskytnutých v súlade s písmenom b), ktoré by mohli mať významný vplyv na výnosnosť sekuritizačného nástroja;

               v)
                     diagramu štruktúry obsahujúceho prehľad o transakcii, peňažných tokov a vlastníckej štruktúre;

               d)v prípade sekuritizácií STS oznámenie o STS uvedené v článku 14 ods. 1 tohto nariadenia;

               e)štvrťročné správy pre investorov, alebo v prípade ABCP mesačné správy pre investorov obsahujúce tieto informácie:

               i)
                     všetky relevantné významné údaje o kreditnej kvalite a výnosnosti podkladových expozícií;

               ii)
                     údaje o peňažných tokoch, ktoré generujú podkladové expozície a záväzky v rámci sekuritizácie, s výnimkou ABCP, a informácie o porušení akýchkoľvek spúšťačov znamenajúce zmeny v priorite platieb alebo nahradenie niektorej z protistrán;

               iii)
                     informácie o ponechanom riziku v súlade článkom 4 a informácie požadované na základe odseku 3.

               f)ak je to vhodné, informácie podľa článku 17 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014
                  29
                o obchodovaní s využitím dôverných informácií a manipulácii s trhom;

               g)ak sa neuplatňuje písmeno f), akékoľvek významné udalosti, ako je:

               i)
                     významné porušenie povinností stanovených v dokumentoch poskytnutých v súlade s písmenom b), a to vrátane akéhokoľvek nápravného opatrenia, zrieknutia sa alebo súhlasu následne poskytnutých vo vzťahu k takémuto porušeniu;

               ii)
                     zmena štrukturálnych prvkov, ktorá môže mať významný vplyv na výnosnosť sekuritizácie;

               iii)
                     významná zmena rizikových charakteristík sekuritizácie alebo podkladových expozícií;

               iv)
                     v prípade sekuritizácií STS, ak sekuritizácia prestane spĺňať požiadavky STS alebo ak príslušné orgány prijali nápravné alebo administratívne opatrenia;

               v)
                     akákoľvek významná zmena dokumentov o transakcii.

               Informácie opísané v písmenách a), b), c) a d) sa sprístupnia bezodkladne, a to najneskôr po uzavretí transakcie.

               Informácie opísané v písmenách a) a e) sa sprístupňujú v rovnakom čase každý štvrťrok, a to najneskôr jeden mesiac po dátume splatnosti splátky úroku. Pokiaľ ide o sekuritizácie ABCP, informácie opísané v písmenách a) a e) sa sprístupňujú v rovnakom čase každý mesiac, a to najneskôr jeden mesiac po dátume splatnosti splátky úroku.

               Informácie opísané v písmenách f) a g) sa sprístupňujú bezodkladne.

               2.Originátor, sponzor a SSPE sekuritizácie označia medzi sebou jeden subjekt, ktorý bude plniť požiadavky na informácie podľa odseku 1. Originátor, sponzor a SSPE zabezpečia, aby informácie boli držiteľovi sekuritizačnej pozície a príslušným orgánom k dispozícii bezplatne, včas a jasným spôsobom. Subjekt označený ako subjekt, ktorý bude plniť požiadavky stanovené v odseku 1, sprístupňuje dané informácie prostredníctvom webového sídla, ktoré:

               a)zahŕňa dobre fungujúci systém kontroly kvality údajov;

               b)dodržiava príslušné normy riadenia a zabezpečuje zachovávanie a prevádzkovanie primeranej organizačnej štruktúry, ktorej cieľom je zabezpečiť kontinuitu a riadne fungovanie;

               c)má zriadené náležité systémy, kontroly a postupy na zabezpečenie toho, že si webové sídlo dokáže plniť svoju funkciu spoľahlivým a bezpečným spôsobom a na identifikáciu zdrojov prevádzkového rizika;

               d)zahŕňa systémy na zabezpečenie ochrany a integrity získaných informácií a okamžité zaznamenávanie informácií;

               e)zabezpečuje, aby informácie boli k dispozícii počas najmenej 5 rokov po dátume splatnosti sekuritizácie.

               V dokumentácii o sekuritizácii musí byť uvedený subjekt zodpovedný za nahlasovanie informácií podľa tohto článku a lokalita, v ktorej sú informácie sprístupnené.

               3.ESMA v úzkej spolupráci s EBA a EIOPA vypracujú návrh regulačných technických predpisov, v ktorom sa presne stanovia:

               a)informácie, ktoré by mali poskytnúť originátor, sponzor a SSPE v snahe splniť si povinnosti podľa odseku 1 písm. a) a d), a ich formát prostredníctvom štandardizovaných vzorov;

               b)požiadavky, ktoré musí spĺňať webové sídlo uvedené v odseku 2, na ktorej sa sprístupňujú informácie držiteľom sekuritizačných pozícií, najmä pokiaľ ide o:

               –štruktúru správy webového sídla a spôsoby prístupu k informáciám;

               –interné postupy na zabezpečenie dobrého fungovania, prevádzkovej spoľahlivosti a integrity webového sídla a ukladaných informácií;

               –zavedené postupy na zabezpečenie kvality a presnosti informácií.

               ESMA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [jedného roka po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v tomto odseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

               Kapitola 3

               Jednoduchá, transparentná a štandardná sekuritizácia

               Článok 6

               Používanie označenia „jednoduchá, transparentná a štandardizovaná sekuritizácia“

               Originátori, sponzori a SSPE používajú označenie „STS“ alebo označenie, ktoré sa priamo alebo nepriamo odvoláva na tieto termíny, pri ich sekuritizáciách len vtedy, ak sekuritizácia spĺňa všetky požiadavky oddielu 1 alebo oddielu 2 tohto nariadenia a keď informovali ESMA podľa článku 14 ods. 1.

               Oddiel 1

               Všeobecné požiadavky na sekuritizácie STS

               Článok 7

               Jednoduchá, transparentná a štandardizovaná sekuritizácia

               S výnimkou sekuritizácií ABCP sa sekuritizácie, ktoré spĺňajú požiadavky článkov 8, 9 a 10 tohto nariadenia, považujú za sekuritizácie „STS“.

               Článok 8

               Požiadavka týkajúca sa jednoduchosti

               1.Podkladové expozície nadobúda SSPE prostredníctvom predaja alebo postúpenia spôsobom, ktorý je vynútiteľný voči predávajúcemu alebo akejkoľvek inej tretej strane, vrátane prípadov platobnej neschopnosti predávajúceho. V prípade platobnej neschopnosti predávajúceho prevod podkladových expozícií na SSPE nesmie podliehať žiadnym nepriaznivým ustanoveniam týkajúcim sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) Ak sa prevod podkladových expozícií vykonáva prostredníctvom postúpenia a finalizuje sa neskôr než pri uzavretí transakcie, spúšťacie faktory pre vykonanie takejto finalizácie by mali zahŕňať aspoň tieto udalosti:

               a)závažné zhoršenie kreditnej kvality predávajúceho;

               b)zlyhanie alebo platobná neschopnosť predávajúceho; a

               c)porušenia zmluvných záväzkov zo strany predávajúceho, v prípade ktorých nedošlo k náprave.

               2.Predávajúci poskytne vyhlásenia a záruky, že podľa jeho najlepšieho vedomia podkladové expozície zahrnuté v sekuritizácii nie sú zaťažené ani inak v stave, v ktorom sa dá očakávať, že nepriaznivo ovplyvnia vynútiteľnosť predaja alebo postúpenia.

               3.Podkladové expozície prevedené z predávajúceho na SSPE musia spĺňať vopred stanovené a jasne vymedzené kritériá prípustnosti, ktoré neumožňujú aktívne riadenie portfólia týchto expozícií na základe voľného uváženia.

               4.Sekuritizácia je zabezpečená skupinou podkladových expozícií, ktoré sú z hľadiska druhu aktív homogénne. Podkladové expozície sú zmluvne záväznými a vynútiteľnými záväzkami s plným právom postihu voči dlžníkom, s definovanými pravidelnými tokmi platieb súvisiacich s prenájmom, istinou, platbou úrokov, alebo akýmkoľvek iným právom na príjem z aktív, ktoré oprávňujú takéto platby. Podkladové expozície nezahŕňajú prevoditeľné cenné papiere, ako sú vymedzené v smernici 2014/65/EÚ.

               5.Podkladové expozície nezahŕňajú sekuritizácie.

               6.Podkladové expozície musia byť vytvorené v rámci bežnej obchodnej činnosti originátora alebo pôvodného veriteľa podľa štandardov upisovania, ktoré nie sú menej prísne než tie, ktoré originátor alebo pôvodný veriteľ uplatňujú na vznik podobných expozícií, ktoré nie sú sekuritizované. Významné zmeny v štandardoch upisovania musia byť potenciálnym investorom v plnom rozsahu zverejnené. V prípade sekuritizácií, pri ktorých sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, skupina úverov neobsahuje žiadny úver, ktorý bol uvedený na trh a upísaný s tým, že žiadateľ o úver alebo prípadne sprostredkovatelia boli upovedomení o tom, že poskytnuté informácie nemusia byť veriteľom overované. Posúdenie úverovej bonity dlžníka musí spĺňať požiadavky stanovené v článku 18 ods. 1 až 4, ods. 5 písm. a) a ods. 6 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ alebo článku 8 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/48/ES, resp. rovnocenné požiadavky v tretích krajinách. Originátor alebo pôvodný veriteľ musia mať odborné znalosti v oblasti vytvárania expozícií podobnej povahy ako tie, ktoré boli sekuritizované.

               7.Podkladové expozície v čase prevodu na SSPE nezahŕňajú expozície v zlyhaní v zmysle článku 178 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo expozície voči dlžníkovi alebo ručiteľovi s poškodenou povesťou, ktorí podľa najlepšieho vedomia originátora alebo pôvodného veriteľa:

               a)vyhlásili platobnú neschopnosť, dohodli sa so svojimi veriteľmi na odpísaní alebo reštrukturalizácii dlhu alebo súd udelil ich veriteľom právo na vymáhanie alebo náhradu hmotnej škody vzniknutej v dôsledku neprevedenia splátky v období troch rokov pred dátumom vzniku dlhu;

               b)sú vedení v úradnom registri osôb s nepriaznivou úverovou minulosťou;

               c)majú ratingové hodnotenie alebo bodové hodnotenie kreditného rizika, z ktorého vyplýva, že riziko, že zmluvne dohodnuté splátky nebudú prevedené, je výrazne vyššie ako v prípade priemerného dlžníka pri úveroch tohto druhu v príslušnej jurisdikcii.

               8.Dlžníci alebo ručitelia v čase prevodu expozícií previedli aspoň jednu splátku s výnimkou revolvingových sekuritizácií zabezpečených facilitami osobného prečerpania, pohľadávkami z kreditných kariet, obchodnými pohľadávkami a úvermi pre predajcov automobilov alebo expozíciami splatnými v jedinej splátke.

