               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 4. 2016
            COM(2016) 201 final
            2016/0109(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí pozmeňujúceho protokolu k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES, v mene Európskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               V nadväznosti na prijatie smernice Rady 2003/48/ES („smernica o zdaňovaní príjmu z úspor“) a s cieľom zachovať rovnaké podmienky pre hospodárske subjekty Európska únia podpísala dohody so Švajčiarskom, Andorrou, Lichtenštajnskom, Monakom a San Marínom, v ktorých sa stanovujú opatrenia rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v uvedenej smernici. Členské štáty takisto podpísali dohody so závislými územiami Spojeného kráľovstva a Holandska.

               Význam automatickej výmeny informácii ako prostriedku boja proti cezhraničným daňovým podvodom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam prostredníctvom úplnej daňovej transparentnosti a systematickej spolupráce medzi daňovými správami na celom svete bol takisto nedávno uznaný na medzinárodnej úrovni. Skupina G20 poverila Organizáciu pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD), aby vypracovala jednotný globálny štandard pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch (ďalej len „globálny štandard“). Rada OECD zverejnila tento globálny štandard v júli 2014.

               Po prijatí návrhu na aktualizáciu smernice o zdaňovaní príjmu z úspor Komisia prijala 17. júna 2011 odporúčanie pre mandát na začatie rokovaní so Švajčiarskom, Lichtenštajnskom, Andorrou, Monakom a San Marínom s cieľom zlepšiť dohody Únie s týmito krajinami v súlade s medzinárodným vývojom a zabezpečiť, aby tieto krajiny pokračovali v uplatňovaní opatrení rovnocenných s opatreniami platnými v Únii. Rada dosiahla 14. mája 2013 dohodu o tomto mandáte, pričom prišla k záveru, že rokovania by mali zohľadniť aktuálny vývoj na celosvetovej úrovni, kde sa dohodlo, že sa bude podporovať automatická výmena informácií ako medzinárodný štandard.

               Komisia vo svojom oznámení zo 6. decembra 2012, ktoré obsahuje akčný plán na posilnenie boja proti daňovým podvodom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam, vyzdvihla potrebu dôrazne presadzovať automatickú výmenu informácií ako budúci európsky a medzinárodný štandard pre transparentnosť a výmenu informácií na daňové účely.

               Na základe návrhu, ktorý Komisia predložila v júni 2013, Rada 9. decembra 2014 prijala smernicu 2014/107/EÚ, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ a ktorou sa rozširuje povinná automatická výmena informácií medzi daňovými orgánmi EÚ na širokú škálu finančných položiek v súlade s globálnym štandardom. Touto zmenenou smernicou sa v rámci celej Únie zaistí ucelený, systematický a komplexný prístup v oblasti automatickej výmeny informácií o finančných účtoch na vnútornom trhu.

               Keďže smernica 2014/107/EÚ má vo všeobecnosti širší rozsah pôsobnosti ako smernica 2003/48/ES a keďže sa v nej stanovuje, že v prípade prekrývania sa rozsahov pôsobnosti majú prednosť ustanovenia smernice 2014/107/EÚ, Rada 10. novembra 2015 prijala na základe návrhu Komisie z 18. marca 2015 smernicu (EÚ) 2015/2060, ktorou sa zrušuje smernica 2003/48/ES.

               Na to, aby sa daňovým správam aj hospodárskym subjektom minimalizovali náklady a administratívne zaťaženie, je nevyhnutné zabezpečiť, aby zmena súčasnej dohody o zdaňovaní príjmov z úspor s Monakom bola v súlade s vývojom v Únii a medzinárodným vývojom. V Európe táto zmenená dohoda povedie k väčšej daňovej transparentnosti a bude tvoriť právny základ pre vykonávanie globálneho štandardu OECD pre automatickú výmenu informácií medzi Monakom a Európskou úniou.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ tohto návrhu tvorí článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie spolu s jej článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. b) a článkom 218 ods. 8 druhým pododsekom. Hmotnoprávny základ tvorí článok 115 ZFEÚ.

               Článkom 1 ods. 1 pozmeňujúceho protokolu, ktorý tvorí prílohu k tomuto návrhu rozhodnutia Rady, sa mení názov súčasnej dohody tak, aby lepšie zohľadňoval obsah dohody zmenenej pozmeňujúcim protokolom.

               Článkom 1 ods. 2 pozmeňujúceho protokolu sa nahrádza znenie článkov súčasnej dohody a príloh k nej novým súborom ustanovení, ktorý obsahuje 10 článkov, prílohu I, ktorá zohľadňuje spoločný štandard oznamovania vypracovaný OECD, ktorý je súčasťou globálneho štandardu, prílohu II, ktorá zahŕňa dôležité časti komentárov OECD ku globálnemu štandardu, a prílohu III, ktorá rekapituluje dodatočné záruky ochrany údajov, ktoré sa majú zaviesť, pokiaľ ide o zber a výmeny údajov v rámci tejto dohody, a prílohu IV, v ktorej sa uvádza zoznam príslušných orgánov Monaka a každého členského štátu. Nové články zohľadňujú články modelovej dohody medzi príslušnými orgánmi, ktorú vypracovala OECD na účely vykonávania globálneho štandardu, s malými úpravami tak, aby zohľadňovali osobitný právny kontext dohody Únie. Článok 5 zahŕňa celý súbor ustanovení týkajúcich sa výmeny informácií na požiadanie, ktorý zodpovedá najnovšiemu zneniu Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní. V článku 6 sa uvádza podrobný súbor ustanovení týkajúcich sa ochrany údajov, v ktorom sa zároveň zohľadňuje neexistencia rozhodnutia o primeranosti úrovne ochrany údajov v Monaku v porovnaní s požiadavkami Únie. V článku 7 sa stanovuje ďalšia fáza konzultácií predtým, ako sa niektorý členský štát alebo Monako rozhodne pozastaviť platnosť dohody. V článku 8 sa nachádzajú ustanovenia o zmenách dohody vrátane rýchleho mechanizmu prechodného uplatňovania zmien v globálnom štandarde jednou zo zmluvných strán, pod podmienkou súhlasu druhej strany. V článku 10 sa vymedzuje územná pôsobnosť.

               Príloha I vychádza zo spoločného štandardu oznamovania OECD a prílohy I k smernici o administratívnej spolupráci. Príloha II vykonáva určité kľúčové časti komentárov OECD k spoločnému štandardu oznamovania a zodpovedá prílohe II k smernici o administratívnej spolupráci. Menšie odchýlky od prílohy I alebo II k smernici o administratívnej spolupráci sú odôvodnené zosúladením znenia so spoločným štandardom oznamovania na žiadosť vyjednávačov Monaka a skutočnosťou, že Monako, rovnako ako Švajčiarsko a Andorra, sa na medzinárodnej úrovni zaviazalo, že zavedie spoločný štandard oznamovania o rok neskôr než takmer všetky členské štáty (iba na Rakúsko sa v smernici vzťahuje podobný odklad, ktorý mu je priznaný v rámci oddielu X prílohy I k smernici). Okrem otázok týkajúcich sa dátumov uplatňovania sa rozdiely týkajú týchto bodov:

               1. V oddiele I odseku E je odkaz na oznamovanie miesta narodenia upravený tak, aby zodpovedal spoločnému štandardu oznamovania.

               2. Niektoré príslušné možnosti stanovené v komentároch k spoločnému štandardu oznamovania a v smernici o administratívnej spolupráci boli ponechané na uváženie každého členského štátu a Monaka a nie sú začlenené priamo v dohode. Namiesto toho je povinnosťou členských štátov a Monaka informovať sa navzájom, ako aj Komisiu, o konkrétnej možnosti, ktorú sa rozhodli využiť.

               3. Vymedzenia pojmov „medzinárodná organizácia“ a „centrálna banka“ v oddiele VIII odseku B bodoch 3 a 4 boli upravené tak, aby zodpovedali spoločnému štandardu oznamovania, aby mohli platiť aj v kontexte oslobodenia od prezretia v prípade pasívnych nefinančných subjektov v oddiele VIII odseku D bode 9 písm. c).

               4. V prílohe II je vymedzenie pojmu „sídlo finančnej inštitúcie“ zosúladené s komentármi k spoločnému štandardu oznamovania, aby sa vzťahovalo na prípady, keď by sa malo určiť sídlo inej finančnej inštitúcie, napríklad pri prezretí v prípade pasívnych nefinančných subjektov.

               Vložila sa príloha III, aby sa ustanovenia článku 6 doplnili o dodatočné záruky ochrany údajov vzhľadom na to, že neexistuje rozhodnutie o primeranosti úrovne ochrany údajov v Monaku v porovnaní s požiadavkami Únie.

               Článok 2 pozmeňujúceho protokolu obsahuje ustanovenia o nadobudnutí platnosti a uplatňovaní zmenenej dohody. Strany sa dohodli, že Monako dodrží svoje medzinárodné záväzky, pokiaľ ide o harmonogram automatickej výmeny informácií podľa globálneho štandardu, keďže tieto záväzky boli postúpené Globálnemu fóru, a že prvé výmeny, pokiaľ ide o informácie zozbierané v roku 2017, sa uskutočnia v roku 2018. Vzhľadom na to, že je náročné zabezpečiť, aby bol postup pre formálne nadobudnutie platnosti stanovený v článku 2 ods. 1 a 2 pozmeňujúceho protokolu zavedený včas na to, aby sa zabezpečilo dodržanie týchto záväzkov, strany sa v článku 2 ods. 3 dohodli na predbežnom vykonávaní pozmeňujúceho protokolu od 1. januára 2017, s výhradou oznámenia každou stranou o ukončení jej príslušných interných postupov potrebných na toto predbežné vykonávanie, ktoré sa v rámci Únie stanovuje v článku 218 ods. 5 ZFEÚ. Nasledujúci odsek článku 2 pozmeňujúceho protokolu sa zaoberá otázkami súvisiacimi s prechodom zo súčasnej na zmenenú dohodu, pokiaľ ide o žiadosti o informácie, daňové úvery priznané skutočným vlastníkom za zrážkovú daň, konečné platby vybranej zrážkovej dane zo strany Monaka členským štátom a konečné výmeny informácií podľa mechanizmu dobrovoľného zverejnenia údajov.

               Článok 3 obsahuje protokol o dodatočných zárukách týkajúcich sa výmeny informácií na požiadanie. V texte sa spresňuje, že výmeny na základe skupinových žiadostí sa nevylučujú. Protokol o dodatočných zárukách je v súlade so zásadami, ktoré uplatňuje Globálne fórum, pokiaľ ide o overovanie primeranosti pravidiel na výmenu informácií na požiadanie.

               V článku 4 sa uvádza zoznam jazykov, v ktorých je pozmeňujúci protokol podpísaný.

               Revidovanú dohodu dopĺňajú štyri spoločné vyhlásenia zmluvných strán.

               V prvom spoločnom vyhlásení sa opätovne potvrdzuje súlad ustanovení smernice 2014/107/EÚ, ktorou sa mení smernica 2011/16/EÚ, ako aj revidovanej dohody medzi Úniou a Monakom a ostatných štyroch revidovaných dohôd, ktoré EÚ už podpísala so Švajčiarskom, Lichtenštajnskom, San Marinom a Andorrou, s globálnym štandardom.

               Druhé spoločné vyhlásenie nadväzuje na komentáre ku globálnemu štandardu a tretie spoločné vyhlásenie nadväzuje na článok 26 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku.

               Štvrté vyhlásenie sa zaoberá praktickými aspektmi uplatňovania ustanovení článku 2 ods. 3 pozmeňujúceho protokolu.

               Návrh neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné alebo vhodné na dosiahnutie očakávaného cieľa.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Pozmeňujúcim protokolom sa vykonáva globálny štandard medzi členskými štátmi EÚ a Monakom. Počas vypracúvania globálneho štandardu OECD sa pri viacerých príležitostiach už uskutočnili konzultácie s jednotlivými zainteresovanými stranami.

               Počas rokovaní medzi Komisiou a Monakom sa uskutočnili aj konzultácie s členskými štátmi EÚ a boli im poskytované informácie. Komisia podala správu o stave rokovaní s Monakom Európskej rade na jej zasadnutiach v marci a decembri 2014.

               Počas rokovaní, ktoré sa konali so San Marínom, sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, ktorý poskytol užitočné odporúčania predovšetkým o podrobnom obsahu článku 6 a prílohy III k dohode zmenenej pozmeňujúcim protokolom. Tieto odporúčania boli zohľadnené aj v znení príslušných častí revidovanej dohody s Monakom.

