|

52010PC0222

Návrh nariadenie rady, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Indonézii po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009  /* KOM/2010/0222 v konečnom znení - NLE 2010/0120 */

	Brusel, 6.5.2010KOM(2010)222 v konečnom znení2010/0120 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Indonézii po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009DÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHU |Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009[1] z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu cyklamátu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Indonézii. |Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. |Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 435/2004 z 8. marca 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz cyklamátu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Indonézii. |Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |V súlade s ustanoveniami základného nariadenia zainteresované strany, ktorých sa konanie dotýka, mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. |Získavanie a využívanie expertízy |Externá expertíza nebola potrebná. |Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |Zhrnutie navrhovaného opatrenia Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti predložila 11. decembra 2008 spoločnosť „Productos Aditivos S.A.“, jediný výrobca v EÚ, ktorý predstavuje 100 % výroby príslušného výrobku v Únii. Komisia na základe zistenia, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, otvorila prípad 10. marca 2009[2]. Prešetrovaním sa zistilo, že existuje pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy, a preto navrhuje uložiť antidumpingové opatrenia na ďalšie obdobie piatich rokov. Navrhuje sa, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorý by sa mal uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie pri najbližšej príležitosti. |Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, a najmä jeho článok 9 ods. 4 a článok 11 ods. 2. |Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: |Forma opatrenia je opísaná v základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. |Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. |Výber nástrojov |Navrhovaný nástroj: nariadenie Rady. |Iné prostriedky by neboli primerané, pretože v základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti. |VPLYV NA ROZPOčET |Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. |2010/0120 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a v Indonézii po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[3] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2,so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,keďže:A. POSTUP1.  Platné opatrenia2.  Rada na základe antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) uložila nariadením (ES) č. 435/2004[4] z 8. marca 2004 konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „Čína“) a v Indonézii (ďalej len „príslušné krajiny“).3.  Súčasné prešetrovanie4.  Žiadosť o preskúmanie5.  Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti predložila 11. decembra 2008 spoločnosť Productos Aditivos S.A., jediný výrobca cyklamátu sodného v Únii.6.  Žiadosť sa odôvodnila tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu a ujmy spôsobenej odvetviu Únie.7.  Začatie preskúmania8.  Komisia na základe zistenia, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, začala 10. marca 2009 po porade s poradným výborom prešetrovanie podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie [5] (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“).9.  Obdobie prešetrovania10.  Prešetrovanie pravdepodobnosti alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2008 do 31. decembra 2008 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie vývoja dôležitého pre posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2005 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).11.  Strany, ktorých sa prešetrovanie týka12.  Komisia oficiálne informovala o začatí preskúmania pred uplynutím platnosti žiadajúceho výrobcu v Únii, známych dovozcov, dodávateľov a používateľov, známych vyvážajúcich výrobcov v Číne a Indonézii a orgány príslušných krajín.13.  Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania, avšak žiadny z nich nepredložil takúto žiadosť Európskej komisii.14.  Komisia poslala dotazníky všetkým známym vyvážajúcim výrobcom v Číne a v Indonézii. Dve spoločnosti z Číny, obidve patriace do skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd. so sídlom v Hongkongu, a dve spoločnosti z Indonézie vyjadrili ochotu spolupracovať a vyplnili dotazník týkajúci sa dumpingu.15.  Dvaja ďalší čínski výrobcovia, Fang Da Food Additive (Šen-čen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, sa prihlásili sami. Pri pôvodnom prešetrovaní sa zistilo, že tieto spoločnosti nepoužívali dumping na trhu Únie. Fang Da Food Additive (Šen-čen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited preto nie sú predmetom súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti.16.  Overenie získaných informácií17.  Komisia si vyžiadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účel stanovenia pokračovania alebo pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu a ujmy a záujmu Únie. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch týchto spoločností:18.  Vyvážajúci výrobcovia v Čínskej ľudovej republike:19.  Golden Time Enterprises (Šen-čen) Co., Ltd., Šen-čen20.  Jintian Enterprises (Nandžing) Co., Ltd., Nandžing21.  a prepojená spoločnosť Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)22.  Vyvážajúci výrobcovia v Indonézii:23.  PT Golden Sari (chemický priemysel), Bandar Lampung24.  PT Tunggak Waru Semi, Solo25.  Výrobca výrobného odvetvia Únie26.  Productos Aditivos S.A., Španielsko27.  Neprepojený dovozca/obchodník28.  Beneo Palatinit GmbH, Nemecko29.  Používateľ30.  Schweppes International Ltd., Holandsko31.  Uverejnenie32.  Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť, aby sa uložili antidumpingové clá na dovoz cyklamátu sodného s pôvodom v Číne a Indonézii.33.  Stranám bola v súlade s ustanoveniami základného nariadenia stanovená lehota, v ktorej mohli predložiť pripomienky po tomto uverejnení.34.  Ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili strany, sa zohľadnili a v prípade potreby sa zodpovedajúcim spôsobom upravili konečné zistenia.B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK1. Príslušný výrobok35.  Výrobok, na ktorý sa vzťahuje toto preskúmanie, je rovnaký ako pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. cyklamát sodný („CS“) s pôvodom v Číne a Indonézii (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN ex 2929 90 00.36.  Ako sa stanovilo pri pôvodnom prešetrovaní a potvrdilo pri súčasnom preskúmaní, cyklamát sodný je komoditný výrobok, ktorý sa používa ako prídavná látka v potravinách, povolený v Európskej únii a v mnohých iných krajinách ako sladidlo nízkokalorických a dietetických potravín a nápojov. Vo veľkej miere sa používa ako prídavná látka v potravinárskom priemysle a rovnako ho používajú aj výrobcovia nízkokalorických a dietetických stolových sladidiel. Malé množstvá sa takisto používajú vo farmaceutickom priemysle.2. Podobný výrobok37.  Rovnako ako pri pôvodnom prešetrovaní sa ukázalo, že príslušný výrobok vyrobený v Číne a Indonézii a predávaný do Únie má rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a použitia ako výrobok, ktorý vyrába a predáva žiadateľ na trhu Únie, alebo ako výrobok vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Indonézii, ktorá slúži aj ako analogická krajina na účel stanovenia normálnej hodnoty pre Čínu.38.  Všetky tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU39.  Predbežné poznámky40.  V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či v súčasnosti dochádza k dumpingu, a ak áno, či by uplynutie platnosti opatrení pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo opätovnému výskytu dumpingu, alebo nie. Pripomína sa, že v kontexte prešetrovaní podľa tohto článku sa neberie do úvahy trhovohospodárske zaobchádzanie („THZ“).41.  V súlade s článkom 11 ods. 9 základného nariadenia sa použila rovnaká všeobecná metodika ako pri pôvodnom prešetrovaní za predpokladu, že sa okolnosti nezmenili. Aby sa mohla stanoviť pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu, v súlade s bežnými postupmi sa vybrali vzorky transakcií za štyri mesiace ORP, pričom išlo vždy o posledný mesiac štvrťroka. Výsledok sa overil tým, že sa analyzovali aj niektoré ďalšie transakcie. Proti tomuto prístupu neprotestoval žiadny subjekt.42.  Na základe údajov z databázy Eurostatu sa ukázalo, že počas ORP sa do Únie doviezlo 3 000 až 5 000 ton príslušného výrobku. Z nich viac ako 90 % pochádzalo z Číny a zostávajúca časť z Indonézie. Z ostatných krajín nebol zaznamenaný prakticky žiadny dovoz.2. Dumping pri dovoze počas obdobia prešetrovania2.1. Čínska ľudová republika2.1.1. Analogická krajina43.  Normálna hodnota pre Čínu sa s výnimkou spoločností, ktorým bolo pri pôvodnom prešetrovaní udelené trhovohospodárske zaobchádzanie, stanovila v súlade s článkom 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia.44.  Indonézia sa pri predchádzajúcom prešetrovaní použila ako vhodná krajina s trhovým hospodárstvom na účely určenia normálnej hodnoty pre Čínu.45.  Túto možnosť navrhla Európska komisia v oznámení o začatí preskúmania a žiadna zainteresovaná strana proti tejto možnosti nepredložila námietku v stanovenej lehote.46.  Ceny v Indonézii sa považovali za primeranú náhradu cien v Číne, pretože Indonézia má konkurencieschopný domáci trh s rastúcim dovozom z Číny, na ktorom pôsobí aspoň šesť výrobcov. Okrem toho sa zdá, že prešetrovaný výrobok sa vyrába iba v Únii, Čínskej ľudovej republike a Indonézii. Pri súčasnom prešetrovaní nebol predložený žiadny dôkaz o opaku.47.  Indonézia sa preto použila ako analogická krajina s trhovým hospodárstvom na účely tohto preskúmania.2.1.2. Spolupracujúci čínski vyvážajúci výrobcovia2.1.2.1. Predbežné poznámky48.  Ako sa uvádza v odôvodnení 8, dvaja výrobcovia patriaci do rovnakej skupiny so sídlom v Hongkongu, „Rainbow Rich Industries“, spolupracovali pri tomto preskúmaní. Títo výrobcovia predstavujú viac ako polovicu vývozov do Únie počas ORP. Ak sa nevezme do úvahy výroba a objemy predaja spoločností, ktoré nepodliehajú konaniu, spolupracujúci výrobcovia predstavujú viac ako tri štvrtiny celkovej produkcie Číny a takmer polovicu jej kapacity. Reprezentatívnosť z hľadiska vývozov do Únie bola viac ako 80 %. Vzhľadom na túto úroveň spolupráce sa podrobné informácie získané od spolupracujúcich výrobcov použili ako zdroj na posúdenie pravdepodobnosti pokračovania alebo opätovného výskytu poškodzujúceho dumpingu z Číny.49.  