               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 5. 2018
            COM(2018) 344 final
            2018/0175(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore CETA zriadenom Komplexnou hospodárskou a obchodnou dohodou medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA a osobitných výborov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

                  Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore CETA v spojitosti s pripravovaným prijatím rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA a osobitných výborov.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Komplexná hospodárska a obchodná dohoda (CETA)

                  Komplexná hospodárska a obchodná dohoda (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „dohoda“) má za cieľ zaviesť spoločnú obchodnú politiku Únie voči Kanade a predovšetkým vytvoriť zónu voľného obchodu. Dohoda bola podpísaná 30. októbra 2016 v Bruseli
                     1
                  .

                  Dohoda sa predbežne vykonáva od 21. septembra 2017.

               2.2.Spoločný výbor CETA a osobitné výbory

                  Dohodou sa zriaďuje Spoločný výbor CETA podľa článku 26.1 a osobitné výbory podľa článku 26.2. Patria medzi ne tieto výbory: Výbor pre obchod s tovarom, Výbor pre poľnohospodárstvo, Výbor pre víno a liehoviny, Spoločná odvetvová skupina pre farmaceutické výrobky, Výbor pre služby a investície, Spoločný výbor pre vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií, Spoločný výbor pre colnú spoluprácu, Spoločný riadiaci výbor pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia, Výbor pre vládne obstarávanie, Výbor pre finančné služby, Výbor pre obchod a udržateľný rozvoj, Fórum pre spoluprácu v oblasti regulácie a Výbor CETA pre zemepisné označenia.

                  Spoločný výbor CETA a osobitné výbory sú zložené zo zástupcov zmluvných strán, ktorí im aj spolupredsedajú. Spoločnému výboru CETA spolupredsedajú minister Kanady pre medzinárodný obchod a člen Európskej komisie zodpovedný za obchod alebo nimi určené osoby. Zmluvné strany sú definované v článku 1.1 dohody, v ktorom sa uvádza, že: „Zmluvné strany sú na jednej strane Európska únia alebo jej členské štáty, resp. Európska únia a jej členské štáty, a to v súlade s ich príslušnými právomocami vyplývajúcimi zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluvná strana Európska únia“), a na druhej strane Kanada.“

                  Spoločný výbor CETA a osobitné výbory sú zodpovedné za plnenie a realizáciu dohody v ich príslušných oblastiach. Podľa článku 26.1 ods. 5 písm. h), Spoločný výbor CETA môže zriadiť ďalšie osobitné výbory a realizovať bilaterálne dialógy, aby mu pomáhali pri plnení jeho úloh. Spoločný výbor CETA a osobitné výbory sa stretávajú raz za rok alebo na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany.

               2.3.Pripravovaný akt spoločného výboru CETA

               Spoločný výbor CETA chce prijať rozhodnutie týkajúce sa prijatia rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA (ďalej len „pripravovaný akt“).

                  Účelom pripravovaného aktu je prijať rokovací poriadok Spoločného výboru CETA v súlade s článkom 26.1 ods. 4 písm. d) dohody, v ktorom sa uvádza, že Spoločný výbor CETA prijme svoj vlastný rokovací poriadok.

                  V článku 26.2 ods. 4 dohody sa uvádza, že osobitné výbory stanovia alebo zmenia svoj rokovací poriadok, v prípade, že to budú považovať za vhodné. Vzhľadom na vysoký počet osobitných výborov zriadených v rámci CETA sa navrhuje primerane uplatňovať rokovací poriadok Spoločného výboru CETA, ak nie je prijaté iné rozhodnutie podľa článku 26.2 ods. 4 dohody.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, by sa mala zamerať na prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA, ako je uvedené v dohode.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor CETA a osobitné výbory sú orgány zriadené Komplexnou hospodárskou a obchodnou dohodou medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kanadou na strane druhej (ďalej len „dohoda“).

               Rozhodnutie, ktoré by Spoločný výbor CETA mal prijať, je záväzné a nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu súvisí so spoločnou obchodnou politikou a medzinárodnou dopravou.

               Preto hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je Zmluva o fungovaní Európskej únie a najmä jej článok 91, článok 100 ods. 2 a článok 207 ods. 4.

               4.3.Záver

                  Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mali byť článok 91, článok 100 ods. 2 a článok 207 ods. 4 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Rozhodnutie Spoločného výboru CETA by sa malo uverejniť po jeho prijatí.

               2018/0175 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore CETA zriadenom Komplexnou hospodárskou a obchodnou dohodou medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA a osobitných výborov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91, článok 100 ods. 2 a článok 207 ods. 4 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/37
                  3
                sa stanovuje podpísanie Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej v mene Európskej únie (ďalej len „dohoda“). Dohoda bola podpísaná 30. októbra 2016.

               (2)Rozhodnutím Rady (EÚ) č. 2017/38
                  4
                sa stanovuje predbežné vykonávanie dohody vrátane zriadenia Spoločného výboru CETA a osobitných výborov. Dohoda sa predbežne vykonáva od 21. septembra 2017.

               (3)Podľa článku 26.1 ods. 4 písm. d) dohody Spoločný výbor CETA prijme vlastný rokovací poriadok.

               (4)Podľa článku 26.2 ods. 4 dohody osobitné výbory stanovia alebo zmenia svoj rokovací poriadok, v prípade, že to budú považovať za vhodné.

               (5)Spoločný výbor CETA počas svojho prvého rokovania prijme svoj rokovací poriadok, ako sa uvádza v dohode.

               (6)Pokiaľ sa osobitné výbory nerozhodnú inak, v zmysle článku 26.2 ods. 4 sa tento rokovací poriadok bude primerane uplatňovať v osobitných výboroch.

               (7)Preto je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore CETA na základe pripojeného návrhu rozhodnutia Spoločného výboru CETA vo veci jeho rokovacieho poriadku, aby sa zabezpečilo efektívne plnenie dohody,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore CETA zriadenom Komplexnou hospodárskou a obchodnou dohodou (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej, týkajúca sa rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA a osobitných výborov, bude vychádzať z návrhu rozhodnutia Spoločného výboru CETA pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Rozhodnutie Spoločného výboru EHP sa po jeho prijatí uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 11, 14.1.2017, s. 1.

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 11, 14.1.2017, s. 1.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 11, 14.1.2017, s. 1080.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 5. 2018
            COM(2018) 344 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore CETA zriadenom Komplexnou hospodárskou a obchodnou dohodou medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru CETA a osobitných výborov

               PRÍLOHA

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU CETA
                  č. […/2018]

               z …,

               ktorým sa prijíma jeho rokovací poriadok
                  a rokovací poriadok osobitných výborov

               SPOLOČNÝ VÝBOR CETA,

               so zreteľom na Komplexnú hospodársku a obchodnú dohodu (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej a najmä jej článok 26.1 ods. 4 písm. d) a článok 26.2 ods. 4,

               keďže:

               (1)Od 21. septembra 2017 sa predbežne vykonávajú určité časti dohody v súlade s článkom 30.7 ods. 3 dohody.

               (2)Podľa článku 26.1 ods. 4 písm. d) dohody má Spoločný výbor CETA prijať svoj rokovací poriadok.

               (3)Podľa článku 26.2 ods. 4 dohody osobitné výbory stanovia alebo zmenia svoj rokovací poriadok, v prípade, že to budú považovať za vhodné,

               ROZHODOL TAKTO:

               Týmto sa prijíma rokovací poriadok Spoločného výboru CETA a jeho osobitných výborov, ako sa uvádza v prílohe.

               V ... dňa ...

                        Za Spoločný výbor CETA

                        spolupredsedovia

               PRÍLOHA

               ROKOVACÍ PORIADOK SPOLOČNÉHO VÝBORU CETA

               Pravidlo 1

               Zloženie a predsedníctvo

               1.Spoločný výbor CETA, ktorý bol zriadený v súlade s článkom 26.1 Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody (CETA) medzi Kanadou na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „dohoda“), bude plniť svoje povinnosti, ako je uvedené v článku 26.1 dohody, niesť zodpovednosť za vykonávanie a uplatňovanie dohody a plnenie jej všeobecných cieľov.

               2.Na základe článku 26.1 ods. 1 dohody bude Spoločný výbor CETA zložený zo zástupcov zmluvných strán dohody a bude mu spolupredsedať minister Kanady pre medzinárodný obchod a člen Európskej komisie zodpovedný za obchod. Spolupredsedovia sa môžu nechať zastupovať nimi určenými osobami v súlade s článkom 26.1 ods. 1 dohody.

               3.Zmluvné strany v tomto rokovacom poriadku sú tie, ktoré sú vymedzené v článku 1.1 dohody.

               Pravidlo 2

               Zastúpenie

               1Každá zmluvná strana dohody oznámi druhej zmluvnej strane dohody zoznam svojich zástupcov v Spoločnom výbore CETA. Zoznam bude spravovať a v aktuálnom stave udržiavať sekretariát Spoločného výboru CETA.