               Komisia sa takisto radila s novou expertnou skupinou pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch, ktorá poskytuje odporúčania s cieľom zabezpečiť, aby právne predpisy EÚ v oblasti automatickej výmeny informácií v oblasti priamych daní boli skutočne zosúladené a plne zlučiteľné s globálnym štandardom OECD. Uvedená expertná skupina pozostáva zo zástupcov organizácií zastupujúcich finančný sektor a organizácií bojujúcich proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               Žiadne.

               2016/0109 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí pozmeňujúceho protokolu k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES, v mene Európskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 115 v spojení s jej článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. b) a článkom 218 ods. 8 druhým pododsekom,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  1
               ,

               po konzultácii s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov,

               keďže:

               1.V súlade s rozhodnutím Rady 2016/XXX/EÚ
                  2
                bol pozmeňujúci protokol k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES, (ďalej len „pozmeňujúci protokol“), podpísaný XX. XXXX 2015 s výhradou jeho uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               2. Text pozmeňujúceho protokolu, ktorý je výsledkom týchto rokovaní, náležite zohľadňuje smernice na rokovania, ktoré vydala Rada, keďže umožňuje zosúladiť dohodu medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcu opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES
                  3
               , (ďalej len „dohoda“), s najnovším vývojom na medzinárodnej úrovni v oblasti automatickej výmeny informácií, konkrétne s „globálnym štandardom pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch v daňových záležitostiach“, ktorý vypracovala Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD). Únia, jej členské štáty a Monacké kniežatstvo sa na práci Globálneho fóra OECD aktívne podieľali s cieľom podporiť vypracovanie a vykonávanie tohto štandardu. Znenie dohody zmenenej týmto pozmeňujúcim protokolom tvorí právny základ pre vykonávanie globálneho štandardu vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom.

               3.V súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001
                  4
                sa uskutočnili konzultácie s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov.

               4.Pozmeňujúci protokol by sa mal schváliť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje pozmeňujúci protokol k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES.

               Text pozmeňujúceho protokolu je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu splnomocnenú vydať v mene Európskej únie oznámenie stanovené v článku 2 ods. 1 pozmeňujúceho protokolu s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude týmto pozmeňujúcim protokolom viazaná.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Súhlas zo dňa [dátum], Ú. v. EÚ C [....], [....], s. [...].

                     (2)
                  Ú. v. [...].

                     (3)
                  Ú. v. EÚ L 19, 21.1.2005, s. 55.

                     (4)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 4. 2016
            COM(2016) 201 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu na ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí pozmeňujúceho protokolu k Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES, v mene Európskej únie

               Pozmeňujúci protokol

               k „Dohode medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov“

               Európska únia,

               A

               Monacké kniežatstvo,

               Ďalej len „zmluvná strana“ alebo spolu „zmluvné strany“, podľa kontextu,

               S cieľom vykonávať štandard Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj – OECD pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch v rámci spolupráce, ktorá zohľadňuje oprávnené záujmy oboch zmluvných strán,

               Keďže zmluvné strany majú dlhodobý a úzky vzťah, pokiaľ ide o spoluprácu v daňových otázkach, najmä pri uplatňovaní opatrení rovnocenných s tými, ktoré sú stanovené v smernici Rady 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov
                  1
               , a keďže majú záujem zlepšovať dodržiavanie medzinárodných predpisov v oblasti daní, a to pomocou rozvíjania tohto vzťahu,

               Keďže si zmluvné strany želajú dosiahnuť dohodu na zlepšenie dodržiavania medzinárodných predpisov v oblasti daní na základe recipročnej automatickej výmeny informácií, s výhradou určitej dôvernosti a inej ochrany podľa tohto pozmeňujúceho protokolu, vrátane ustanovení, ktorými sa obmedzuje používanie vymieňaných informácií,

               Keďže zmluvné strany súhlasia, že dohoda vyplývajúca z tohto pozmeňujúceho protokolu musí byť v súlade so štandardom pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch OECD, ďalej len „globálnym štandardom“,

               Keďže článok 12 Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES (ďalej len „dohoda“), ktorým sa v jeho súčasnom znení
                  2
               , teda pred jeho zmenou týmto protokolom, obmedzuje poskytovanie informácií na základe žiadosti len na konanie predstavujúce daňový podvod, sa musí zosúladiť so štandardom OECD týkajúcim sa transparentnosti a výmeny informácií v daňovej oblasti, aby bolo možné plniť ciele tohto štandardu spôsobom uvedeným v článku 5 ods. 1 dohody v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu a pri dodržaní záruk dôvernosti a ochrany osobných údajov stanovených v článku 6 dohody v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu a v jeho prílohe III.

               Keďže, pokiaľ ide o členské štáty Európskej únie, v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov
                  3
                sa stanovujú osobitné pravidlá na ochranu údajov v Európskej únii, ktoré sa uplatňujú aj na výmeny informácií, ktoré uskutočňujú členské štáty Európskej únie a na ktoré sa vzťahuje táto dohoda v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu,

               Keďže zákon č. 1.165 z 23. decembra 1993 o ochrane osobných údajov (zmenený zákonom č. 1.240 z 2. júla 2001 a zákonom č. 1.353 zo 4. decembra 2008, v účinnosti od 1. apríla 2009, vrátane podmienok vykonávania uvedených v kniežacej vyhláške č. 2.230 z 19. júna 2009
                  4
               ) upravuje ochranu osobných údajov v Monackom kniežatstve,

               Keďže Európska komisia ku dňu podpisu tohto pozmeňujúceho protokolu neprijala rozhodnutie v zmysle článku 25 ods. 6 smernice 95/46/ES s cieľom konštatovať, že Monacké kniežatstvo zaisťuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov,

               Keďže sa obidve zmluvné strany zaväzujú, že budú vykonávať a dodržiavať osobitné záruky týkajúce sa ochrany údajov, ktoré sú uvedené v dohode v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu, vrátane jeho prílohy III, s cieľom zaistiť, aby žiadna zo zmluvných strán nemohla nijak ospravedlniť odmietnutie vymeniť si informácie s druhou zmluvnou stranou,

               Keďže by oznamujúce finančné inštitúcie, príslušné orgány odosielajúcich štátov a príslušné orgány prijímajúcich štátov ako prevádzkovatelia nemali údaje spracované podľa tejto dohody v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu uchovávať dlhšie, ako je potrebné na splnenie účelov tejto dohody. Vzhľadom na rozdiely v právnych predpisoch jednotlivých členských štátov a právnych predpisoch Monackého kniežatstva by sa najdlhšie obdobie uchovávania pre každú zmluvnú stranu malo stanoviť so zreteľom na poriadok týkajúci sa premlčania stanovený vo vnútroštátnych daňových predpisoch každého prevádzkovateľa,

               Keďže kategórie oznamujúcich finančných inštitúcií a účtov podliehajúcich oznamovaniu, na ktoré sa vzťahuje dohoda v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu, sú stanovené tak, aby sa obmedzili príležitosti daňovníkov na to, aby sa prostredníctvom presunu aktív do finančných inštitúcií alebo investovania do finančných produktov, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti dohody v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu, vyhli tomu, aby sa o nich oznamovali informácie. Niektoré finančné inštitúcie a účty, v súvislosti s ktorými je riziko, že sa použijú na daňové úniky, nízke, by sa však mali vylúčiť z rozsahu pôsobnosti. Do rozsahu pôsobnosti by nemali byť zahrnuté žiadne prahové hodnoty, keďže by bolo jednoduché neprekročiť ich rozdelením účtov do rôznych finančných inštitúcií. Finančné informácie, ktoré treba oznamovať a vymieňať si, by sa nemali týkať len všetkých relevantných príjmov (úrokov, dividend a podobných druhov príjmu), ale aj zostatkov na účte a výnosov z predaja finančných aktív, aby sa riešili situácie, v ktorých sa daňovník usiluje o ukrytie majetku, ktorý samotný predstavuje príjem, resp. aktíva, v súvislosti s ktorými došlo k daňovým únikom. Spracúvanie informácií na základe dohody v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu je preto nevyhnutné a primerané na to, aby sa daňovým správam členských štátov a Monackého kniežatstva umožnilo správne a jednoznačne identifikovať dotknutých daňovníkov a vykonávať a presadzovať svoje daňové právne predpisy v cezhraničných situáciách, posudzovať pravdepodobnosť spáchania daňového úniku a zabrániť ďalším zbytočným vyšetrovaniam,

               Sa dohodli takto:

               Článok 1

               Dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúca opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES o zdaňovaní príjmu z úspor v podobe výplaty úrokov (ďalej len „dohoda“) sa mení takto:

               1. názov sa nahrádza takto:

               „Dohoda medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom o výmene informácií o finančných účtoch na zlepšenie dodržiavania medzinárodných predpisov v oblastí daní v súlade so štandardom pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj – OECD“

               2. články 1 až 21, ako aj prílohy, sa nahrádzajú takto:

               „Článok 1

               Vymedzenie pojmov

               1. Na účely tejto dohody majú tieto pojmy a výrazy tento význam:

               a) „Európska únia“ je Únia, ako je stanovená v Zmluve o Európskej únii, a zahŕňa územia, na ktorých sa uplatňuje Zmluva o fungovaní Európskej únie za podmienok stanovených v uvedenej zmluve;

               b) „členský štát“ je členský štát Európskej únie;

               c) „Monako“ je Monacké kniežatstvo, vnútrozemské vody, pobrežné vody vrátane povrchu a podložia, vzdušný priestor nad ním, výhradná hospodárska zóna a podmorská plytčina, na ktorých Monacké kniežatstvo v súlade s ustanoveniami medzinárodného práva a podľa vnútroštátnych zákonov vykonáva zvrchované práva a svoje právomoci;

               d) „príslušné monacké orgány“ sú orgány uvedené v prílohe IV bode a) a „príslušné orgány členských štátov“ sú orgány uvedené v bodoch b) až ac). Príloha IV tvorí neoddeliteľnú súčasť tejto dohody. Zoznam príslušných orgánov v prílohe IV môže byť zmenený jednoduchým oznámením Monaka v prípade orgánu uvedeného v písmene a) uvedenej prílohy a oznámením Európskej únie v prípade orgánov uvedených v písmenách b) až ac) uvedenej prílohy druhej zmluvnej strane. Európska komisia informuje členské štáty a Monako o každom oznámení prijatom na tento účel;

               e) „finančná inštitúcia členského štátu“ je: i) akákoľvek finančná inštitúcia so sídlom v členskom štáte, pričom sú vylúčené všetky pobočky tejto finančnej inštitúcie, ktoré sa nachádzajú mimo daného členského štátu a ii) akákoľvek pobočka finančnej inštitúcie, ktorá nemá sídlo v danom členskom štáte, ak má táto pobočka sídlo v danom členskom štáte;

               f) „monacká finančná inštitúcia“ je: i) akákoľvek finančná inštitúcia so sídlom v Monaku, pričom sú vylúčené všetky pobočky tejto finančnej inštitúcie, ktoré sa nachádzajú mimo Monaka a ii) akákoľvek pobočka finančnej inštitúcie, ktorá nemá sídlo v Monaku, ak má táto pobočka sídlo v Monaku;

               g) „oznamujúca finančná inštitúcia“ je, v závislosti od územného kontextu uplatňovania príslušnej jurisdikcie, akákoľvek finančná inštitúcia členského štátu alebo monacká finančná inštitúcia, ktorá nie je neoznamujúcou finančnou inštitúciou;

               h) „účet podliehajúci oznamovaniu“ je, v závislosti od kontextu, účet členského štátu podliehajúci oznamovaniu alebo monacký účet podliehajúci oznamovaniu, za predpokladu, že bol podľa postupov hĺbkového preverovania platných v danom členskom štáte alebo v Monaku identifikovaný ako takýto účet, a to v súlade s prílohami I a II;

               i) „účet členského štátu podliehajúci oznamovaniu“ je finančný účet, ktorý vedie monacká oznamujúca finančná inštitúcia a ktorého držiteľom je jedna alebo viacero osôb z členského štátu podliehajúcich oznamovaniu alebo pasívny nefinančný subjekt s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami z členského štátu podliehajúcimi oznamovaniu;

               j) „monacký účet podliehajúci oznamovaniu“ je finančný účet oznamujúcej finančnej inštitúcie členského štátu, ktorého držiteľom je jedna alebo viacero monackých osôb podliehajúcich oznamovaniu alebo pasívny nefinančný subjekt s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú monackými osobami podliehajúcimi oznamovaniu;

               k) „osoba z členského štátu“ je fyzická osoba alebo subjekt, ktorý podľa postupov hĺbkového preverovania v súlade s prílohami I a II monacká oznamujúca finančná inštitúcia identifikovala ako osobu s bydliskom alebo subjekt so sídlom v členskom štáte, resp. pozostalosť zosnulého, ktorý mal v členskom štáte bydlisko;

               l) „monacká osoba“ je fyzická osoba alebo subjekt, ktorý podľa postupov hĺbkového preverovania v súlade s prílohami I a II oznamujúca finančná inštitúcia členského štátu identifikovala ako osobu s bydliskom alebo subjekt so sídlom v Monaku, resp. pozostalosť zosnulého, ktorý mal v Monaku bydlisko.