Jedna zo spolupracujúcich spoločností, Golden Time Enterprises (Šen-čen), vyviezla počas ORP do Únie rozsiahle množstvá, zatiaľ čo sesterská spoločnosť, Jintian Enterprises (Nandžing), nevyvážala do EÚ od uloženia opatrení. Údaje zozbierané počas overovacej návštevy na mieste v spoločnosti, ktorá nevyvážala, Jintian Enterprises (Nandžing), však umožnili podrobnejšie nahliadnuť na čínsky domáci trh, na ktorom má spoločnosť podstatnú časť podielu na trhu a inštalovanej kapacity.50.  Jedna čínska spoločnosť počas prešetrovania tvrdila, že najvýznamnejší domáci výrobcovia sa pravidelne stretávajú s cieľom stanoviť referenčnú cenu pre čínsky domáci trh. Vzhľadom na dominantné postavenie týchto výrobcov sa zdá, že na základe tejto dohody sa čínske domáce ceny úspešne udržiavajú na pomerne vysokej úrovni.2.1.2.2. Normálna hodnota51.  Normálna hodnota pre Golden Time Enterprises (Šen-čen) sa vypočítala ako vážená priemerná cena všetkých domácich predajov uskutočnených počas ORP, ktorú zaplatili alebo zaplatia nezávislí zákazníci za daný druh výrobku.2.1.2.3. Vývozná cena52.  Vývozná cena spoločnosti Golden Time Enterprises (Šen-čen) do Únie bola náležite upravená cena skutočne zaplatená alebo splatná za výrobok pri predaji na vývoz do EÚ.2.1.2.4. Porovnanie cien53.  Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou každého druhu príslušného výrobku na základe cien zo závodu a na rovnakej úrovni obchodovania. V súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia a s cieľom zaručiť spravodlivé porovnanie sa vzali do úvahy rozdiely vo faktoroch, pri ktorých sa tvrdilo a preukázalo, že ovplyvňujú ceny a cenovú porovnateľnosť. Vykonali sa úpravy týkajúce sa nákladov na námornú a vnútroštátnu dopravu, poistenie, úvery, manipuláciu a balenie.2.1.2.5. Dumpingové rozpätie54.  V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie pre každý druh výrobku stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženými priemernými vývoznými cenami na rovnakej úrovni obchodovania. Týmto porovnaním sa ukázala existencia dumpingu počas ORP na podstatne vyššej úrovni ako pri pôvodnom prešetrovaní. Vážené priemerné dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento z ceny CIF na hranici Únie bolo v prípade Golden Time Enterprises vyššie ako 30 %.2.1.3. Ostatní čínski vyvážajúci výrobcovia2.1.3.1. Predbežné poznámky55.  Zostávajúce dovozy z Číny predstavovali menej ako 5 % spotreby v Únii.56.  Komisia založila svoje závery týkajúce sa zostávajúcich čínskych vyvážajúcich výrobcov na údajoch získaných pri prešetrovaní a z oficiálnych štatistík Eurostatu.2.1.3.2. Normálna hodnota57.  Normálna hodnota pre nespolupracujúcich čínskych vývozcov sa stanovila ako vážené priemerné domáce predajné ceny spolupracujúcich indonézskych výrobcov pre nezávislých zákazníkov.2.1.3.3. Vývozná cena58.  Vývozná cena nespolupracujúcich čínskych vývozcov sa stanovila na základe dostupných skutočností v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Bez iných dôveryhodnejších informácií sa toto stanovenie vykonalo odkazom na priemernú dovoznú cenu CIF na hranici Únie získanú zo štatistík dovozu Eurostatu počas ORP.2.1.3.4. Porovnanie cien59.  Vážená priemerná vývozná cena zistená v prípade zostávajúcich čínskych vývozcov sa porovnala s váženou priemernou normálnou hodnotou overených indonézskych výrobcov na základe cien zo závodu a na rovnakej úrovni obchodovania.60.  Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tomto smere sa vykonali úpravy týkajúce sa nákladov na námornú a vnútroštátnu dopravu, poistenie, manipuláciu a balenie. Bez iných dôveryhodnejších informácií sa tieto úpravy zakladali na overených nákladoch čínskeho spolupracujúceho vývozcu.2.1.3.5. Dumpingové rozpätie61.  Dumpingové rozpätie sa vypočítalo ako suma, o ktorú normálna hodnota, vypočítaná v odôvodnení 35, prevyšovala vývoznú cenu, ako sa určuje v odôvodnení 36. Takto dosiahnuté výsledky poukazujú na zjavné pokračovanie dumpingových praktík počas celého obdobia platnosti opatrení s dumpingovým rozpätím vyšším ako 5 %.2.1.4. Závery týkajúce sa dumpingu v prípade Číny62.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa konštatuje, že počas obdobia uplatňovania opatrení dumping z Číny pokračoval.2.2. Indonézia2.2.1. Predbežné poznámky63.  Ako sa uvádza v odôvodnení 8, pri tomto preskúmaní spolupracovali dvaja výrobcovia, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi[6]. Ich reprezentatívnosť z hľadiska vývozov do Únie predstavovala 40 % až 60 % počas ORP.64.  Z údajov, ktoré Komisia získala, vyplynulo, že v Indonézii sú aspoň štyria ďalší výrobcovia príslušného výrobku. Spolupracujúci výrobcovia predstavovali podľa týchto údajov približne jednu tretinu celkovej indonézskej výroby a kapacity. Spolupráca Indonézie je preto pri tomto preskúmaní slabá.65.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti a podľa článku 18 základného nariadenia informácie o domácich cenách, vývozných cenách do iných krajín, výrobe a kapacite v Indonézii sa v prípade nespolupracujúcich indonézskych vyvážajúcich výrobcov zakladali na najlepších dostupných skutočnostiach, vrátane podnetov a verejne dostupných informácií. Príslušné indonézske orgány boli informované o uplatnení článku 18 a jeho dôvodoch. Indonézske orgány v tomto smere nepredložili žiadne pripomienky.66.  Z dvoch spolupracujúcich spoločností vyvážala do Únie počas ORP iba jedna spoločnosť, PT Golden Sari. Hoci sa v prípade PT Tunggak Waru Semi nemohlo stanoviť dumpingové rozpätie, pretože táto spoločnosť nevyvážala do Únie v ORP, jej údaje sa napriek tomu použili na získanie informácií, okrem iného, o výrobe, kapacitách a vývozoch na tretie trhy, čo umožnilo podrobnejší prehľad o domácom trhu a vývozných trhoch Indonézie.2.2.2. Spolupracujúci indonézski vyvážajúci výrobcovia2.2.2.1. Normálna hodnota67.  Normálna hodnota sa v prípade PT Golden Sari vypočítala ako vážená priemerná cena všetkých domácich predajov uskutočnených v ORP, ktoré zaplatili alebo zaplatia nezávislí zákazníci za daný druh výrobku.2.2.2.2. Vývozná cena68.  Vývozná cena v prípade PT Golden Sari sa stanovila na základe vývozných cien skutočne zaplatených alebo splatných počas ORP nezávislými zákazníkmi v Únii.2.2.2.3. Porovnanie cien69.  Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou príslušného výrobku do Únie na základe cien zo závodu a na rovnakej úrovni obchodovania.70.  S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tomto smere sa vykonali úpravy týkajúce sa nákladov na medzinárodnú dopravu, poistenie, vnútroštátnu dopravu, balenie a úvery.2.2.2.4. Dumpingové rozpätie71.  Výsledok porovnania normálnej hodnoty a vývoznej ceny ukázal, že spoločnosť PT Golden Sari neuplatňovala dumping v ORP.2.2.3. Ostatní indonézski vyvážajúci výrobcovia2.2.3.1. Predbežné poznámky72.  Ako sa uviedlo v odôvodnení 43, dumpingové rozpätie nespolupracujúcich vývozcov sa v dôsledku nízkej úrovne spolupráce v prípade Indonézie stanovilo v súlade s článkom 18 základného nariadenia, t. j. na základe dostupných skutočností.2.2.3.2. Normálna hodnota73.  Normálna hodnota sa vypočítala ako vážená priemerná normálna hodnota, ktorá sa vypočítala pre dvoch spolupracujúcich výrobcov.2.2.3.3. Vývozná cena74.  Bez iných dôveryhodnejších informácií sa vývozná cena nespolupracujúcich indonézskych vývozcov stanovila na základe priemernej dovoznej ceny CIF na hranici Únie získanej zo štatistík Eurostatu týkajúcich sa dovozu počas ORP.2.2.3.4. Porovnanie cien75.  Takto získaná vážená priemerná vývozná cena do Únie v prípade Indonézie sa porovnala na úrovni cien zo závodu s váženou priemernou normálnou hodnotou stanovenou pre spolupracujúcich indonézskych výrobcov.76.  S cieľom zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa vo forme úprav primerane zohľadnili rozdiely ovplyvňujúce ceny a cenovú porovnateľnosť v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. V tomto smere sa vykonali úpravy týkajúce sa nákladov na medzinárodnú dopravu, poistenie, vnútroštátnu dopravu, manipuláciu, balenie a úvery.2.2.3.5. Dumpingové rozpätie77.  Porovnaním normálnej hodnoty s vývoznou cenou, ako sa už stanovilo, sa potvrdila existencia dumpingu. Zistené dumpingové rozpätie ako percento dovoznej ceny CIF na hranici Únie bolo takmer 30 %.2.2.4. Závery týkajúce sa dumpingu v prípade Indonézie78.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa konštatuje, že počas obdobia uplatňovania opatrení dumping pokračoval u podstatnej časti indonézskych výrobcov.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení79.  V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by sa dumping opätovne vyskytol v prípade možného uplynutia platnosti platných opatrení voči Číne a Indonézii.80.  Komisia s cieľom stanoviť, či by sa dumping pravdepodobne opätovne vyskytol v prípade zrušenia opatrení, preskúmala dostupné informácie o okolnostiach vývozcov a trhových podmienkach. Pri analýze sa predovšetkým vychádzalo z informácií spolupracujúcich výrobcov uvedených vo vyplnených dotazníkoch, ktoré boli overené počas overovacích návštev na mieste. Použili sa aj iné zdroje informácií, ako sú štatistiky Eurostatu týkajúce sa dovozu a oficiálne štatistiky príslušných krajín týkajúce sa vývozu a trhu.3.1. Čína3.1.1. Predbežné poznámky81.  Ako sa uvádza v odôvodnení 26, spolupracujúci výrobcovia predstavovali viac ako tri štvrtiny čínskej produkcie počas ORP. Keďže je úroveň spolupráce vysoká, stanovilo sa, že dôveryhodné informácie o vývoze príslušného výrobku do Únie počas ORP by sa mohli získať priamo od vyvážajúceho výrobcu. Všeobecnejšie, údaje týkajúce sa čínskeho domáceho trhu sa získali od obidvoch overených výrobcov.82.  Pripomína sa, že prešetrovaním sa ukázalo, že dumping čínskych spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje toto preskúmanie, pokračoval na úrovni, ktorá je podstatne vyššia ako úroveň stanovená pri pôvodnom prešetrovaní.3.1.2. Nevyužitá kapacita a zásoby83.  Podľa údajov, ktoré Komisia zhromaždila počas prešetrovania, voľne dostupná výrobná kapacita spoločností v Číne, na ktoré sa vzťahuje toto preskúmanie, je mnohonásobkom veľkosti trhu Únie. Prešetrovaním sa ukázalo, že domáca spotreba v Číne pravdepodobne neabsorbuje túto mimoriadnu kapacitu v podstatnom rozsahu.84.  Jeden čínsky výrobca tvrdil, že má v úmysle značne znížiť svoju výrobnú kapacitu po ORP. V tomto smere však nebol poskytnutý žiadny hmotný dôkaz. Hoci by to mohlo teoreticky viesť k poklesu kapacity v Číne, napriek tomu by to vytvorilo stimul pre zostávajúcich čínskych výrobcov na zvýšenie využívania ich voľne dostupnej kapacity s cieľom zaplniť medzeru, ktorá by vznikla vo vývoze Číny.85.  