               9.Vyplatenie držiteľov sekuritizačných pozícií nesmie v podstatnej miere závisieť od predaja aktív, ktorými sa zabezpečujú podkladové expozície. To však nebráni následnému obnoveniu alebo refinancovaniu aktív.

               Článok 9

               Požiadavky týkajúce sa štandardizácie

               1.Originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ musia spĺňať požiadavku na ponechanie rizika v súlade s článkom 4 tohto nariadenia.

               2.Úrokové a menové riziká vyplývajúce zo sekuritizácie sa zmierňujú a opatrenia prijaté na tento účel musia byť zverejnené. Podkladové expozície nezahŕňajú deriváty s výnimkou prípadu na účely hedžingu menového rizika a úrokového rizika. Uvedené deriváty musia byť upísané a zdokumentované podľa spoločných noriem v oblasti medzinárodných financií.

               3.Všetky referenčné platby úrokov v rámci sekuritizovaných aktív a záväzkov musia vychádzať zo všeobecne používaných trhových úrokových sadzieb a neodkazujú na zložité vzorce alebo deriváty.

               4.Ak bola sekuritizácia stanovená bez revolvingového obdobia alebo sa revolvingové obdobie ukončilo a ak bola doručená výzva alebo výzva na urýchlené splatenie, nesmie byť v SSPE zachytená žiadna významná suma peňažných prostriedkov a prijaté istiny z podkladových expozícií sa musia postúpiť investorom prostredníctvom postupnej amortizácie sekuritizačných pozícií podľa nadriadenosti sekuritizačnej pozície. Pri splácaní sekuritizačných pozícií nesmie byť zmenené poradie, pokiaľ ide o ich nadriadenosť, a spúšťacie faktory spojené s výkonom sa musia zahrnúť do transakcií, ktoré sa vyznačujú nesekvenčnou prioritou platieb, prinajmenšom vrátane zhoršenia kreditnej kvality podkladových expozícií pod vopred určenú prahovú hodnotu. Nesmú existovať žiadne ustanovenia vyžadujúce automatickú likvidáciu podkladových expozícií v trhovej hodnote.

               5.Ak bola sekuritizácia stanovená s revolvingovým obdobím, transakčná dokumentácia musí obsahovať vhodné situácie predčasného splatenia alebo spúšťacie faktory pre ukončenie revolvingového obdobia, ktoré zahŕňajú aspoň:

               a)zhoršenie kreditnej kvality podkladových expozícií na vopred stanovenú prahovú hodnotu alebo pod túto hodnotu;

               b)výskyt udalosti súvisiacej s platobnou neschopnosťou originátora alebo správcu;

               c)hodnota podkladových expozícií držaných SSPE klesne pod vopred určenú prahovú hodnotu (situácia predčasného splatenia);

               d)neschopnosť vytvoriť dostatočné nové podkladové expozície, ktoré spĺňajú vopred určenú kreditnú kvalitu (spúšťací faktor pre ukončenie revolvingového obdobia).

               6.V transakčnej dokumentácii musia byť jasne uvedené:

               a)zmluvné záväzky, povinnosti a zodpovednosti správcu a jeho riadiaceho tímu, ktorí musia mať odborné znalosti v oblasti obsluhy podkladových expozícií, a prípadne aj správcu-trustee a iných poskytovateľov doplnkových služieb;

               b)postupy a zodpovednosti nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby zlyhanie alebo platobná neschopnosť správcu nemali za následok ukončenie obsluhy;

               c)ustanovenia, ktoré zabezpečia nahradenie protistrán derivátov, poskytovateľov likvidity a banky vedúcej účet v prípade ich zlyhania, platobnej neschopnosti a prípadne iných konkrétnych udalostí.

               Politiky, postupy a kontroly riadenia rizík musia byť dobre zdokumentované a musia byť zavedené účinné systémy.

               7.Transakčná dokumentácia musí obsahovať vymedzenia, opravné prostriedky a akcie týkajúce sa platobnej disciplinovanosti a zlyhania dlžníkov, reštrukturalizácie dlhu, odpustenia dlhu, odkladu splátok, platobných prázdnin, strát, odpisov, spätných získaní a iných opravných prostriedkov týkajúcich sa výkonnosti aktív, a to jasným a konzistentným spôsobom. V tejto dokumentácii sa jasne stanovuje prednosť platieb, spúšťacie faktory, zmeny v prednosti platieb po spúšťacích faktoroch, ako aj povinnosť ohlasovať takéto udalosti. Akékoľvek zmeny v prednosti platieb sa ohlasujú v čase ich vzniku.

               8.Transakčná dokumentácia musí obsahovať jasné ustanovenia uľahčujúce včasné vyriešenie konfliktov medzi rôznymi triedami investorov, hlasovacie práva musia byť jasne definované a pridelené držiteľom a musí byť jednoznačne identifikovaná zodpovednosť správcu-trustee a iných subjektov s fiduciárnymi povinnosťami voči investorom.

               Článok 10

               Požiadavky týkajúce sa transparentnosti

               1.Originátor, sponzor a SSPE poskytnú investorovi pred investovaním prístup k údajom o statickej a dynamickej historickej výkonnosti v oblasti zlyhania a strát, ako sú údaje o platobnej disciplinovanosti a zlyhaniach, a to v prípade expozícií v podstate podobných sekuritizovaným expozíciám. Uvedené údaje sa musia vzťahovať na obdobie najmenej siedmich rokov v prípade neretailových expozícií a na obdobie piatich rokov v prípade retailových expozícií. Základ pre tvrdenie podobnosti sa musí zverejniť.

               2.Pred emisiou cenných papierov vyplývajúcich zo sekuritizácie vzorka podkladových expozícií podlieha externému overeniu vhodnou a nezávislou stranou vrátane overenia, že údaje zverejňované v súvislosti s podkladovými expozíciami sú presné, s mierou spoľahlivosti 95 %.

               3.Originátor alebo sponzor musia investorom poskytnúť model peňažných tokov zo záväzkov, a to pred ocenením sekuritizácie, ako aj priebežne.

               4.Originátor, sponzor a SSPE sú spoločne zodpovední za dodržanie súladu s článkom 5 tohto nariadenia a všetky informácie požadované podľa článku 5 ods. 1 písm. a) musia sprístupniť potenciálnym investorom pred ocenením. Originátor, sponzor a SSPE musia sprístupniť informácie požadované v článku 5 ods. 1 písm. b) až e) pred ocenením aspoň v navrhovanej alebo pôvodnej podobe, ak je to prípustné podľa článku 3 smernice 2003/71/ES. Originátor, sponzor a SSPE sprístupnia záverečnú dokumentáciu investorom najneskôr 15 dní po ukončení transakcie.

               Oddiel 2

               Požiadavky na sekuritizáciu ABCP

               Článok 11

               Jednoduché, transparentné a štandardizované sekuritizácie ABCP

               Sekuritizácie ABCP sa považujú za „STS“, ak program ABCP spĺňa požiadavky uvedené v článku 13 tohto nariadenia a všetky transakcie v rámci programu ABCP spĺňajú požiadavky uvedené v článku 12.

               Článok 12

               Požiadavky na úrovni transakcie

               1.Transakcia v rámci programu ABCP musí spĺňať požiadavky oddielu 1 tejto kapitoly s výnimkou článku 7, článku 8 ods. 4 a 6, článku 9 ods. 3, 4, 5, 6 a 8 a článku 10 ods. 3. Na účely tohto oddielu sa pojmy „originátor a „pôvodný veriteľ“ podľa článku 8 ods. 7 považujú za predávajúceho.

               2.Transakcie v rámci programu ABCP musia byť zabezpečené skupinou podkladových expozícií, ktoré sú z hľadiska druhu aktív homogénne, majú zostávajúcu váženú priemernú životnosť najviac dva roky a žiadna nemá zostatkovú splatnosť dlhšiu ako tri roky. Podkladové expozície nezahŕňajú úvery zabezpečené hypotékami na nehnuteľný majetok určený na bývanie alebo hypotékami na nehnuteľný majetok určený na podnikanie ani plne zaručené úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie uvedené v článku 129 ods. 1 písm. e) nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Podkladové expozície obsahujú zmluvne záväzné a vynútiteľné záväzky s plným právom postihu voči dlžníkom s definovanými tokmi platieb súvisiacich s prenájmom, istinou, platbou úrokov alebo akýmkoľvek iným právom na príjem z aktív, ktoré oprávňujú takéto platby. Podkladové expozície nezahŕňajú prevoditeľné cenné papiere, ako sú vymedzené v smernici 2014/65/EÚ.

               3.Všetky referenčné platby úrokov v rámci sekuritizovaných aktív a záväzkov musia vychádzať zo všeobecne používaných trhových úrokových sadzieb a neodkazujú na zložité vzorce alebo deriváty.

               4.Po zlyhaní predávajúceho alebo po udalosti týkajúcej sa urýchleného splatenia nesmie byť v SSPE zachytená žiadna významná suma peňažných prostriedkov a prijaté istiny z podkladových expozícií sa musia postúpiť investorom, ktorí držia sekuritizačnú pozíciu, prostredníctvom postupného splácania sekuritizačných pozícií podľa nadriadenosti sekuritizačnej pozície. Nesmú existovať žiadne ustanovenia vyžadujúce automatickú likvidáciu podkladových expozícií v trhovej hodnote.

               5.Podkladové expozície musia byť vytvorené v rámci bežnej obchodnej činnosti originátora alebo pôvodného veriteľa podľa štandardov upisovania, ktoré nie sú menej prísne než tie, ktoré predávajúci uplatňuje na vznik podobných expozícií, ktoré nie sú sekuritizované. Významné zmeny v štandardoch upisovania musia byť potenciálnym investorom v plnom rozsahu zverejnené. V prípade sekuritizácií, pri ktorých sú podkladovými expozíciami úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, skupina úverov neobsahuje žiadny úver, ktorý bol uvedený na trh a upísaný s tým, že žiadateľ o úver alebo prípadne sprostredkovatelia boli upovedomení o tom, že poskytnuté informácie nemusia byť veriteľom overované. Predávajúci musí mať odborné znalosti v oblasti vytvárania expozícií podobnej povahy ako tie, ktoré boli sekuritizované.

               6.Transakčná dokumentácia obsahuje spúšťacie faktory pre ukončenie revolvingového obdobia, ktoré zahŕňajú aspoň:

               a)zhoršenie kreditnej kvality podkladových expozícií na vopred stanovenú prahovú hodnotu alebo pod túto hodnotu;

               b)výskyt udalosti súvisiacej s platobnou neschopnosťou predávajúceho alebo správcu;

               c)neschopnosť vytvoriť dostatočné nové podkladové expozície, ktoré spĺňajú vopred určenú kreditnú kvalitu.