               2.Ak sa spolupredseda Spoločného výboru CETA nemôže zúčastniť na zasadnutí, môže ho zastupovať ním určená osoba. Spolupredseda alebo ním určená osoba bude o tomto poverení písomne informovať druhého spolupredsedu a príslušné kontaktné miesto v dostatočnom časovom predstihu pred konaním zasadnutia.

               3.Osoba určená spolupredsedom Spoločného výboru CETA bude uplatňovať práva tohto spolupredsedu v rozsahu poverenia. V tomto rokovacom poriadku sa budú následné odkazy na zástupcov a spolupredsedov chápať tak, že zahŕňajú aj určenú osobu.

               Pravidlo 3

               Sekretariát Spoločného výboru CETA

               Kontaktné miesta CETA určené zmluvnými stranami dohody v súlade s článkom 26.5 dohody budú pôsobiť ako sekretariát Spoločného výboru CETA.

               Pravidlo 4

               Zasadnutia

               1.Na základe článku 26.1 ods. 2 dohody bude Spoločný výbor CETA zasadať raz za rok alebo na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany dohody. Zasadnutia sa budú konať striedavo v Bruseli a Ottawe, pokiaľ spolupredsedovia nerozhodnú inak.

               2.V súlade s článkom 26.6 ods. 1 dohody sa zasadnutia Spoločného výboru CETA môžu konať formou videokonferencie alebo telekonferencie.

               3.Každé zasadnutie Spoločného výboru CETA zvolá sekretariát Spoločného výboru CETA na deň a miesto, na ktorých sa zmluvné strany dohody dohodli. Ako je uvedené v článku 26.6 ods. 2, zmluvné strany dohody sa budú snažiť, aby sa zasadnutie uskutočnilo do 30 dní od doručenia žiadosti jednej zmluvnej strany dohody o zasadnutie druhej.

               Pravidlo 5

               Delegácia

               Zástupcov Spoločného výboru CETA môžu sprevádzať vládni úradníci. Spolupredsedovia Spoločného výboru CETA budú pred každým zasadnutím informovaní o plánovanom zložení delegácií jednotlivých zmluvných strán dohody.

               Pravidlo 6

               Dokumenty

               Ak rokovania Spoločného výboru CETA vychádzajú z písomných podkladových dokumentov, sekretariát Spoločného výboru CETA tieto dokumenty očísluje a rozpošle ako dokumenty Spoločného výboru CETA.

               Pravidlo 7

               Korešpondencia

               1.Korešpondencia adresovaná spolupredsedom Spoločného výboru CETA sa doručuje sekretariátu Spoločného výboru CETA, ktorý ju v prípade potreby rozpošle zástupcom Spoločného výboru CETA.

               2.Korešpondenciu od spolupredsedov Spoločného výboru CETA posiela jej príjemcom sekretariát Spoločného výboru CETA, ktorý ju očísluje a v prípade potreby rozpošle ostatným zástupcom Spoločného výboru CETA.

               Pravidlo 8

               Program zasadnutí

               1.Predbežný program každého zasadnutia vypracuje sekretariát Spoločného výboru CETA. Zástupcom Spoločného výboru CETA a spolupredsedom sa rozposiela spolu s relevantnými dokumentmi najneskôr 10 kalendárnych dní pred začiatkom zasadnutia.

               2.Predbežný program obsahuje body, ktorých zaradenie do programu si od sekretariátu Spoločného výboru CETA vyžiadali zmluvné strany dohody zaslaním žiadosti spolu s príslušnými dokumentmi, a to najneskôr 14 dní pred začiatkom zasadnutia.

               3.Spolupredsedovia Spoločného výboru CETA zverejnia spoločne schválenú verziu predbežného programu Spoločného výboru CETA pred zasadnutím s prihliadnutím na uplatnenie článku 26.4 dohody.

               4.Spoločný výbor CETA schváli program na začiatku každého zasadania. Do programu možno zaradiť aj body, ktoré nie sú uvedené v predbežnom programe, ak sa tak zmluvné strany dohody dohodnú.

               5.Spolupredsedovia Spoločného výboru CETA môžu na základe vzájomnej dohody pozvať na zasadnutia pozorovateľov, vrátane zástupcov iných orgánov zmluvných strán dohody alebo nezávislých expertov, aby poskytli informácie ku konkrétnemu okruhu otázok.

               6.Predsedovia Spoločného výboru CETA môžu na základe vzájomnej dohody skrátiť alebo predĺžiť lehoty uvedené v odsekoch 1 a 2 s cieľom zohľadniť požiadavky konkrétneho prípadu.

               Pravidlo 9

               Zápisnica

               1.Návrh zápisnice z každého zasadnutia vypracuje sekretariát Spoločného výboru CETA zvyčajne do 21 dní od ukončenia zasadnutia, pokiaľ sa na základe vzájomnej dohody nerozhodne inak.

               2.V zápisnici sa spravidla zhrnie každý bod programu a prípadne sa uvedú:

               a) dokumenty predložené Spoločnému výboru CETA;

               b) vyhlásenia, ktorých uvedenie v zápisnici požadoval niektorý člen Spoločného výboru CETA a

               c) prijaté rozhodnutia a odporúčania, dohodnuté spoločné vyhlásenia a pracovné závery prijaté v súvislosti s konkrétnymi bodmi.

               3.Zápisnica bude obsahovať mená, tituly a príslušnosť všetkých osôb, ktoré sa na zasadnutí zúčastnili v akomkoľvek postavení.

               4.Zápisnicu písomne schvália spolupredsedovia do 28 dní odo dňa konania zasadnutia alebo v inej lehote, na ktorej sa dohodnú zmluvné strany dohody. Po schválení zápisnice kontaktné osoby sekretariátu Spoločného výboru CETA podpíšu jej dve vyhotovenia a každá zmluvná strana dohody dostane jeden originál týchto dokumentov. Zmluvné strany môžu rozhodnúť, že sa táto požiadavka splní podpisom a výmenou elektronických kópií. Kópie podpísanej zápisnice sa rozpošlú zástupcom Spoločného výboru CETA.

               5.Sekretariát Spoločného výboru CETA vypracuje aj stručné a všeobecné zhrnutie zápisnice. Po schválení znenia zhrnutia spolupredsedami Spoločného výboru CETA sa toto zhrnutie zápisnice zverejní s prihliadnutím na uplatnenie článku 26.4 dohody.

               Pravidlo 10

               Rozhodnutia a odporúčania

               1.Spoločný výbor CETA prijíma rozhodnutia týkajúce sa všetkých záležitostí, ak sa to stanovuje v tejto dohode, a môže prijať aj vhodné odporúčania. Spoločný výbor CETA koná na základe vzájomnej dohody, ako sa uvádza v článku 26.3 ods. 3 dohody.

               2.Ak s tým zmluvné strany dohody súhlasia na základe vzájomnej dohody, môže v období medzi zasadnutiami Spoločný výbor CETA prijať rozhodnutia alebo odporúčania písomným postupom. Na tento účel spolupredsedovia pošlú znenie návrhu v písomnej forme zástupcom Spoločného výboru CETA podľa pravidla 7 s lehotou, do ktorej musia členovia vyjadriť akékoľvek výhrady alebo zmeny, ktoré navrhujú. Prijaté návrhy budú po uplynutí lehoty oznámené podľa pravidla 7 a budú uvedené v zápisnici z ďalšieho zasadnutia.

               3.V prípadoch, keď má Spoločný výbor CETA podľa dohody právomoc prijímať rozhodnutia, odporúčania alebo výklady, označia sa takéto akty slovami „Rozhodnutie“, „Odporúčanie“ alebo „Výklad“. Sekretariát Spoločného výboru CETA pridelí každému rozhodnutiu, odporúčaniu alebo výkladu poradové číslo, dátum prijatia a opis jeho predmetu. V každom rozhodnutí sa stanoví dátum nadobudnutia jeho platnosti.

               4.Každé rozhodnutie, odporúčanie alebo výklad podpisujú spolupredsedovia Spoločného výboru CETA.

               5.Zmluvné strany dohody zabezpečia, že rozhodnutia, odporúčania alebo výklady prijaté Spoločným výborom CETA, budú zverejnené s prihliadnutím na uplatnenie článku 26.4 dohody.

               6.V prípade rozhodnutí Spoločného výboru CETA, ktorými sa menia protokoly a prílohy k dohode podľa článku 30.2 ods. 2 dohody, sú všetky jazykové znenia rovnako autentické, ako sa uvádza v článku 30.11 dohody.

               Pravidlo 11

               Zverejňovanie a dôvernosť

               1.Pokiaľ nie je v dohode uvedené inak, alebo pokiaľ inak nerozhodnú spolupredsedovia, zasadnutia Spoločného výboru CETA nie sú verejne prístupné.

               2.Ak zmluvná strana dohody poskytne Spoločnému výboru CETA alebo niektorému osobitnému výboru či inému subjektu zriadenému podľa dohody informácie, ktoré považuje za dôverné alebo chránené pred ich prezradením v zmysle zákonov a predpisov, druhá zmluvná strana dohody bude zaobchádzať s týmito informáciami ako s dôvernými v súlade s článkom 26.4 dohody.