               2. Akýkoľvek pojem, ktorý nie je v tejto dohode vymedzený inak, má význam, ktorý má v danom čase i) pre členské štáty v zmysle smernice Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní
                  5
               , alebo prípadne vnútroštátnych právnych predpisov členského štátu, ktorý uplatňuje dohodu, a ii) pre Monako v zmysle jeho vnútroštátnych právnych predpisov, pričom tento význam musí byť v súlade s významom stanoveným v prílohách I a II.

               Akýkoľvek pojem, ktorý nie je v tejto dohode vymedzený inak, pokiaľ si kontext nevyžaduje iný výklad alebo pokiaľ sa príslušné orgány členského štátu a príslušné monacké orgány nedohodnú na spoločnom význame v súlade s článkom 7 (ak to vnútroštátne právne predpisy umožňujú), má význam, ktorý má v danom čase podľa právnych predpisov príslušnej jurisdikcie, kde sa uplatňuje táto dohoda i) pre členské štáty v zmysle smernice Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní, alebo prípadne vnútroštátnych právnych predpisov dotknutého členského štátu a ii) pre Monako v zmysle jeho vnútroštátneho práva, pričom akýkoľvek význam podľa platných daňových predpisov príslušnej jurisdikcie (t. j. členského štátu alebo Monaka) má prednosť pred významom daného pojmu podľa iných právnych predpisov príslušnej jurisdikcie.

               Článok 2

               Automatická výmena informácií týkajúcich sa účtov podliehajúcich oznamovaniu

               1. Podľa ustanovení tohto článku a s výhradou platných pravidiel oznamovania a hĺbkového preverovania v súlade s prílohami I a II, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť tejto dohody, si bude príslušný monacký orgán každoročne automaticky vymieňať so všetkými príslušnými orgánmi členských štátov a všetky príslušné orgány členských štátov si budú každoročne automaticky vymieňať s príslušným monackým orgánom informácie získané v súlade s týmito pravidlami a uvedené v odseku 2.

               2. Informácie, ktoré sa majú vymieňať a ktoré sa v prípade členského štátu týkajú všetkých monackých účtov podliehajúcich oznamovaniu a v prípade Monaka všetkých účtov členského štátu podliehajúcich oznamovaniu, sú tieto:

               a) meno, adresa, daňové identifikačné číslo a dátum a miesto narodenia (v prípade fyzickej osoby) každej osoby podliehajúcej oznamovaniu, ktorá je držiteľom účtu, a v prípade akéhokoľvek subjektu, ktorý je držiteľom účtu a ktorý je po uplatnení postupov hĺbkového preverovania v súlade s prílohami I a II identifikovaný ako subjekt, ktorý má jednu alebo viacero ovládajúcich osôb, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu, názov, adresa a daňové identifikačné číslo subjektu spolu s menom, adresou a daňovými identifikačnými číslom a dátumom a miestom narodenia každej osoby podliehajúcej oznamovaniu. Ku dňu podpisu pozmeňujúceho protokolu podpísaného... Monako nemá daňové identifikačné číslo pre monacké osoby;

               b) číslo účtu (alebo v prípade absencie čísla účtu jeho funkčný ekvivalent);

               c) názov a identifikačné číslo (ak existuje) oznamujúcej finančnej inštitúcie;

               d) zostatok na účte alebo hodnota účtu (vrátane odkupnej hodnoty v prípade poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy) ku koncu príslušného kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, alebo ak bol účet zrušený počas takého roku alebo obdobia, informácie o jeho zrušení;

               e) v prípade správcovského účtu:

               i) celková hrubá suma úrokov, celková hrubá suma dividend a celková hrubá suma iných príjmov, ktoré vznikli v súvislosti s aktívami držanými na účte, vyplatených alebo pripísaných na účet (alebo v súvislosti s účtom) v každom z týchto prípadov počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia a

               ii) celkové hrubé zisky z predaja alebo spätného odkúpenia finančných aktív vyplatené alebo pripísané na účet počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, v súvislosti s ktorými oznamujúca finančná inštitúcia konala ako správca, maklér, poverenec alebo zástupca pre držiteľa účtu;

               f) v prípade vkladového účtu celková hrubá suma úrokov vyplatených alebo pripísaných na účet počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia a

               g) v prípade účtu, ktorý nie je uvedený v odseku 2 písm. e) alebo f), celková hrubá suma vyplatená alebo pripísaná v prospech držiteľa účtu v súvislosti s daným účtom počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, vo vzťahu ku ktorému vystupuje oznamujúca finančná inštitúcia ako povinná strana alebo dlžník, vrátane súhrnnej sumy akýchkoľvek platieb v rámci spätného odkúpenia vykonaných v prospech držiteľa účtu počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia.

               Článok 3

               Čas a spôsob automatickej výmeny informácií

               1. Na účely výmeny informácií podľa článku 2 sa suma a charakteristické znaky platieb vykonaných v súvislosti s účtom podliehajúcim oznamovaniu môžu určiť v súlade so zásadami daňových právnych predpisov jurisdikcie (členského štátu alebo Monaka), ktorá informácie vymieňa.

               2. Na účely výmeny informácií podľa článku 2 sa vo vymieňaných informáciách identifikuje mena, v ktorej je denominovaná každá relevantná suma.

               3. Pokiaľ ide o článok 2 ods. 2, informácie, ktoré sa majú vymeniť za rok 2017 a všetky nasledujúce roky, sa vymieňajú do deviatich mesiacov od konca kalendárneho roka, na ktorý sa vzťahujú.

               4. Príslušné orgány si automaticky vymieňajú informácie uvedené v článku 2 podľa spoločného štandardu oznamovania v jazyku XML (rozšíriteľnom značkovom jazyku).

               5. Príslušné orgány sa dohodnú na jednej alebo viacerých metódach prenosu údajov vrátane šifrovacích noriem.

               Článok 4

               Spolupráca pri dodržiavaní a presadzovaní predpisov

               Príslušný orgán členského štátu musí informovať príslušný monacký orgán a príslušný monacký orgán musí informovať príslušný orgán členského štátu, ak má (orgán, ktorý informuje) dôvod domnievať sa, že v dôsledku chyby mohlo dôjsť k oznámeniu chybných alebo neúplných informácií podľa článku 2 alebo že oznamujúca finančná inštitúcia nedodržiava platné povinnosti týkajúce sa oznamovania a postupy hĺbkového preverovania v súlade s prílohami I a II. Príslušný orgán, ktorý bol takto informovaný, prijme všetky náležité opatrenia podľa svojich vnútroštátnych právnych predpisov, aby opravil chyby alebo zamedzil nedodržiavaniu predpisov, o ktorých sa informuje v oznámení.

               Článok 5

               Výmena informácií na požiadanie

               1. Nezávisle od ustanovení článku 2 a od akejkoľvek inej dohody o výmene informácií na požiadanie medzi Monakom a ktorýmkoľvek členským štátom si príslušné monacké orgány a príslušný orgán ktoréhokoľvek členského štátu na požiadanie vymieňajú také informácie, ktoré môžu byť relevantné pre vykonávanie ustanovení tejto dohody alebo pre správu alebo presadzovanie vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa daní akéhokoľvek druhu a vybraných v mene Monaka a členských štátov alebo ich územnosprávnych celkov či miestnych orgánov, pokiaľ zdaňovanie podľa týchto vnútroštátnych predpisov žiadajúceho štátu nie je v rozpore s niektorým ustanovením umožňujúcim zamedzovať dvojitému zdaňovaniu v platnom dohovore medzi Monakom a dotknutým členským štátom.

               2. Ustanovenia odseku 1 tohto článku a ustanovenia článku 6 sa v žiadnom prípade nesmú vykladať v tom zmysle, že ukladajú Monaku alebo členskému štátu povinnosť:

               a) prijať administratívne opatrenia odchyľujúce sa od právnych predpisov a administratívnych postupov Monaka alebo daného členského štátu;

               b) poskytovať informácie, ktoré od Monaka alebo daného členského štátu nemožno získať na základe právnych predpisov alebo bežným administratívnym spôsobom;

               c) poskytovať informácie, ktoré by prezrádzali obchodné, priemyselné alebo služobné tajomstvo alebo obchodný postup, alebo informácie, ktorých zverejnenie by bolo v rozpore s verejným poriadkom.

               3. Ak členský štát alebo Monako konajúc ako žiadajúca jurisdikcia požiadajú o informácie v súlade s týmto článkom, Monako alebo členský štát konajúc ako požiadaná jurisdikcia využijú zdroje, ktoré majú k dispozícii, aby získali požadované informácie, aj keď ich nepotrebujú na svoje vlastné daňové účely. Povinnosť uvedená v predchádzajúcej vete podlieha obmedzeniam stanoveným v odseku 2, tieto obmedzenia sa ale v žiadnom prípade nesmú vykladať tak, že by požiadanej jurisdikcii umožňovali odmietnuť poskytnúť informácie len preto, že v jej vnútroštátnom rámci pre ňu nepredstavujú žiaden záujem.

               4. Ustanovenia odseku 2 sa v žiadnom prípade nesmú vykladať tak, že by Monaku alebo členskému štátu umožňovali odmietnuť poskytnúť informácie len preto, že týmito informáciami disponuje banka, iná finančná inštitúcia, poverenec alebo osoba konajúca v zastúpení alebo v postavení splnomocnenca alebo pretože sa týkajú obchodných podielov v spoločnosti.

               5. Príslušné orgány sa dohodnú na jednej alebo viacerých metódach prenosu údajov vrátane šifrovacích noriem, a v prípade potreby aj na vzorových formulároch, ktoré sa majú používať.

               Článok 6

               Dôvernosť a ochrana osobných údajov

               1. Okrem pravidiel dôvernosti a iných ochranných opatrení stanovených v dohode vrátane prílohy III, na získavanie a výmenu informácií podľa dohody sa vzťahujú i) v prípade členských štátov zákony a predpisy členských štátov, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a ii) v prípade Monaka ustanovenia zákona č. 1.165 z 23. decembra 1993 o ochrane osobných údajov (zmeneného zákonom č. 1.240 z 2. júla 2001 a zákonom č. 1.353 zo 4. decembra 2008, v účinnosti od 1. apríla 2009, vrátane podmienok vykonávania uvedených v kniežacej vyhláške č. 2.230 z 19. júna 2009).

               Členské štáty na účely správneho uplatňovania článku 5 obmedzia rozsah povinností a práv stanovených v článku 10, článku 11 ods. 1 a článkoch 12 a 21 smernice 95/46/ES v rozsahu potrebnom na ochranu záujmov uvedených v článku 13 ods. 1 písm. e) uvedenej smernice. Monako prijme v zmysle svojich právnych predpisov rovnocenné opatrenia.

               Odchylne od predchádzajúceho pododseku každý členský štát a Monako zabezpečia, aby každá oznamujúca finančná inštitúcia patriaca do ich právomoci informovala každú fyzickú osobu (monackú osobu alebo osobu z členského štátu) podliehajúcu oznamovaniu, že informácie uvedené v článku 2, ktoré sa jej týkajú, sa budú zhromažďovať a postúpia sa v súlade s touto dohodou a uistia sa, aby oznamujúca finančná inštitúcia poskytla tejto osobe všetky informácie, na ktoré má právo podľa vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa ochrany údajov a prinajmenšom tieto informácie:

               a) účel spracovania jej osobných údajov;

               b) právny základ spracovania údajov;

               c) príjemcovia osobných údajov;

               d) identita prevádzkovateľov;

               e) časové lehoty na uchovávanie údajov;

               f) existencia práva tejto osoby požiadať prevádzkovateľa o prístup k jej osobným údajom, o ich opravu alebo o ich vymazanie;

               g) právo na správny a/alebo súdny opravný prostriedok;

               h) postup uplatnenia práva na správny a/alebo súdny opravný prostriedok;

               i) právo obrátiť sa na príslušný orgán alebo orgány kontroly ochrany osobných údajov a ich kontaktné údaje.