               7.V transakčnej dokumentácii musia byť jasne uvedené:

               a)zmluvné záväzky, povinnosti a zodpovednosti sponzora, správcu a jeho riadiaceho tímu, ktorí musia mať odborné znalosti v oblasti obsluhy podkladových expozícií, a prípadne aj správcu-trustee a iných poskytovateľov doplnkových služieb;

               b)postupy a zodpovednosti nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby zlyhanie alebo platobná neschopnosť správcu nemali za následok ukončenie obsluhy;

               c)ustanovenia, ktoré zabezpečia nahradenie protistrán derivátov a banky vedúcej účet v prípade ich zlyhania, platobnej neschopnosti alebo prípadne iných konkrétnych udalostí.

               d)Sponzor vykonáva vlastnú náležitú starostlivosť a overuje, či predávajúci spĺňa riadne štandardy upisovania, schopnosti obsluhy a postupy inkasovania, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v článku 259 ods. 3 písm. i) až m) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, resp. rovnocenné požiadavky v tretích krajinách.

               Politiky, postupy a kontroly riadenia rizík musia byť dobre zdokumentované a musia byť zavedené účinné systémy.

               Článok 13

               Požiadavky na úrovni programu

               1.Všetky transakcie v rámci programu ABCP musia spĺňať požiadavky článku 12 tohto nariadenia.

               2.Originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ musia spĺňať požiadavku na ponechanie rizika v súlade s článkom 4 tohto nariadenia.

               3.Program ABCP nie je resekuritizáciou a zvýšením kreditnej kvality sa nesmie vytvoriť druhá vrstva tranžovania na úrovni programu.

               4.Sponzorom programu ABCP je úverová inštitúcia, nad ktorou sa vykonáva dohľad podľa smernice 2013/36/EÚ. Sponzor je poskytovateľom facility likvidity, podporuje všetky sekuritizačné pozície na úrovni transakcie v rámci programu ABCP, kryje všetky riziká likvidity a kreditné riziká a akékoľvek závažné riziká zníženia kvality pohľadávok z iných ako kreditných dôvodov sekuritizovaných expozícií, ako aj akékoľvek iné transakčné náklady a náklady na úrovni programov.

               5.Cenné papiere emitované v rámci programu ABCP nezahŕňajú kúpne opcie, doložky o rozšírení alebo iné doložky, ktoré majú vplyv na ich konečnú splatnosť.

               6.Úrokové a menové riziká vznikajúce na úrovni programu ABCP sa musia zmierniť a opatrenia prijaté na tento účel sa musia zverejniť. Deriváty sa na programovej úrovni používajú iba na účely hedžingu menového rizika a úrokového rizika. Takéto deriváty musia byť zdokumentované podľa spoločných noriem v oblasti medzinárodných financií.

               7.V dokumentácii týkajúcej sa programu musia byť jasne uvedené:

               a)zodpovednosti správcu-trustee a iných subjektov s fiduciárnymi povinnosťami voči investorom;

               b)ustanovenia, ktoré uľahčujú včasné vyriešenie konfliktov medzi sponzorom a držiteľmi sekuritizačných pozícií;

               c)zmluvné záväzky, úlohy a zodpovednosti sponzora a jeho riadiaceho tímu, ktorí musia mať odborné znalosti v oblasti upisovania úverov, správcu-trustee a iných poskytovateľov doplnkových služieb;

               d) postupy a zodpovednosti nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby zlyhanie alebo platobná neschopnosť správcu nemali za následok ukončenie obsluhy;

               e)ustanovenia pre nahradenie protistrán derivátov a banky vedúcej účet na úrovni programu ABCP v prípade ich zlyhania, platobnej neschopnosti a prípadne iných konkrétnych udalostí.

               f)že v prípade konkrétnych udalostí, zlyhania alebo platobnej neschopnosti sponzora musia byť stanovené nápravné kroky na dosiahnutie prípadného zabezpečenia záväzku financovania kolaterálom alebo nahradenia poskytovateľa facility likvidity. V prípade, že poskytovateľ facility likvidity neobnoví záväzok financovania do 30 dní od jeho vypršania, facilita likvidity sa musí vyčerpať, splatné cenné papiere sa vyplatia a transakcie prestanú nakupovať expozície a existujúce podkladové expozície sa súčasne amortizujú.

               Politiky, postupy a kontroly riadenia rizík musia byť dobre zdokumentované a musia byť zavedené účinné systémy.

               8.Originátor, sponzor a SSPE sú spoločne zodpovední za súlad na úrovni programu ABCP s článkom 5 tohto nariadenia a všetky informácie požadované podľa článku 5 ods. 1 písm. a) musia sprístupniť potenciálnym investorom pred ocenením. Originátor, sponzor a SSPE musia sprístupniť informácie požadované v článku 5 ods. 1 písm. b) až e) pred ocenením aspoň v navrhovanej alebo pôvodnej podobe, ak je to prípustné podľa článku 3 smernice 2003/71/ES. Originátor, sponzor a SSPE sprístupnia záverečnú dokumentáciu investorom najneskôr 15 dní po ukončení transakcie.

               Článok 14

               Oznámenie o STS a náležitá starostlivosť

               1.Originátori, sponzori a SSPE spoločne oznámia ESMA prostredníctvom vzoru uvedeného v odseku 5 tohto článku, že sekuritizácia spĺňa požiadavky článkov 7 až 10 alebo článkov 11 až 13 tohto nariadenia („oznámenie o STS“). ESMA uverejní oznámenie o STS na svojom oficiálnom webovom sídle podľa odseku 4. Informujú aj svoj príslušný orgán. Originátor, sponzor a SSPE sekuritizácie určia spomedzi seba jeden subjekt, ktorý bude prvým kontaktným miestom pre investorov a príslušné orgány.

               2.Ak originátor alebo pôvodný veriteľ nie sú úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia č. 575/2013, k oznámeniu sa podľa odseku 1 priloží:

               a)potvrdenie originátora alebo pôvodného veriteľa, že jeho poskytovanie úverov sa uskutočňuje na základe spoľahlivých a dobre vymedzených kritérií a jasne stanovených postupov schvaľovania, zmeny, obnovy a financovania úverov a že originátor alebo pôvodný veriteľ majú zavedené účinné systémy na uplatňovanie takýchto postupov.

               b)vyhlásenie o tom, či prvky uvedené v písmene a) podliehajú dohľadu.

               3.Originátor, sponzor a SSPE bezodkladne oznámia ESMA a svojmu príslušnému orgánu, ak sekuritizácia prestane spĺňať požiadavky článkov 7 až 10 alebo článkov 11 až 13 tohto nariadenia.

               4.ESMA vedie zoznam všetkých sekuritizácií, pri ktorých originátori, sponzori a SSPE oznámili, že spĺňajú požiadavky článkov 7 až 10 alebo článkov 11 až 13 tohto nariadenia, na svojom oficiálnom webovom sídle. ESMA aktualizuje tento zoznam, ak sa dané sekuritizácie už nepovažujú za STS v nadväznosti na rozhodnutie príslušných orgánov alebo oznámenie zo strany originátora, sponzora alebo SSPE. Ak príslušný orgán uložil administratívne sankcie alebo nápravné opatrenia v súlade s článkom 17, bezodkladne to oznámi ESMA. ESMA bezodkladne uvedie v zozname, že príslušný orgán vo vzťahu k danej sekuritizácii uložil administratívne sankcie alebo nápravné opatrenia.

               5.ESMA v úzkej spolupráci s EBA a EIOPA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa určia informácie, ktoré originátor, sponzor a SSPE poskytujú, aby splnili svoje povinnosti podľa odseku 1, a stanoví ich formát prostredníctvom štandardizovaných vzorov.

               ESMA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v tomto odseku v súlade s postupom stanoveným v článkoch 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

               Kapitola 4

               Dohľad

               Článok 15

               Určenie príslušných orgánov

               1.Splnenie povinností stanovených v článku 3 tohto nariadenia zabezpečujú v súlade s právomocami udelenými príslušnými právnymi aktmi tieto príslušné orgány:

               a)v prípade poisťovní a zaisťovní príslušný orgán určený podľa článku 13 ods. 10 smernice 2009/138/ES;

               b)v prípade správcov alternatívnych investičných fondov zodpovedný príslušný orgán určený podľa článku 44 smernice 2011/61/EÚ;

               c)v prípade PKIPCP a správcovských spoločností PKIPCP príslušný orgán určený podľa článku 97 smernice 2009/65/ES;

               d)v prípade inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia príslušný orgán určený podľa článku 6 písm. g) smernice 2003/41/ES;

               e)v prípade úverových inštitúcií alebo investičných spoločností príslušný orgán určený podľa článku 4 smernice 2013/36/EÚ vrátane ECB v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013.

               2.Príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad sponzormi v súlade s článkom 4 smernice 2013/36/EÚ vrátane ECB v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 zabezpečia, aby sponzori dodržiavali povinnosti stanovené v článkoch 4 až 14 tohto nariadenia.

               3.Ak sú originátori, pôvodní veritelia a SSPE subjektmi pod dohľadom v súlade so smernicou 2013/36/EÚ, nariadením (EÚ) č. 1024/2013, smernicou 2009/138/ES, smernicou 2003/41/ES, smernicou 2011/61/EÚ alebo smernicou 2009/65/ES, relevantné príslušné orgány určené podľa uvedených aktov vrátane ECB v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 zabezpečia splnenie povinností stanovených v článkoch 4 až 14 tohto nariadenia.

               4.Pre subjekty, na ktoré sa nevzťahujú legislatívne akty Únie uvedené v odseku 3, členské štáty určia jeden alebo viacero príslušných orgánov na zabezpečenie súladu s článkami 4 až 14 tohto nariadenia. Členské štáty informujú Komisiu, ESMA, EBA a EIOPA a príslušné orgány ostatných členských štátov o určení príslušných orgánov podľa tohto odseku.

               5.ESMA uverejňuje a aktualizuje na svojom webovom sídle zoznam príslušných orgánov uvedených v tomto článku.

               Článok 16

               Právomoci príslušných orgánov

               1.Každý členský štát zabezpečí, aby príslušný orgán určený v súlade s článkom 15 ods. 2 až 4 mal právomoci dohľadu, vyšetrovania a ukladania sankcií potrebné na splnenie povinností podľa tohto nariadenia.

               2.Príslušný orgán pravidelne preskúmava opatrenia, postupy a mechanizmy, ktoré zaviedli originátori, sponzori, SSPE a pôvodní veritelia na dosiahnutie súladu s týmto nariadením.

               3.Príslušné orgány zabezpečia, aby sa riziká vyplývajúce zo sekuritizačných transakcií vrátane reputačných rizík hodnotili a riešili prostredníctvom náležitých politík a postupov originátorov, sponzorov, SSPE a pôvodných veriteľov.