               Pravidlo 12

               Jazyky

               1.Úradnými jazykmi Spoločného výboru CETA sú úradné jazyky zmluvných strán dohody.

               2.Pracovné jazyky Spoločného výboru CETA sú angličtina a/alebo francúzština. Pokiaľ spolupredsedovia nerozhodnú inak, Spoločný výbor CETA bežne vychádza pri svojich rokovaniach z dokumentov vypracovaných v týchto jazykoch.

               Pravidlo 13

               Výdavky

               1.Každá zmluvná strana dohody znáša akékoľvek výdavky, ktoré jej vzniknú v dôsledku účasti na zasadnutiach Spoločného výboru CETA.

               2.Výdavky na organizáciu zasadnutí a rozmnožovanie dokumentov hradí zmluvná strana dohody, ktorá je organizátorom zasadnutia.

               3.Výdavky na tlmočenie z pracovných jazykov a do pracovných jazykov Spoločného výboru na zasadnutiach hradí zmluvná strana dohody, ktorá je organizátorom zasadnutia. Zmluvná strana dohody, ktorá žiada o tlmočenie a preklad do iných alebo z iných než pracovných jazykov uvedených v pravidle 12, za tieto služby aj platí.

               Pravidlo 14

               Osobitné výbory a iné subjekty

               1.Podľa článku 26.1 ods. 4 písm. b) dohody Spoločný výbor CETA dohliada na prácu osobitných výborov a iných subjektov zriadených podľa dohody.

               2.Spoločný výbor CETA bude písomne informovaný o kontaktných osobách určených osobitnými výbormi alebo inými subjektmi zriadenými podľa tejto dohody. Celá príslušná korešpondencia, všetky dokumenty a oznámenia medzi kontaktnými osobami každého osobitného výboru týkajúce sa plnenia dohody sa posielajú zároveň aj sekretariátu Spoločného výboru CETA.

               3.Osobitné výbory podajú správu Spoločnému výboru CETA o výsledkoch a záveroch každého svojho zasadnutia v zmysle článku 26.2 ods. 6.

               4.Pokiaľ osobitné výbory nerozhodnú inak, v zmysle článku 26.2 ods. 4 dohody sa tento rokovací poriadok bude primerane uplatňovať v osobitných výboroch a ostatných subjektoch zriadených podľa dohody.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 5. 2018
            COM(2018) 333 final
            2018/0167(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd(rozpočtový riadok 02 03 01 „Vnútorný trh“ a rozpočtový riadok 02 03 04 „Nástroje na riadenie vnútorného trhu“)
            (Text s významom pre EHP)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               S cieľom zabezpečiť potrebnú právnu istotu a homogénnosť vnútorného trhu má Spoločný výbor EHP začleniť všetky príslušné právne predpisy EÚ čo najskôr po ich prijatí do Dohody o EHP a umožniť účasť štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, na akciách a programoch EÚ, ktoré súvisia s EHP.

                  Cieľom návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP (pripojeného k návrhu rozhodnutia Rady) je zmeniť Protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd tak, aby sa mohli štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP (Nórsko, Island a Lichtenštajnsko), zúčastňovať na činnostiach Únie, ktoré sa týkajú rozpočtového riadka 02 03 01 „Vnútorný trh“ a rozpočtového riadka 02 03 04 „Nástroje na riadenie vnútorného trhu“ všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2018.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Pripojený návrh rozhodnutia Spoločného výboru je plne v súlade s cieľom Dohody o EHP podporovať trvalé a vyvážené upevňovanie obchodných a hospodárskych vzťahov medzi zmluvnými stranami s rovnakými podmienkami hospodárskej súťaže a dodržiavanie rovnakých pravidiel s cieľom vytvoriť homogénny Európsky hospodársky priestor.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Rozhodnutie Spoločného výboru je v súlade s ostatnými politikami Únie, najmä prostredníctvom cieľa chrániť homogénnosť vnútorného trhu EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Podľa článku 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2894/94
                  1
                o opatreniach na vykonávanie Dohody o EHP Rada na základe návrhu Komisie prijme v mene Únie pozíciu k takýmto rozhodnutiam.

               Komisia v spolupráci s ESVČ predkladá Rade návrh rozhodnutia Spoločného výboru EHP, aby ho Rada prijala ako pozíciu Únie. Komisia dúfa, že tento návrh bude môcť Spoločnému výboru EHP predložiť pri najbližšej možnej príležitosti.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity z tohto dôvodu:

               Cieľ tohto návrhu, ktorým je zabezpečiť homogénnosť vnútorného trhu, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, a preto ho z dôvodu jeho účinkov možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie.

               •Proporcionalita

                  V súlade so zásadou proporcionality toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľa, t. j. zabezpečenie homogénnosti vnútorného trhu.

               •Výber nástroja

                  V súlade s článkom 98 Dohody o EHP je vybraným nástrojom rozhodnutie Spoločného výboru EHP. Spoločný výbor EHP zabezpečuje účinné vykonávanie a fungovanie Dohody o EHP. Na tento účel prijíma rozhodnutia v prípadoch stanovených v tejto dohode.

               3.VPLYV NA ROZPOČET

                  Štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, finančne prispejú do rozpočtového riadka 02 03 01 „Vnútorný trh“ a rozpočtového riadka 02 03 04 „Nástroje na riadenie vnútorného trhu“. Presná suma bude stanovená v súlade s ustanoveniami Dohody o EHP po prijatí tohto návrhu rozhodnutia Rady.

               4.ĎALŠIE PRVKY

               •V súlade s rozpočtovou politikou EÚ môže k účasti na činnosti EÚ dôjsť až po uhradení zodpovedajúceho finančného príspevku. Podľa protokolu 32 k Dohode o EHP je však ročný finančný príspevok štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, splatný každoročne do 31. augusta, a to v nadväznosti na výzvu zo strany EÚ na poskytnutie príspevkov, ktorú Európska komisia vypracuje a do 15. augusta predloží štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP.

               Preto, aby sa preklenulo toto obdobie od januára do augusta, bude návrh rozhodnutia Spoločného výboru účinný spätne od januára. Takto sa počas celého kalendárneho roka zabezpečí kontinuita spolupráce, ako je stanovené v Dohode o EHP.

               Spätná účinnosť sa netýka práv a povinností dotknutých osôb a je v súlade so zásadou oprávneného očakávania.

               2018/0167 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie
                  v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd

                  (rozpočtový riadok 02 03 01 „Vnútorný trh“ a rozpočtový riadok 02 03 04 „Nástroje na riadenie vnútorného trhu“)

               (Text s významom pre EHP)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore
                  2
               , a najmä na jeho článok 1 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o Európskom hospodárskom priestore
                  3
                (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

               (2)Podľa článku 98 Dohody o EHP sa na základe rozhodnutia Spoločného výboru EHP môže meniť, okrem iného, protokol 31 k Dohode o EHP.

               (3)Protokol 31 k Dohode o EHP obsahuje ustanovenia o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd.

               (4)Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktoré sa týkajú fungovania a rozvoja vnútorného trhu s tovarom a so službami a nástrojov na riadenie vnútorného trhu.

               (5)Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2018,

               (6)Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by preto mala vychádzať z pripojeného návrhu rozhodnutia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6 – 8.

                     (2)

                        Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 5. 2018
            COM(2018) 333 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd (rozpočtový riadok 02 03 01 „Vnútorný trh“ a rozpočtový riadok „Nástroje na riadenie vnútorného trhu“)

               PRÍLOHA
               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. …/2018
                  z,
                  ktorým sa mení protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd

               SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

               so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 86 a 98,

               keďže:

               (1)Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP, pokiaľ ide o činnosti Únie financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktoré sa týkajú fungovania a rozvoja vnútorného trhu s tovarom a so službami a nástrojov na riadenie vnútorného trhu.

               (2)Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu od 1. januára 2018,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Článok 7 Protokolu 31 k Dohode o EHP sa mení takto:

               1.V odseku 12 sa slová „a 2017“ nahrádzajú slovami „ , 2017 a 2018“.

               2.V odseku 14 sa slová „rozpočtový rok 2017“ nahrádzajú slovami „rozpočtové roky 2017 a 2018“.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po doručení posledného oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP
                  1*.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2018.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Spoločný výbor EHP

                     predseda

                      tajomníci
                      Spoločného výboru EHP

                     (1)
                  *
                        [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 280 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii nástroja flexibility na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcich migračných výziev, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, ako aj na rozšírenie programu na podporu štrukturálnych reforiem

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2 decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
               , sa umožňuje mobilizácia nástroja flexibility, aby sa mohli financovať presne určené výdavky, ktoré by nebolo možné financovať v rámci stropov pre jeden alebo viacero okruhov viacročného finančného rámca.

               V súlade s článkom 11 nariadenia Rady č. 1311/2013 a bodom 12 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  2
                po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov a vyčerpaní všetkých nepridelených rezerv v rámci výdavkových okruhov Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (okruh 1b) a Bezpečnosť a občianstvo (okruh 3) Komisia navrhuje mobilizovať nástroj flexibility v roku 2019. Ročná suma, ktorá je k dispozícii, je 600 mil. EUR (v cenách z roku 2011), čo zodpovedá 703 mil. EUR v súčasných cenách. Zo tejto celkovej sumy pre rok 2018 ešte zostáva k dispozícii 520 mil. EUR.