               Túto informáciu treba poskytnúť včas, aby daná osoba mohla uplatniť svoje práva na ochranu údajov, a v každom prípade pred tým, ako dotknutá oznamujúca finančná inštitúcia oznámi informácie uvedené v článku 2 príslušnému orgánu štátu jeho bydliska/sídla (členského štátu alebo Monaka).

               Členské štáty a Monako zabezpečia, aby každá fyzická osoba (monacká osoba alebo osoba z členského štátu) podliehajúca oznamovaniu bola upovedomená o narušení bezpečnosti v súvislosti s jej údajmi, ak by toto narušenie mohlo nepriaznivo ovplyvniť ochranu jej osobných údajov alebo súkromia.

               2. Informácie spracované v súlade s touto dohodou sa uchovávajú len tak dlho, ako je nevyhnutné na splnenie účelov tejto dohody, a v každom prípade v súlade s vnútroštátnymi pravidlami každého prevádzkovateľa týkajúcimi sa premlčania.

               Oznamujúce finančné inštitúcie, príslušné orgány každého členského štátu a príslušné monacké orgány sa považujú za prevádzkovateľov, každý v súvislosti s osobnými údajmi, ktoré spracúva v rámci tejto dohody. Prevádzkovatelia sú zodpovední za zabezpečenie dodržiavania záruk v oblasti ochrany osobných údajov v súlade s opisom týchto záruk v tejto dohode a dodržiavania práv dotknutých osôb.

               3. Akékoľvek informácie, ktoré niektorá jurisdikcia (členský štát alebo Monako) získa na základe tejto dohody, sa považujú za dôverné a chránené rovnako ako informácie získané na základe vnútroštátnych právnych predpisov v danej jurisdikcii a, v rozsahu potrebnom na ochranu osobných údajov, v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi a zárukami, ktoré jurisdikcia poskytujúca informácie môže špecifikovať ako požadované na základe vnútroštátnych právnych predpisov.

               4. Takéto informácie sa v každom prípade sprístupňujú len osobám alebo orgánom (vrátane súdov a správnych orgánov alebo orgánov dohľadu) danej jurisdikcie (členského štátu alebo Monaka), ktorých sa týka výmer, výber alebo vymáhanie daní, výkon rozhodnutí, súdne stíhanie alebo rozhodovanie o odvolaniach v daňovej oblasti, alebo dohľad nad uvedenými činnosťami. Takéto informácie môžu používať len predtým uvedené osoby alebo orgány, a to len na účely uvedené v predchádzajúcej vete. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odseku 3, uvedené osoby alebo orgány môžu takéto informácie zohľadniť na verejnom súdnom pojednávaní alebo v súdnych rozhodnutiach týkajúcich sa takýchto daní, pod podmienkou, konkrétne pokiaľ ide o vymáhanie daní, že vopred získajú povolenie príslušného orgánu, ktorý dané informácie poskytuje (či už ide o príslušný monacký orgán, alebo príslušný orgán členského štátu).

               5. Bez ohľadu na ustanovenia predchádzajúcich odsekov sa informácie, ktoré niektorá jurisdikcia (členský štát alebo Monako) získa, môžu použiť aj na iné účely, ak sa takéto informácie môžu na takéto iné účely použiť podľa právnych predpisov, vrátane predpisov o ochrane osobných údajov, jurisdikcie, ktorá informácie poskytuje (t. j. jurisdikcie Monaka alebo členského štátu), a ak príslušný orgán danej jurisdikcie takéto použitie vopred schváli. Informácie, ktoré niektorá jurisdikcia (členský štát alebo Monako) poskytne inej jurisdikcii (Monaku alebo členskému štátu), môže prijímajúca jurisdikcia postúpiť tretej jurisdikcii (t. j. inému členskému štátu), s výhradou uplatnenia záruk tohto článku a vopred vydaného súhlasu príslušného orgánu prvej jurisdikcie, z ktorej tieto informácie pôvodne pochádzajú, ktorý musí najskôr dostať údaje potrebné na posúdenie predmetného uplatnenia záruk. Informácie, ktoré jeden členský štát poskytne inému členskému štátu na základe svojich platných právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní, sa môžu postúpiť Monaku, s výhradou vopred vydaného súhlasu príslušného orgánu členského štátu, z ktorého tieto informácie pôvodne pochádzajú.

               6. Každý príslušný orgán členského štátu alebo Monaka okamžite informuje príslušný monacký orgán alebo príslušný orgán dotknutého členského štátu o akomkoľvek porušení dôvernosti, zlyhaní záruk alebo akomkoľvek inom porušení pravidiel ochrany údajov, ako aj o prípadných sankciách a uložených náležitých nápravných opatreniach.

               Článok 7

               Konzultácie a pozastavenie uplatňovania dohody

               1. V prípade ťažkostí pri vykonávaní alebo výklade tejto dohody príslušné monacké orgány alebo príslušné orgány členského štátu môžu požiadať o konzultácie medzi príslušným monackým orgánom a jedným alebo viacerými príslušnými orgánmi členských štátov s cieľom prijať primerané opatrenia na zabezpečenie plnenia tejto dohody. Tieto príslušné orgány bezodkladne informujú Európsku komisiu, ako aj príslušné orgány ostatných členských štátov o výsledkoch týchto konzultácií. V súvislosti s otázkami výkladu sa Európska komisia na požiadanie ktoréhokoľvek z príslušných orgánov môže zúčastniť na konzultáciách.

               2. Ak sa konzultácie týkajú významného nedodržiavania ustanovení tejto dohody a postup uvedený v odseku 1 neposkytne primerané riešenie, príslušný orgán členského štátu alebo príslušný monacký orgán môže pozastaviť výmenu informácií na základe tejto dohody s Monakom alebo konkrétnym členským štátom, a to prostredníctvom písomného oznámenia druhému dotknutému príslušnému orgánu. Takéto pozastavenie bude mať okamžitý účinok. Na účely tohto odseku významné nedodržiavanie ustanovení zahŕňa, ale nie je obmedzené na nedodržiavanie ustanovení týkajúcich sa dôvernosti a záruk v oblasti ochrany osobných údajov v tejto dohode vrátane prílohy III, smernici 95/46/ES a zákone č. 1.165 z 23. decembra 1993 o ochrane osobných údajov (zmeneného zákonom č. 1.240 z 2. júla 2001 a zákonom č. 1.353 zo 4. decembra 2008, v účinnosti od 1. apríla 2009, vrátane podmienok vykonávania uvedených v kniežacej vyhláške č. 2.230 z 19. júna 2009), v závislosti od kontextu, ako aj prípady, keď príslušný orgán členského štátu alebo príslušný monacký orgán neposkytne náležité informácie alebo ich neposkytne včas, ako sa vyžaduje touto dohodou, alebo označenie subjektov alebo účtov za neoznamujúce finančné inštitúcie a za účty vylúčené z oznamovania spôsobom, ktorý je v rozpore s cieľom tejto dohody.

               Článok 8

               Zmeny

               1. Zmluvné strany sa vzájomne radia zakaždým, keď OECD významne zmení prvky štandardu pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch OECD, ďalej len „globálny štandard“, alebo – ak to zmluvné strany uznajú za potrebné – s cieľom zlepšiť technické fungovanie tejto dohody alebo posúdiť a zohľadniť ďalší medzinárodný vývoj. Tieto konzultácie sa uskutočnia do jedného mesiaca od žiadosti jednej zo zmluvných strán, alebo v naliehavých prípadoch čo najskôr.

               2. Na základe takýchto kontaktov sa zmluvné strany môžu vzájomne radiť s cieľom preskúmať, či treba túto dohodu zmeniť.

               3. Na účely konzultácií uvedených v odsekoch 1 a 2 každá zmluvná strana informuje druhú zmluvnú stranu o možnom vývoji, ktorý by mohol ovplyvniť riadne fungovanie tejto dohody. Zahŕňa to aj akúkoľvek príslušnú dohodu medzi jednou zo zmluvných strán a tretím štátom.

               4. Po konzultáciách sa táto dohoda môže zmeniť protokolom alebo novou dohodou medzi zmluvnými stranami.

               5. Ak zmluvná strana zaviedla zmenu, ktorú OECD vykonala v globálnom štandarde, a želá si zodpovedajúcim spôsobom zmeniť prílohy I a/alebo II k tejto dohode, oznámi to druhej zmluvnej strane. Konzultačný postup medzi zmluvnými stranami sa uskutoční do jedného mesiaca od oznámenia. Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4, ak sa zmluvné strany v rámci tohto konzultačného postupu dohodnú na zmene, ktorú by bolo teba vykonať v prílohách I a/alebo II k tejto dohode, a na obdobie potrebné na vykonanie tejto zmeny prostredníctvom formálnej zmeny tejto dohody, zmluvná strana, ktorá požiadala o zmenu, môže dočasne uplatňovať revidovanú verziu príloh I a/alebo II k tejto dohode, ako bola schválená v rámci konzultačného postupu, od prvého januára roku po ukončení uvedeného postupu.

               Platí domnienka, že zmluvná strana vykonala zmenu globálneho štandardu, ktorú prijala OECD, ak:

               a) pokiaľ ide členské štáty, uvedená zmena bola zahrnutá do smernice Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní;

               b) pokiaľ ide o Monako, uvedená zmena bola zahrnutá do dohody s tretím štátom alebo do jeho vnútroštátnych právnych predpisov.

               Článok 9

               Vypovedanie

               Ktorákoľvek zmluvná strana môže túto dohodu vypovedať zaslaním písomného oznámenia o vypovedaní dohody druhej zmluvnej strane. Takéto vypovedanie nadobudne platnosť prvým dňom mesiaca nasledujúceho po uplynutí 12 mesiacov odo dňa oznámenia o vypovedaní dohody druhej zmluvnej strane. V prípade vypovedania dohody zostanú všetky informácie, ktoré už boli získané na základe tejto dohody, dôverné a budú aj naďalej podliehať i) v prípade členských štátov ustanoveniam zákonov a právnych predpisov členských štátov, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES, a ii) v prípade Monaka ustanoveniam zákona č. 1.165 z 23. decembra 1993 o ochrane osobných údajov (zmeneného zákonom č. 1.240 z 2. júla 2001 a zákonom č. 1.353 zo 4. decembra 2008, v účinnosti od 1. apríla 2009, vrátane podmienok vykonávania uvedených v kniežacej vyhláške č. 2.230 z 19. júna 2009) a v oboch prípadoch osobitným zárukám týkajúcim sa ochrany údajov stanoveným v tejto dohode vrátane ustanovení prílohy III.