Okrem toho, schopnosť trhov iných tretích krajín absorbovať značné dodatočné množstvá čínskeho dovozu je obmedzená. Na začiatok, viaceré veľké krajiny nedovážajú príslušný výrobok z dôvodu regulácie (okrem iného Spojené štáty americké, India, Japonsko, Mexiko, Južná Kórea, celý Stredný východ). Okrem toho, podľa informácií získaných počas prešetrovania nebudú zostávajúce veľké trhy pre cyklamát sodný (Južná Amerika, Južná Afrika a Ázia) pravdepodobne významné rásť v nadchádzajúcich rokoch. Trh Únie by teda zostal hlavným odbytiskom pre výrobok, atraktívnym nielen kvôli svojej veľkosti, ale aj vďaka existencii dobre známych, dobre zavedených distribučných kanálov na dovoz výrobku.86.  Napokon sa posudzovalo, či by sa nadmerná kapacita mohla presmerovať do výroby iných výrobkov v rámci zainteresovaných spoločností. To by však nebolo pravdepodobné, pretože overení výrobcovia nevyrábajú žiadne iné výrobky v podstatných množstvách a neexistujú dôkazy, že iní čínski výrobcovia cyklamátu sodného by sa mohli ľahko preorientovať na iné výrobky.87.  Uvedené skutočnosti poukazujú na pravdepodobné pokračovanie veľkých vyvážaných objemov z Číny do Únie v prípade zrušenia opatrení.3.1.3. Vzťah medzi cenami v Únii a cenami na čínskom domácom trhu88.  Komisia zistila, že veľké objemy dovozov z Číny sa v Únii realizovali za ceny, ktoré boli nižšie ako ceny na čínskom domácom trhu. Predajné ceny pri týchto dovozoch sa vzhľadom na ich úroveň a podiel čínskych dumpingových dovozov na trhu musia považovať za referenčnú cenu v Únii: iní čínski vývozcovia, ktorí chcú vstúpiť na trh s významnými množstvami, by sa s najväčšou pravdepodobnosťou prispôsobili týmto nízkym cenám, pričom by sa zapojili do dumpingu.3.1.4. Vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a cenami na čínskom domácom trhu89.  Komisia porovnala overené čínske vývozné ceny pre tretie krajiny s overenými čínskymi domácimi cenami s cieľom ďalej preskúmať cenové správanie čínskych vývozcov v prípade uplynutia platnosti opatrení.90.  Zistilo sa, že vývozné ceny do tretích krajín boli podstatne nižšie ako domáce ceny a v súlade s vývoznými cenami do EÚ, čo zdôrazňuje model dumpingového správania, ktorý sa v tomto odvetví v Číne zdá štrukturálny.3.1.5. Vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a cenovou úrovňou v Únii91.  Komisia porovnala čínske vývozné ceny do tretích krajín s cenami prevládajúcimi v Únii tak, aby stanovila, či by v prípade uplynutia opatrení existoval stimul na presun vývozu do Únie.92.  Čínske vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti v súlade s cenovou úrovňou v Únii. To potvrdzuje, že čínski vývozcovia pravdepodobne nepresunú vývoz z EÚ na iné trhy.3.1.6. Závery týkajúce sa Číny93.  Hodnotením uvedených faktorov sa ukázalo, že vývozcovia, na ktorých sa preskúmanie vzťahuje, naďalej vyvážali veľmi významné objemy príslušného výrobku do Únie za dumpingové ceny. Čínske vývozy do iných tretích krajín sa tiež uskutočňujú za dumpingové ceny, čo zdôrazňuje štrukturálny model dumpingového správania. Čínske domáce ceny sú vysoké a neexistujú náznaky, že sa v blízkej budúcnosti znížia. Vzhľadom na veľkú voľne dostupnú kapacitu čínskych vývozcov, chýbajúce iné veľké odbytiská pre takúto kapacitu a atraktívnosť trhu EÚ majú čínski vyvážajúci výrobcovia teda stimul nasmerovať ešte väčšie objemy za dumpingové ceny na trh Únie v prípade zrušenia opatrení.94.  Vzhľadom na uvedené údaje a informácie sa konštatuje, že dumping z Číny bude pravdepodobne pokračovať alebo sa opätovne vyskytovať, ak sa povolí uplynutie platnosti opatrení.3.2. Indonézia3.2.1. Predbežné poznámky95.  Ako sa vysvetlilo v odôvodnení 42, spolupracujúci výrobcovia predstavovali menšinu indonézskej výroby a kapacity, a preto sa uplatnil článok 18.96.  Pripomína sa tiež, že prešetrovaním sa dospelo k záveru, že dumping z Indonézie pokračoval v ORP v prípade nespolupracujúcich výrobcov.3.2.2. Nevyužitá kapacita a zásoby97.  Počas preskúmania sa zistilo, že celková voľne dostupná kapacita v Indonézii predstavuje viac ako tri štvrtiny veľkosti trhu Únie. Zostávajúca voľná kapacita by aj v prípade vylúčenia spolupracujúceho vývozcu stále predstavovala takmer polovicu trhu Únie. Zdá sa, že oficiálne indonézske štatistiky ukazujú, že indonézski výrobcovia strácajú podiely na trhu v dôsledku agresívnej cenovej politiky čínskych konkurentov na domácom i medzinárodnom trhu. Je preto pravdepodobné, že sa voľne dostupná kapacita Indonézie v blízkej budúcnosti ešte zvýši.98.  Preskúmalo sa, či by celková voľne dostupná kapacita v Indonézii mohla byť absorbovaná predajmi do tretích krajín, avšak, ako sa konštatuje v odôvodnení 63, nepredpokladá sa, že trhy tretích krajín významne absorbujú danú nadmernú kapacitu. Rovnako sa preskúmalo, či by nadmernú kapacitu mohli absorbovať predaje na domácom trhu. Ako sa však uviedlo, podľa indonézskych oficiálnych údajov sa podiel indonézskych výrobcov na domácom trhu zmenšuje pod tlakom čínskych dovozov. Napokon sa zvážila možnosť prechodu výroby na iné podobné výrobky; z rovnakého dôvodu, ako sa objasňuje v odôvodnení 64, je nepravdepodobné, že by sa nadmerná kapacita mohla využiť takýmto spôsobom.99.  Na záver, veľká (a rastúca) dostupná kapacita v Indonézii by sa v prípade zrušenia opatrení mohla presunúť v podstatnom rozsahu do Únie.3.2.3. Vzťah medzi cenami v Únii a cenami na indonézskom domácom trhu100.  Ceny na indonézskom domácom trhu sú vyššie ako ceny na trhu Únie napriek rastúcemu tlaku, ktorý vyvíjajú čínske vývozy na indonézskom trhu. Vzhľadom na nízke cenové úrovne čínskych dovozov v Únii v prípade takéhoto pomerne homogénneho výrobku by tieto ceny predstavovali referenčnú cenu, ktorej by sa indonézski vývozcovia s najväčšou pravdepodobnosťou prispôsobili, a tým by sa zapojili do dumpingu v prípade uplynutia platnosti opatrení. Táto úvaha sa vzťahuje na spolupracujúcich i nespolupracujúcich vývozcov.101.  Ak by sa opatrenia ukončili iba v prípade Indonézie, a nie Číny, trh Únie by sa stal ešte viac atraktívnym pre indonézskych výrobcov z hľadiska cien. V skutočnosti by boli bez antidumpingových ciel schopní zvýšiť ceny s cieľom využiť výhodu súvisiacu s antidumpingovým clom, ktoré stále platia čínski vývozcovia. Malo by sa dodať, že pri podobnom scenári týkajúcom sa cenových úrovní a cenových diferenciálov čínskych a indonézskych vývozcov zaznamenanom pri pôvodnom prešetrovaní, indonézski vývozcovia vyvážali značné objemy do EÚ.102.  Napokon, malo by sa takisto poznamenať, že indonézske vývozy do EÚ sa po uložení opatrení stále znižovali, čo posilnilo záver, že indonézski vývozcovia nie sú schopní alebo ochotní predávať značné množstvá na trhu EÚ za nedumpingové ceny.3.2.4. Vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a cenami na indonézskom domácom trhu103.  Pokiaľ ide o spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, zistilo sa, že ich overené vývozné ceny do tretích krajín boli vyššie ako indonézske domáce ceny.104.  Pokiaľ ide o nespolupracujúcich vývozcov, počas prešetrovania nebolo možné získať individuálne údaje. Dostupné oficiálne indonézske štatistiky týkajúce sa priemerných vývozných cien všetkých indonézskych vývozov sa zdajú nepresné v absolútnom vyjadrení, pričom sa nadhodnocujú vývozné ceny o veľmi vysoké sumy. Z tých istých štatistík však možno pochopiť, že vývozné ceny do tretích krajín sa zdajú nižšie ako vývozné ceny do Únie. To by naznačovalo, že minimálne značná časť indonézskych vývozov do tretích krajín bola takisto dumpingová. Indonézske štatistiky vývozu v každom prípade poukazujú na výrazný pokles vyvezených objemov, čo zdôrazňuje, že indonézski vývozcovia pri súčasnej cenovej úrovni trpia čínskou konkurenciou.3.2.5. Vzťah medzi vývoznými cenami do tretích krajín a cenami v Únii105.  V prípade spolupracujúceho výrobcu sa zistilo, že vývozné ceny do tretích krajín boli vo všeobecnosti vyššie ako cenové úrovne v Únii. Avšak pokiaľ ide o zostávajúcich indonézskych výrobcov, dostupné oficiálne indonézske štatistiky naznačujú opačnú situáciu. To naznačuje, že v prípade podstatnej časti indonézskych vývozcov by dumping existoval aj pri vývoze do tretích krajín.106.  Tento cenový rozdiel medzi vývoznými cenami do Únie a vývoznými cenami do zvyšku sveta zdôrazňuje stimul pre indonézskych výrobcov odkloniť vývozy do Únie. Tento záver platí dôraznejšie v prípade, že sa povolí uplynutie platnosti opatrení na dovoz s pôvodom v ČĽR.3.2.6. Závery týkajúce sa Indonézie107.  Hodnotením uvedených faktorov sa ukázalo, že indonézske vývozy sa v značnom rozsahu realizovali za dumpingové ceny v Únii a na trhoch tretích krajín, čo zdôrazňuje štrukturálny model dumpingového správania. Vzhľadom na veľkú voľne dostupnú kapacitu indonézskych vývozcov, chýbajúce iné veľké odbytiská pre takúto kapacitu a atraktívnosť trhu EÚ majú indonézski vyvážajúci výrobcovia teda v prípade zrušenia opatrení stimul presmerovať veľké objemy za dumpingové ceny na trh Únie.108.  Vzhľadom na uvedené údaje a informácie sa konštatuje, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by pravdepodobne došlo k pokračovaniu alebo obnoveniu dumpingu z Indonézie.4. Pripomienky po zverejnení109.  Indonézske orgány v stanovenej lehote nereagovali na oznámenie, že na nespolupracujúcich výrobcov sa môže uplatňovať článok 18. Po zverejnení však indonézske orgány, ako aj jeden z indonézskych spolupracujúcich výrobcov tvrdili, že dvaja spolupracujúci indonézski výrobcovia majú významný podiel v indonézskom výrobnom odvetví. Strany tvrdili, že v dôsledku toho by sa miera spolupráce Indonézie mala považovať za významnú a článok 18 by sa nemal uplatňovať. Okrem toho uvedené strany tvrdili, že nemohli spolupracovať, keďže viacerí indonézski výrobcovia počas ORP do Únie nevyvážali. Okrem toho sa tvrdilo, že vzhľadom na to, že na jedného zo spolupracujúcich výrobcov pripadá mimoriadne veľký podiel indonézskeho vývozu, títo spolupracujúci výrobcovia by sa mali považovať za reprezentatívnych, a skutočnosť, že v prípade tejto spoločnosti sa nezistil dumping, by mala viesť k zrušeniu opatrení pre Indonéziu.110.  Malo by sa objasniť, že článok 18 nebol uplatnený v prípade spolupracujúcich výrobcov, ktorých údaje sa počas prešetrovania zohľadnili v plnom rozsahu. Pokiaľ ide o uplatňovanie článku 18 na ostatných indonézskych výrobcov, útvarom Komisie bez informácií od týchto strán nezostávalo nič iné ako sa spoľahnúť na najlepšie dostupné skutočnosti. Malo by sa pripomenúť, že útvary Komisie musia pri posúdení pravdepodobnosti pokračovania a (alebo) opätovného výskytu dumpingu v preskúmaniach pred uplynutím platnosti posúdiť aj prvky týkajúce celkovej situácie výrobného odvetvia vyvážajúcej krajiny, ako napr. domácu kapacitu, výrobu a ceny, vývoz do tretích krajín.111.  