               Táto mobilizácia sa týka sumy 927,5 mil. EUR nad rámec stropu okruhu 3 viacročného finančného rámca a je určená na financovanie podpory opatrení zameraných na riešenie migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy. Okrem toho sa navrhuje mobilizácia sumy 38,1 mil. EUR nad rámec stropu okruhu 1b na poskytnutie financovania rozšírenia programu na podporu štrukturálnych reforiem.

               Indikatívne platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce navrhovanej mobilizácii nástroja flexibility boli vypočítané na základe pravidiel uplatniteľných na predbežné financovanie, zúčtovanie predbežného financovania a konečné platby pre rôzne druhy opatrení, ktoré sa majú financovať, a sú uvedené v tabuľke:

               (v mil. EUR, v bežných cenách)

                        Rok

                        Platobné rozpočtové prostriedky súvisiace s mobilizáciou nástroja flexibility v roku 2019

                        2019

                        486,6

                        2020

                        194,7

                        2021

                        116,1

                        2022

                        116,9

                        2023

                        51,3

                        Spolu

                        965,6

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii nástroja flexibility na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcich migračných výziev, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, ako aj na rozšírenie programu na podporu štrukturálnych reforiem

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  3
               , a najmä na jej bod 12,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Nástroj flexibility má umožňovať financovanie jasne určených výdavkov, ktoré by sa nemohli financovať v rámci stropov pre jeden okruh alebo viacero okruhov.

               (2)Strop ročnej sumy, ktorá je dispozícii pre nástroj flexibility, je 600 000 000 mil. EUR (v cenách roku 2011), ako sa stanovuje v článku 11 nariadenia Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013
                  4
               .

               (3)S cieľom riešiť pretrvávajúce migračné výzvy, prílev utečencov a bezpečnostné hrozby, ako aj na rozšírenie programu na podporu štrukturálnych reforiem, je nevyhnutné naliehavo mobilizovať značné dodatočné sumy na financovanie takýchto opatrení.

               (4)Po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov v rámci stropov výdavkov pre okruh 3 (Bezpečnosť a občianstvo) a okruh 1b (Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť) je potrebné mobilizovať nástroj flexibility s cieľom doplniť finančné prostriedky disponibilné vo všeobecnom rozpočte Únie na rozpočtový rok 2019 nad rámec stropu okruhu 3 o sumu 925 296 138 EUR na financovanie opatrení v oblasti migrácie, utečencov a bezpečnosti a nad rámec stropu okruhu 1b o sumu 38 069 903 EUR na poskytnutie dodatočných finančných prostriedkov na rozšírenie programu na podporu štrukturálnych reforiem
                  5
               .

               (5)Na základe očakávaného profilu platieb by sa mali platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce mobilizácii nástroja flexibility distribuovať v priebehu viacerých rozpočtových rokov.

               (6)S cieľom umožniť rýchle použitie finančných prostriedkov by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať od začiatku rozpočtového roku 2019,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.

               Sumy uvedené v prvom pododseku sa použijú na financovanie opatrení na riešenie pretrvávajúcich migračných výziev, prílevu utečencov a bezpečnostných hrozieb, ako aj na rozšírenie programu na podporu štrukturálnych reforiem.

               2Na základe očakávaného profilu platieb sú platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce mobilizácii nástroja flexibility odhadované takto:

               a)486 597 803 EUR v roku 2019;

               b)194 720 174 EUR v roku 2020;

               c)116 110 590 EUR v roku 2021;

               d)116 871 924 EUR v roku 2022;

               e)51 287 550 EUR v roku 2023.

               Konkrétne sumy platobných rozpočtových prostriedkov na jednotlivé rozpočtové roky budú schválené v súlade s ročným rozpočtovým postupom.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2019.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (5)

                        COM(2017) 825, 6.12.2017


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2018
            COM(2018) 359 final
            2018/0192(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku výboru
            (Text s významom pre EHP)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia stanovujúceho pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s plánovaným prijatím rokovacieho poriadku výboru.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov

               Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (ďalej len „dohoda“) má za cieľ prepojiť systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) so švajčiarskym systémom tak, aby sa s kvótami vydanými jedným systémom mohlo obchodovať v druhom systéme a aby sa tieto kvóty mohli v druhom systéme použiť na dosiahnutie súladu, čím sa rozšíria možnosti na zmiernenie zmeny klímy. Dohoda bola podpísaná 23. novembra 2017. Platnosť nadobudne 1. januára roka nasledujúceho po výmene ratifikačných listín alebo schválení oboma stranami. V dohode sa však stanovuje, že jej články 11 až 13 sa predbežne vykonávajú odo dňa podpisu uvedenej dohody.

               2.2.Spoločný výbor

               Spoločný výbor zriadený na základe článku 12 dohody je zodpovedný za spravovanie dohody a za zabezpečenie jej vykonávania. Môže rozhodnúť o prijatí nových príloh alebo zmene existujúcich príloh k dohode. Môže aj diskutovať o zmenách článkov dohody, sprostredkovať výmenu názorov na právne predpisy zmluvných strán a vykonať revízie dohody.

               Spoločný výbor je bilaterálny orgán zložený zo zástupcov zmluvných strán (EÚ a Švajčiarska). Rozhodnutia prijaté spoločným výborom sú výsledkom dohody oboch zmluvných strán.

               2.3.Pripravované akty spoločného výboru

               Očakáva sa, že spoločný výbor prijme počas svojho prvého zasadnutia 27. júna 2018 rokovací poriadok.

               Účelom tohto plánovaného aktu je stanoviť pravidlá, podľa ktorých by mal spoločný výbor fungovať a pripravovať svoje úlohy.

               V článku 12 ods. 4 dohody sa uvádza, že spoločný výbor si stanoví rokovací poriadok.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Týmto návrhom sa určuje pozícia Únie v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku, ktorým sa bude riadiť spoločný výbor. Návrh rokovacieho poriadku obsahuje bežné ustanovenia, ktorými sa upravuje fungovanie tohto orgánu: jeho zloženie, predsednícke funkcie a funkcie sekretariátu, pravidlá týkajúce sa vedenia zasadnutí, určovanie programu, spôsob rozhodovania atď. Stanovuje sa v ňom aj možnosť zriadenia pracovných skupín v súlade s článkom 12 ods. 5 dohody.

               Prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru je potrebné na to, aby mohol výbor začať pracovať na prípravách vykonávania dohody. Umožní sa tým prijímanie praktických opatrení, vďaka ktorým sa tieto dva systémy obchodovania s emisiami prepoja.

               Rozvoj dobre fungujúceho medzinárodného trhu s uhlíkom prepájaním systémov obchodovania s emisiami zdola nahor je dlhodobým cieľom politiky EÚ a medzinárodného spoločenstva, najmä ako prostriedok na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy v rámci Parížskej dohody. V tejto súvislosti článok 25 smernice o vytvorení systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“) umožňuje, aby bol systém EU ETS prepojený s ostatnými systémami obchodovania s emisiami za predpokladu, že tieto systémy sú povinné, majú absolútny strop emisií a sú zlučiteľné, pričom švajčiarsky systém tieto podmienky spĺňa. Na zabezpečenie pokračujúcej zlučiteľnosti EU ETS so švajčiarskym systémom obchodovania s emisiami by mal spoločný výbor začať pracovať na jej vykonávaní.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov.

               Akt, ktorý má spoločný výbor prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Plánovaný akt má právne účinky, pretože bude určovať pravidlá uplatniteľné pre spoločný výbor, čiže orgán, ktorý spravuje dohodu, a môže rozhodovať o prijímaní nových alebo zmene súčasných príloh.

               Plánovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak plánovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 191 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 191 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2018/0192 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku výboru

               (Text s významom pre EHP)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 191 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 23. novembra 2017.

               (2)V súlade s článkom 22 dohody sa ešte pred nadobudnutím platnosti dohody majú články 11 až 13 predbežne vykonávať odo dňa podpisu uvedenej dohody.

               (3)V súlade s článkom 12 dohody si má spoločný výbor na svojom prvom zasadnutí 27. júna 2018 schváliť svoj rokovací poriadok.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, pretože rokovacím poriadkom sa určí fungovanie tohto orgánu zodpovedného za spravovanie dohody a zabezpečí sa jej vykonávanie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na prvom zasadnutí spoločného výboru zriadeného Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku výboru, bude vychádzať z návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2018
            COM(2018) 359 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku výboru

               Príloha

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU ZRIADENÉHO DOHODOU MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A ŠVAJČIARSKOU KONFEDERÁCIOU O PREPOJENÍ ICH SYSTÉMOV OBCHODOVANIA S EMISIAMI SKLENÍKOVÝCH PLYNOV č. 1/2018,

               ktorým sa prijíma jeho rokovací poriadok

               SPOLOČNÝ VÝBOR ZRIADENÝ DOHODOU MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A ŠVAJČIARSKOU KONFEDERÁCIOU

               So zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov, a najmä na jej článok 12,

               keďže:

               (1) Články 11 až 13 Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov sa predbežne vykonávajú odo dňa podpisu tejto dohody.