               Článok 17

               Administratívne sankcie a nápravné opatrenia

               1.Bez toho, aby bolo dotknuté právo členských štátov stanovovať a ukladať trestné sankcie podľa článku 19 tohto nariadenia, členské štáty stanovia pravidlá, ktorými sa zavádzajú primerané administratívne sankcie a nápravné opatrenia uplatniteľné na situácie, keď:

               a)originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ nesplnili požiadavky článku 4;

               b)originátor, sponzor a SSPE nesplnili požiadavky článku 5;

               c)originátor, sponzor a SSPE nesplnili požiadavky článkov 7 až 10 alebo článkov 11 až 13 tohto nariadenia.

               Členské štáty takisto zabezpečia, aby sa administratívne sankcie a/alebo nápravné opatrenia účinne vykonávali.

               2.Uvedené sankcie a opatrenia musia byť účinné, primerané a odradzujúce a musia zahŕňať aspoň:

               a)verejné vyhlásenie, v ktorom sa uvedie totožnosť fyzickej alebo právnickej osoby a povaha porušenia v súlade s článkom 22;

               b)príkaz vyžadujúci, aby fyzická alebo právnická osoba upustila od konania a zdržala sa opakovania uvedeného konania;

               c)dočasný zákaz pre ktoréhokoľvek člena riadiaceho orgánu originátora, sponzora alebo SSPE alebo pre ktorúkoľvek inú fyzickú osobu, ktorá je zodpovedná za porušenie, vykonávať riadiace funkcie v takýchto podnikoch;

               d)v prípade porušení uvedených v tomto článku ods. 1 písm. c) dočasný zákaz pre originátora, sponzora a SSPE vydávať vlastné osvedčenia o tom, že sekuritizácia spĺňa požiadavky stanovené v článkoch 7 až 10 alebo článkoch 11 až 13 tohto nariadenia;

               e)maximálne administratívne pokuty vo výške aspoň 5 000 000 EUR, alebo v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, v zodpovedajúcej hodnote v národnej mene k [dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]

               f)alebo v prípade právnickej osoby maximálne administratívne pokuty uvedené v písmene e) alebo až do výšky 10 % celkového ročného obratu právnickej osoby podľa poslednej dostupnej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom; ak je právnická osoba materskou spoločnosťou alebo dcérskou spoločnosťou materskej spoločnosti, ktorá musí zostavovať konsolidovanú účtovnú závierku v súlade so smernicou 2013/34/EÚ, príslušným celkovým ročným obratom je celkový ročný obrat alebo zodpovedajúci druh príjmu v súlade s príslušnými legislatívnymi aktmi o účtovníctve podľa poslednej dostupnej konsolidovanej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom konečnej materskej spoločnosti;

               g)maximálne administratívne pokuty vo výške aspoň dvojnásobku sumy požitkov vyplývajúcich z porušenia v prípade, keď tieto požitky možno určiť, a to aj vtedy, keď presahujú maximálne sumy uvedené v písmenách e) a f).

               3.Ak sa ustanovenia uvedené v prvom pododseku vzťahujú na právnické osoby, členské štáty takisto zabezpečia, aby príslušné orgány uplatňovali administratívne sankcie a nápravné opatrenia stanovené v odseku 2 voči členom riadiaceho orgánu a voči ďalším osobám, ktoré sú podľa vnútroštátneho práva zodpovedné za porušenie.

               4.Členské štáty zabezpečia, aby každé rozhodnutie o uložení administratívnych sankcií alebo nápravných opatrení stanovených v odseku 2 bolo riadne odôvodnené a podliehalo právu odvolať sa na súde.

               Článok 18

               Výkon právomoci ukladať administratívne sankcie a nápravné opatrenia

               1.Príslušné orgány vykonávajú právomoc ukladať administratívne sankcie a nápravné opatrenia uvedené v článku 17 tohto nariadenia v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi rámcami:

               a)priamo;

               b)v spolupráci s inými orgánmi;

               c)podaním na príslušné súdne orgány.

               2.Pri určovaní druhu a úrovne administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia uložených podľa článku 17 tohto nariadenia príslušné orgány zohľadňujú všetky relevantné okolnosti, a to podľa potreby aj:

               a)významnosť, závažnosť a trvanie porušenia;

               b)mieru zodpovednosti fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá je zodpovedná za porušenie;

               c)finančnú silu zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby najmä podľa celkového obratu zodpovednej právnickej osoby alebo ročného príjmu a čistých aktív zodpovednej fyzickej osoby;

               d)rozsahu ziskov, ktoré zodpovedná fyzická alebo právnická osoba dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila, ak ich možno určiť;

               e)straty tretích strán spôsobené porušením, ak ich možno určiť;

               f)úrovne spolupráce zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby s príslušným orgánom bez toho, aby bola dotknutá potreba zabezpečiť vrátenie ziskov, ktoré táto osoba dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila;

               g)predchádzajúce porušenia, ktorých sa dopustila zodpovedná fyzická alebo právnická osoba.

               Článok 19

               Stanovenie trestných sankcií

               1.Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nestanovia pravidlá týkajúce sa administratívnych sankcií alebo nápravných opatrení za porušenia, na ktoré sa podľa ich vnútroštátneho práva vzťahujú trestné sankcie.

               2.Ak sa členské štáty v súlade s odsekom 1 rozhodli stanoviť trestné sankcie za porušenia uvedené v článku 17 ods. 1 tohto nariadenia, zabezpečia zavedenie vhodných opatrení, aby príslušné orgány mali všetky právomoci potrebné na spoluprácu so súdnymi orgánmi, orgánmi prokuratúry alebo trestnoprávnymi orgánmi v rámci ich jurisdikcie na získanie konkrétnych informácií týkajúcich sa vyšetrovaní trestných činov alebo konaní začatých v prípade porušení uvedených v článku 17 ods. 1, a na poskytovanie rovnakých informácií ostatným príslušným orgánom a ESMA, EBA a EIOPA, aby splnili svoju povinnosť spolupráce na účely tohto nariadenia.

               Článok 20

               Oznamovacie povinnosti

               Členské štáty oznámia Komisii, ESMA, EBA a EIOPA zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia na vykonávanie tejto kapitoly vrátane všetkých relevantných ustanovení trestného práva do [jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Členské štáty oznámia Komisii, ESMA, EBA a EIOPA bez zbytočného odkladu akékoľvek ďalšie súvisiace zmeny.

               Článok 21

               Spolupráca medzi príslušnými orgánmi a európskymi orgánmi dohľadu

               1.Príslušné orgány uvedené v článku 15 tohto nariadenia a ESMA, EBA a EIOPA navzájom úzko spolupracujú a vymieňajú si informácie na účely vykonávania svojich povinností podľa článkov 16 až 19, a najmä na identifikáciu porušení tohto nariadenia a ich nápravu.

               2.Príslušné orgány môžu spolupracovať aj s príslušnými orgánmi tretej krajiny, pokiaľ ide o vykonávanie ich právomocí ukladať sankcie a o uľahčenie vymáhania peňažných sankcií.

               3.Ak príslušný orgán zistí, že toto nariadenie bolo porušené, alebo má dôvod veriť, že sa tak stalo, informuje o svojich zisteniach dostatočne podrobným spôsobom príslušný orgán dohľadu nad originátorom, sponzorom, pôvodným veriteľom, SSPE alebo investorom. Dotknuté príslušné orgány úzko koordinujú svoj dohľad a zabezpečujú konzistentné rozhodnutia.

               4.Ak sa porušenie uvedené v odseku 3 týka najmä nesprávneho alebo zavádzajúceho oznámenia podľa článku 14 ods. 1 tohto nariadenia, príslušný orgán, ktorý zistil uvedené porušenie, takisto bezodkladne informuje o svojich zisteniach ESMA, EBA a EIOPA.

               5.Po prijatí informácií uvedených v odseku 3 príslušný orgán prijme všetky potrebné opatrenia na odstránenie zistených porušení a oznámi to ostatným dotknutým príslušným orgánom, najmä príslušným orgánom originátora, sponzora, SSPE a príslušným orgánom držiteľa sekuritizačnej pozície, ak sú známe. V prípade nezhody medzi príslušnými orgánmi sa záležitosť môže postúpiť ESMA a uplatňuje sa postup podľa článku 19, prípadne podľa článku 20 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

               6.ESMA v úzkej spolupráci s EBA a EIOPA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa určí všeobecná povinnosť spolupráce a informácie, ktoré sa majú vymeniť podľa odseku 1, a oznamovacie povinnosti podľa odsekov 3 a 4.

               ESMA v úzkej spolupráci s EBA a EIOPA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

               Článok 22

               Uverejnenie administratívnych sankcií a nápravných opatrení

               1.Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány bez zbytočného odkladu uverejnili na svojich oficiálnych webových sídlach všetky rozhodnutia o uložení administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia za porušenie článkov 4 a 5 alebo článku 14 ods. 1 tohto nariadenia po tom, ako bol o uvedenom rozhodnutí o sankcii alebo opatrení informovaný adresát sankcie alebo opatrenia.

               2.Uverejnenie uvedené v odseku 1 musí obsahovať informácie o druhu a povahe porušenia a o totožnosti zodpovedných osôb, ako aj o uložených sankciách alebo opatreniach.

               3.Ak na základe individuálneho posúdenia považuje príslušný orgán uverejnenie totožnosti v prípade právnických osôb alebo totožnosti a osobných údajov v prípade fyzických osôb za neprimerané, alebo ak sa príslušný orgán domnieva, že uverejnenie ohrozuje stabilitu finančných trhov alebo prebiehajúce vyšetrovanie, členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány buď:

               a)odložili uverejnenie rozhodnutia o uložení administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia až dovtedy, kým pominú dôvody pre neuverejnenie; alebo

               b)aby uverejnili rozhodnutie o uložení administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia, v ktorom na primeraný čas vynechajú totožnosť a osobné údaje adresáta, ak sa predpokladá, že počas uvedeného času dôvody na anonymné uverejnenie pominú, a za predpokladu, že takéto anonymné uverejnenie zabezpečí účinnú ochranu dotknutých osobných údajov; alebo

               c)aby vôbec neuverejnili rozhodnutie o uložení administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia v prípade, že sa možnosti stanovené v písmenách a) a b) nepovažujú za dostatočné na zabezpečenie:

               i)toho, aby sa neohrozila stabilita finančných trhov;

               ii)primeranosti uverejnenia takýchto rozhodnutí, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa považujú za menej závažné.