Keďže indonézski výrobcovia, ktorí nespolupracovali, predstavujú veľkú časť indonézskeho výrobného odvetvia, pokiaľ ide o vývoz do Únie, ako aj výrobu a vývoz do tretích krajín, Komisia potvrdzuje uplatňovanie článku 18, pokiaľ ide o nespolupracujúcich indonézskych výrobcov, ako sa uvádza v odôvodnení 43.112.  Pokiaľ ide o žiadosť zrušiť opatrenia na indonézsky vývoz, treba poznamenať, že indonézske orgány neposkytli údaje, ktoré by mohli zmeniť záver Komisie týkajúci sa reprezentatívnosti spolupracujúceho výrobcu, ktorého podiel predstavoval počas ORP 40% až 60% celkového indonézskeho vývozu, ako je uvedené v odôvodnení 41. Preto sa spolupracujúci vývozca, u ktorého sa dumping nezistil, nemohol považovať za reprezentatívneho pre indonézsky vývoz. Ostatný indonézsky vývoz sa uskutočňoval za dumpingové ceny, ako je uvedené v odôvodnení 55. Preto sa potvrdzuje záver, že v prípade tejto časti indonézskeho vývozu dumping pokračoval. Okrem toho skutočnosť, že dumping nepokračuje, nie je sama osebe dostatočným dôvodom na zastavenie antidumpingových opatrení, ak sa zistila pravdepodobnosť opätovného výskytu, ako je to v prípade súčasného preskúmania pred uplynutím platnosti. Z toho vyplýva záver, že požiadavka na zrušenie opatrení na základe toho, že v prípade spolupracujúceho indonézskeho vývozcu nedochádza k dumpingu, sa nemohla akceptovať.113.  Indonézske orgány a jeden indonézsky spolupracujúci výrobca okrem toho požiadali o úplné zverejnenie údajov o celkovom indonézskom vývoze do Únie. Pripomína sa však, že indexovanie týchto údajov (pozri poznámku k odôvodneniu 41) bolo potrebné na ochranu indonézskeho vyvážajúceho výrobcu pred zverejnením citlivých podnikových údajov. Keďže trh je malý a počet zainteresovaných strán je obmedzený, indexovanie týchto údajov je oprávnené. Existujú teda dobré dôvody na zachovanie dôvernosti a požiadavka na zverejnenie údajov o celkovom indonézskom vývoze do Únie sa preto nemôže akceptovať.5. Záver týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania a/alebo opätovného výskytu dumpingu114.  Na základe uvedených skutočností sa konštatuje, že dumping z obidvoch krajín, na ktoré sa vzťahuje toto preskúmanie, bude pravdepodobne pokračovať v prípade zrušenia opatrení.D. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie115.  Cyklamát sodný vyrába v Únii iba žiadajúci výrobca Productos Aditivos S.A. V prípade tejto spoločnosti sa preto usúdilo, že predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.2. Spotreba v Únii116.  Údaje o spotrebe v Únii sa zakladali na súhrnných objemoch dovozov príslušného výrobku do Únie založených na štatistikách Eurostatu a na celkových overených predajoch výrobného odvetvia Únie na trhu Únie. Vzhľadom na skutočnosť, že tieto údaje sú odvodené z dvoch zdrojov a že predaje žiadateľa by sa mali zachovať v dôvernosti, vývoj spotreby sa uvádza v indexoch.117.  Spotreba cyklamátu sodného v Únii sa pohybovala v rozpätí 5 000 až 7 000 ton počas posudzovaného obdobia. Zvýšila sa o 6 % v období rokov 2005 až 2006 a o 15 % v období rokov 2006 až 2007. Od roku 2007 do konca ORP klesla o 18 %.Tabuľka 1SPOTREBA V ÚNII2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |INDEX | 100 | 106 | 122 | 103 |3. Dovozy z príslušných krajín3.1. Kumulácia118.  Komisia zvážila, či by sa mal vplyv dumpingových dovozov z príslušných krajín posúdiť súhrnne na základe kritérií uvedených v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. V tomto článku sa ustanovuje, že vplyv dovozov z dvoch alebo viacerých krajín, ktoré sú súčasne predmetom antidumpingových prešetrovaní, sa súhrnne posúdi, len ak sa určí, že a) dumpingové rozpätie stanovené vo vzťahu k dovozu z každej krajiny je väčšie ako de minimis , tak ako sa uvádza v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, a že objem dovozu z každej krajiny nie je zanedbateľný, a b) súhrnné vyhodnotenie účinkov dovozu je primerané z hľadiska podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podmienok hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Únie.119.  V tomto smere sa predovšetkým zistilo, že dumpingové rozpätia pri každej z príslušných krajín boli vyššie ako de minimis . Okrem toho, objem dumpingových dovozov z každej z týchto krajín nebol zanedbateľný v zmysle článku 5 ods. 7 základného nariadenia. Objem dovozu predstavoval v skutočnosti v prípade Číny a Indonézie okolo 50 % spotreby Únie počas ORP. Pri výpočte objemu dovozu sa vylúčili nedumpingové dovozy.120.  Prešetrovaním sa ďalej ukázalo, že konkurenčné podmienky medzi dumpingovými dovozmi i medzi dumpingovými dovozmi a podobným výrobkom Únie sú podobné. Zistilo sa, že cyklamát sodný vyrobený/predávaný príslušnými krajinami a cyklamát sodný vyrobený/predávaný výrobným odvetvím Únie si navzájom konkurujú bez ohľadu na pôvod, pretože sú podobné z hľadiska ich základných vlastností, vo veľkej miere vzájomne zameniteľné z hľadiska používateľov a distribuované cez rovnaké distribučné kanály. Ceny týkajúce sa dovozov z Číny, ktoré podliehajú opatreniam, a dumpingové dovozy z Indonézie boli takisto v rovnakom rozsahu. Okrem toho, pri porovnaní cien na rovnakej úrovni obchodovania sa zistilo, že tieto ceny podhodnocujú ceny výrobného odvetvia Únie.121.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa usúdilo, že všetky kritériá uvedené v článku 3 ods. 4 základného nariadenia boli splnené, pokiaľ ide o dovozy z Číny, ktoré podliehajú opatreniam, a dumpingové dovozy z Indonézie a že vplyv dovozov by sa mal posúdiť súhrnne.3.2. Objem a podiel dumpingových dovozov na trhu122.  Vývoj dumpingových dovozov z Číny a Indonézie a ich podiely v posudzovanom období na trhu boli takéto:Tabuľka 2Dumpingové dovozy spolu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Index | 100 | 109 | 198 | 195 |Tabuľka 3Podiel dumpingových dovozov na trhu | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Index | 100 | 103 | 161 | 189 |123.  Objemy dumpingových dovozov i podiel dumpingových dovozov na trhu sa takmer zdvojnásobili počas posudzovaného obdobia.3.3. Vývoj cien a cenové správanie dovozov príslušného výrobku3.3.1. Vývoj cien124.  Priemerná cena dumpingových dovozov z príslušných krajín sa počas posudzovaného obdobia vyvíjala takto:Tabuľka 4Priemerné ceny dumpingových dovozov | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Index | 100 | 103 | 104 | 99 |125.  Údaje v tabuľke 4 sa zakladajú na dostupných štatistických údajoch, vrátane údajov z Eurostatu. Všeobecný trend dovozných cien do Únie ukazuje nárast do roku 2007 a následne pokles v ORP pod úroveň roku 2005.3.3.2. Cenové podhodnotenie126.  S cieľom stanoviť cenové podhodnotenie Komisia založila svoju analýzu na informáciách, ktoré v priebehu prešetrovania predložil spolupracujúci vyvážajúci výrobca v Číne. V prípade ostatných spoločností z Číny i Indonézie, ktoré na prípade nespolupracovali, sa cenové podhodnotenie stanovilo odvolaním sa na údaje Eurostatu.127.  Spôsob výpočtu cenového podhodnotenia je rovnaký ako pri pôvodnom prešetrovaní. Dovozné ceny, vrátane antidumpingových ciel, vyvážajúceho vývozcu sa porovnali s cenami výrobného odvetvia Únie na základe vážených priemerov za výrobky rovnakej kvality počas ORP. Ceny výrobného odvetvia Únie sa upravili na úroveň cien zo závodu a porovnali s dovoznými cenami CIF na hranici Únie pridaním antidumpingového cla a bežného cla. Toto porovnanie cien sa vykonalo na rovnakej úrovni obchodovania, ktorá sa v prípade potreby náležite upravila, a po odpočítaní zliav a diskontov.Tabuľka 5Cenové podhodnotenie | 2008 (ORP) |Čína: |– Golden Time | 21,6 % |– ostatné spoločnosti | 3,2 % |Indonézia: |– ostatné spoločnosti | 18,7 % |4. Dovozy z ostatných krajínDovozy z ostatných tretích krajín boli zanedbateľné (menej ako 50 ton ročne) počas posudzovaného obdobia, a preto nemohli mať žiadny vplyv na situáciu výrobného odvetvia Únie.5. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie128.  Komisia podľa článku 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmala všetky príslušné hospodárske faktory a indexy, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie od roku 2005 do konca ORP.129.  S cieľom chrániť dôverné obchodné informácie bolo potrebné predložiť informácie týkajúce sa výrobného odvetvia Únie vo forme indexov.5.1. Výroba, výrobná kapacita a využívanie kapacity130.  Výroba výrobného odvetvia Únie sa znížila o 13 % od roku 2005 do konca ORP. Keďže výrobná kapacita zostala počas tohto obdobia nezmenená, využitie kapacity sa znížilo o 10 % v súlade s vývojom výroby.Tabuľka 6V indexoch | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Výrobná kapacita | 100 | 100 | 100 | 100 |Objem výroby | 100 | 106 | 88 | 87 |Využitie kapacity | 100 | 106 | 88 | 87 |5.2. Predaj Únie131.  Údaje v tabuľke 7 naznačujú zreteľný pokles objemu predaja výrobného odvetvia Únie. Túto situáciu zhoršuje skutočnosť, že celková spotreba, ako sa uvádza v tabuľke 1, sa v rovnakom období zvýšila o 3 %. Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu sa výrazne znížil od roku 2005 do konca ORP. To je v protiklade so stále zvyšujúcimi sa podielmi na trhu (pozri odôvodnenie 100) súhrnných dumpingových dovozov z Číny a Indonézie počas celého posudzovaného obdobia. Výrobné odvetvie Únie zvýšilo svoje jednotkové predajné ceny v súvislosti s klesajúcimi objemami. Na druhej strane, výrobné odvetvie Únie zaznamenávalo v ORP stále straty z predaja svojho cyklamátu sodného i napriek zvýšeniu jednotkových cien.Tabuľka 7V indexoch | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Objem predaja | 100 | 93 | 81 | 72 |Podiel na trhu | 100 | 88 | 66 | 70 |Jednotkové predajné ceny | 100 | 100 | 108 | 123 |5.3. Zásoby132.  Úroveň zásob výrobcu Únie výrazne kolísala od roku 2005 do konca ORP, pričom počas posudzovaného obdobia klesla takmer o polovicu.Tabuľka 8Index | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Zásoby (v tonách) | 100 | 113 | 29 | 53 |5.4. Ziskovosť133.  Napriek všeobecnému miernemu zlepšeniu zostala ziskovosť výrobného odvetvia Únie stále záporná počas celého posudzovaného obdobia.5.5. Zamestnanosť, produktivita a mzdy134.  Zamestnanosť vo výrobnom odvetví Únie sa znížila o 19 % počas posudzovaného obdobia. Produktivita na zamestnanca (stanovená na základe množstva vyrobených ton vydeleného počtom zamestnancov) sa zvýšila. Priemerné zamestnanecké náklady na zamestnanca sa počas posudzovaného obdobia zvýšili o 5 %.Tabuľka 9V indexoch | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Zamestnanosť | 100 | 88 | 91 | 81 |Zamestnanecké náklady na zamestnanca | 100 | 99 | 81 | 105 |Produktivita (na zamestnanca) | 100 | 121 | 97 | 107 |5.6. Investície, návratnosť investícií135.  