               (2) V súlade s článkom 12 ods. 1 dohody sa zriaďuje spoločný výbor zložený zo zástupcov strán.

               (3) V súlade s článkom 12 ods. 4 dohody si spoločný výbor stanoví rokovací poriadok.

               (4) V súlade s článkom 12 ods. 5 dohody môže spoločný výbor rozhodnúť o zriadení pracovných skupín, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho úloh,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Jediný článok

               Týmto sa prijíma rokovací poriadok spoločného výboru uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Vyhotovené v anglickom jazyku v Zürichu.

               Za spoločný výbor

               predseda

               tajomník za Európsku úniu

               tajomník za Švajčiarsko

               Rokovací poriadok VÝBORU EURÓPSKEJ ÚNIE A ŠVAJČIARSKA PRE ETS (ĎALEJ LEN „SPOLOČNÝ VÝBOR“)

               Článok 1

               Zloženie spoločného výboru

               1. Spoločný výbor je zložený zo zástupcov Európskej komisie (ďalej len „Komisia“), ktorí konajú v mene Európskej únie, na jednej strane a zo zástupcov Švajčiarskej konfederácie (ďalej len „Švajčiarsko“) na druhej strane. Obe strany sa ďalej označujú jednotlivo ako „zmluvná strana“ alebo spoločne ako „zmluvné strany“.

               2. Zástupcov zmluvných strán môžu sprevádzať ďalší úradníci konajúci v mene zmluvných strán.

               Článok 2

               Predsedníctvo

               1. Predsedníctvo spoločného výboru sa medzi zmluvnými stranami strieda každých 12 mesiacov. Počas prvého kalendárneho roka vykonáva predsedníctvo spoločného výboru Švajčiarsko.

               2. Zmluvná strana, ktorá vykonáva predsedníctvo, vymenúva predsedu spoločného výboru, ako aj jeho zástupcu.

               3. Predseda riadi prácu spoločného výboru.

               Článok 3

               Pozorovatelia

               Spoločný výbor sa môže po vzájomnej dohode zmluvných strán rozhodnúť prizvať na zasadnutia spoločného výboru ako pozorovateľov expertov alebo zástupcov iných subjektov, aby poskytli informácie o konkrétnych témach. Spoločný výbor sa dohodne na podmienkach, za ktorých sa takíto pozorovatelia môžu na zasadnutiach zúčastniť.

               Článok 4

               Sekretariát

               1. Funkciu tajomníkov spoločného výboru vykonávajú spoločne jeden úradník Európskej komisie a jeden úradník švajčiarskej vlády.

               2. Tajomníci spoločného výboru sú zodpovední za komunikáciu medzi zmluvnými stranami vrátane rozposielania dokumentov.

               3. Za úlohy sekretariátu zodpovedá zmluvná strana, ktorá vykonáva predsedníctvo.

               Článok 5

               Zasadnutia spoločného výboru

               1. Spoločný výbor zasadá podľa potreby, v zásade však raz za rok. Predseda po konzultácii so zmluvnými stranami zvolá zasadnutie spoločného výboru vo vzájomne dohodnutom čase a na vzájomne dohodnutom mieste. Pokiaľ sa na tom zmluvné strany dohodnú, môže sa uskutočniť tiež telefonická konferencia alebo videokonferencia. Predseda na žiadosť Európskej únie alebo Švajčiarska zvolá mimoriadne zasadnutie spoločného výboru. Spoločný výbor zasadne do 30 kalendárnych dní od predloženia žiadosti podľa článku 12 ods. 2 dohody.

               2. Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, spoločný výbor zasadá v Bruseli alebo vo Švajčiarsku, podľa toho, ktorá zmluvná strana vykonáva predsedníctvo.

               3. Predseda zašle zástupcom zmluvných strán oznámenie o zvolaní zasadnutia spolu s predbežným programom a podkladmi na zasadnutie, a to aspoň 21 kalendárnych dní pred konaním zasadnutia. Podklady na zasadnutia zvolané v súlade s článkom 12 ods. 2 dohody sa zasielajú aspoň sedem kalendárnych dní pred konaním zasadnutia.

               4. S ohľadom na požiadavky konkrétneho prípadu môže predseda po dohode so zmluvnými stranami lehoty uvedené v odseku 3 skrátiť.

               5. Predseda dostane informácie o zložení delegácie každej zmluvnej strany aspoň sedem kalendárnych dní pred konaním každého zasadnutia.

               6. Pokiaľ zmluvné strany nerozhodnú inak, zasadnutia spoločného výboru sú neverejné.

               Článok 6

               Program

               1. Predseda vypracúva s pomocou tajomníkov predbežný program každého zasadnutia.

               2. Každá zmluvná strana môže požiadať o zaradenie ďalších bodov do programu. Každá takáto žiadosť musí byť náležite zdôvodnená a písomne zaslaná predsedovi aspoň sedem kalendárnych dní pred konaním zasadnutia.

               3. Spoločný výbor schvaľuje program na začiatku každého zasadnutia.

               Článok 7

               Pracovné skupiny spoločného výboru

               1. Zloženie a fungovanie pracovných skupín alebo podvýborov, ktoré majú byť vytvorené podľa článku 12 ods. 5 dohody, sa dohodne v spoločnom výbore.

               2. Pracovné skupiny alebo podvýbory uplatňujú tento rokovací poriadok mutatis mutandis.

               3. Pracovné skupiny alebo podvýbory pracujú na základe poverenia spoločného výboru, ktorému podávajú správy po každom svojom zasadnutí. Nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia, ale môžu navrhovať odporúčania spoločnému výboru.

               4. Spoločný výbor sa môže podľa článku 8 tohto rokovacieho poriadku rozhodnúť zmeniť alebo ukončiť mandát pracovnej skupiny alebo podvýborov.

               Článok 8

               Rozhodnutia a odporúčania

               1. Spoločný výbor prijíma rozhodnutia a navrhuje odporúčania na základe vzájomnej dohody zmluvných strán v súlade s dohodou. Označujú sa názvom „rozhodnutie“ alebo „odporúčanie“, po ktorom nasleduje poradové číslo, dátum prijatia a údaj o ich predmete.

               2. Rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru podpisuje predseda a tajomníci a zasielajú sa zmluvným stranám.

               3. Každá zmluvná strana sa môže rozhodnúť uverejniť ktorékoľvek rozhodnutie alebo odporúčanie prijaté spoločným výborom vo svojom príslušnom úradnom vestníku. Zmluvné strany sa navzájom informujú o svojom zámere uverejniť rozhodnutie alebo odporúčanie.

               4. Spoločný výbor môže svoje rozhodnutia alebo odporúčania prijať písomným postupom, ak sa na tom zmluvné strany dohodnú. Písomný postup pozostáva z výmeny nót medzi tajomníkmi, ktorí konajú so súhlasom zmluvných strán. Na tento účel sa text návrhu rozpošle, pričom lehota na oznámenie akýchkoľvek výhrad alebo zmien je najmenej 21 kalendárnych dní. Predseda môže s ohľadom na osobitné okolnosti a po konzultácii so zmluvnými stranami túto lehotu skrátiť. Po schválení textu rozhodnutie alebo odporúčanie podpisuje predseda a tajomníci.

               5. Rozhodnutia spoločného výboru, ktorými sa menia prílohy k dohode, sa prijímajú v autentických jazykoch dohody.

               6. Počas predbežného vykonávania článkov 11 až 13 dohody môže spoločný výbor pripravovať rozhodnutia, ktoré sú nevyhnutné na vykonávanie dohody. Formálne rozhodnutie spoločného výboru so záväzným účinkom bude mať právne účinky až po nadobudnutí platnosti dohody.

               Článok 9

               Zápisnica

               1. Sekretariát vypracúva z každého zasadnutia návrh zápisnice. V návrhu sa uvádzajú prijaté rozhodnutia a navrhnuté odporúčania. Návrh zápisnice sa predkladá na schválenie spoločnému výboru. Po jeho prijatí spoločným výborom podpisujú zápisnicu predseda a tajomníci.

               2. Návrh zápisnice sa vypracúva do 21 kalendárnych dní od konania zasadnutia a predkladá sa na schválenie spoločnému výboru buď písomným postupom, alebo na nasledujúcom zasadnutí spoločného výboru.

               Článok 10

               Korešpondencia

               Celá korešpondencia predsedu spoločného výboru alebo korešpondencia určená predsedovi sa zasiela sekretariátu spoločného výboru.

               Článok 11

               Pravidelná výmena informácií a konzultácie

               1. V súlade s článkom 10 ods. 2 dohody si strany navzájom oznámia, ak jedna zo strán pracuje na právnych predpisoch v oblasti týkajúcej sa tejto dohody.

               2. Na tento účel sa cez sekretariáty spoločného výboru zavedie proces pravidelného informovania a konzultácií medzi stranami.