               Článok 10

               Územná pôsobnosť

               Táto dohoda sa na jednej strane vzťahuje na územia členských štátov, na ktoré sa vzťahuje Zmluva o Európskej únii a Zmluva o fungovaní Európskej únie, a to za podmienok stanovených v uvedených zmluvách, a na druhej strane na Monako, v súlade s vymedzením v článku 1 ods. 1 písm. c).“;

               3) prílohy sa nahrádzajú takto:

               „PRÍLOHA I

               Spoločný štandard oznamovania a hĺbkového preverovania v prípade informácií o finančných účtoch (ďalej len „spoločný štandard oznamovania“)

               ODDIEL I – VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA OZNAMOVANIA

               A. S výhradou odsekov C až E musí každá oznamujúca finančná inštitúcia v súvislosti s každým účtom takejto oznamujúcej finančnej inštitúcie podliehajúcim oznamovaniu predkladať príslušnému orgánu svojej jurisdikcie (t. j. členského štátu alebo Monaka) tieto informácie:

               1. meno, adresu, jurisdikciu, resp. jurisdikcie bydliska (t. j. členský štát alebo Monako), daňové identifikačné číslo, resp. čísla a dátum a miesto narodenia (v prípade fyzickej osoby) každej osoby podliehajúcej oznamovaniu, ktorá je držiteľom účtu, a v prípade akéhokoľvek subjektu, ktorý je držiteľom účtu a o ktorom sa po uplatnení postupov hĺbkového preverovania v súlade s oddielmi V, VI a VII preukáže, že má jednu alebo viacero ovládajúcich osôb, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu, názov, adresu, jurisdikciu, resp. jurisdikcie sídla a daňové identifikačné číslo, resp. čísla tohto subjektu spolu s menom, adresou, jurisdikciou, resp. jurisdikciami (t. j. členský štát alebo Monako) bydliska, daňovým identifikačným číslom, resp. číslami a dátumom a miestom narodenia každej osoby podliehajúcej oznamovaniu;

               2. číslo účtu (alebo v prípade absencie čísla účtu jeho funkčný ekvivalent);

               3. názov a identifikačné číslo (ak existuje) oznamujúcej finančnej inštitúcie;

               4. zostatok na účte alebo hodnotu účtu (vrátane odkupnej hodnoty v prípade poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy) ku koncu príslušného kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, alebo ak bol účet zrušený počas takého roku alebo obdobia, informácie o jeho zrušení;

               5. v prípade správcovského účtu:

               a) celkovú hrubú sumu úrokov, celkovú hrubú sumu dividend a celkovú hrubú sumu iných príjmov, ktoré vznikli v súvislosti s aktívami držanými na účte, vyplatených alebo pripísaných na účet (alebo v súvislosti s účtom) v každom z týchto prípadov počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia a

               b) celkové hrubé zisky z predaja alebo spätného odkúpenia finančných aktív vyplatené alebo pripísané na účet počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, v súvislosti s ktorými oznamujúca finančná inštitúcia konala ako správca, maklér, poverenec alebo zástupca pre držiteľa účtu;

               6. v prípade akéhokoľvek vkladového účtu celkovú hrubú sumu úrokov vyplatených alebo pripísaných na účet počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia a

               7. v prípade akéhokoľvek účtu, ktorý nie je uvedený v odseku A bode 5 alebo 6, celkovú hrubú sumu vyplatenú alebo pripísanú v prospech držiteľa účtu v súvislosti s daným účtom počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, vo vzťahu ku ktorému vystupuje oznamujúca finančná inštitúcia ako povinná strana alebo dlžník, vrátane súhrnnej sumy akýchkoľvek platieb v rámci spätného odkúpenia vykonaných v prospech držiteľa účtu počas kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia.

               B. V oznamovaných informáciách sa musí identifikovať mena, v ktorej je denominovaná každá suma.

               C. Bez ohľadu na odsek A bod 1, v súvislosti s každým účtom podliehajúcim oznamovaniu, ktorý je existujúcim účtom, sa daňové identifikačné číslo, resp. čísla alebo dátum narodenia nemusia oznamovať, ak nie sú v záznamoch oznamujúcej finančnej inštitúcie a ak takáto oznamujúca finančná inštitúcia nie je povinná tieto informácie získať na základe vnútroštátneho práva alebo akéhokoľvek právneho nástroja Európskej únie (ak existuje). Od oznamujúcej finančnej inštitúcie sa však vyžaduje, aby v súvislosti s existujúcimi účtami vynaložila primerané úsilie na to, aby do konca druhého kalendárneho roka nasledujúceho po roku, v ktorom sa existujúce účty identifikovali ako účty podliehajúce oznamovaniu, získala daňové identifikačné číslo, resp. čísla a príslušný dátum narodenia.

               D. Bez ohľadu na odsek A bod 1 daňové identifikačné číslo sa nemusí oznamovať, ak ho dotknutý členský štát, Monako alebo iná jurisdikcia bydliska či sídla nevydala.

               E. Bez ohľadu na odsek A bod 1 sa miesto narodenia nemusí oznamovať, iba ak je oznamujúca finančná inštitúcia na základe vnútroštátneho práva povinná získať a oznámiť túto informáciu a ak sa táto informácia nenachádza medzi údajmi uchovávanými oznamujúcou finančnou inštitúciou, ktoré možno vyhľadávať elektronicky.

               ODDIEL II – VŠEOBECNÉ POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA HĹBKOVÉHO PREVEROVANIA

               A. Účet sa považuje za účet podliehajúci oznamovaniu od dátumu, keď je ako taký identifikovaný podľa postupov hĺbkového preverovania uvedených v oddieloch II až VII, a pokiaľ sa nestanovuje inak, informácie týkajúce sa účtu podliehajúceho oznamovaniu sa musia predkladať každoročne v kalendárnom roku nasledujúcom po roku, na ktorý sa informácie vzťahujú.

               B. Zostatok na účte alebo hodnota účtu sa stanovuje k poslednému dňu kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia.

               C. Keď sa má zostatok alebo prahová hodnota stanoviť k poslednému dňu kalendárneho roka, musí sa príslušný zostatok alebo prahová hodnota stanoviť k poslednému dňu oznamovacieho obdobia, ktoré sa končí s kalendárnym rokom alebo v kalendárnom roku.

               D. Každý členský štát alebo Monako môže oznamujúcim finančným inštitúciám povoliť, aby sa na splnenie povinností týkajúcich sa oznamovania a hĺbkového preverovania, ktoré im ukladá vnútroštátne právo, obrátili na poskytovateľov služieb, pričom však uvedené povinnosti sú naďalej zodpovednosťou oznamujúcich finančných inštitúcií.

               E. Každý členský štát alebo Monako môže oznamujúcim finančným inštitúciám povoliť, aby na existujúce účty uplatňovali postupy hĺbkového preverovania pre nové účty a aby na účty s nižšou hodnotou uplatňovali postupy hĺbkového preverovania pre účty s vysokou hodnotou. Ak členský štát alebo Monako povolí, aby sa na existujúce účty použili postupy hĺbkového preverovania pre nové účty, ostatné pravidlá uplatniteľné na existujúce účty naďalej platia.

               ODDIEL III – POSTUPY HĹBKOVÉHO PREVEROVANIA V PRÍPADE EXISTUJÚCICH ÚČTOV FYZICKÝCH OSÔB

               A. Na účely identifikovania účtov podliehajúcich oznamovaniu medzi existujúcimi účtami fyzických osôb sa uplatňujú ďalej uvedené postupy.

               B. Účty s nižšou hodnotou. Pokiaľ ide o účty s nižšou hodnotou, uplatňujú sa ďalej uvedené postupy.

               1. Adresa bydliska. Ak má oznamujúca finančná inštitúcia vo svojich záznamoch adresu súčasného bydliska držiteľa účtu – fyzickej osoby na základe písomných dôkazov, oznamujúca finančná inštitúcia môže považovať tohto držiteľa účtu za takého, ktorý má na daňové účely bydlisko v členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii, v ktorej sa adresa nachádza, na účely určenia, či je tento držiteľ účtu osobou podliehajúcou oznamovaniu.

               2. Vyhľadávanie v elektronických záznamoch. Ak sa oznamujúca finančná inštitúcia nespolieha na adresu súčasného bydliska držiteľa účtu – fyzickej osoby na základe písomných dôkazov, ako sa uvádza v odseku B bode 1, musí preskúmať údaje uchovávané oznamujúcou finančnou inštitúciou, ktoré možno vyhľadávať elektronicky, s cieľom zistiť jednu alebo viacero z nasledujúcich náležitostí a uplatniť odsek B body 3 až 6:

               a) identifikáciu držiteľa účtu ako osoby s bydliskom v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu;

               b) súčasnú poštovú adresu alebo adresu bydliska (vrátane poštovej schránky) v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu;

               c) jedno alebo viacero telefónnych čísel v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu a žiadne telefónne číslo v Monaku alebo v členskom štáte oznamujúcej finančnej inštitúcie, v závislosti od kontextu;

               d) trvalé príkazy (okrem príkazov na vkladový účet) na prevod finančných prostriedkov na účet vedený v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu;

               e) aktuálne platnú plnú moc alebo podpisové právo udelené osobe s adresou v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu alebo

               f) pokyn na úschovu pošty alebo adresu na preberanie pošty v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, ak oznamujúca finančná inštitúcia nemá v evidencii pre držiteľa účtu žiadnu inú adresu.

               3. Ak sa elektronickým vyhľadávaním nezistia žiadne z náležitostí uvedených v odseku B bode 2, tak sa nevyžadujú žiadne ďalšie kroky, pokiaľ sa nezmenia okolnosti, ktoré vedú k tomu, že sa s daným účtom spojí jedna alebo viacero náležitostí alebo sa daný účet stane účtom s vysokou hodnotou.

               4. Ak sa elektronickým vyhľadávaním zistí akákoľvek z náležitostí uvedených v odseku B bode 2 písm. a) až e) alebo ak sa zmenia okolnosti, ktoré vedú k tomu, že sa s účtom spojí jedna alebo viacero náležitostí, tak oznamujúca finančná inštitúcia musí považovať držiteľa účtu za osobu s bydliskom na daňové účely každej jurisdikcie podliehajúcej oznamovaniu, v súvislosti s ktorou sa náležitosť identifikuje, pokiaľ sa nerozhodne uplatniť odsek B bod 6 a na daný účet sa nevzťahuje jedna z výnimiek v uvedenom bode.

               5. Ak sa elektronickým vyhľadávaním zistí existencia pokynu na úschovu pošty alebo adresa na preberanie pošty a v súvislosti s držiteľom účtu sa nezistí žiadna iná adresa ani žiadne ďalšie náležitosti uvedené v odseku B bode 2 písm. a) až e), musí oznamujúca finančná inštitúcia spôsobom, ktorý je najprimeranejší okolnostiam, vyhľadávať v papierových záznamoch podľa odseku C bode 2 alebo sa usilovať o to, aby od držiteľa účtu získala čestné vyhlásenie alebo písomné dôkazy s cieľom stanoviť bydlisko, resp. bydliská takéhoto držiteľa účtu na daňové účely. Ak sa vyhľadávaním v papierových záznamoch nenašli žiadne náležitosti a pokus o získanie čestného vyhlásenia alebo písomných dôkazov nie je úspešný, musí oznamujúca finančná inštitúcia nahlásiť daný účet príslušnému orgánu svojho členského štátu alebo príslušnému monackému štátu ako nezdokumentovaný účet.

               6. Bez ohľadu na zistenie náležitostí uvedených v odseku B bode 2 sa od oznamujúcej finančnej inštitúcie nevyžaduje, aby považovala držiteľa účtu za osobu s bydliskom v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, ak:

               a) sa v údajoch o držiteľovi účtu uvádza súčasná poštová adresa alebo adresa bydliska v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, jedno alebo viacero telefónnych čísel v tej istej jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu (a žiadne telefónne číslo v Monaku alebo v členskom štáte oznamujúcej finančnej inštitúcie, v závislosti od kontextu) alebo trvalé príkazy (pokiaľ ide o iné finančné účty ako vkladové účty) na prevod finančných prostriedkov na účet vedený v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu a ak oznamujúca finančná inštitúcia získa alebo predtým preskúmala a uchováva záznam o:

               i) čestnom vyhlásení od držiteľa účtu o jurisdikcii, resp. jurisdikciách bydliska (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii) takéhoto držiteľa účtu, ktoré nezahŕňa takúto jurisdikciu podliehajúcu oznamovaniu a

               ii) písomných dôkazoch, ktorými sa preukazuje, že držiteľ účtu nepodlieha oznamovaniu;

               b) sa v údajoch o držiteľovi účtu uvádza aktuálne platná plná moc alebo podpisové právo udelené osobe s adresou v danej jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu a ak oznamujúca finančná inštitúcia získa alebo predtým preskúmala a uchováva záznam o:

               i) čestnom vyhlásení od držiteľa účtu o jurisdikcii, resp. jurisdikciách bydliska (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii) takéhoto držiteľa účtu, ktoré nezahŕňa takúto jurisdikciu podliehajúcu oznamovaniu alebo

               ii) písomných dôkazoch, ktorými sa preukazuje, že držiteľ účtu nepodlieha oznamovaniu.

               C. Postupy rozšíreného preverovania v prípade účtov s vysokou hodnotou. Pokiaľ ide o účty s vysokou hodnotou, uplatňujú sa ďalej uvedené postupy rozšíreného preverovania.

               1. Vyhľadávanie v elektronických záznamoch. V súvislosti s účtami s vysokou hodnotou musí oznamujúca finančná inštitúcia preveriť údaje, ktoré uchováva a ktoré možno vyhľadať elektronicky s cieľom zistiť niektorú z náležitostí uvedených v odseku B bode 2.