Investície počas posudzovaného obdobia klesli takmer o polovicu, čo odzrkadľovalo celkový negatívny stav výrobcu Únie. Úroveň návratnosti investícii vyjadrená ako pomer čistého zisku jediného výrobcu Únie a hrubej účtovnej hodnoty jeho hmotného majetku odzrkadľuje vývoj ziskovosti. Počas posudzovaného obdobia výrazne klesla až o takmer 80 %.Tabuľka 10V indexoch | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 (ORP) |Investície | 100 | 44 | 7 | 53 |Návratnosť investícií | 100 | 54 | 20 | 21 |5.7. Peňažný tok a schopnosť navýšiť kapitál136.  Peňažný tok výrobného odvetvia Únie sa mohol posúdiť iba vo vzťahu k celkovej aktivite výrobného odvetvia Únie. Zostal mierne pozitívny v roku 2005, v nasledujúcom období sa však zhoršil a v zostávajúcej časti posudzovaného obdobia bol negatívny. Pre výrobné odvetvie Únie bolo okrem toho stále ťažšie navýšiť kapitál kvôli stratám zaznamenaným počas posudzovaného obdobia.5.8. Rozsah dumpingu137.  Dumping z obidvoch príslušných krajín pokračoval počas ORP s výnimkou spolupracujúceho indonézskeho vyvážajúceho výrobcu. Vzhľadom na celkový vyvezený objem a ceny dumpingových dovozov z príslušných krajín nemožno tento vplyv považovať za zanedbateľný.5.9. Zotavenie z dumpingu z minulosti138.  Antidumpingové opatrenia proti dovozom cyklamátu sodného s pôvodom v Číne a Indonézii boli uložené v marci 2004. V tomto období bolo zaznamenané iba čiastočné oživenie situácie výrobcov v Únii, ako sa už podrobne uviedlo.5.10. Záver týkajúci sa ujmy139.  Prítomnosť lacných dovozov z Číny a Indonézie sa na trhu Únie výrazne zvýšila. Niektoré ukazovatele ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie preukazujú znaky oživenia, zatiaľ čo iné naznačujú negatívny vývoj.140.  Vzhľadom na celkovú zhoršujúcu sa situáciu jediného výrobcu Únie, ako aj rozsah dumpingových dovezených množstiev z Číny a Indonézie a zistené značné cenové podhodnotenie sa dospelo k záveru, že výrobné odvetvie Únie utrpelo značnú ujmu.141.  Vplyv dumpingových dovozov z príslušných krajín a vplyv iných faktorov142.  Vplyv dumpingových dovozov z príslušných krajín143.  Ako sa už objasnilo (v odôvodnení 100), súhrnný objem a podiel dumpingových dovozov z príslušných krajín na trhu sa v posudzovanom období takmer zdvojnásobil. Pri obidvoch príslušných krajinách sa takisto zistilo značné cenové podhodnotenie. Vzhľadom na zjavné spolupôsobenie zhoršenia situácie výrobného odvetvia Únie a výrazného zvýšenia súhrnných dumpingových dovozov z Číny a Indonézie v čase spôsobili tieto dovozy ujmu výrobnému odvetviu Únie. V skutočnosti, dumpingové dovozy z Číny a Indonézie zvýšili prienik na trh EÚ a prebrali značné podiely na trhu, ktoré mal predtým výrobca Únie.144.  Vplyv iných faktorov145.  Komisia analyzovala, či akékoľvek iné známe faktory ako dumpingové dovozy mohli mať vplyv na nepretržitú ujmu spôsobenú výrobcovi z Únie s cieľom zaručiť, aby sa možná ujma spôsobená akýmikoľvek takýmito faktormi nepripísala dumpingovým dovozom.146.  Vplyv nedumpingových dovozov z Číny a Indonézie147.  Objem nedumpingových dovozov z Číny a Indonézie sa v posudzovanom období stále znižoval. Zodpovedajúce ceny týchto dovozov boli stále vyššie ako ceny dumpingových dovozov. Nedumpingové dovozy z Číny a Indonézie z týchto dôvodov neprispeli k ujme spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.148.  Výkon na vývozných trhoch149.  Vývozné predaje výrobcu Únie mimo EÚ predstavovali menej ako 25 % jeho celkových predajov. Ziskovosť pri vývozných predajoch sa na rozdiel od predajov v Únii v posudzovanom období zlepšila a preto nemohla prispieť k ujme, ktorú znáša výrobné odvetvie Únie.150.  Kolísanie cien surovín151.  Kolísanie cien surovín pre cyklamát sodný mohlo mať určitý negatívny vplyv na výkon výrobného odvetvia Únie. Tento faktor však nepostačuje na prerušenie príčinnej súvislosti medzi spôsobenou ujmou a dumpingovými dovozmi. Dumpingové dovozy by mali byť ovplyvnené zmenami cien surovín v rovnakom pomere ako náklady výrobcu Únie, pretože sú úzko spojené s cenami nafty a močoviny.152.  Zmeny modelov spotreby153.  Zmeny modelov spotreby spolu s prienikom nových výrobkov na trh nemali značný vplyv na spotrebu cyklamátu sodného. V skutočnosti sa zdá, že neexistuje priama zámena výrobkov medzi cyklamátom sodným a týmito novými výrobkami.154.  Záver155.  Z uvedených dôvodov sa konštatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonézie spôsobili značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie a že túto príčinnú súvislosť neprerušil žiadny iný faktor.E. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA UJMY156.  Vplyv plánovaného objemu a ceny na stav výrobného odvetvia Únie v prípade zrušenia opatrení157.  V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa dovozy z krajín, ktoré sú v súčasnosti predmetom preskúmania, posúdili s cieľom zistiť, či existovala pravdepodobnosť pokračovania ujmy.158.  Vzhľadom na podobný vplyv uplynutia platnosti platných opatrení na výrobné odvetvie Únie sa tieto faktory zohľadnili v súlade s prvkami zhrnutými vyššie v súvislosti s pravdepodobnosťou pokračovania dumpingu.159.  Čína160.  Ako sa konštatovalo v odôvodnení 40, vývozy z Číny realizované vývozcami, na ktorých sa vťahuje toto preskúmanie, sa naďalej uskutočňujú za dumpingové ceny. Čínske vývozy do ostatných tretích krajín sa zdajú byť takisto dumpingové, čo naznačuje štrukturálny model dumpingového správania.161.  Analýzou dostupných kapacít sa ukázalo, že voľne dostupná výrobná kapacita spoločností, na ktoré sa preskúmanie vzťahuje, v Číne predstavuje viacnásobok veľkosti trhu Únie (pozri odôvodnenie 61). Schopnosť trhov ostatných tretích krajín absorbovať podstatné dodatočné množstvá čínskych dovozov je takisto obmedzená (pozri odôvodnenie 63). Čínski vyvážajúci výrobcovia majú teda v prípade zrušenia opatrení stimul smerovať veľké vývozné objemy za dumpingové ceny na trh Únie (pozri odôvodnenie 65).162.  Zaznamenané značné úrovne dumpingu a podhodnotenia naznačujú, že uvedené objemy vývozu do Únie by sa realizovali za dumpingové ceny, ktoré sú výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobcu Únie.163.  Samotný kombinovaný vplyv takýchto objemov a cien by bol schopný viesť k zhoršeniu už zúfalej situácie výrobného odvetvia Únie. Takýto scenár by s najväčšou pravdepodobnosťou viedol k ďalšiemu zníženiu cien a/alebo nižšej výrobe a predaju výrobného odvetvia Únie. Finančná pozícia výrobného odvetvia Únie by sa ďalej zhoršila, čo by viedlo k vyššej ujme. Takýto vývoj môže pravdepodobne ukončiť existenciu jediného výrobcu v Únii.164.  Indonézia165.  Prešetrovaním sa ukázalo, že dumping z Indonézie pokračoval v ORP. Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že celková voľne dostupná kapacita v Indonézii predstavuje viac ako tri štvrtiny veľkosti trhu Únie a pravdepodobne sa ešte ďalej zvýši v blízkej budúcnosti (pozri odôvodnenie 75). Keďže neexistuje náznak, že túto nadmernú kapacitu by mohli absorbovať iné tretie trhy alebo domáci trh, mohlo by to spôsobiť nárast vývozov za nižšiu cenu do Európskej únie v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení.166.  Zaznamenaná značná úroveň dumpingu a podhodnotenia rovnako ako v prípade Číny naznačuje, že vývozné objemy z Indonézie do Únie sa vykonávajú za dumpingové ceny, ktoré sú výrazne nižšie ako ceny a náklady výrobcu Únie. Obdobne, samotný kombinovaný vplyv takýchto objemov a cien by bol schopný viesť k zhoršeniu už zúfalej situácie výrobného odvetvia Únie a pravdepodobne by ukončil existenciu jediného výrobcu Únie. Rovnako ako v prípade Číny aj indonézske vývozy do iných tretích krajín sa zdajú značne dumpingové, pretože sú nižšie ako ceny súvisiace s vývozmi do Európskej únie, čo dokazuje aj štrukturálny model dumpingového správania.167.  Záver týkajúci sa pravdepodobnosti pokračovania ujmy168.  Výrobné odvetvie Únie trpelo vplyvom dumpingových dovozov niekoľko rokov a v súčasnosti je stále v zúfalej hospodárskej situácii.169.  Ako sa už uviedlo, prešetrovaním sa ukázalo, že nepriaznivá situácia výrobného odvetvia Únie pokračovala v ORP. Samotné pokračovanie ujmy je podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia dobrým ukazovateľom toho, že ujma bude pravdepodobne pokračovať v budúcnosti, čo naznačuje, že opatrenia by sa mali zachovať.170.  Zistenia týkajúce sa dovozov ukazujú, že dovozy veľkých objemov za dumpingové ceny budú pravdepodobne pokračovať a že cenový tlak pravdepodobne zintenzívni hospodársku súťaž medzi dumpingovými dovozmi a cyklamátom sodným vyrobeným v Únii. Prešetrovaním sa nezistili žiadne faktory, ktoré by prerušili silné spojenie medzi dumpingovými dovozmi a ujmou spôsobenou výrobnému odvetviu Únie.171.  Ak by sa opatrenia zrušili, situácia výrobného odvetvia Únie by sa zhoršila a samotná existencia jediného výrobcu Únie by bola ohrozená.172.  Dospelo sa preto k záveru, že v dôsledku dumpingových dovozov z Číny a Indonézie existuje zjavná pravdepodobnosť pokračovania ujmy spôsobenej výrobnému odvetviu Únie.F. ZÁUJEM ÚNIE173.  Úvod174.  Podľa článku 21 základného nariadenia sa preskúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo v rozpore so záujmom Únie ako celku. Vymedzenie záujmu Únie sa zakladalo na ohodnotení rôznych príslušných záujmov, t. j. záujmov žiadajúceho výrobcu Únie, dovozcov, dodávateľov a používateľov.175.  Záujem žiadajúceho výrobcu Únie176.  Pokiaľ ide o jediného výrobcu Únie, malo by sa poznamenať, že jeho stratová situácia bola dôsledkom jeho ťažkostí konkurovať lacným dumpingovým dovozom, ktoré mali značný podiel na trhu už na začiatku posudzovaného obdobia a ktoré značne zvýšili svoj podiel na trhu počas posudzovaného obdobia.177.  Usudzuje sa, že pokračovanie opatrení by bolo prospešné pre výrobcu Únie, ktorý by mal byť potom schopný zvýšiť aspoň objem a možno aj svoje predajné ceny, čím získa potrebnú úroveň návratnosti, ktorá by mu umožnila pokračovať v investovaní do výrobných zariadení. Naopak, uplynutie opatrení by zastavilo oživenie a viedlo by k pokračovaniu a dokonca zhoršeniu ujmy, ktorú znáša výrobca Únie. Vážne by ohrozilo životaschopnosť výrobcu Únie, ktorý by v dôsledku toho mohol dokonca prestať existovať, čím by sa znížila ponuka a hospodárska súťaž na trhu.178.  Záujem dovozcov179.  Dotazník bol zaslaný na začiatku dvadsiatim neprepojeným dovozcom. Traja z nich odpovedali, že už nepôsobia na trhu s príslušným výrobkom. Dvaja ďalší dovozcovia zaslali vyplnený dotazník. Spolupracujúci neprepojení dovozcovia predstavovali 7 % celkových príslušných dovozov.180.  Prešetrovaním sa zistilo, že je nevyhnutná rozmanitosť dodávateľov cyklamátu sodného. Dovozcovia sa musia spoliehať na ázijské i európske zdroje ponuky z dôvodov kvality a bezpečnosti potravín.181.  Záujem používateľov182.  Dotazník bol na začiatku zaslaný trinástim potenciálnym používateľom, vyplnený dotazník však Komisii zaslali len dvaja z nich.183.  