               Článok 12

               Dôvernosť

               Ak zmluvná strana predloží spoločnému výboru informácie označené ako dôverné, druhá zmluvná strana zaobchádza s takýmito informáciami ako s dôvernými informáciami.

               Článok 13

               Výdavky

               Všetky náklady, ktoré stranám vzniknú v súvislosti s účasťou na zasadnutiach spoločného výboru a pracovných skupín alebo podvýborov, znáša každá zo zmluvných strán.

               Článok 14

               Zmeny

               Tento rokovací poriadok možno meniť rozhodnutím spoločného výboru v súlade s článkom 8.

               Článok 15

               Predbežné vykonávanie

               Počas predbežného vykonávania článkov 11 až 13 dohody sa tento rokovací poriadok uplatňuje mutatis mutandis.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2018
            COM(2018) 360 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Bulharsku, Grécku, Litve a Poľsku

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Kontext návrhu

               Toto rozhodnutie sa týka mobilizácie Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002
                  1
                (ďalej len „nariadenie“) vo výške 33 992 206 EUR s cieľom poskytnúť pomoc Bulharsku, Grécku, Litve a Poľsku v nadväznosti na pohromy, ktoré postihli tieto krajiny v priebehu roka 2017. Spolu s týmto rozhodnutím o mobilizácii prostriedkov sa predkladá návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 4/2018
                  2
               , v ktorom sa navrhuje zahrnúť potrebné rozpočtové prostriedky do všeobecného rozpočtu na rok 2018.

               2.Informácie a podmienky

               2.1Bulharsko – záplavy

               Juhovýchodná časť Bulharska zaznamenala 25. a 26. októbra 2017 mimoriadne intenzívne zrážky a silné búrky, ktoré viedli ku škodám na mostoch, odvodňovacích kanáloch, zárubných múroch a základnej infraštruktúre.

               1.Bulharsko požiadalo 11. januára 2018, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 25. októbra 2017, o príspevok z Fondu solidarity. Žiadosť bola predložená na základe „regionálnej živelnej pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadov bulharských orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 90,3 mil. EUR. Žiadosť bola predložená na základe ustanovení pre „regionálne živelné pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna živelná pohroma“ vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Škody spôsobené záplavami v Burgase predstavujú 1,6 % HDP príslušného regiónu na úrovni NUTS 2, Jugoiztočenu
                  3
               , a preto presahujú strop 1,5 % stanovený v nariadení. Žiadosť Bulharska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               4.Bulharské orgány vo svojej žiadosti požiadali o vyplatenie zálohy. Po predbežnom posúdení žiadosti Komisia dospela k záveru, že uvádzaná výška škôd, ktorá len mierne presahuje strop oprávnenosti, si vyžaduje dôkladnejšie posúdenie, a že vyplatenie zálohy teda nie je odôvodnené.

               5.V žiadosti Bulharska sa uvádza podrobný opis poveternostnej situácie a účinkov búrky. Medzi 25. a 26. októbrom 2017 zasiahli územie okresu Burgas intenzívne a silné zrážky, silné vetry a prílivová vlna z Čierneho mora, čo viedlo ku kritickej situácii. Bol vyhlásený výnimočný stav a začal sa uplatňovať regionálny plán na ochranu pred živelnými pohromami. Záplavy si vyžiadali 5 obetí na životoch a postihnutých bolo približne 6 000 osôb. Zaplavených bolo 142 obytných a viac ako 1 200 neobytných nehnuteľností. Vysoké riečne stavy a prílivové vlny zaplavili mosty a zničili cestnú infraštruktúru, odvodňovacie kanály, drenážne stoky a zárubné múry vrátane siete vnútroštátnych cestných komunikácií. Komunálna infraštruktúra vrátane cestných komunikácií, mostov, vodovodných potrubí, oporných múrov, drenážnej ochrany, hrádzí, riečnych korýt, ako aj infraštruktúra v oblasti zdravotnej starostlivosti a starostlivosti o deti bola poškodená alebo zničená. Regionálna skládka tuhého odpadu bola masívne poškodená a dočasne vyradená z prevádzky. Čistiareň odpadových vôd v Dolno Ezerovo bola zaplavená a dočasne nefunkčná.

               6.Bulharsko odhaduje náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 90,1 mil. EUR, pričom tieto náklady uviedlo rozpísané podľa typu operácie. Úplne najväčší podiel oprávnených nákladov (vyše 65 mil. EUR) sa spája so sektorom dopravy.

               7.Bulharské orgány vyhlásili, že 0,33 % oprávnených nákladov je poistených. Uvedené náklady preto nemožno pokryť príspevkom z FSEÚ.

               8.Zasiahnuté regióny sa v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020) považujú za „menej rozvinuté regióny“. Bulharské orgány nesignalizovali Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF na opatrenia obnovy.

               9.Bulharsko neaktivovalo mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany.

               10.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               11.V žiadosti Bulharska je uvedený podrobný opis vykonávania právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm v súvislosti s povahou pohromy. Podľa neho boli smernica 2000/60/ES (rámcová smernica o vode) a smernica 2007/60/ES (smernica o povodniach) transponované do bulharského zákona o vode. Smernica Rady 2008/114/ES o kritických infraštruktúrach bola transponovaná do bulharského zákona o ochrane pred živelnými pohromami.

               2.2Grécko – zemetrasenie na ostrove Kos v roku 2017

               Dňa 20. júla 2017 zasiahlo zemetrasenie s magnitúdou 6,6 stupňa Richterovej stupnice južnú oblasť Egejského regiónu medzi polostrovom Bodrum (Turecko) a ostrovom Kos (Grécko), po čom nasledovalo množstvo následných otrasov. Výsledkom boli škody, ktoré zasiahli v prvom rade verejnú infraštruktúru a verejný majetok, ako aj významné kultúrne pamiatky.

               1.Grécko požiadalo 11. októbra 2017, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 21. júla 2017, o príspevok z FSEÚ. Žiadosť bola predložená na základe „regionálnej živelnej pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia. Grécko poskytlo 9. marca 2018 na vyžiadanie Komisie dodatočné informácie potrebné na dokončenie posúdenia tohto prípadu.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadov gréckych orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 101,4 mil. EUR. Žiadosť bola predložená na základe ustanovení pre „regionálne živelné pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna živelná pohroma“ vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Škody spôsobené zemetrasením na Kose predstavujú 1,8 % HDP príslušného regiónu na úrovni NUTS 2, južnej oblasti Egejského regiónu
                  4
               , a preto presahujú strop 1,5 % stanovený v nariadení. Žiadosť Grécka je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               4.Grécke orgány vo svojej žiadosti požiadali o vyplatenie zálohy. Komisia sa domnieva, že vyplatenie zálohy nie je opodstatnené, keďže Grécko neposkytlo dôležité dodatočné informácie nevyhnutné na vykonanie predbežného posúdenia stanoveného v článku 4a nariadenia.

               5.V reakcii na zemetrasenie boli na posúdenie situácie, vykonávanie záchranných činností, obnovu životne dôležitých funkcií ostrova (letisko, prístav, nemocnica) a koordináciu miestnych orgánov zodpovedných za riadenie núdzovej situácie povolané záchranné tímy. Na vyhľadávanie uviaznutých a zranených osôb boli zmobilizovaní hasiči a štátna sanitná služba. Osobitné tímy obnovili prerušené elektrické vedenia. Grécko oznámilo 10 obetí na životoch a viac ako 100 zranených osôb. Obyvatelia a veľký počet turistov museli niekoľko nocí prespať v školách, parkoch a vonku. Prístav na ostrove Kos bol značne poškodený a niekoľko dní nebol prevádzkyschopný. Je potrebné opraviť 150 domov, 10 domov sa musí prebudovať. Opravy sa musia vykonať na 33 podnikoch a 5 podnikov sa musí prebudovať. Zaznamenali sa tiež škody na troch verejných budovách. Mnohé pamiatky kultúrneho dedičstva boli poškodené, hlavne na východnej strane ostrova, ktorá bola bližšie k epicentru zemetrasenia, a to najmä pamiatky a archeologické lokality v meste Kos.

               6.Grécko odhaduje náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 93,9 mil. EUR, pričom tieto náklady uviedlo rozpísané podľa typu operácie. Najväčší podiel (vyše 47,8 mil. EUR) oprávnených nákladov sa týka opatrení na ochranu kultúrneho dedičstva. Druhý najväčší podiel (približne 41,1 mil. EUR) sa týka nákladov na obnovu dopravnej infraštruktúry.

               7.Grécke orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               8.Zasiahnutý región sa v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020) považuje za „rozvinutejší región“. Grécke orgány signalizovali Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov realizovaných v rámci EŠIF na opatrenia na obnovu.

               9.Grécko neaktivovalo mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany.

               10.Ako vedľajší účinok zemetrasenia došlo k miestnemu cunami, ktoré zasiahlo pobrežie polostrova Bodrum a časti pobrežia ostrova Kos. Medzinárodný tím pozostávajúci z vedcov z Turecka, Grécka a zo Spoločného výskumného centra Komisie uskutočnil po udalosti prieskum.