               4.V prípade rozhodnutia uverejniť sankciu alebo opatrenie na anonymnom základe sa uverejnenie relevantných údajov môže odložiť. Ak rozhodnutie o uložení administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia je predmetom odvolania pred príslušnými súdnymi orgánmi, príslušné orgány takisto bezodkladne uvedú na svojom oficiálnom webovom sídle túto informáciu a akékoľvek následné informácie o výsledku takéhoto odvolania. Takisto sa uverejní každé súdne rozhodnutie o zrušení rozhodnutia o uložení administratívnej sankcie alebo nápravného opatrenia.

               5.Príslušné orgány zabezpečia, aby každé uverejnenie podľa odsekov 1 až 4 zostalo na ich oficiálnom webovom sídle najmenej počas piatich rokov od jeho uverejnenia. Osobné údaje obsiahnuté v uverejnení sa uchovajú na oficiálnom webovom sídle príslušného orgánu len počas obdobia, ktoré je potrebné v súlade s príslušnými predpismi o ochrane údajov.

               6.Príslušné orgány informujú ESMA, EBA a EIOPA o všetkých uložených administratívnych sankciách a nápravných opatreniach, podľa potreby vrátane všetkých odvolaní proti nim a ich výsledku. Členské štáty zabezpečia, aby príslušné orgány dostali informácie a konečný rozsudok v súvislosti s každou uloženou trestnou sankciou a predložili ich ESMA, EBA alebo EIOPA.

               7.ESMA, EBA a EIOPA spoločne vedú centrálnu databázu administratívnych sankcií a nápravných opatrení, ktoré im boli oznámené. Uvedená databáza je prístupná len pre príslušné orgány a aktualizuje sa na základe informácií, ktoré poskytujú príslušné orgány v súlade s odsekom 6.

               HLAVA III

               ZMENY

               Článok 23

               Zmena smernice 2009/65/ES

               Článok 50a smernice 2009/65/ES sa zrušuje.

               Článok 24

               Zmena smernice 2009/138/ES

               Smernica 2009/138/ES sa mení takto:

               1.v článku 135 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto:

               „2 Komisia v súlade s článkom 301a prijme delegované akty, v ktorých stanoví špecifikácie týkajúce sa okolností, za akých sa môže uložiť primeraná dodatočná kapitálová požiadavka, ak boli porušené požiadavky stanovené v článkoch 3 a 4 nariadenia [nariadenie o sekuritizáciách] bez toho, aby bol dotknutý článok 101 ods. 3.

               3. S cieľom zabezpečiť jednotnú harmonizáciu v súvislosti s odsekom 2 EIOPA pri uplatnení článku 301b vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých bližšie určí metodiky na výpočet v ňom uvedenej primeranej dodatočnej kapitálovej požiadavky.

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1094/2010.“

               2.Článok 308b ods. 11 sa zrušuje.

               Článok 25

               Zmena nariadenia (ES) 2009/1060

               Nariadenie (ES) č. 2009/1060 sa mení takto:

               1.v odôvodneniach 22 a 41, článku 8c a bode 1 prílohy II sa pojem „štruktúrovaný finančný nástroj“ nahrádza pojmom „sekuritizačný nástroj“.

               2.V odôvodneniach 34 a 40, článku 8 ods. 4, článku 8c, článku 10 ods. 3, článku 39 ods. 4, ako aj v oddiele A bode 2 ods. 5 prílohy I, oddiele B bode 5 prílohy II, (v hlave a bode 2), časti I bodoch 8, 24 a 45 prílohy III, časti III bode 8 prílohy III sa pojem „štruktúrované finančné nástroje“ nahrádza pojmom „sekuritizačné nástroje“.

               3.v článku 1 sa druhý pododsek nahrádza takto:

               „V tomto nariadení sa takisto stanovujú povinnosti pre emitentov a príslušné tretie strany so sídlom v Únii týkajúce sa sekuritizačných nástrojov.“

               4.v článku 3 sa písmeno l nahrádza takto:

               „1. „sekuritizačný nástroj“ je finančný nástroj alebo iné aktíva, ktoré sú výsledkom sekuritizačnej transakcie alebo schémy uvedenej v článku 2 bode 1 nariadenia [toto nariadenie];“

               Článok 26

               Zmena smernice 2011/61/EÚ

               Článok 17 smernice 2011/61/EÚ sa zrušuje.

               Článok 27

               Zmena nariadenia (EÚ) č. 648/2012

               Nariadenie č. 648/2012/EÚ sa mení takto:

               1.v článku 2 sa dopĺňajú tieto body 30 a 31:

               „30. „krytý dlhopis“ je dlhopis, ktorý spĺňa požiadavky článku 129 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.“

               31. „subjekt krytých dlhopisov“ je emitent krytých dlhopisov alebo krycia skupina krytých dlhopisov.

               2.v článku 4 sa dopĺňajú tieto odseky 5 a 6:

               „5. Článok 4 ods. 1 sa neuplatňuje v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré uzatvorili subjekty krytých dlhopisov v súvislosti s krytým dlhopisom, alebo účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou v súvislosti so sekuritizáciou v zmysle nariadenia [nariadenie o sekuritizáciách] za predpokladu, že:

               a) v prípade účelových jednotiek zaoberajúcich sa sekuritizáciou účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou emituje výlučne sekuritizácie, ktoré spĺňajú požiadavky článkov 7 až 10 alebo článkov 11 až 13 a článku 6 nariadenia [nariadenie o sekuritizáciách];

               b) zmluva o mimoburzových derivátoch sa používa iba na hedžing úrokovej sadzby alebo nesúladu mien v rámci krytého dlhopisu alebo sekuritizácie; a

               c) opatrenia v rámci krytého dlhopisu alebo sekuritizácie primerane zmierňujú kreditné riziko protistrany, pokiaľ ide o zmluvy o mimoburzových derivátoch uzatvorené subjektom krytých dlhopisov alebo účelovou jednotkou zaoberajúcou sa sekuritizáciou v súvislosti s krytým dlhopisom alebo so sekuritizáciou.

               6. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku a berúc do úvahy potrebu zabrániť regulačnej arbitráži ESA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa určia kritériá na stanovenie toho, ktoré opatrenia v rámci krytých dlhopisov alebo sekuritizácií primerane zmierňujú kreditné riziko protistrany v zmysle odseku 5.

               ESA predložia uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“

               3.v článku 11 sa odsek 15 nahrádza týmto textom:

               „15. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku ESA vypracujú spoločný návrh regulačných technických predpisov, v ktorých určia:

               a) postupy riadenia rizík vrátane úrovní a druhu kolaterálu a opatrení týkajúcich sa oddelenia, ktoré sú požadované na dosiahnutie súladu s odsekom 3;

               b) postupy pre protistrany a dotknuté príslušné orgány, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní výnimiek podľa odsekov 6 až 10;

               c) uplatniteľné kritériá uvedené v odsekoch 5 až 10 predovšetkým vrátane toho, čo by sa malo považovať za praktickú alebo právnu prekážku okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami.

               Úroveň a druh kolaterálu požadovaného v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré uzatvorili subjekty krytých dlhopisov v súvislosti s krytými dlhopismi alebo účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou v súvislosti so sekuritizáciou v zmysle [tohto nariadenia] a spĺňajúce podmienky odseku 4 bodu 5 tohto nariadenia a požiadavky článkov 7 až 10 alebo článkov 11 až 13 a článku 6 nariadenia [nariadenie o sekuritizáciách] sa určujú so zohľadnením prípadných prekážok, ktorým čelia pri výmene kolaterálu v súvislosti s existujúcimi opatreniami o kolaterále v rámci krytého dlhopisu alebo sekuritizácie.

               ESA predložia uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               V závislosti od právnej povahy protistrany sa na Komisiu deleguje právomoc prijímať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadení (EÚ) č. 1093/2010, (EÚ) č. 1094/2010 alebo (EÚ) č. 1095/2010.“

               Článok 28

               Prechodné ustanovenia

               1.Toto nariadenie sa uplatňuje na sekuritizácie cenných papierov, ktoré boli emitované [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] alebo neskôr s výhradou odsekov 2 až 6.

               2.Vzhľadom na sekuritizačné pozície nesplatené k [dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] môžu originátori, sponzori a SSPE používať označenie „STS“ alebo označenie, ktoré priamo alebo nepriamo odkazuje na tieto podmienky len vtedy, ak sú splnené požiadavky stanovené v článku 6 tohto nariadenia.

               3.V prípade sekuritizácií cenných papierov, ktoré boli emitované 1. januára 2011 alebo neskôr a v prípade sekuritizácií emitovaných pred týmto dátumom, ak boli po 31. decembri 2014 pridané alebo nahradené nové podkladové expozície, sa uplatňuje článok 3 tohto nariadenia.

               4.Vzhľadom na sekuritizačné pozície nesplatené k [dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti vymedzené v článku 4 ods. 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 2013/575, poisťovne vymedzené v článku 13 ods. 1 smernice 2009/138/ES, zaisťovne vymedzené v článku 13 bode 4 smernice 2009/138/ES a správcovia alternatívnych investičných fondov (správcovia AIF) vymedzení v článku 4 ods. 1 písm. b) smernice 2011/61/EÚ naďalej uplatňujú článok 405 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, kapitoly 1, 2 a 3 a článok 22 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014, články 254 a 255 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35 a článok 51 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 231/2013 v znení platnom k [dňu pred dátumom. nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               5.Do okamihu, kým sa začnú uplatňovať regulačné technické predpisy, ktoré má prijať Komisia podľa článku 4 ods. 6 tohto nariadenia, , originátori, sponzori alebo pôvodní veritelia na účely plnenia povinností stanovených v článku 4 tohto nariadenia uplatňujú na sekuritizácie cenných papierov, ktoré boli vydané [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] alebo neskôr, ustanovenia kapitol 1, 2 a 3 a článku 22 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014.

               6.Do okamihu, kým sa začnú uplatňovať regulačné technické predpisy, ktoré má prijať Komisia podľa článku 5 ods. 3 tohto nariadenia, , originátori, sponzori a SSPE na účely plnenia povinností stanovených v článku 5 ods. 1 písm. a) a e) tohto nariadenia sprístupňujú informácie uvedené v prílohách I až VIII delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/3 na webovom sídle uvedenom v článku 5 ods. 2.

               Článok 29

               Správy

               1.Do [dvoch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] a potom raz za tri roky EBA v úzkej spolupráci s ESMA a EIOPA musí uverejniť správu o vykonávaní požiadaviek STS stanovených v článkoch 6 až 14 tohto nariadenia.

               2.Správa musí obsahovať aj posúdenie opatrení, ktoré prijali príslušné orgány, v prípade závažných rizík a nových slabých miest, ktoré sa môžu prejaviť, ako aj opatrení účastníkov trhu pri ďalšej štandardizácii dokumentácie o sekuritizácii.