               2. Vyhľadávanie v papierových záznamoch. Ak databázy oznamujúcej finančnej inštitúcie, v ktorých možno vyhľadávať elektronicky, obsahujú polia so všetkými informáciami uvedenými v odseku C bode 3 a tieto informácie sú dostupné, tak sa ďalšie vyhľadávanie v papierových záznamoch nevyžaduje. Ak tieto databázy neobsahujú všetky uvedené informácie, oznamujúca finančná inštitúcia musí v prípade účtu s vysokou hodnotou preveriť aj súčasný hlavný spis klienta, a pokiaľ sa tam tieto informácie nenachádzajú, ďalej uvedené dokumenty súvisiace s účtom, ktoré oznamujúca finančná inštitúcia získala za posledných päť rokov, a to s cieľom zistiť niektorú z náležitostí uvedených v odseku B bode 2:

               a) najaktuálnejšie písomné dôkazy získané v súvislosti s účtom;

               b) najaktuálnejšiu zmluvu o zriadení účtu alebo dokumentáciu k zriadeniu účtu;

               c) najaktuálnejšiu dokumentáciu, ktorú oznamujúca finančná inštitúcia získala postupmi preverovania v rámci boja proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov alebo na iné zákonné účely;

               d) akúkoľvek aktuálnu plnú moc alebo podpisové právo a

               e) akékoľvek platné trvalé príkazy (okrem tých, ktoré sa týkajú vkladového účtu) na prevod finančných prostriedkov.

               3. Výnimka uplatniteľná v prípade, že databázy obsahujú dostatočné informácie. Oznamujúca finančná inštitúcia nie je povinná vyhľadávať v papierových záznamoch podľa odseku C bode 2, ak informácie uvedenej oznamujúcej finančnej inštitúcie, ktoré možno vyhľadať elektronicky, zahŕňajú:

               a) stav týkajúci sa bydliska alebo sídla držiteľa účtu;

               b) adresu bydliska alebo sídla a poštovú adresu držiteľa účtu, ktoré má oznamujúca finančná inštitúcia v spise;

               c) prípadné telefónne číslo, resp. čísla držiteľa účtu, ktoré má oznamujúca finančná inštitúcia v spise;

               d) v prípade iných finančných účtov, ako sú vkladové účty, prípadný trvalý príkaz na prevod finančných prostriedkov na iný účet (vrátane účtu v inej pobočke oznamujúcej finančnej inštitúcie alebo inej finančnej inštitúcie);

               e) prípadná adresa na preberanie pošty alebo pokyn na úschovu pošty pre držiteľa účtu a

               f) prípadná plná moc alebo podpisové právo pre daný účet.

               4. Žiadosť o poskytnutie informácií zo strany manažéra pre styk s klientmi. Okrem vyhľadávania v elektronických a papierových záznamoch uvedených v odseku C bodoch 1 a 2 je oznamujúca finančná inštitúcia povinná považovať za účet, ktorý podlieha oznamovaniu, akýkoľvek účet s vysokou hodnotou, ktorý bol pridelený manažérovi pre styk s klientmi (vrátane prípadných finančných účtov zlúčených s takýmto účtom s vysokou hodnotou), ak tento manažér pre styk s klientmi vie o tom, že držiteľ účtu je osoba, ktorá podlieha oznamovaniu.

               5. Dôsledky zistenia náležitostí.

               a) Ak sa rozšíreným preverovaním účtov s vysokou hodnotou podľa odseku C nezistí žiadna z náležitostí uvedených v odseku B bode 2, pričom účet nebol identifikovaný podľa odseku C bodu 4 ako účet, ktorého držiteľom je osoba podliehajúca oznamovaniu, nie sú potrebné žiadne ďalšie úkony, kým nenastane zmena okolností, ktorá má za následok zistenie jednej alebo viacerých náležitostí vo vzťahu k danému účtu.

               b) Ak sa rozšíreným preverovaním účtov s vysokou hodnotou podľa odseku C zistí akákoľvek z náležitostí uvedených v odseku B bode 2 písm. a) až e) alebo ak následne nastane zmena okolností, ktorá má za následok zistenie jednej alebo viacerých náležitostí vo vzťahu k danému účtu, oznamujúca finančná inštitúcia je povinná považovať predmetný účet za účet podliehajúci oznamovaniu v prípade každej jurisdikcie, v súvislosti s ktorou sa náležitosť zistí, pokiaľ sa nerozhodne uplatniť odsek B bod 6 a ak sa na daný účet vzťahuje niektorá z výnimiek v uvedenom bode.

               c) Ak sa rozšíreným preverovaním účtov s vysokou hodnotou podľa odseku C zistí existencia pokynu na úschovu pošty alebo adresy na preberanie pošty a v súvislosti s držiteľom účtu sa nezistí žiadna iná adresa ani žiadne ďalšie náležitosti uvedené v odseku B bode 2 písm. a) až e), oznamujúca finančná inštitúcia je povinná od takéhoto držiteľa účtu získať čestné vyhlásenie alebo písomné dôkazy s cieľom stanoviť bydlisko, resp. bydliská držiteľa účtu na daňové účely. Ak oznamujúca finančná inštitúcia nemôže získať takéto čestné vyhlásenie alebo písomné dôkazy, musí daný účet nahlásiť príslušnému orgánu svojho členského štátu alebo príslušnému monackému orgánu ako nezdokumentovaný účet.

               6. Ak existujúci účet fyzickej osoby nie je účtom s vysokou hodnotou k 31. decembru 2016, ale stane sa účtom s vysokou hodnotou k poslednému dňu niektorého nasledujúceho kalendárneho roka, oznamujúca finančná inštitúcia musí na tento účet uplatniť postupy rozšíreného preverovania podľa odseku C počas roka, ktorý nasleduje po kalendárnom roku, v ktorom sa účet stal účtom s vysokou hodnotou. Ak sa na základe tohto preverovania zistí, že takýto účet je účtom podliehajúcim oznamovaniu, oznamujúca finančná inštitúcia musí oznámiť požadované informácie o takomto účte počas roka, v ktorom bol predmetný účet identifikovaný ako účet podliehajúci oznamovaniu, a každoročne za nasledujúce roky, pokiaľ držiteľ účtu neprestane byť osobou podliehajúcou oznamovaniu.

               7. Potom ako oznamujúca finančná inštitúcia uplatní na účet s vysokou hodnotou postupy rozšíreného preverovania podľa odseku C, v nasledujúcich rokoch nebude musieť tieto postupy uplatniť znovu, s výnimkou žiadosti o poskytnutie informácií zo strany manažéra pre styk s klientmi podľa odseku C bodu 4, pokiaľ daný účet nie je nezdokumentovaný, pričom v takom prípade by ich oznamujúca finančná inštitúcia mala opätovne každoročne uplatňovať až dovtedy, kým takýto účet neprestane byť nezdokumentovaný.

               8. Ak v súvislosti s účtom s vysokou hodnotou nastane zmena okolností, ktoré vedú k tomu, že sa s účtom spojí jedna alebo viacero náležitostí uvedených v odseku B bode 2, oznamujúca finančná inštitúcia musí považovať daný účet za účet podliehajúci oznamovaniu pre každú jurisdikciu podliehajúcu oznamovaniu, v súvislosti s ktorou sa náležitosť identifikuje, pokiaľ sa nerozhodne uplatniť odsek B bod 6 a na daný účet sa nevzťahuje jedna z výnimiek v uvedenom bode.

               9. Oznamujúca finančná inštitúcia je povinná zaviesť postupy, ktorými sa zabezpečí, aby manažér pre styk s klientmi zistil akúkoľvek zmenu okolností v súvislosti s účtom. Napríklad, ak manažérovi pre styk s klientmi bolo oznámené, že držiteľ účtu má novú poštovú adresu v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, oznamujúca finančná inštitúcia je povinná považovať novú adresu za zmenu okolností a, ak sa rozhodne postupovať podľa odseku B bodu 6, je povinná od držiteľa účtu získať príslušnú dokumentáciu.

               D. Preverovanie existujúcich účtov fyzických osôb s vysokou hodnotou sa musí dokončiť najneskôr do 31. decembra 2017. Preverovanie existujúcich účtov fyzických osôb s nižšou hodnotou sa musí dokončiť najneskôr do 31. decembra 2018.

               E. Každý existujúci účet fyzickej osoby, ktorý bol v súlade s týmto oddielom identifikovaný ako účet podliehajúci oznamovaniu, sa musí považovať za účet podliehajúci oznamovaniu v nasledujúcich rokoch, pokiaľ držiteľ účtu neprestane byť osobou podliehajúcou oznamovaniu.

               ODDIEL IV – POSTUPY HĹBKOVÉHO PREVEROVANIA V PRÍPADE NOVÝCH ÚČTOV FYZICKÝCH OSÔB

               Na účely identifikovania účtov podliehajúcich oznamovaniu medzi novými účtami fyzických osôb sa uplatňujú ďalej uvedené postupy.

               A. Pokiaľ ide o nové účty fyzických osôb, oznamujúca finančná inštitúcia musí pri otvorení účtu získať čestné vyhlásenie, ktoré môže byť súčasťou dokumentácie týkajúcej sa otvorenia účtu, ktoré jej umožní určiť bydlisko, resp. bydliská držiteľa účtu na daňové účely a potvrdiť prijateľnosť takéhoto čestného vyhlásenia na základe informácií získaných v súvislosti s otvorením účtu, vrátane dokumentácie získanej podľa postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov.

               B. Ak držiteľ účtu v čestnom vyhlásení stanoví, že má na daňové účely bydlisko v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, oznamujúca finančná inštitúcia musí daný účet považovať za účet podliehajúci oznamovaniu a čestné vyhlásenie musí obsahovať daňové identifikačné číslo držiteľa účtu pre takúto jurisdikciu podliehajúcu oznamovaniu (s výhradou oddielu I odseku D) a jeho dátum narodenia.

               C. Ak v súvislosti s novým účtom fyzickej osoby nastane zmena okolností, na základe ktorých oznamujúca finančná inštitúcia zistí alebo bude mať dôvod domnievať sa, že pôvodné čestné vyhlásenie je nepresné alebo nespoľahlivé, uvedená inštitúcia nemôže toto čestné vyhlásenie použiť a musí získať platné čestné vyhlásenie, v ktorom bude uvedené bydlisko, resp. bydliská držiteľa účtu na daňové účely.

               ODDIEL V – POSTUPY HĹBKOVÉHO PREVEROVANIA V PRÍPADE EXISTUJÚCICH ÚČTOV SUBJEKTOV

               Na účely identifikovania účtov podliehajúcich oznamovaniu medzi existujúcimi účtami subjektov sa uplatňujú ďalej uvedené postupy.

               A. Účty subjektov, ktoré sa nemusia preverovať, identifikovať ani oznamovať. Pokiaľ sa oznamujúca finančná inštitúcia nerozhodne inak, či už vo vzťahu k všetkým existujúcim účtom subjektov, alebo osobitne pre akúkoľvek jednoznačne identifikovanú skupinu takých účtov, existujúci účet subjektu s celkovým zostatkom alebo hodnotou, ktorá k 31. decembru 2016 nepresahuje 250 000 amerických dolárov (USD) alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, sa nemusí preverovať, identifikovať ani oznamovať ako účet podliehajúci oznamovaniu, pokiaľ celkový zostatok na účte alebo hodnota účtu k poslednému dňu ktoréhokoľvek nasledujúceho kalendárneho roka nepresiahne uvedenú sumu.

               B. Účty subjektov podliehajúce preverovaniu. Existujúci účet subjektu s celkovým zostatkom alebo hodnotou, ktorá k 31. decembru 2016 presahuje 250 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, a existujúci účet subjektu ktorý k 31. decembru 2016 nepresahuje uvedenú sumu, ale ktorého celkový zostatok alebo hodnota k poslednému dňu ktoréhokoľvek nasledujúceho kalendárneho roka presahuje takúto sumu, sa musí preveriť v súlade s postupmi stanovenými v odseku D.

               C. Účty subjektov, v súvislosti s ktorými sa vyžaduje oznamovanie. Za účty podliehajúce oznamovaniu sa vo vzťahu k existujúcim účtom subjektov uvedeným v odseku B musia považovať len také účty, ktoré sú v držbe jedného alebo viacerých subjektov, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu, alebo pasívnych nefinančných subjektov s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu.