               11.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               12.V žiadosti Grécka je uvedený opis vykonávania právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm v súvislosti s povahou pohromy. Po silných zemetraseniach, ktoré postihli Grécko v rokoch 1978 – 1981, grécka vláda vytvorila stratégiu na prevenciu a zvládanie rizík prírodných pohrôm s cieľom zlepšiť odolnosť v miestnych spoločenstvách prostredníctvom rámca pre vykonávanie politík zameraných na zníženie známych rizík, ako aj riadenie dosahov zemetrasení a postupov/opatrení na predchádzanie vzniku nových rizík.

               2.3Litva – záplavy

               Počas leta a jesene zasiahli Litvu pretrvávajúce zrážky, v dôsledku ktorých nasiaknutá pôda nebola schopná absorbovať nadbytočnú vodu. Táto situácia viedla k záplavám, ktoré spôsobili najmä škody na sieťovej infraštruktúre a v odvetví poľnohospodárstva.

               1.Litva požiadala 22. decembra 2017, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 4. októbra 2017, o príspevok z Fondu solidarity. V predloženej žiadosti sa hovorí o „veľkej živelnej pohrome“ podľa článku 2 ods. 2 nariadenia. Litva predložila 6. februára 2018 Komisii doplňujúce informácie.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadu litovských orgánov výška celkových priamych škôd spôsobených záplavami predstavuje sumu 407,4 mil. EUR. Táto suma presahuje strop pre mobilizáciu FSEÚ v prípade „veľkej katastrofy“ uplatniteľného na Litvu v roku 2017, ktorý zodpovedal sume 214,9 mil. EUR (t. j. 0,6 % hrubého národného dôchodku na základe údajov z roku 2015). Keďže odhadované celkové priame škody presahujú uvedený strop, túto pohromu možno kvalifikovať ako „veľkú živelnú pohromu“, a je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               4.Litva nepožiadala o vyplatenie zálohy.

               5.V žiadosti Litvy sa uvádza podrobný opis poveternostnej situácie a účinkov dlho pretrvávajúcich dažďov. Obdobie nadmerného úhrnu zrážok v priebehu viacerých mesiacov dosahujúceho až 280 % normálnych hodnôt viedlo k nadmernému zamokreniu pôdy, nadmernej hladine vnútrozemských vôd a kritickému preťaženiu kanalizačných systémov. Litva vyhlásila 4. októbra 2017 núdzový stav celoštátneho dosahu. Dlhodobý prílev prebytočnej vody s náhlymi zmenami vodných stavov, naplaveninami, zanášaním korýt a vysokým vodným tlakom poškodil kanalizačné systémy a viedol k ich kritického stavu. Systémy rekultivácie pôdy ani kanalizačné systémy na celoštátnej úrovni nedokázali vodu absorbovať. Riečne toky vylievajúce sa z korýt viedli k záplavám poľnohospodárskej pôdy, poľnohospodárskych podnikov, domácností, elektrických staníc a postihli aj oblasti cintorínov. Silné dažde poškodili aj vyše 100 km okresných ciest. Bolo zaznamenaných približne 50 výpadkov elektriny, poškodené boli vykurovacie potrubia, ako aj tepelná izolácia budov.

               6.Litva odhaduje náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 240,2 mil. EUR, pričom tieto náklady uviedla rozpísané podľa typu operácie. Takmer všetky oprávnené náklady sa týkajú opätovného sprevádzkovania infraštruktúry v oblasti hospodárenia s vodami a nakladania s odpadovými vodami vrátane priehrad a kanalizačných systémov. Príspevok z FSEÚ sa však nesmie použiť na opravy, ktorých výsledkom by bolo dosiahnutie stavu tohto majetku presahujúceho úroveň pred pohromou.

               7.Litovské orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               8.Zasiahnutý región sa v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020) považuje za „menej rozvinutý región“. Litovské orgány nesignalizovali Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF na opatrenia obnovy. Na základe žiadosti Litvy o podporu poľnohospodárom, ktorú predložila Komisii v novembri 2017, však Komisia prijala vykonávacie nariadenie (EÚ) 2018/108 o „núdzovom opatrení vo forme pomoci pre poľnohospodárov z dôvodu záplav a silných dažďov v niektorých oblastiach Litvy, Lotyšska, Estónska a Fínska“. Maximálna suma, ktorá sa poskytne Litve, predstavuje 9,1 mil. EUR.

               9.Litva neaktivovala mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany.

               10.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               11.V žiadosti Litvy je uvedený opis vykonávania platných vnútroštátnych postupov prevencie núdzových situácií, avšak bez osobitného odkazu na vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm v súvislosti s povahou pohromy. Zákon o civilnej ochrane Litovskej republiky upravuje postupy, ktoré majú uplatňovať štátne a miestne inštitúcie a podniky, poľnohospodárske podniky a iné subjekty s cieľom pripraviť sa na núdzové situácie a predchádzať im. Na základe právnych aktov ministerstvo pôdohospodárstva, ministerstvo životného prostredia a miestne správy schválili trojročné plány núdzových preventívnych opatrení. V národnom pláne riadenia núdzových situácií schválenom v roku 2010 sa stanovuje mobilizácia a riadenie materiálnych a ľudských zdrojov v prípade núdzovej situácie celoštátneho dosahu. Vo vyhláške č. 1V-114 z roku 2007 zodpovednosť za informovanie o udalostiach a núdzových stavoch spôsobených hydrometeorologickými a geologickými javmi nesie ministerstvo životného prostredia a podriadené orgány.

               2.4Poľsko – búrka

               Medzi 9. a 12. augustom 2017 došlo v určitých častiach Poľska k výnimočne silným búrkam a silným zrážkam, ktoré spôsobili rozsiahle škody na súkromných a verejných lesoch, verejnej infraštruktúre a ostatnom majetku.

               1.Poľsko požiadalo 25. októbra 2017, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 9. augusta 2017, o príspevok z Fondu solidarity. Žiadosť bola predložená na základe „regionálnej živelnej pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia. Poľsko poskytlo 23. marca 2018 na vyžiadanie Komisie nevyhnutné dodatočné informácie potrebné na dokončenie posúdenia tohto prípadu.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadov poľských orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 491,2 mil. EUR. Žiadosť bola predložená na základe ustanovení pre „regionálne živelné pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna živelná pohroma“ vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Škody, ktoré spôsobila búrka, predstavujú 2,0 % váženého priemeru regionálneho HDP
                  5
                troch dotknutých regiónov, konkrétne Kujavsko-pomoranského vojvodstva, Pomoranského vojvodstva a Veľkopoľského vojvodstva, a preto presahujú strop 1,5 % stanovený v nariadení. Žiadosť Poľska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               4.Poľsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy.

               5.V žiadosti Poľska sa uvádza podrobný opis poveternostnej situácie začiatkom augusta 2017. Búrku sprevádzal intenzívny dážď a miestne krupobitie, ktoré spôsobili 6 obetí na životoch, pričom ďalších 39 osôb utrpelo zranenia. Okresy Toruń a Gdańsk boli najviac postihnuté. Poľsko okamžite prijalo opatrenia na záchranu ľudských životov a na zabezpečenie poškodených budov, na odstránenie spadnutých stromov, ktoré zablokovali mnoho cestných komunikácií a železničných tratí a ktoré prerušili elektrické vedenia. Väčšinu škôd utrpelo odvetvie lesného hospodárstva. Poľsko odhaduje, že v troch dotknutých regiónoch bolo zničených celkovo 9,8 mil. m³ dreva. Pohroma spôsobila značné straty prírodných zdrojov a zasiahla napríklad 22 lesných rezervácií, 15 druhov vtákov a 134 biotopov (Natura 2000) vrátane najstaršej lesnej rezervácie Czeszewski v okrese Jarocin. Lesná infraštruktúra, ako sú cestné komunikácie, mosty, horské chaty a budovy lesných centier odbornej prípravy, turistické a iné zariadenia, boli vážne poškodené. Okrem toho bolo zasiahnutých viac ako 13 600 poľnohospodárskych podnikov a úroda na 99 000 ha ornej pôdy. V odvetví energetiky si opravu vyžaduje 5 000 stožiarov, ako aj 758 transformátorových staníc a viac ako 451 km elektrického vedenia.

               6.Lesy v Poľsku sú obzvlášť dôležité pre životné prostredie a sú chránené rôznymi právnymi predpismi. Pokrývajú približne 30 % územia Poľska, 81 % z nich je vo verejnom vlastníctve. Pod správou národného lesohospodárskeho podniku sa nachádza 77 % poľských lesov. Patria k nim národné parky, prírodné rezervácie, územia chránenej krajiny, oblasti sústavy Natura 2000, oblasti ekologického významu, prírodné a krajinné celky a lokality významné z hľadiska prírodovednej dokumentácie. Oblasti siete Natura 2000 pokrývajú približne 20 % územia Poľska.

               7.Poľsko odhaduje náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 324,5 mil. EUR, pričom tieto náklady uviedlo rozpísané podľa typu operácie. Najväčší podiel (vyše 259,1 mil. EUR) oprávnených nákladov sa týka opatrení v súvislosti s bezodkladnou obnovou postihnutých oblastí s cieľom zamedziť okamžitým účinkom erózie pôdy. Druhý najväčší podiel (42,4 mil. EUR) sa týka nákladov na obnovu dopravnej infraštruktúry.