               3.Do [troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] ESMA v úzkej spolupráci s EBA a EIOPA musí uverejniť správu o fungovaní požiadaviek transparentnosti v článku 5 tohto nariadenia a o úrovni transparentnosti sekuritizačného trhu v Únii.

               Článok 30

               Preskúmanie

               Do [štyroch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o fungovaní tohto nariadenia, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívny návrh.

               Článok 31

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               1.4.Ciele

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2,3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY , ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá sekuritizácie a vytvára sa európsky rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu a ktorým sa menia smernice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EÚ a nariadenia (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 648/2012

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
                  30

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

                Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
                  31

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

               1.4.Ciele

               1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

                  Táto iniciatíva je jedným zo základných stavebných prvkov iniciatívy únie kapitálových trhov. Cieľom tohto návrhu je:

                  1.
                        obnoviť trhy na udržateľnejšom základe, aby mohla jednoduchá, transparentná a štandardizovaná sekuritizácia fungovať ako účinný spôsob financovania hospodárstva;

                  2.
                        umožniť účinné a efektívne presuny rizika na široký súbor inštitucionálnych investorov, ako aj na banky;

                  3.
                        umožniť, aby sekuritizácia fungovala ako účinný mechanizmus financovania niektorých dlhodobejších investorov, ako aj bánk;

                  4.
                        ochraňovať investorov a riadiť systémové riziko prostredníctvom zabránenia opätovnému vzniku chybných modelov „vytvor a predaj“.

               1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  Osobitný cieľ

                  Tento návrh má dva hlavné ciele:

                  1. odstrániť zlú reputáciu investorov a zabezpečiť vhodné regulačné zaobchádzanie s produktmi jednoduchej a transparentnej sekuritizácie;

                  2. obmedziť/odstrániť neprimerane vysoké prevádzkové náklady pre emitentov a investorov.

                  Tento rámec by mal upevniť dôveru investorov a stanoviť vysoký štandard pre EÚ s cieľom pomôcť stranám pri vyhodnocovaní rizík spojených so sekuritizáciou (v rámci produktov a medzi nimi).

                  Sekuritizácia môže byť dôležitým kanálom na diverzifikáciu zdrojov financovania a efektívnejšie rozdeľovanie rizík vo finančnom systéme EÚ. To by umožnilo širšie rozdelenie rizika finančného sektora a môže pomôcť uvoľniť súvahy bánk s cieľom umožniť ďalšie úvery pre rôzne kategórie hospodárskych subjektov (napríklad nefinančné spoločnosti, MSP, fyzické osoby). Celkovo možno zlepšiť efektívnosť finančného systému a zabezpečiť dodatočné investičné príležitosti. Sekuritizácia môže prepojiť banky a kapitálové trhy s nepriamou výhodou pre podniky a občanov (napríklad prostredníctvom lacnejších úverov, hypoték a kreditných kariet).

                  Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

               1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv

               Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.

                  Tento návrh má dva hlavné ciele:

                  1. odstrániť zlú reputáciu investorov a regulačné nevýhody pre produkty jednoduchej a transparentnej sekuritizácie;

                  2. obmedziť/odstrániť neprimerane vysoké prevádzkové náklady pre emitentov a investorov.

                  Tento rámec by mal upevniť dôveru investorov a stanoviť vysoký štandard pre EÚ s cieľom pomôcť stranám pri vyhodnocovaní rizík spojených so sekuritizáciou (v rámci produktov a medzi nimi).

                  Sekuritizácia môže byť dôležitým kanálom na diverzifikáciu zdrojov financovania a efektívnejšie rozdeľovanie rizík v rámci finančného systému EÚ. To by umožnilo širšie rozdelenie rizika finančného sektora a môže pomôcť uvoľniť súvahy bánk s cieľom umožniť ďalšie úvery pre rôzne kategórie hospodárskych subjektov (napríklad nefinančné spoločnosti, MSP, fyzické osoby). Celkovo možno zlepšiť efektívnosť finančného systému a zabezpečiť dodatočné investičné príležitosti. Sekuritizácia môže prepojiť banky a kapitálové trhy s nepriamou výhodou pre podniky a občanov (napríklad prostredníctvom lacnejších úverov, hypoték a kreditných kariet).

               1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu

               Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.

                  Najdôležitejším ukazovateľom na dosiahnutie prvého cieľa bude rozdiel v cene STS produktov oproti cene produktov, ktoré nie sú STS. Ak sa cieľ dosiahne, tento rozdiel by sa mal oproti súčasnosti zvýšiť, pričom investori si oveľa viac cenia STS produkty než produkty, ktoré nie sú STS. Toto by malo viesť k zvýšeniu ponuky STS produktov, čo je dôvod, pre ktorý sa dosiahnutie tohto cieľa bude takisto merať rastom emisie STS produktov oproti produktom, ktoré nie sú STS.

                  Druhý cieľ by sa mal merať na základe troch kritérií: 1) ceny STS produktov a rastu ich emisie (pretože pokles prevádzkových nákladov by sa mal premietnuť do vyššej emisie produktov STS), 2) stupňa štandardizácie marketingu a podávania správ a napokon 3) spätnej väzby od odborníkov na oblasť trhu týkajúcej sa vývoja prevádzkových nákladov.

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

                  Cieľom tohto návrhu je obnoviť udržateľný sekuritizačný trh, ktorý zlepší financovanie hospodárstva EÚ a zároveň zabezpečí finančnú stabilitu a ochranu investorov. V prípade oživenia trhu sa návrh zameria na odstránenie zlej reputácie, ktorej čelia sekuritizácie, na dosiahnutie väčšej jednotnosti a štandardizácie na trhu a na zavedenie regulačného rámca citlivejšieho na riziká.

               1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie

                  Sekuritizačné produkty sú súčasťou kapitálových trhov EÚ, ktoré sú otvorené a integrované. Sekuritizačné prepojenia finančných inštitúcií z rôznych členských štátov a tretích štátov: banky často vytvárajú úvery, ktoré sú sekuritizované, zatiaľ čo finančné inštitúcie, ako sú poisťovne a investičné fondy investujú do týchto produktov a robia tak cez európske hranice.

                  Jednotlivé opatrenia členských štátov samy osebe nemôžu odstrániť zlú reputáciu. EÚ na medzinárodnej úrovni presadzuje normy na identifikáciu jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie (STS). Takéto normy by pomohli investorom identifikovať kategórie sekuritizácií, ktoré mali počas finančnej krízy dobrú výkonnosť a ktoré im umožňujú analyzovať príslušné riziká.

                  Aj keď by uplatňovanie týchto medzinárodných noriem mohli zabezpečovať členské štáty, v praxi by to viedlo k rozdielnym prístupom v členských štátoch, ktoré budú brzdiť odstráneniu zlej reputácie a vytvárať de facto prekážku pre cezhraničných investorov, ktorí by mali do podrobností pochopiť rámce členských štátov. Prudenciálny rámec na STS sekuritizáciu, ktorý je citlivejší na riziká, okrem toho vyžaduje, aby EÚ definovala, čo je sekuritizácia STS, pretože v opačnom prípade by regulačný režim pre banky a poisťovacie spoločnosti, ktorý je citlivejší na riziká, mohol byť dostupný pre rôzne druhy sekuritizácií v rôznych členských štátoch. To by viedlo k nerovnakým podmienkam a k regulačnej arbitráži. Pokiaľ ide o nedostatočnú jednotnosť a štandardizáciu, v práve EÚ sa už harmonizovalo niekoľko prvkov na sekuritizáciu, najmä vymedzenie pojmov, pravidlá týkajúce sa zverejňovania, náležitej starostlivosti, ponechania rizika a prudenciálneho zaobchádzania pre regulované subjekty investujúce do týchto produktov. Tieto ustanovenia sa vypracovali v rámci rôznych právnych aktov (CRR, Solventnosti II, PKIPCP, nariadenia o ratingových agentúrach, a AIFMD), ktoré viedli k určitým rozdielom v požiadavkách, ktoré sa uplatňujú na rôznych investorov. Zvýšenie ich jednotnosti a ďalšiu štandardizáciu uvedených ustanovení možno dosiahnuť len prostredníctvom opatrenia na úrovni EÚ.

               1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Nie je pravdepodobné, že by sa zlá reputácia dala prekonať pomocou mechanizmov rozlišovania vyvinutých na trhu, pretože sú založené na stanoviskách trhových združení, ktoré neboli testované na základe udalostí. Dôležitejšie je však to, že aj keby tieto mechanizmy rozlišovania medzi sekuritizačnými produktmi boli úspešné pri dosahovaní diferenciácie a obmedzenie zlej reputácie, nemohli by prispôsobiť prudenciálny prístup k sekuritizáciám, a tým zlepšiť výnosnosť transakcií EÚ. Súčasné nezrovnalosti v právnych predpisoch EÚ by okrem toho naďalej ovplyvňovali tieto trhy. Pri absencii akýchkoľvek opatrení EÚ je nepravdepodobné, že by sa súčasný stav sekuritizačného trhu zmenil: nízke emisie a fragmentácia by pretrvávali.

               1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi

                  Tento návrh týkajúci sa sekuritizácie je prepojený s investičným plánom pre Európu predloženým Komisiou v roku 2014 a jeho cieľom je oživiť investície v Európe prostredníctvom koherentného odstránenia hlavných prekážok investícií. Tento nový prístup by pomohol pri riešení súčasného nedostatku rizikového financovania v Európe.

                  Táto iniciatíva je súčasťou akčného plánu únie kapitálových trhov (CMU), ktorý dnes prijala Európska komisia. Únia kapitálových trhov je jednou z priorít Komisie s cieľom zabezpečiť, aby finančný systém podporoval zamestnanosť a rast a aby pomáhal pri riešení demografických výziev, ktorým Európa čelí.

                  Okrem finančných regulačných iniciatív niektoré inštitúcie a orgány EÚ prijali iniciatívy na budovanie sekuritizačných trhov a zvýšenie dôvery z hľadiska fungovania trhu. Komisia v spolupráci s Európskou investičnou bankou a Európskym investičným fondom používa sekuritizačné nástroje na podporu financovania MSP, napríklad v rámci programu COSME a spoločných iniciatív Komisie a EIB.

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               ◻ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním

               –◻
                     Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.

               –◻
                     Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR.

                Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním

               –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,

               –a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu.

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia
                  32

               ◻ Priame hospodárenie na úrovni Komisie

               –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie;

               –◻ prostredníctvom výkonných agentúr

               ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi

                Nepriame hospodárenie so zverením úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:

               –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili;

               –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte):

               –◻Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond;

               – subjekty uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách,;

               –◻ verejnoprávne subjekty;

               –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky;

               –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky;

               –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.

               –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.