               D. Postupy preverovania na identifikovanie účtov subjektov, v súvislosti s ktorými sa vyžaduje oznamovanie. V prípade existujúcich účtov subjektov uvedených v odseku B je oznamujúca finančná inštitúcia povinná uplatniť ďalej uvedené postupy preverovania, aby stanovila, či je účet v držbe jednej alebo viacerých osôb podliehajúcich oznamovaniu alebo pasívnych nefinančných subjektov s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu:

               1. Určiť, či je subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu.

               a) Preveriť informácie získané na regulačné účely alebo na účely vzťahov s klientom (vrátane informácií získaných v rámci postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov) s cieľom určiť, či tieto informácie naznačujú, že držiteľ účtu má sídlo v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu. Na tento účel informácie, ktoré naznačujú, že držiteľ účtu má sídlo v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, zahŕňajú miesto registrácie alebo zriadenia alebo adresu v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu.

               b) Ak získané informácie naznačujú, že držiteľ účtu má sídlo v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, oznamujúca finančná inštitúcia je povinná považovať tento účet za účet podliehajúci oznamovaniu, pokiaľ nezíska čestné vyhlásenie od držiteľa účtu, alebo ak na základe informácií, ktoré má alebo ktoré sú verejne dostupné, s dostatočnou istotou neurčí, že držiteľ účtu nie je osobou podliehajúcou oznamovaniu.

               2. Určiť, či je subjekt pasívnym nefinančným subjektom s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu. Pokiaľ ide o držiteľa existujúceho účtu subjektu (vrátane subjektu, ktorý je osobou podliehajúcou oznamovaniu), oznamujúca finančná inštitúcia musí určiť, či je držiteľ účtu pasívnym nefinančným subjektom s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami podliehajúcimi oznamovaniu. Ak je tomu tak, potom sa takýto účet musí považovať za účet podliehajúci oznamovaniu. Oznamujúca finančná inštitúcia musí na tento účel dodržiavať usmernenia uvedené ďalej v odseku D bode 2 písm. a) až c), a to v poradí, ktoré je za daných okolností najprimeranejšie.

               a) Určiť, či je držiteľ účtu pasívnym nefinančným subjektom. S cieľom určiť, či je držiteľ účtu pasívnym nefinančným subjektom, musí oznamujúca finančná inštitúcia od držiteľa účtu získať čestné vyhlásenie určujúce jeho status, pokiaľ s dostatočnou istotou na základe informácií, ktoré má alebo ktoré sú verejne dostupné, neurčí, že držiteľ účtu je aktívnym nefinančným subjektom alebo inou finančnou inštitúciou než investičným subjektom uvedeným v oddiele VIII odseku A bode 6 písm. b), ktorý nie je finančnou inštitúciou zo zúčastňujúcej sa jurisdikcie.

               b) Určiť osoby ovládajúce držiteľa účtu. S cieľom určiť osoby ovládajúce držiteľa účtu môže oznamujúca finančná inštitúcia vychádzať z informácií získaných a uchovávaných v rámci postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov.

               c) Určiť, či je osoba ovládajúca pasívny nefinančný subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu. S cieľom určiť, či je osoba ovládajúca pasívny nefinančný subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu, môže oznamujúca finančná inštitúcia vychádzať:

               i) z informácií získaných a uchovávaných podľa postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov v prípade existujúceho účtu subjektu, ktorého držiteľom je jeden alebo viacero nefinančných subjektov, s celkovým zostatkom alebo hodnotou účtu, ktorá nepresahuje sumu 1 000 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka alebo

               ii) z čestného vyhlásenia držiteľa účtu alebo osoby ovládajúcej ho o jurisdikcii, resp. jurisdikciách (t. j. členskom štáte, Monaku alebo iných jurisdikciách), v ktorých má táto osoba bydlisko alebo sídlo na daňové účely.

               E. Načasovanie preverovania a dodatočných postupov uplatniteľných na existujúce účty subjektov.

               1. Preverovanie existujúcich účtov subjektov s celkovým zostatkom alebo hodnotou účtu, ktorá k 31. decembru 2016 presahuje 250 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, sa musí dokončiť najneskôr do 31. decembra 2018.

               2. Preverovanie existujúcich účtov subjektov s celkovým zostatkom alebo hodnotou účtu, ktorá k 31. decembru 2016 nepresahuje 250 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, ale presahuje uvedenú sumu k 31. decembru ktoréhokoľvek nasledujúceho roka, sa musí dokončiť v rámci kalendárneho roka nasledujúceho po roku, v ktorom celkový zostatok na účte alebo hodnota účtu presiahli takúto sumu.

               3. Ak v súvislosti s existujúcim účtom subjektu nastane zmena okolností, na základe ktorých oznamujúca finančná inštitúcia zistí alebo má dôvod sa domnievať, že čestné vyhlásenie alebo iný dokument súvisiaci s účtom je nepresný alebo nespoľahlivý, musí oznamujúca finančná inštitúcia opätovne určiť status účtu v súlade s postupmi opísanými v odseku D.

               ODDIEL VI – POSTUPY HĹBKOVÉHO PREVEROVANIA V PRÍPADE NOVÝCH ÚČTOV SUBJEKTOV

               Na účely identifikovania účtov podliehajúcich oznamovaniu medzi novými účtami subjektov sa uplatňujú ďalej uvedené postupy.

               A. Postupy preverovania na identifikovanie účtov subjektov, v súvislosti s ktorými sa vyžaduje oznamovanie. V prípade nových účtov subjektov musí oznamujúca finančná inštitúcia uplatniť ďalej uvedené postupy preverovania, aby určila, či je držiteľom účtu jedna alebo viacero osôb podliehajúcich oznamovaniu alebo pasívne nefinančné subjekty s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu:

               1. Určiť, či je subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu.

               a) Získať čestné vyhlásenie, ktoré môže byť súčasťou dokumentácie týkajúcej sa otvorenia účtu, ktoré oznamujúcej finančnej inštitúcii umožní určiť bydlisko, resp. bydliská držiteľa účtu na daňové účely a potvrdiť prijateľnosť takéhoto čestného vyhlásenia na základe informácií získaných v súvislosti s otvorením účtu, vrátane akejkoľvek dokumentácie získanej podľa postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov. Ak subjekt potvrdí, že nemá žiadne sídlo na daňové účely, oznamujúca finančná inštitúcia môže v súvislosti s určením sídla držiteľa účtu vychádzať z adresy jeho hlavného sídla.

               b) Ak držiteľ účtu v čestnom vyhlásení tvrdí, že má sídlo v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu, oznamujúca finančná inštitúcia musí účet považovať za účet podliehajúci oznamovaniu, pokiaľ na základe informácií, ktoré má alebo ktoré sú verejne dostupné, s dostatočnou istotou neurčí, že držiteľ účtu nie je osobou podliehajúcou oznamovaniu v súvislosti s touto jurisdikciou podliehajúcou oznamovaniu.

               2. Určiť, či je subjekt pasívnym nefinančným subjektom s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu. Pokiaľ ide o držiteľa nového účtu subjektu (vrátane subjektu, ktorý je osobou podliehajúcou oznamovaniu), oznamujúca finančná inštitúcia musí určiť, či je držiteľ účtu pasívnym nefinančným subjektom s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu. Ak je tomu tak, potom sa takýto účet musí považovať za účet podliehajúci oznamovaniu. Oznamujúca finančná inštitúcia musí na tento účel dodržiavať usmernenia uvedené v odseku D bode 2 písm. a) až c), a to v poradí, ktoré je za daných okolností najprimeranejšie.

               a) Určiť, či je držiteľ účtu pasívnym nefinančným subjektom. S cieľom určiť, či je držiteľ účtu pasívnym nefinančným subjektom, musí oznamujúca finančná inštitúcia vychádzať z čestného vyhlásenia držiteľa účtu určujúceho jeho status, pokiaľ s dostatočnou istotou na základe informácií, ktoré má alebo ktoré sú verejne dostupné, neurčí, že držiteľ účtu je aktívnym nefinančným subjektom alebo inou finančnou inštitúciou než investičným subjektom opísaným v oddiele VIII odseku A bode 6 písm. b), ktorý nie je finančnou inštitúciou zo zúčastňujúcej sa jurisdikcie.

               b) Určiť osoby ovládajúce držiteľa účtu. S cieľom určiť, kto sú osoby ovládajúce držiteľa účtu, môže oznamujúca finančná inštitúcia vychádzať z informácií získaných a uchovávaných v rámci postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov.

               c) Určiť, či je osoba ovládajúca pasívny nefinančný subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu. S cieľom určiť, či je osoba ovládajúca pasívny nefinančný subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu, môže oznamujúca finančná inštitúcia vychádzať z čestného vyhlásenia držiteľa účtu alebo tejto osoby.

               ODDIEL VII – OSOBITNÉ PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA HĹBKOVÉHO PREVEROVANIA

               Pri vykonávaní vyššie opísaných postupov hĺbkového preverovania sa uplatňujú ďalej uvedené dodatočné pravidlá.

               A. Využívanie čestných vyhlásení a písomných dôkazov. Oznamujúca finančná inštitúcia sa nesmie spoliehať na čestné vyhlásenie ani písomné dôkazy, ak vie alebo má dôvod domnievať sa, že toto čestné vyhlásenie alebo tieto písomné dôkazy sú nepresné alebo nespoľahlivé.

               B. Alternatívne postupy pre finančné účty v držbe fyzickej osoby, ktorá je príjemcom poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy, a pre skupinové poistné zmluvy s odkupnou hodnotou alebo skupinovú anuitnú zmluvu. Oznamujúca finančná inštitúcia môže predpokladať, že príjemca poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy (iný ako vlastník), ktorý dostáva pozostalostnú dávku, nie je osobou podliehajúcou oznamovaniu a môže takýto finančný účet považovať za iný účet ako účet podliehajúci oznamovaniu, pokiaľ oznamujúca finančná inštitúcia nemá skutočnú vedomosť o tom, alebo pádny dôvod domnievať sa, že príjemca je osobou podliehajúcou oznamovaniu. Oznamujúca finančná inštitúcia má pádny dôvod domnievať sa, že príjemca poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy je osobou podliehajúcou oznamovaniu, ak informácie získané oznamujúcou finančnou inštitúciou, ktoré sa spájajú s daným príjemcom, obsahujú náležitosti uvedené v oddiele III časti B. Ak má oznamujúca finančná inštitúcia skutočnú vedomosť o tom, alebo pádny dôvod domnievať sa, že príjemca je osobou podliehajúcou oznamovaniu, musí dodržať postupy uvedené v oddiele III odseku B.

               Každý členský štát alebo Monako môže oznamujúcim finančným inštitúciám umožniť, aby finančný účet, ktorý zodpovedá podielu člena na skupinovej poistnej zmluve s odkupnou hodnotou alebo na skupinovej anuitnej zmluve, nepovažovali za účet podliehajúci oznamovaniu, a to až do dátumu, ku ktorému je suma splatná zamestnancovi/držiteľovi certifikátu alebo príjemcovi, ak uvedený finančný účet spĺňa tieto požiadavky:

               i) skupinová poistná zmluva s odkupnou hodnotou alebo skupinová anuitná zmluva sa vystaví zamestnávateľovi a vzťahuje sa na 25 alebo viac zamestnancov/držiteľov certifikátu;

               ii) zamestnanci/držitelia certifikátu majú nárok prijať akúkoľvek sumu spojenú s ich podielom na zmluve a majú právo určiť príjemcov súm splatných po ich smrti a

               iii) celková suma splatná ktorémukoľvek zamestnancovi/držiteľovi certifikátu alebo príjemcovi nepresahuje 1 000 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka.

               Pojem „skupinová poistná zmluva s odkupnou hodnotou“ označuje skupinovú poistnú zmluvu s odkupnou hodnotou, ktorá i) poskytuje krytie fyzickým osobám pridruženým prostredníctvom zamestnávateľa, odborového združenia, odborového zväzu alebo iného združenia alebo skupiny a ii) účtuje si poistné za každého člena skupiny (alebo člena triedy v rámci skupiny), ktoré sa určuje bez ohľadu na jednotlivé zdravotne vlastnosti s výnimkou veku, pohlavia a fajčiarskych návykov člena (alebo triedy členov) skupiny.

               Pojem „skupinová anuitná zmluva“ označuje anuitnú zmluvu, podľa ktorej sú povinnými osobami fyzické osoby pridružené prostredníctvom zamestnávateľa, odborového združenia, odborového zväzu alebo iného združenia alebo skupiny.

               Pred 1. januárom 2017 členské štáty oznámia Monaku a Monako oznámi Európskej komisii, či využili možnosť stanovenú v tomto bode. Európska komisia môže koordinovať postúpenie oznámení z členských štátov Monaku a Európska komisia zašle oznámenie Monaka do všetkých členských štátov. Všetky ďalšie zmeny týkajúce sa využitia tejto možnosti členským štátom alebo Monakom sa oznámia rovnakým spôsobom.