Hlavní používatelia príslušného výrobku v Únii sú v odvetví výroby potravín a nápojov a vo farmaceutickom odvetví. Dopyt po príslušnom výrobku preto závisí od situácie v týchto odvetviach.184.  Používatelia, ktorí vyplnili dotazník, poukázali na veľké ziskové rozpätia pri následných výrobkoch, v ktorých sa používa cyklamát sodný. V skutočnosti bol vplyv antidumpingových ciel na ich celkové náklady tak minimálny (menej ako 1 %), že neboli neúmerne ovplyvnení existujúcimi opatreniami.185.  Záujem dodávateľov186.  Dotazník bol zaslaný ôsmim potenciálnym dodávateľom, avšak žiadny z nich Komisii neodpovedal. Na základe dostupných informácií sa zdá, že ich portfólio súvisiace s cyklamátom sodným je pomerne zanedbateľné. Ďalšie zhoršenie situácie jediného výrobcu v Únii v každom prípade môže mať určitý negatívny, hoci obmedzený, reťazový vplyv na dodávateľov surovín jediného výrobcu. Z týchto dôvodov nie je prehnané predpokladať, že opatrenia by boli prospešné aj pre dodávateľské odvetvie, pretože by pomohli udržať jedného z odberateľov.187.  Záver týkajúci sa záujmu Únie188.  Po zohľadnení všetkých uvedených faktorov sa konštatuje, že neexistujú žiadne naliehavé dôvody proti uloženiu antidumpingových opatrení.G KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA189.  Vzhľadom na prijaté závery by sa mali platné opatrenia uplatniteľné na dovozy príslušného výrobku s pôvodom v Číne a Indonézii zachovať,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 11. Týmto sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929 90 00 10) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike a Indonézii.2. Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľná na výrobky uvedené v odseku 1 a vyrobené uvedenými spoločnosťami je takáto:Krajina | Spoločnosť | Sadzba cla (v EUR na kilogram) | Doplnkový kód TARIC |Čínska ľudová republika: | Fang Da Food Additive (Šen-čen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian, Bao An, Šen-čen, 518102, Čínska ľudová republika | 0 | A471 |Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, hospodárska a priemyselná oblasť, Yangquan, Shanxi 045000, Čínska ľudová republika | 0 | A472 |Golden Time Enterprise (Šen-čen) Co. Ltd., Shanglilang, priemyselná oblasť Cha Sha, Buji Town, Šen-čen, provincia Guangdong, Čínska ľudová republika | 0,11 | A473 |Všetky ostatné spoločnosti | 0,26 | A999 |Indonézia | PT. Golden Sari (chemický priemysel), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin č. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonézia. | 0,24 | A502 |Všetky ostatné spoločnosti | 0,27 | A999 |3. V prípadoch, keď bol tovar poškodený pred uvedením do voľného obehu, a keď sa preto cena skutočne zaplatená alebo splatná pomerne rozdelila s cieľom stanoviť colnú hodnotu podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva[7], výška antidumpingového cla vypočítaná podľa odseku 2 sa zníži o percento, ktoré zodpovedá pomernej časti skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.4. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch,V Bruseli […]Za Radupredseda […] [1] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.[2] Ú. v. EÚ C 56, 10.3.2009, s. 42.[3] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.[4] Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 1.[5] Ú. v. EÚ C 56, 10.3.2009, s. 42.[6] Keďže iba jedna indonézska spolupracujúca spoločnosť vyvážala do Únie počas ORP, tento údaj je vyjadrený ako rozsah z dôvodu ochrany dôverných informácií.[7] Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1.


				|

		52011PC0819

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o posilnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti s ich finančnou stabilitou v eurozóne alebo sú takýmito ťažkosťami ohrozené /* KOM/2011/0819 v konečnom znení - 2011/0385 (COD) */

			   	2011/0385 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o posilnení hospodárskeho a rozpočtového
dohľadu nad členskými štátmi, ktoré majú závažné ťažkosti v
súvislosti s ich finančnou stabilitou v eurozóne alebo sú takýmito
ťažkosťami ohrozené
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 136 spolu s článkom
121 ods. 6,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskej
centrálnej banky,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Bezprecedentná celosvetová kríza, ktorá v
posledných troch rokoch zasiahla svet, vážne narušila hospodársky rast a
finančnú stabilitu a spôsobila výrazné zhoršenie deficitu verejných
financií a stavu zadlženosti členských štátov, čo mnohé z nich viedlo
žiadať o finančnú pomoc mimo rámca Únie.
(2)
Úplný súlad medzi rámcom Únie pre viacstranný
dohľad zriadeným zmluvou a možnými podmienkami politiky, na ktoré je táto
finančná pomoc viazaná, by mal byť zakotvený v právnych predpisoch
Únie. Hospodárska a finančná integrácia členských štátov, ktorých
menou je euro, si vyžaduje posilnený dohľad, aby sa predišlo preneseniu
problémov z členského štátu, ktorý má ťažkosti v súvislosti so svojou
finančnou stabilitou, na zvyšok eurozóny.
(3)
Stupeň hospodárskeho a fiškálneho dohľadu
by mal byť primeraný závažnosti vyskytnutých finančných ťažkostí
a mala by sa pri ňom riadne zohľadniť povaha prijatej
finančnej pomoci, ktorá sa môže pohybovať od čisto preventívnej
podpory založenej na podmienkach oprávnenosti až po úplný makroekonomický
ozdravný program, ktorý zahŕňa prísnu podmienenosť politiky.
(4)
Ak členský štát, ktorého menou je euro,
prežíva – alebo ktorému hrozia – závažné finančné otrasy, mal by sa
naň vzťahovať zvýšený dohľad, aby sa zaistil jeho hladký
návrat do normálneho stavu a ochrana ostatných členských štátov eurozóny
proti možným negatívnym účinkom presahovania. Tento zvýšený dohľad by
mal zahŕňať širší prístup k informáciám potrebným na dôkladné
monitorovanie hospodárskej, fiškálnej a finančnej situácie a pravidelné
podávanie správ Ekonomickému a finančnému výboru alebo podvýboru, ktorý
môže tento výbor určiť na daný účel. Rovnaké spôsoby vykonávania
dohľadu by sa mali uplatňovať na členské štáty, ktoré
žiadajú o preventívnu pomoc z Európskeho nástroja finančnej stability
(ENFS), Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS), Medzinárodného menového
fondu (MMF) alebo od inej medzinárodnej finančnej inštitúcie.
(5)
Dohľad nad hospodárskou a fiškálnou situáciou
by sa mal výrazne posilniť v prípade členských štátov, na ktoré sa
vzťahuje makroekonomický ozdravný program. Vzhľadom na komplexnú
povahu tohto programu by sa mali ostatné procesy hospodárskeho a fiškálneho
dohľadu pozastaviť na obdobie trvania makroekonomického ozdravného
programu, aby nedošlo k zdvojeniu oznamovacích povinností.
(6)
Mali by sa stanoviť pravidlá s cieľom
zlepšiť dialóg medzi inštitúciami Únie, predovšetkým Európskym
parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zabezpečiť väčšiu
transparentnosť a zodpovednosť.
(7)
Rozhodnutie týkajúce sa nedodržiavania ozdravného
programu členským štátom by zahŕňalo aj pozastavenie platieb
alebo záväzkov z fondov Únie, ako sa stanovuje v článku 21 ods. 6
nariadenia (EÚ) č. XXX, ktorým sa ustanovujú spoločné ustanovenia o
Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom
fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka
a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje
spoločný strategický rámec, a ktorým sa ustanovujú všeobecné
ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom
fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES)
č. 1083/2006.
PRIJALI TOTO
NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti
1.           Týmto nariadením sa stanovujú
ustanovenia o posilnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad
členskými štátmi, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti s ich
finančnou stabilitou alebo sú takýmito ťažkosťami ohrozené,
a/alebo ktoré dostávajú alebo môžu dostať finančnú pomoc od jedného
alebo niekoľkých iných štátov, z Európskeho nástroja finančnej
stability (ENFS), Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu
(EFSM), Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) alebo od inej medzinárodnej
finančnej inštitúcie, akou je napríklad Medzinárodný menový fond (MMF).
2.           Toto nariadenie sa
uplatňuje na členské štáty, ktorých menou je euro.
Článok 2
Členské štáty pod zvýšeným dohľadom
1.           Komisia môže rozhodnúť o
tom, aby členský štát, ktorý má vážne ťažkosti v súvislosti so svojou
finančnou stabilitou, podliehal zvýšenému dohľadu. Dotknutému
členskému štátu bude predtým umožnené vyjadriť svoje stanovisko.
Komisia každých šesť mesiacov rozhodne o prípadnom predĺžení
zvýšeného dohľadu.
2.           Komisia rozhodne o podrobení
členského štátu, ktorý dostáva finančnú pomoc na preventívnom základe
od jedného alebo viacerých iných štátov, z ENFS, EMS alebo od inej
medzinárodnej finančnej inštitúcie, akou je napríklad MMF, zvýšenému
dohľadu. Komisia vypracuje zoznam dotknutých nástrojov preventívnej
finančnej pomoci a neustále ho aktualizuje, aby sa v ňom
zohľadnili prípadné zmeny v politike finančnej podpory z ENFS, EMS
alebo od inej prípadnej medzinárodnej finančnej inštitúcie.
3.           Odsek 2 sa neuplatňuje
na členský štát, ktorý dostáva finančnú pomoc na preventívnom základe
formou úverovej linky, ktorá nie je podmienená prijatiu nových politických
opatrení dotknutým členským štátom, pokiaľ sa z tejto úverovej linky
nečerpá.
Článok 3
Zvýšený dohľad
1.           Členský štát pod zvýšeným
dohľadom prijme po konzultácii a v spolupráci s Komisiou, ktorá koná v
spolupráci s Európskou centrálnou bankou (ECB), opatrenia zamerané na riešenie
zdrojov alebo možných zdrojov ťažkostí.
2.           Dôslednejšie monitorovanie
fiškálnej situácie podľa článku 7 ods. 2, 3 a 6 nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX sa uplatňuje na členský štát pod
zvýšeným dohľadom bez ohľadu na existenciu nadmerného deficitu.
Správa v súlade s odsekom 3 tohto článku sa predkladá štvrťročne.

3.           Členský štát, ktorý je
pod zvýšeným dohľadom, na žiadosť Komisie:
(a)
oznámi Komisii, ECB a Európskemu orgánu pre
bankovníctvo (EBA) v požadovaných intervaloch rozčlenené informácie o
finančnej situácii finančných inštitúcii, ktoré sú pod dohľadom
vnútroštátneho orgánu pre dohľad;
(b)
vykoná pod dohľadom Európskeho orgánu pre
bankovníctvo stresové testy alebo analýzy citlivosti, ako sú potrebné na
posúdenie odolnosti bankového sektora voči rôznym makroekonomickým a
finančným otrasom stanovených Komisiou a ECB, a odovzdá im podrobné výsledky;
(c)
podlieha pravidelným posúdeniam svojich kapacít
dohľadu nad bankovým sektorom v rámci špecifického partnerského
hodnotenia, ktoré vykoná EBA;
(d)
oznámi akékoľvek informácie potrebné na
monitorovanie makroekonomických nerovnováh podľa nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady č. XXX o prevencii a náprave makroekonomických
nerovnováh.