               Poznámky:

                  Vykonávanie tejto iniciatívy bude zahŕňať tri európske orgány dohľadu (EBA, ESMA a EIOPA). Preto sú navrhované zdroje pre EBA, ESMA a EIOPA, ktoré sú regulačnými agentúrami, a nie výkonnými agentúrami. EBA, ESMA a EIOPA konajú pod dohľadom Komisie.

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  V návrhu sa predpokladá, že Komisia by mala pravidelne preskúmavať účinnosť navrhovaných opatrení.

               2.1.1.Zistené riziká

                  V súvislosti so zákonným, hospodárnym, efektívnym a účinným nakladaním s prostriedkami vyplývajúcim z návrhu sa očakáva, že návrh neprinesie nové riziká, ktoré by v súčasnosti nepokrýval jestvujúci rámec vnútornej kontroly ESMA.

               2.1.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly

                  Neuvádza sa

               2.1.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby

                  Neuvádza sa

               2.2.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia.

                  Na účely boja proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam sa na EBA, EIOPA a ESMA bez obmedzenia uplatňujú ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym orgánom pre boj proti podvodom (OLAF).

                  EBA, EIOPA a ESMA pristúpia k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev o vnútorných vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a bezodkladne prijmú vhodné ustanovenia vzťahujúce sa na všetkých zamestnancov EBA, EIOPA a ESMA.

                  V rozhodnutiach a dohodách o financovaní a z nich vyplývajúcich vykonávacích nástrojoch sa výslovne stanovuje, že Dvor audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonať kontroly na mieste u príjemcov peňažných prostriedkov vyplatených zo strany EBA, EIOPA a ESMA, ako aj u zamestnancov zodpovedných za prideľovanie týchto finančných prostriedkov.

                  V článkoch 64 až 65 nariadenia, ktorým sa zriaďuje EBA, sa uvádzajú ustanovenia o plnení rozpočtu EBA, jeho kontrole a príslušných finančných pravidlách.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               Existujúce rozpočtové riadky

               V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                           výdavkov

                        Príspevky

                        DRP/ NRP
                           33

                        krajín EZVO
                           34

                        kandidátskych krajín
                           35

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        (1a)

                        12. 2. 2004 EBA

                        Dif.

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        (1a)

                        12. 2. 2005 EIOPA

                        Dif.

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        (1a)

                        12. 2. 2006 ESMA

                        Dif.

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

               Požadované nové rozpočtové riadky

               V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                           výdavkov

                        Príspevky

                        Číslo
                           [Názov………………………………………]

                        DRP/NRP

                        krajín EZVO

                        kandidátskych krajín

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        [XX.YY.YY.YY]

                        ÁNO/ NIE

                        ÁNO/ NIE

                        ÁNO/ NIE

                        ÁNO/NIE

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               [Tento oddiel sa vyplní použitím

                  tabuľky s rozpočtovými údajmi administratívnej povahy

                (druhý dokument v prílohe k tomuto finančnému výkazu) a na účely konzultácie medzi útvarmi sa vloží do aplikácie CISNET.]

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               Táto legislatívna iniciatíva bude mať nasledujúce vplyvy na výdavky:

               Najatie troch nových dočasných zamestnancov (DZ) v EBA (2 DZ) – pozri prílohu, kde sa nachádzajú podrobnejšie informácie o ich úlohách a spôsobe výpočtu ich nákladov (z čoho 40 % bude financovať EÚ a 60 % členské štáty).

               Najatie troch nových dočasných zamestnancov (DZ) v ESMA – pozri prílohu, kde sa nachádzajú podrobnejšie informácie o ich úlohách a spôsobe výpočtu ich nákladov (z čoho 40 % bude financovať EÚ a 60 % členské štáty).

               Najatie dvoch nových dočasných zamestnancov (DZ) v EIOPA (2 DZ) – pozri prílohu, kde sa nachádzajú podrobnejšie informácie o ich úlohách a spôsobe výpočtu ich nákladov (z čoho 40 % bude financovať EÚ a 60 % členské štáty).

               Náklady súvisiace s úlohami, ktoré má vykonávať ESMA, EBA a EIOPA, sa v prípade výdavkov na zamestnancov odhadli v súlade s klasifikáciou nákladov v návrhu rozpočtu ESA na rok 2015.

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        Číslo 1

                        Inteligentný a inkluzívny rast

                        GR: FISMA

                        r
                        N
                           36

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        • Operačné rozpočtové prostriedky

                        12. 2. 2004 EBA

                        Záväzky

                        (1)

                        0,266

                        0,251

                        0,251

                        0,767

                        Platby

                        (2)

                        0,266

                        0,251

                        0,251

                        0,767

                        12. 2. 2005 EIOPA

                        Záväzky

                        (1a)

                        0,130

                        0,115

                        0,115

                        0,360

                        Platby

                        (2a)

                        0,130

                        0,115

                        0,115

                        0,360

                        12. 2. 2006 ESMA

                        Záväzky

                        (1a)

                        0,212

                        0,197

                        0,197

                        0,606

                        Platby

                        (2a)

                        0,212

                        0,197

                        0,197

                        0,606

                        Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov
                           37

                        Číslo rozpočtového riadka

                        (3)

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                        pre GR FISMA

                        Záväzky

                        = 1 + 1a + 3

                        0,563

                        0,563

                        1,733

                        Platby

                        = 2 + 2a

                        +3

                        0,563

                        0,563

                        1,733

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                           v rámci OKRUHU 1
                        viacročného finančného rámca

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        0,563

                        0,563

                        1,733

                        Platby

                        = 5 + 6

                        0,563

                        0,563

                        1,733

               Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                           v rámci OKRUHOV 1 až 4
                        viacročného finančného rámca
                        (referenčná suma)

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        Platby

                        = 5 + 6

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        5

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        GR: <…….>

                        • Ľudské zdroje

                        • Ostatné administratívne výdavky

                        GR SPOLU <….>

                        Rozpočtové prostriedky

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                           v rámci OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca

                        (Záväzky spolu = Platby spolu)

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N
                           38

                        RokN+1

                        RokN+2

                        RokN+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                           v rámci OKRUHOV 1 až 5
                        viacročného finančného rámca

                        Záväzky

                        Platby

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov.

               –
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Uveďte ciele a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           39

                        Priemerné náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Celkový počet

                        Náklady spolu

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 1
                           40
                        …

                        – Výstup

                        – Výstup

                        – Výstup

                        Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 2…

                        – Výstup

                        Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet

                        NÁKLADY SPOLU

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.3.1.Zhrnutie

               –
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov.

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N
                           41

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        OKRUH 5viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Ostatné administratívne výdavky

                        OKRUH 5 medzisúčet viacročného finančného rámca

                        Mimo OKRUHU 5
                           42

                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Ostatné výdavky administratívnej povahy

                        Medzisúčet mimo OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca

                        SPOLU

               Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov

               –
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               Odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok N + 2

                        Rok N + 3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie)

                        XX 01 01 02 (delegácie)

                        XX 01 05 01 (nepriamy výskum)

                        10 01 05 01 (priamy výskum)

                        • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)
                           43

                        XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov)

                        XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách)

                        XX 01 04 yy
                           44

                        – na ústredí

                        – v delegáciách

                        XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum)

                        10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum)

                        Iné rozpočtové riadky (uveďte)

                        SPOLU

               XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        Externí zamestnanci

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               –◻
                     Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci.

                  Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

                  [...]

               –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.

               –

                  Náklady súvisiace s úlohami, ktoré má vykonávať ESMA, EBA a EIOPA, sa v prípade výdavkov na zamestnancov odhadli v súlade s klasifikáciou nákladov v návrhu rozpočtu ESA na rok 2015.

                  Návrh Komisie obsahuje ustanovenia pre tri ESA týkajúce sa vypracovania viacerých regulačných technických predpisov.

                  ESMA bude musieť vypracovať a viesť na svojom oficiálnom webovom sídle zoznam všetkých sekuritizácií, pri ktorých originátori, sponzori a SSPE oznámili, že spĺňajú požiadavky STS (článok 14 ods. 2).

                  Nové právomoci dohľadu nebudú pridelené trom ESA, bude sa však od nich vyžadovať, aby naďalej podporovali spoluprácu v oblasti dohľadu a zbližovanie pri výklade a uplatňovaní kritérií STS (pozri kapitolu 3). Tento cieľ je nevyhnutný, pretože zabráni fragmentácii sekuritizačného trhu v celej EÚ.

                  ESMA, EBA a EIOPA budú musieť napokon spoločne uverejniť správu o vykonávaní požiadaviek STS a o fungovaní systému oznamovania STS, ako aj o fungovaní trhu. Musia podávať aj správu o opatreniach, ktoré prijímajú orgány dohľadu, a o závažných rizikách a nových slabých miestach, ktoré sa môžu prejaviť. Prvá správa sa uverejní dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, ďalšie správy každé tri roky.

                  Pokiaľ ide o načasovanie, dodatočné zdroje ESA sú teda potrebné od konca roku 2016, aby sa začali prípravné práce a hladké vykonávanie tohto nariadenia. Pokiaľ ide o povahu pozícií, úspešné a včasné predloženie nových technických predpisov si bude vyžadovať najmä pridelenie dodatočných zdrojov na úlohy týkajúce sa politiky, návrhu právnych predpisov a posúdenia vplyvu.

                  Práca si vyžaduje bilaterálne a multilaterálne stretnutia so zainteresovanými stranami, analýzu a posúdenie možností, ako aj vypracovanie konzultačných dokumentov, verejnú konzultáciu so zainteresovanými stranami, zriadenie a riadenie stálych skupín expertov zložených z orgánov dohľadu z členských štátov, zriadenie a riadenie ad hoc skupín expertov zložených z účastníkov trhu a zástupcov investorov, analýzu reakcií na konzultácie, vypracovanie analýzy nákladov/prínosov a návrh právneho textu.

                  Určitá časť požadovanej práce úzko súvisí s existujúcimi technickými prácami vykonávanými v rámci CRR, CRA3, Solventnosti II a EMIR.

                  To znamená, že v rokoch 2017 a 2018 budú potrební dodatoční dočasní zamestnanci, pretože sa očakáva, že ESA budú plniť nové úlohy. Tieto nové úlohy sú uvedené v navrhovanom nariadení a ďalej konkretizované v dôvodovej správe.

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               –Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami.

               –Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Spolu

                        Uveďte spolufinancujúci subjekt

                        Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               –
                     Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

               –◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               –◻
                     vplyv na vlastné zdroje

               –◻
                     vplyv na rôzne príjmy

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rozpočtový riadok príjmov:

                        Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku

                        Vplyv návrhu/iniciatívy
                           45

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Článok ………….

               V prípade rôznych pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv.

                  [...]

               Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.

                  [...]

               Príloha k legislatívnemu finančnému výkazu pripojenému k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskom rámci jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie

               Náklady súvisiace s úlohami, ktoré má vykonávať ESMA, EBA a EIOPA, sa v prípade výdavkov na zamestnancov odhadli v súlade s klasifikáciou nákladov v návrhu rozpočtu ESA na rok 2015.