               8.Komisia konštatovala, že v minulosti sa vyskytli problémy súladu činností obhospodarovania lesov s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. S cieľom predchádzať nesúladu plánovaných operácií obhospodarovania lesov s právnymi predpismi EÚ v oblasti životného prostredia Komisia môže zahrnúť vhodné ustanovenia do ďalšieho vykonávacieho aktu.

               9.Poľské orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               10.Zasiahnuté regióny sa v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020) považujú za „menej rozvinuté regióny“. Poľské orgány nesignalizovali Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF na opatrenia obnovy.

               11.Poľsko neaktivovalo mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany.

               12.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               13.V žiadosti Poľska je uvedený opis vykonávania právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a zvládania rizík pohrôm, ako napríklad „smernice o povodniach“ (smernica 2007/60/ES o hodnotení a manažmente povodňových rizík), ako aj smernice 2008/114/ES o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu a smernice 2012/18/EÚ o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok. V súčasnosti neexistujú žiadne právne predpisy Únie, ktoré by sa vzťahovali osobitne na búrky.

               2.5Záver

               Z dôvodov uvedených vyššie pohromy uvedené v žiadostiach, ktoré predložili Bulharsko, Grécko, Litva a Poľsko, spĺňajú podmienky stanovené v nariadení na mobilizáciu FSEÚ.

               3.Financovanie z pridelených prostriedkov FSEÚ na rok 2018

               Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  6
                (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä jeho článok 10, umožňuje mobilizáciu FSEÚ v rámci ročného stropu vo výške 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  7
                sa stanovujú spôsoby mobilizácie FSEÚ.

               Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia FSEÚ, Komisia zastáva názor, že pomoc by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje strop pre mobilizáciu FSEÚ v prípade „veľkej živelnej pohromy“ (t. j. 0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanoveným stropom. V minulosti sa pri stanovovaní výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod stropom a sadzba 6 % pre časť škôd, ktorá tento strop presahuje. Na regionálne živelné pohromy a pohromy uznané podľa ustanovenia o „susednom štáte“ sa vzťahuje sadzba 2,5 %.

               Príspevok nesmie prekročiť odhadované celkové náklady na oprávnené operácie. Metodika na výpočet pomoci bola stanovená vo výročnej správe o FSEÚ za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom.

               Na základe žiadostí Bulharska, Grécka, Litvy a Poľska je výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ na základe odhadu celkových spôsobených priamych škôd takýto:

                        Členské štáty

                        Kvalifikácia pohromy

                        Celkové priame škody

                        (v mil. EUR)

                        Strop v prípade veľkej katastrofy

                        (v mil. EUR)

                        2,5 % priamych škôd do výšky stropu

                        (v EUR)

                        6 % priamych škôd nad výškou stropu

                        (v EUR)

                        Celková výška navrhovanej pomoci

                        (v EUR)

                        Vyplatené zálohy

                        (v EUR)

                        BULHARSKO

                        regionálna

                        (článok 2 ods. 3)

                        90,329

                        288,020

                        2 258 225

                        –

                        2 258 225

                        0

                        GRÉCKO

                        regionálna

                        (článok 2 ods. 3)

                        101,432

                        1 057,800

                        2 535 796

                        –

                        2 535 796

                        0

                        LITVA

                        veľká

                        (článok 2 ods. 2)

                        407,366

                        214,944

                        5 373 600

                        11 545 341

                        16 918 941

                        0

                        POĽSKO

                        regionálna

                        (článok 2 ods. 4)

                        491,170

                        2 501,280

                        12 279 244

                        –

                        12 279 244

                        0

                        SPOLU

                        33 992 206

                        0

               V súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia o VFR predstavovala celková suma disponibilná na začiatku roku 2018 na mobilizáciu FSEÚ 421 142 057 EUR, čo je súčet zostávajúcich prostriedkov pridelených na rok 2018 vo výške 280 371 754 EUR (t. j. 574 342 834 EUR mínus 293 971 080 EUR, ktoré už boli mobilizované v roku 2017
                  8
               ) a zvyšných prostriedkov pridelených na rok 2017 vo výške 140 770 303 EUR, ktoré neboli využité a boli prenesené do roku 2018.

               Suma, ktorá sa môže v tejto fáze roka 2018 mobilizovať, predstavuje 173 389 397 EUR. Suma zodpovedá celkovej sume disponibilnej na mobilizáciu FSEÚ na začiatku roku 2018 (421 142 057 EUR) s odpočítaním sumy 143 585 709 EUR zadržanej na účely splnenia povinnosti ponechať 25 % prostriedkov pridelených na rok 2018 k dispozícii do 1. októbra 2018, ako sa stanovuje v článku 10 ods. 1 nariadenia o VFR, a s odpočítaním sumy 104 166 951 EUR, ktorá bola mobilizovaná už skôr v tomto roku v prospech Grécka, Španielska, Francúzska a Portugalska
                  9
               .

                        Súhrnná tabuľka financovania z FSEÚ

                        Suma

                        v EUR

                        Prostriedky pridelené na rok 2017 prenesené do roku 2018

                        140 770 303

                        Prostriedky pridelené na rok 2018

                        574 342 834

                        Prostriedky pridelené na rok 2018 predsunuté do roku 2017 v súlade s článkom 10 ods. 2 nariadenia o VFR

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Celková suma disponibilná na začiatku roku 2018

                        421 142 057

                        Mínus suma už mobilizovaná v roku 2018 pre Grécko, Španielsko, Francúzsko a Portugalsko

                        –104 166 951

                        Mínus zadržaných 25 % prostriedkov pridelených na rok 2018

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Maximálna suma disponibilná v súčasnosti (prostriedky pridelené na roky 2017 + +2018)

                        173 389 397

                        Celková výška pomoci navrhovanej na mobilizáciu pre Bulharsko, Grécko, Litvu a Poľsko

                        – 33 992 206

                        Zvyšné disponibilné prostriedky do 1. októbra 2018,

                        139 397 191

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Bulharsku, Grécku, Litve a Poľsku

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
                  10
               , a najmä na jeho článok 4 ods. 3,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  11
               , a najmä na jej bod 11,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Cieľom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) je umožniť Únii reagovať rýchlym, účinným a pružným spôsobom na núdzové situácie a prejaviť solidaritu s obyvateľstvom oblastí postihnutých živelnými pohromami.

               (2)Fond nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), ako je stanovené v článku 10 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  12
               .

               (3)Bulharsko predložilo 11. januára 2018 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na záplavy spôsobené intenzívnymi zrážkami a silnými búrkami 25. a 26. októbra 2017.

               (4)Grécko predložilo 11. októbra 2017 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na zemetrasenie, ktoré 20. júla 2017 zasiahlo južnú oblasť Egejského regiónu a ostrov Kos.

               (5)Litva predložila 22. decembra 2017 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na záplavy spôsobené pretrvávajúcimi zrážkami počas leta a jesene 2017.

               (6)Poľsko predložilo 25. októbra 2017 svoju žiadosť o príspevok z fondu v nadväznosti na mimoriadne silné búrky a silné zrážky, ku ktorým došlo medzi 9. a 12. augustom 2017.

               (7)Žiadosti predložené Bulharskom, Gréckom, Litvou a Poľskom spĺňajú podmienky na poskytnutie finančného príspevku z fondu, ako sa stanovuje v článku 4 nariadenia (ES) č. 2012/2002.

               (8)Fond by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok Bulharsku, Grécku, Litve a Poľsku.

               (9)S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu fondu by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2018 sa mobilizuje Fond solidarity Európskej únie s cieľom poskytnúť sumu 2 258 225 EUR Bulharsku, 2 535 796 EUR Grécku, 16 918 941 EUR Litve a 12 279 244 EUR Poľsku vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od … [dátum prijatia]
                  13**.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                     (1)

                        Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (2)

                        COM(2018) 361, 31.5.2018.

                     (3)

                        BG34 = regionálny HDP pre Jugoiztočen je 5 327 mil. EUR na základe údajov z roku 2015.

                     (4)

                        EL42 = regionálny HDP pre Notio Aigaio/južnú oblasť Egejského regiónu je 6 045 mil. EUR na základe údajov z roku 2014.

                     (5)

                        Vážené priemerné regionálne HDP predstavuje 24,1 mil. EUR na základe údajov z roku 2014.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (7)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (8)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1599 z 13. septembra 2017 o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Taliansku (Ú. v. EÚ L 245, 23.9.2017) a sprievodný opravný rozpočet č. 4/2017 (Ú. v. EÚ L 330, 13.12.2017).

                     (9)

                        Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Grécku, Španielsku, Francúzsku a Portugalsku [COM(2018) 150, 22.2.2018] a sprievodný opravný rozpočet č. 1/2018 [COM(2018) 150, 22.2.2018].

                     (10)

                        Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (11)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (12)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 20. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (13)
                  ** Dátum vloží Parlament pred uverejnením v úradnom vestníku.