4.           Komisia vykonáva v spolupráci
s ECB v členskom štáte pod dohľadom pravidelné hodnotiace misie na
overenie pokroku, ktorý sa dosiahol pri vykonávaní opatrení uvedených v odsekoch
1, 2 a 3. Svoje zistenia oznamuje štvrťročne Hospodárskemu a
finančnému výboru alebo podvýboru, ktorý tento výbor môže určiť
na daný účel, a predovšetkým posudzuje, či sú potrebné ďalšie
opatrenia. Tieto hodnotiace misie nahradzujú monitorovanie na mieste, ktoré sa
predpokladá v článku 10a ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97.
5.           Ak sa dospeje k záveru – na
základe posúdenia predpokladanom v odseku 4 –, že sú potrebné ďalšie
opatrenia a finančná situácia dotknutého členského štátu má výrazné
nepriaznivé účinky na finančnú stabilitu eurozóny, dotknutému
členskému štátu môže Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie
odporučiť, aby požiadal o finančnú pomoc a pripravil
makroekonomický ozdravný program. Rada môže rozhodnúť o zverejnení tohto
odporúčania.
6.           Ak sa odporúčanie
podľa odseku 5 zverejní:
(e)
príslušný výbor Európskeho parlamentu môže
vyzvať zástupcov dotknutého členského štátu, aby sa zúčastnili
na výmene názorov;
(f)
parlament dotknutého členského štátu môže
vyzvať zástupcov Komisie, aby sa zúčastnili na výmene názorov.
Článok 4
Informácie o predpokladaných žiadostiach o finančnú pomoc
Členský štát, ktorý má záujem získať
finančnú pomoc od jedného alebo viacerých iných štátov, z ENFS, EMS,
Medzinárodného menového fondu (MMF) alebo od inej inštitúcie mimo rámca Únie,
bezodkladne o svojom zámere informuje Radu, Komisiu a ECB. Hospodársky a
finančný výbor alebo podvýbor, ktorý tento výbor môže určiť na
daný účel, vedie po prijatí posúdenia od Komisie diskusiu o predpokladanej
žiadosti.
Článok 5
Posúdenie udržateľnosti verejného dlhu
Ak sa žiada o pomoc z ENFS alebo EMS, Komisia
– v spolupráci s ECB a ak to bude možné s MMF – pripraví analýzu
udržateľnosti verejného dlhu dotknutého členského štátu vrátane
schopnosti členského štátu splatiť predpokladanú finančnú pomoc
a pošle ju Hospodárskemu a finančnému výboru alebo podvýboru, ktorý môže
tento výbor určiť na daný účel.
Článok 6
Makroekonomický ozdravný program
1.           Členský štát, ktorý
dostáva finančnú pomoc od jedného alebo viacerých iných štátov, od MMF, z
ENFS alebo EMS, pripraví po dohode s Komisiou – konajúcou v spolupráci s ECB –
návrh ozdravného programu, ktorý bude zameraný na znovuzavedenie zdravej a
udržateľnej hospodárskej a finančnej situácie a obnovenie jeho
schopnosti zabezpečiť si plné financovanie na finančných trhoch.
V návrhu ozdravného programu sa riadne zohľadnia súčasné
odporúčania adresované dotknutému členskému štátu podľa
článkov 121, 126 a/alebo 148 zmluvy – a jeho opatrenia, ktoré má dodržiavať
– a pritom bude zameraný na rozšírenie, posilnenie a prehĺbenie
požadovaných politických opatrení.
2.           Rada kvalifikovanou
väčšinou na návrh Komisie schváli ozdravný program.
3.           Komisia v spolupráci s ECB
monitoruje pokrok dosiahnutý pri vykonávaní ozdravného programu a informuje
každé tri mesiace Hospodársky a finančný výbor alebo podvýbor, ktorý môže
tento výbor určiť na daný účel. Dotknutý členský štát s
Komisiou plne spolupracuje. Predovšetkým Komisii poskytne všetky informácie,
ktoré Komisia považuje za potrebné na monitorovanie programu. Uplatňuje sa
článok 3 ods. 3.
4.           Komisia – v spolupráci s ECB
– preskúma s dotknutým členským štátom zmeny, ktoré môžu byť potrebné
v jeho ozdravnom programe. Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie
rozhodne o zmenách, ktoré treba vykonať v ozdravnom programe.
5.           Ak sa monitorovaním
podľa odseku 3 zdôraznia významné odchýlky od makroekonomického ozdravného
programu, Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie môže
rozhodnúť, že dotknutý členský štát nedodržiava politické požiadavky
obsiahnuté v ozdravnom programe.
6.           Členský štát
podliehajúci ozdravnému programu, ktorý má nedostatočné administratívne
kapacity alebo významné problémy pri vykonávaní svojho ozdravného programu,
požiada o technickú pomoc od Komisie.
7.           Príslušný výbor Európskeho
parlamentu môže vyzvať zástupcov dotknutého členského štátu, aby sa
zúčastnili na výmene názorov o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní
ozdravného programu.
8.           Parlament dotknutého
členského štátu môže vyzvať zástupcov Komisie, aby sa zúčastnili
na výmene názorov o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní ozdravného programu.
Článok 7
Súlad s postupom pri nadmernom deficite
1.           Ozdravný program a v ňom
vykonané zmeny podľa článku 6 tohto nariadenia sa považujú za náhradu
predloženia stabilizačných programov podľa článku 4 nariadenia
Rady (ES) č. 1466/97.
2.           Ak sa na dotknutý
členský štát vzťahuje odporúčanie podľa článku 126
ods. 7 zmluvy alebo upozornenie podľa článku 126 ods. 9 zmluvy na
nápravu nadmerného deficitu:
(a)
Ozdravný program podľa článku 6 tohto
nariadenia sa prípadne taktiež považuje za náhradu správ ustanovených v
článku 3 ods. 4a a článku 5 ods. 1a nariadenia Rady (ES) č.
1467/97;
(b)
Ročné rozpočtové ciele v ozdravnom
programe podľa článku 6 ods. 3 tohto nariadenia sa prípadne považujú
za náhradu ročných rozpočtových cieľov predpokladaných v súlade
s článkom 3 ods. 4 a článkom 5 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1467/97
v uvedenom odporúčaní a upozornení. Ak sa na dotknutý členský štát
vzťahuje upozornenie podľa článku 126 ods. 9 zmluvy, ozdravný
program predpokladaný v článku 6 ods. 3 tohto nariadenia sa taktiež
považuje za náhradu údajov o opatreniach prispievajúcich k týmto cieľom
predpokladaných v upozornení v súlade s článkom 5 ods. 1 nariadenia (ES)
č. 1467/97.
(c)
Monitorovanie podľa článku 6 ods. 3 tohto
nariadenia sa považuje za náhradu monitorovania podľa článku 10 ods.
1 a článku 10a nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 a monitorovania, ktoré
je základom rozhodnutia podľa článkov 4 ods. 2 a 6 ods. 2 nariadenia
(ES) č. 1467/97.
Článok 8
Súlad s postupom pri nadmernej nerovnováhe
Vykonávanie nariadenia (EÚ) č. XXX o
prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh sa pozastavuje pre
členské štáty, ktoré podliehajú makroekonomickému ozdravnému programu
schváleným Radou v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Toto
pozastavenia sa uplatňuje na obdobie trvania makroekonomického ozdravného
programu.
Článok 9
Súlad s európskym semestrom pre koordináciu hospodárskych politík
Monitorovanie podľa článku 6 ods. 3
tohto nariadenia sa považuje za náhradu monitorovania a posúdenia európskeho
semestra pre koordináciu hospodárskych politík podľa článku 2a
nariadenia (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi
rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii.
Článok 10
Súlad s nariadením (EÚ) č. XXX o spoločných ustanoveniach o
monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení
nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne
Vykonávanie nariadenia (EÚ) č. XXX o
spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov
rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu
členských štátov v eurozóne sa pozastavuje pre členské štáty, ktoré
podliehajú makroekonomickému ozdravnému programu schváleným Radou v súlade s
článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Toto pozastavenia sa uplatňuje na
obdobie trvania makroekonomického ozdravného programu.
Článok 11
Dohľad po ukončení programu
1.           Členský štát je pod
dohľadom po ukončení programu, pokiaľ nesplatí minimálne 75 %
finančnej pomoci prijatej od jedného alebo viacerých členských štátov,
z EFSM, ENFS alebo ESM. Rada kvalifikovanou väčšinou na návrh Komisie môže
predĺžiť trvanie dohľadu po ukončení programu.
2.           Uplatňuje sa článok
3 ods. 3. Členský štát na žiadosť Komisie taktiež poskytne informácie
uvedené v článku 7 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. XXX o spoločných
ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a
zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne.
3.           Komisia v spolupráci s ECB
vykonáva v členskom štáte, ktorý je pod dohľadom po ukončení
programu, pravidelné hodnotiace misie na posúdenie jeho hospodárskej, fiškálnej
a finančnej situácie. Svoje zistenia oznamuje každý polrok Hospodárskemu a
finančnému výboru alebo podvýboru, ktorý tento výbor môže určiť
na daný účel, a predovšetkým posudzuje, či sú potrebné nápravné
opatrenia.
4.           Rada kvalifikovanou
väčšinou na návrh Komisie môže členskému štátu, ktorý je pod
dohľadom po ukončení programu, odporučiť prijať
nápravné opatrenia.
Článok 12
Hlasovanie v Rade
V súvislosti s opatreniami uvedenými
v článkoch 2 ods. 1, 3, 6 ods. 2, 6 ods. 4 a 11 ods. 4 hlasujú
iba členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro,
a Rada rozhoduje bez prihliadnutia na hlas člena Rady zastupujúceho
dotknutý členský štát.
Kvalifikovaná väčšina členov Rady
uvedených v prvom odseku sa počíta podľa článku 238 ods. 3
písm. b) zmluvy.
Článok 13
Druhy pomoci a úverov vylúčených z uplatňovania článkov 5 a 6
Ustanovenia článkov 5 a 6 sa
neuplatňujú na finančnú pomoc udelenú na preventívnom základe a na
úvery na rekapitalizáciu finančných inštitúcií.