               Návrh Komisie obsahuje ustanovenia pre tri ESA týkajúce sa vypracovania viacerých regulačných technických predpisov, vrátane ďalej uvedených predpisov.

               – regulačných technických predpisov s cieľom spresniť požiadavku na ponechanie rizika a vzor pre podávanie správ o ponechaní rizika (článok 4 ods. 6);

               – regulačných technických predpisov s cieľom spresniť informácie, že originátor, sponzor a SSPE by mali dodržiavať svoje povinnosti podľa článku 5 ods. 1 písm. a) a ods. 1 písm. e) a ich predkladanie prostredníctvom štandardizovaných vzorov;

               – regulačných technických predpisov s cieľom spresniť informácie, že originátor, sponzor a SSPE by mali dodržiavať svoje povinnosti podľa článku 14. ods. 1 (STS oznámenie) a ich predkladanie prostredníctvom štandardizovaných vzorov;

               — regulačných technických predpisov na spresnenie kritérií na stanovenie toho, ktoré opatrenia podľa krytých dlhopisov alebo sekuritizácií primerane zmierňujú kreditné riziko protistrany (zmena nariadenia EMIR);

               — regulačných technických predpisov s cieľom spresniť postupy riadenia rizika vrátane úrovne a druhu kolaterálu a opatrení týkajúcich sa oddelenia (zmena nariadenia EMIR);

               — regulačných technických predpisov s cieľom spresniť postupy pre protistrany a dotknuté príslušné orgány, ktoré sa majú dodržiavať pri uplatňovaní výnimiek podľa článku 11 ods. 6 až 10 (zmena nariadenia EMIR);

               — regulačných technických predpisov s cieľom spresniť uplatniteľné kritériá uvedené v článku 11 ods. 5 až 10 predovšetkým vrátane toho, čo by sa malo považovať za praktickú alebo právnu prekážku okamžitému prevodu vlastných zdrojov alebo splateniu záväzkov medzi protistranami (zmena nariadenia EMIR);

               — regulačných technických predpisov na stanovenie štandardných formulárov, vzorov a postupov na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánom ESMA.

               ESMA bude musieť vypracovať a viesť na svojej oficiálnej webovej stránke zoznam všetkých sekuritizácií, pri ktorých originátori, sponzori a SSPE oznámili, že spĺňajú STS požiadavky (článok 14 ods. 2).

               Nové právomoci dohľadu nebudú pridelené trom ESA, bude sa však od nich vyžadovať, aby ďalej podporovali spoluprácu v oblasti dohľadu a zbližovanie pri výklade a uplatňovaní STS kritérií (pozri kapitolu 3). Tento cieľ je nevyhnutný, pretože zabráni fragmentácii sekuritizačného trhu v celej EÚ.

               Napokon ESMA, EBA a EIOPA budú musieť spoločne uverejniť správu o vykonávaní STS požiadaviek a o fungovaní systému STS oznámenia, ako aj o fungovaní trhu. Musia podávať aj správu o opatreniach, ktoré prijímajú orgány dohľadu, a o závažných rizikách a nových slabých miestach, ktoré sa môžu prejaviť. Prvá správa sa uverejní dva roky od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, ďalšie správy každé tri roky.

               Pokiaľ ide o načasovanie, dodatočné zdroje ESA sú teda potrebné od konca roku 2016, aby sa začali prípravné práce a hladké vykonávanie tohto nariadenia. Pokiaľ ide o povahu pozícií, úspešné a včasné predloženie nových technických predpisov si bude vyžadovať najmä pridelenie dodatočných zdrojov na úlohy týkajúce sa politiky, návrhu právnych predpisov a posúdenia vplyvu.

               Práca si vyžaduje bilaterálne a multilaterálne stretnutia so zainteresovanými stranami, analýzu a posúdenie možností, ako aj vypracovanie konzultačných dokumentov, verejnú konzultáciu so zainteresovanými stranami, zriadenie a riadenie stálych skupín expertov zložených z orgánov dohľadu z členských štátov, zriadenie a riadenie ad hoc skupín expertov zložených z účastníkov trhu a zástupcov investorov, analýzu reakcií na konzultácie, vypracovanie analýzy nákladov/prínosov a vypracovanie právneho textu.

               Určitá časť požadovanej práce úzko súvisí s existujúcimi technickými prácami vykonávanými v rámci CRR, CRA3, Solventnosti II a EMIR.

               To znamená, že od roku 2016 budú potrební dodatoční dočasní zamestnanci. Predpokladá sa, že toto zvýšenie sa udrží v rokoch 2017 a 2018, pretože ESA budú musieť vykonávať nové úlohy. Tieto nové úlohy sú uvedené v navrhovanom nariadení a ďalej konkretizované v dôvodovej správe.

               Predpoklad dodatočných zdrojov:

               Predpokladá sa, že osem dodatočných postov budú dočasní zamestnanci funkčného zaradenia a triedy AD7.

               Priemerné mzdové náklady pre rôzne kategórie pracovníkov vychádzajú z usmernení GR BUDG.

               Opravný koeficient pre platy pre Paríž je 1,168.

               Opravný koeficient pre platy pre Londýn je 1,507.

               Opravný koeficient pre platy pre Frankfurt je 0,972.

               Náklady na služobné cesty sa odhadujú na 10 000 EUR.

               Náklady spojené s najímaním pracovníkov (cestovné náklady, náklady na hotelové ubytovanie, náklady na zdravotnú starostlivosť, náklady na uvedenie do úradu a ostatné náhrady osobných výdavkov, náklady na sťahovanie atď.) sa odhadujú na 12 700 EUR.

               ESMA

                        Druh nákladov

                        Výpočet

                        Výška (v tis.)

                        2017

                        2018

                        2019

                        Spolu

                        Výdavky na zamestnancov

                        Platy a dávky

                        = 3 x 132 x 1,168

                        463

                        463

                        463

                        1 389

                        Výdavky spojené s prijímaním zamestnancov

                        = 3 x 13

                        39

                        39

                        Výdavky na služobnú cestu

                        = 3 x 10

                        30

                        30

                        30

                        90

                        Spolu

                        532

                        493

                        493

                        1 518

               EBA

                        Druh nákladov

                        Výpočet

                        Výška (v tis.)

                        2017

                        2018

                        2019

                        Spolu

                        Výdavky na zamestnancov

                        Platy a dávky

                        = 3 x 132 x 1,507

                        597

                        597

                        597

                        1 791

                        Výdavky spojené s prijímaním zamestnancov

                        = 3 x 13

                        39

                        39

                        Výdavky na služobnú cestu

                        = 3 x 10

                        30

                        30

                        30

                        90

                        Spolu

                        666

                        627

                        627

                        1 920

               EIOPA

                        Druh nákladov

                        Výpočet

                        Výška (v tis.)

                        2017

                        2018

                        2019

                        Spolu

                        Výdavky na zamestnancov

                        Platy a dávky

                        = 2 x 132 x 0,972

                        257

                        257

                        257

                        771

                        Výdavky spojené s prijímaním zamestnancov

                        = 1 x 13

                        39

                        39

                        Výdavky na služobnú cestu

                        = 1 x 10

                        30

                        30

                        30

                        90

                        Spolu

                        326

                        287

                        287

                        900

                     (1)
                  Pozri politické usmernenia predsedu Komisie Junckera, ktoré sú k dispozícii na http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_en.pdf.

                     (2)

                        COM(2014) 910 final.

                     (3)

                        COM/2014/0903 final.

                     (4)

                        Od roku 2011 úverové inštitúcie a investičné firmy v EÚ pôsobiace ako investori sú povinné skontrolovať, že banky alebo sponzori, ktoré sú originátormi sekuritizácií, si v transakcii ponechali hospodársky podiel rovnajúci sa najmenej 5 % sekuritizovaných aktív. Tento prístup sa následne rozšíril na sektor poisťovníctva a na časť sektorov správy aktív.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

                     (6)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

                     (7)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).

                     (8)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1).

                     (9)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009 zo 16. septembra 2009 o ratingových agentúrach (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 1).

                     (10)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady

                        2003/71/ES

                      zo 4. novembra 2003 o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a o zmene a doplnení smernice 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 64 – 89).

                     (11)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/35 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 12, 17.1.2015, s. 1).

                     (12)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (Ú. v. EÚ L 11, 17.1.2015, s. 1).

                     (13)
                  Dostupné na http://www.bis.org/bcbs/publ/d332.htm.

                     (14)
                  Pozri [link to feedback statement to be inserted].

                     (15)
                  Pozri poznámku pod čiarou 16 a 17.

                     (16)
                  K dispozícii na adrese www.eba.europa.eu/documents/10180/983359/EBA-Op-2015-14+Opinion+on+qualifying+securitisation.pdf.

                     (17)
                  K dispozícii na adrese: http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/securitisation/index_en.htm.

                     (18)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 625/2014 z 13. marca 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 prostredníctvom regulačných technických predpisov spresňujúcich požiadavky na inštitúcie v postavení investora, sponzora, pôvodného veriteľa a originátora v súvislosti s expozíciami voči presunutému kreditnému riziku (Ú. v. EÚ L 174, 13.6.2014, s. 16 – 25).

                     (19)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 231/2013 z 19. decembra 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ, pokiaľ ide o výnimky, všeobecné podmienky výkonu činnosti, depozitárov, pákový efekt, transparentnosť a dohľad (Ú. v. EÚ L 83, 22.3.2013, s. 1 – 95).

                     (20)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/3 z 30. septembra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1060/2009, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy o požiadavkách na zverejňovanie informácií pri štruktúrovaných finančných nástrojoch (Ú. v. EÚ L 2, 6.1.2015, s. 57 – 119);

                     (21)

                        Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (22)
                  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/61 z 10. októbra 2014, ktorým sa dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o požiadavku na krytie likvidity pre úverové inštitúcie (Ú. v. EÚ L 11, 17.1.2015, s. 1).

                     (23)

                     (24)

                        Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 263).

                     (25)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 235, 23.9.2003, s. 10).

                     (26)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010 (Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1).

                     (27)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).

                     (28)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES zo 4. novembra 2003 o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a o zmene a doplnení smernice 2001/34/ES (Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 64).

                     (29)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 1).

                     (30)

                        ABM: riadenie podľa činností; ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.

                     (31)

                        Podľa článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                     (32)

                        Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovom sídle BudgWeb:

                        http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (33)

                        DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (34)

                        EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (35)

                        Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.

                     (36)

                        Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

                     (37)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (38)

                        Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

                     (39)

                        Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napríklad: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).

                     (40)

                        Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Osobitné ciele...“.

                     (41)

                        Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

                     (42)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (43)

                        ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (44)

                        Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

                     (45)

                        Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.