Článok 14
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch v súlade so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda


|

52010PC0693

Návrh NARIADENIE RADY (EÚ) č. […]/2011, ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb uplatniteľné v Čiernom mori  /* KOM/2010/0693 v konečnom znení - NLE 2010/0336 */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 25.11.2010KOM(2010) 693 v konečnom znení2010/0336 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY (EÚ) č. […]/2011,ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb uplatniteľné v Čiernom mori  DÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHU110-  Dôvody a ciele návrhuV súlade s nariadením Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu má spoločná rybárska politika zabezpečiť, aby sa živé vodné zdroje využívali v rámci udržateľných hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok. Dôležitým nástrojom je pri tom každoročné stanovenie rybolovných možností formou celkových povolených výlovov (TAC), kvót a obmedzení rybolovného úsilia.Cieľom tohto návrhu je stanoviť rybolovné možnosti z komerčne najvýznamnejších zásob rýb v Čiernom mori pre členské štáty na rok 2011.-  Všeobecný kontextV oznámení Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011 [KOM(2010) 241 v konečnom znení] je uvedený kontext návrhu.Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybolov (STECF) predložil vedecké odporúčanie týkajúce sa rybolovných možností na rok 2011 v Čiernom mori v novembri 2010.Súčasťou návrhu je aj oddiel, ktorý je dôležitý vzhľadom na riadenie rybolovu v Čiernom mori na rok 2011, ktorým sa stanovujú celkový povolený výlov (TAC) a kvóty.-  Existujúce ustanovenia v oblasti návrhuRybolovné možnosti a spôsoby ich pridelenia členským štátom sa každoročne upravujú. Posledným je nariadenie Rady (ES) č. 1287/2009 z 27. novembra 2009, ktorým sa ustanovujú možnosti rybolovu a s nimi súvisiace podmienky pre určité zásoby rýb v Čiernom mori na rok 2010.-  Súlad s inými politikami a cieľmi EÚNavrhované opatrenia sú v súlade s cieľmi a pravidlami spoločnej rybárskej politiky a s politikou Únie v oblasti udržateľného rozvoja.KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU-  Získavanie a využívanie expertízyHlavné organizácie/odborníci, s ktorými sa uskutočnili konzultácieVedeckou organizáciou, s ktorou sa uskutočnili konzultácie je Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybolov (Scientific, Technical and Economic Committee for Fisheries - STECF).Európska únia každý rok žiada STECF o vedecké odporúčanie o stave významných zásob rýb. Očakáva sa, že poskytnuté odporúčanie sa bude týkať všetkých zásob v Čiernom mori, pre ktoré sa navrhuje TAC.-  Konzultácie so zainteresovanými stranamiKonzultácie so zúčastnenými stranami sa uskutočnili prostredníctvom oznámenia Komisie o konzultáciách o rybolovných možnostiach na rok 2011. Vedecký základ pre tento návrh poskytol STECF.-  Posúdenie vplyvuAž do predloženia vedeckého odporúčania môžu navrhované opatrenia v prípade, že sa budú vykonávať, viesť k zmene rybolovných možností, pokiaľ ide o objemy úlovkov pre plavidlá EÚ v Čiernom mori.V tomto návrhu sa neodzrkadľujú iba krátkodobé záujmy, ale je takisto súčasťou dlhodobého prístupu, pomocou ktorého sa intenzita rybolovu postupne prispôsobí na dlhodobo udržateľné úrovne.Prístup prijatý v návrhu bude mať preto v strednodobom až dlhodobom horizonte za následok zníženie rybolovných možností, v dlhodobom horizonte však stabilné alebo zvyšujúce sa kvóty. Očakáva sa, že dlhodobými dôsledkami uvedeného prístupu bude zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie následkom prispôsobenia rybolovných činností a nezmenené alebo zvýšené vykládky. Udržateľnosť rybolovu sa v dlhodobom horizonte zvýši.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU-  Zhrnutie navrhovaného opatreniaV tomto návrhu sa ustanovujú obmedzenia úlovkov uplatniteľné na rybolov EÚ a na medzinárodný rybolov, na ktorom sa zúčastňujú plavidlá EÚ, s cieľom dosiahnuť hlavný cieľ spoločnej rybárskej politiky, ktorým je zabezpečenie rybolovu na biologicky, hospodársky a sociálne udržateľnej úrovni.-  Právny základČlánok 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.-  Zásada subsidiarityTento návrh patrí do výlučnej právomoci EÚ podľa článku 3 ods. 1 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.-  Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu:Spoločná rybárska politika je spoločná politika. Podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ Rada prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.Dotknutým nariadením Rady sa členským štátom prideľujú rybolovné možnosti. So zreteľom na článok 20 ods. 3 nariadenia 2371/2002 členské štáty môžu voľne prideľovať takéto rybolovné možnosti regiónom alebo hospodárskym subjektom. Členské štáty teda majú široký priestor na rozhodovanie o tom, aký sociálno-ekonomický model si zvolia na využívanie svojich rybolovných možností.Tento návrh nemá pre členské štáty žiadne nové finančné dôsledky. Toto nariadenie prijíma Rada každý rok a verejné a súkromné prostriedky na jeho vykonávanie sú už k dispozícii.-  Výber nástrojovNavrhované nástroje: nariadenie.Ide o návrh týkajúci sa riadenia rybného hospodárstva na základe článku 43 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ a v súlade s článkom 20 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002.VPLYV NA ROZPOčETNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.DODATOčNÉ INFORMÁCIE-  ZjednodušenieNávrh nemá žiadny vplyv na zjednodušenie.-  Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnostiTento návrh sa týka každoročného nariadenia na rok 2011, a preto neobsahuje doložku o revízii.-  Podrobné vysvetlenieTýmto návrhom sa pre členské štáty loviace v Čiernom mori stanovujú na rok 2011 rybolovné možnosti pre určité zásoby alebo skupiny zásob rýb.Vedecké odporúčanie bude k dispozícii až v novembri. Zatiaľ sa TAC poskytujú „ pro memoriam “. Po získaní odporúčania sa zohľadnia údaje, ktoré odzrkadľujú vedecké odporúčania.TAC a kvóty pridelené členským štátom sú uvedené v prílohe.2010/0336 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY (EÚ) č. […]/2011,ktorým sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb uplatniteľné v Čiernom moriRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 43 ods. 3,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:1.  Podľa článku 43 ods. 3 Zmluvy Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia týkajúce sa určovania a prideľovania rybolovných možností.2.  V nariadení (ES) č. 2371/2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[1] sa vyžaduje, aby sa stanovili opatrenia spravujúce prístup do vôd a k zdrojom, ako aj udržateľné vykonávanie rybolovných činností, pričom sa zohľadnia dostupné vedecké, technické a ekonomické odporúčania, a najmä správy, ktoré vypracoval Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (STECF).3.  Úlohou Rady je prijímať opatrenia, ktorými sa určujú a prideľujú rybolovné možnosti podľa rybolovnej oblasti alebo skupiny rybolovných oblastí, čo podľa potreby zahŕňa aj určité funkčne súvisiace podmienky. Rybolovné možnosti by sa mali rozdeliť medzi členské štáty tak, aby sa každému členskému štátu zabezpečila relatívna stabilita rybolovných činností v každej zásobe alebo oblasti rybolovu, pričom by sa mali riadne zohľadniť ciele spoločnej rybárskej politiky ustanovené v nariadení (ES) č. 2371/2002.4.  TAC by sa mali stanoviť na základe dostupných vedeckých odporúčaní, pričom by sa mali vziať do úvahy biologické a sociálnoekonomické aspekty a zaistiť spravodlivé zaobchádzanie s jednotlivými sektormi rybolovu, a zároveň by sa mali zohľadniť názory vyjadrené počas konzultácií zo zúčastnenými stranami.5.  Využívanie rybolovných možností stanovených v tomto nariadení podlieha nariadeniu Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva[2], a najmä jeho článkom 33 a článkom 34 o zaznamenávaní úlovkov a rybolovného úsilia a o oznamovaní údajov o vyčerpaní rybolovných možností. Je preto potrebné spresniť kódy, ktoré členské štáty používajú pri zasielaní údajov Komisii týkajúcich sa vykládok zásob, ktoré sú predmetom tohto nariadenia.6.  Podľa článku 2 nariadenia Rady (ES) č. 847/96 zo 6. mája 1996, ktorým sa zavádzajú dodatočné podmienky pre riadenie celkových prípustných úlovkov a kvót presahujúce rok[3], treba stanoviť zásoby, na ktoré sa vzťahujú rôzne opatrenia, ktoré sú v ňom ustanovené.7.  Na zabezpečenie živobytia rybárov v EÚ je dôležité otvoriť tieto oblasti rybolovu od 1. januára 2011,PRIJALA TOTO NARIADENIE:KAPITOLA I Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmovČlánok 1 Predmet úpravyTýmto nariadením sa na rok 2011 stanovujú rybolovné možnosti pre určité zásoby rýb v Čiernom mori.Článok 2 Rozsah pôsobnostiToto nariadenie sa vzťahuje na plavidlá EÚ aktívne v Čiernom mori.Článok 3 Vymedzenia pojmovNa účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:a) „GKRS“ je Generálna komisia pre rybolov v Stredomorí;b) „Čierne more“ je geografická podoblasť GKRS definovaná v uznesení GFCM/33/2009/2;c) „plavidlo EÚ“ je rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a registrované v Únii;d) „celkový povolený výlov (TAC)“ je množstvo, ktoré je možné každý rok uloviť z každej zásoby;e) „kvóta“ je podiel z TAC pridelený Únii, členskému štátu alebo tretej krajine.KAPITOLA IIRybolovné možnostiČlánok 4 TAC a prideľovanieTAC, prideľovanie týchto TAC členským štátom a podľa potreby aj určité funkčne súvisiace podmienky sú stanovené v prílohe.Článok 5 Osobitné ustanovenia o prideľovaníPrideľovanie rybolovných možností členským štátom podľa tohto nariadenia platí bez toho, aby boli dotknuté:a) výmeny vykonané podľa článku 20 ods. 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002;b) prerozdelenia vykonané podľa článku 37 nariadenia (ES) č. 1224/2009;c) dodatočné vykládky povolené podľa článku 3 nariadenia (ES) č. 847/96;d) množstvá zadržané v súlade s článkom 4 nariadenia (ES) č. 847/96;e) zníženia podľa článkov 37, 105 a 107 nariadenia (ES) č. 1224/2009.Článok 6 Podmienky vykládky úlovkov a vedľajších úlovkovRyby zo zásob, na ktoré sa vzťahujú obmedzenia úlovkov, zostanú na palube alebo sa vyložia, len ak:a) tieto úlovky ulovili plavidlá členského štátu, ktoré majú kvótu, a táto kvóta nie je vyčerpaná; alebob) tieto úlovky predstavujú časť kvóty Únie, ktorá nebola rozdelená medzi kvóty členských štátov, a táto kvóta Únie sa nevyčerpala.KAPITOLA IIIZáverečné ustanoveniaČlánok 7 Zasielanie údajovKeď podľa článkov 33 a 34 nariadenia (ES) č. 1224/2009 zasielajú členské štáty Komisii údaje o vykládkach ulovených zásob, použijú pri tom kódy zásob stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.Článok 8 Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Uplatňuje sa od 1. januára 2011.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Radupredseda PRÍLOHAObmedzenia výlovu platné pre plavidlá EÚ v oblastiach, v ktorých sú TAC stanovené podľa druhov a oblastíV uvedených tabuľkách sú stanovené TAC a kvóty (v tonách živej hmotnosti) podľa zásob a podľa potreby aj funkčne súvisiacich podmienok.Zásoby rýb sa uvádzajú podľa abecedného poradia latinských názvov príslušných druhov. Na účely tohto nariadenia sa uvádza táto tabuľka latinských názvov a zodpovedajúcich bežných názvov:Vedecký názov | 3-miestny abecedný kód | Bežný názov |Psetta maxima | TUR | Kalkan veľký |Sprattus sprattus | SPR | Šprota severná |Druh: | Kalkan veľký | Zóna: | Čierne more |Psetta maxima | TUR/F3742C. |Bulharsko | pm | (1)(2)(3) (4) | Preventívny TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. |Rumunsko | pm | (1)(2)(3) (4) |EÚ | pm | (1)(2)(3) (4) |TAC | Neuplatňuje sa. |_________ |(1) Za týchto podmienok: rybolov nie je oprávnený pred 15. februárom 2011. Akékoľvek vedľajšie úlovky v rámci iného rybolovu pred 15. februárom 2011 sa vykladajú a počítajú podľa príslušných kvót. (2) Za týchto podmienok: medzi 15. aprílom a 15. júnom sa nepovoľuje žiadna rybolovná činnosť. (3) Za týchto podmienok: Minimálna zákonom povolená veľkosť ôk sietí na lov pri dne, ktoré sa používajú na lov kalkana veľkého, je 400mm. (4) Za týchto podmienok: minimálna veľkosť pri vykládke je 45 cm, zmeraná v súlade s článkom 18 nariadenia (ES) č. 850/98. Všetky úlovky, ktoré sa rovnajú alebo sú vyššie ako minimálna veľkosť pri vykládke sa musia vykladať a počítať podľa príslušných kvót. |Druh: | Šprota severná | Zóna: | Čierne more |Sprattus sprattus | SPR/F3742C |Bulharsko | pm | Preventívny TAC Článok 3 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. Článok 4 nariadenia (ES) č. 847/96 sa neuplatňuje. |Rumunsko | pm |EÚ | pm |TAC | Neuplatňuje sa. |_________ |[1] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.[2] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.[3] Ú. v. ES L 115, 9.5.1996, s. 3.