               C. Zlučovanie účtov a pravidlá prepočtu mien

               1. Zlučovanie účtov fyzických osôb. Na účely stanovenia súhrnného zostatku alebo súhrnnej hodnoty finančných účtov, ktorých držiteľom je fyzická osoba, musí oznamujúca finančná inštitúcia zlúčiť všetky finančné účty, ktoré vedie ona alebo prepojený subjekt, ale len do tej miery, v akej informačné systémy tejto inštitúcie umožňujú navzájom prepojiť finančné účty vďaka údajom, ako je napríklad číslo klienta alebo daňové identifikačné číslo, a zlúčiť zostatky alebo hodnoty účtov. Každému držiteľovi spoločného účtu sa na účely uplatnenia pravidiel zlučovania uvedených v tomto bode priradí celkový zostatok alebo hodnota spoločného účtu.

               2. Zlučovanie účtov subjektov. Na účely stanovenia súhrnného zostatku alebo súhrnnej hodnoty finančných účtov, ktorých držiteľom je subjekt, musí oznamujúca finančná inštitúcia zohľadniť všetky finančné účty, ktoré vedie ona alebo prepojený subjekt, ale len do tej miery, v akej informačné systémy tejto inštitúcie umožňujú navzájom prepojiť finančné účty vďaka údajom, ako je napríklad číslo klienta alebo daňové identifikačné číslo, a zlúčiť zostatky alebo hodnoty účtov. Každému držiteľovi spoločného účtu sa na účely uplatnenia pravidiel zlučovania uvedených v tomto bode priradí celkový zostatok alebo hodnota spoločného účtu.

               3. Osobitné pravidlo zlučovania účtov uplatniteľné v prípade manažérov pre styk s klientmi. Na účely stanovenia súhrnného zostatku alebo súhrnnej hodnoty finančných účtov, ktorých držiteľom je určitá osoba, s cieľom zistiť, či je finančný účet účtom s vysokou hodnotou, musí oznamujúca finančná inštitúcia takisto zlúčiť všetky finančné účty, o ktorých manažér pre styk s klientmi vie alebo má pádny dôvod sa domnievať, že ich priamo alebo nepriamo vlastní, kontroluje alebo zriaďuje (iným spôsobom než vo funkcii zmocnenca) tá istá osoba.

               4. Sumy zahŕňajú rovnocennú sumu v iných menách. Všetky sumy denominované v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka sa chápu ako rovnocenné sumy v iných menách, ako je stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

               ODDIEL VIII – VYMEDZENIE POJMOV

               Ďalej uvedené pojmy majú tento význam:

               A. Oznamujúca finančná inštitúcia

               1. Pojem „oznamujúca finančná inštitúcia“ označuje, v závislosti od kontextu, akúkoľvek finančnú inštitúciu členského štátu alebo monackú finančnú inštitúciu, ktorá nie je neoznamujúcou finančnou inštitúciou.

               2. Pojem „finančná inštitúcia zúčastňujúcej sa jurisdikcie“ označuje i) akúkoľvek finančnú inštitúciu, ktorá má sídlo v zúčastňujúcej sa jurisdikcii, pričom sú vylúčené všetky pobočky tejto finančnej inštitúcie nachádzajúce sa mimo územia tejto zúčastňujúcej sa jurisdikcie a ii) akúkoľvek pobočku finančnej inštitúcie, ktorá nemá sídlo v zúčastňujúcej sa jurisdikcii, ak sa táto pobočka nachádza v tejto zúčastňujúcej sa jurisdikcii.

               3. Pojem „finančná inštitúcia“ označuje inštitúciu správy a úschovy finančných aktív, vkladovú inštitúciu, investičný subjekt alebo špecifikovanú poisťovaciu spoločnosť.

               4. Pojem „inštitúcia správy a úschovy finančných aktív“ označuje akýkoľvek subjekt, ktorého podstatnú časť podnikateľskej činnosti tvorí držba finančných aktív v mene iných osôb. Subjekt drží finančné aktíva v mene iných osôb ako podstatnú časť svojej podnikateľskej činnosti, ak sa hrubé príjmy tohto subjektu, ktorý možno pripísať držaniu finančných aktív a súvisiacim finančným službám, rovnajú 20 % hrubého príjmu subjektu alebo ich presahujú počas kratšieho z týchto dvoch období: i) trojročného obdobia, ktoré sa končí 31. decembra (alebo posledným dňom účtovného obdobia nekalendárneho roka) roku predchádzajúceho roku, v ktorom bol uskutočnený daný výpočet, alebo ii) obdobia, v ktorom subjekt existoval, ak ide o obdobie kratšie ako tri roky.

               5. Pojem „vkladová inštitúcia“ označuje akýkoľvek subjekt, ktorý prijíma vklady v rámci bežného podnikania v oblasti bankovníctva alebo podobnej oblasti.

               6. Pojem „investičný subjekt“ označuje akýkoľvek subjekt:

               a) ktorý primárne vykonáva ako podnikateľskú činnosť jednu alebo viacero z ďalej uvedených činností alebo operácií pre klienta alebo v jeho mene:

               i) obchodovanie s nástrojmi peňažného trhu (šekmi, zmenkami, vkladovými listami, derivátmi atď.), devízové transakcie, obchodovanie s nástrojmi týkajúcimi sa devízových transakcií, úrokových sadzieb a indexov, obchodovanie s prevoditeľnými cennými papiermi alebo obchodovanie s komoditnými futures;

               ii) individuálne alebo kolektívne riadenie portfólia alebo

               iii) iný spôsob investovania, správy alebo riadenia finančných aktív alebo peňažných prostriedkov v mene iných osôb

               alebo

               b) ktorého hrubé príjmy možno primárne pripísať investovaniu, reinvestovaniu alebo obchodovaniu s finančnými aktívami, ak je subjekt riadený iným subjektom, ktorý je vkladovou inštitúciou, inštitúciou správy a úschovy finančných aktív, špecifikovanou poisťovacou spoločnosťou alebo investičným subjektom uvedeným v odseku A bode 6 písm. a).

               Subjekt sa považuje za subjekt, ktorý ako podnikateľskú činnosť primárne vykonáva jednu alebo viacero činností uvedených v odseku A bode 6 písm. a) alebo hrubý príjem subjektu možno primárne pripísať investovaniu a reinvestovaniu do finančných aktív alebo obchodovaniu s finančnými aktívami na účely odseku A bodu 6 písm. b), ak sa hrubé príjmy subjektu, ktoré možno pripísať zodpovedajúcim činnostiam, rovnajú 50 % hrubých príjmov subjektu alebo ich presahujú počas kratšieho z týchto dvoch období: i) trojročného obdobia, ktoré sa končí 31. decembra roku predchádzajúceho roku, v ktorom bol uskutočnený daný výpočet; alebo ii) obdobia, v ktorom subjekt existoval, ak ide o obdobie kratšie ako tri roky. Z pojmu „investičný subjekt“ je vylúčený subjekt, ktorý je aktívnym nefinančným subjektom, pretože tento subjekt spĺňa kritériá uvedené v odseku D bode 9 písm. d) až g).

               Tento odsek sa vykladá v súlade s vymedzením pojmu „finančná inštitúcia“ v odporúčaniach finančnej akčnej skupiny (FATF).

               7. Pojem „finančné aktívum“ označuje cenný papier (napríklad podiel na akciách v spoločnosti; podiel v osobnej obchodnej spoločnosti alebo na skutočnom vlastníctve v spoločnosti s veľkým počtom podielnikov alebo vo verejne obchodovateľnej spoločnosti či zvereneckom fonde; zmenku, dlhopis, dlhový cenný papier alebo iný dôkaz o zadlženosti), podiel v osobnej obchodnej spoločnosti, komoditu, swap (napríklad úrokové swapy, menové swapy, bázické swapy, určovanie stropov úrokových sadzieb, určovanie minimálnych úrokových sadzieb, komoditné swapy, swapy týkajúce sa akcií, swapy týkajúce sa akciových indexov a podobné dohody), poistnú zmluvu alebo anuitnú zmluvu, alebo akýkoľvek podiel (vrátane futures alebo forwardovej zmluvy, alebo opcie) na cennom papieri, podiel na osobnej obchodnej spoločnosti, komodite, swape, poistnej zmluve alebo anuitnej zmluve. Pojem „finančné aktívum“ nezahŕňa nedlhový, priamy podiel na reálnom majetku.

               8. Pojem „špecifikovaná poisťovacia spoločnosť“ označuje poisťovaciu spoločnosť (alebo holdingovú spoločnosť poisťovacej spoločnosti), ktorá vystavuje poistnú zmluvu s odkupnou hodnotou alebo anuitnú zmluvu, alebo je v súvislosti s týmito zmluvami povinná vyplácať platby.

               B. Neoznamujúca finančná inštitúcia

               1. Pojem „neoznamujúca finančná inštitúcia“ označuje akúkoľvek finančnú inštitúciu, ktorá je:

               a) vládnym subjektom, medzinárodnou organizáciou alebo centrálnou bankou, pokiaľ nejde o platbu vyplývajúcu zo záväzku, ktorý vznikol v súvislosti s určitou komerčnou finančnou činnosťou, do ktorej sa zapája špecifikovaná poisťovacia spoločnosť, inštitúcia správy a úschovy finančných aktív alebo vkladová inštitúcia;

               b) dôchodkovým fondom so širokou účasťou; dôchodkovým fondom s úzkou účasťou; dôchodkovým fondom vládneho subjektu, medzinárodnou organizáciou alebo centrálnou bankou; alebo kvalifikovaným emitentom kreditných kariet;

               c) akýmkoľvek iným subjektom, pri ktorom je riziko, že sa použije na daňové úniky, nízke, ktorý má v podstate podobné znaky ako subjekty uvedené v odseku B bode 1 písm. a) a b) a ktorý je vo vnútroštátnych právnych predpisoch vymedzený ako neoznamujúca finančná inštitúcia a v prípade členských štátov je uvedený v článku 8 ods. 7a smernice Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní a oznámi sa Monaku, a v prípade Monaka sa oznámi Európskej komisii, pod podmienkou, že status takéhoto subjektu ako neoznamujúcej finančnej inštitúcie nemarí ciele tejto dohody;

               d) vyňatým podnikom kolektívneho investovania alebo

               e) zvereneckým fondom do tej miery, pokiaľ je správca tohto zvereneckého fondu oznamujúcou finančnou inštitúciou a v súvislosti so všetkými účtami zvereneckého fondu podliehajúcimi oznamovaniu oznamuje informácie, ktoré sa majú podľa oddielu I oznamovať.

               2. Pojem „vládny subjekt“ označuje vládu členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie, akýkoľvek územnosprávny celok členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie (ktorý, aby sa predišlo pochybnostiam, zahŕňa štát, provinciu, okres alebo obec), alebo akýkoľvek orgán či pomocnú organizáciu, ktorá je v úplnom vlastníctve členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie, alebo jedného či viacerých z uvedených subjektov (každý je „vládny subjekt“). Táto kategória zahŕňa neoddeliteľné časti, ovládané subjekty a územnosprávne celky členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie.

               Pojem „neoddeliteľná časť“ členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie označuje akúkoľvek osobu, organizáciu, orgán, pobočku, fond, pomocnú organizáciu alebo iný úrad, bez ohľadu na to, ako je označený, ktorý predstavuje vládny orgán členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie. Čisté príjmy vládneho orgánu sa musia pripísať na jeho vlastný účet alebo na iné účty členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie, pričom zo žiadnej časti príjmov nemá prospech žiadna súkromná osoba. Neoddeliteľná časť nezahŕňa žiadneho jednotlivca, ktorý je zástupcom vlády, úradníkom alebo správcom konajúcim ako súkromná osoba alebo v osobnom záujme.

               b) Pojem ovládaný subjekt označuje subjekt, ktorý je formálne oddelený od členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie alebo ktorý predstavuje samostatný právny subjekt, a to za predpokladu, že:

               i) subjekt je v úplnom vlastníctve alebo pod úplnou kontrolou jedného alebo viacerých vládnych subjektov priamo alebo prostredníctvom jedného alebo viacerých ovládaných subjektov;

               ii) čisté príjmy subjektu sa pripisujú na jeho vlastný účet alebo na účty jedného alebo viacerých vládnych subjektov, pričom zo žiadnej časti jeho príjmov nemôže mať prospech žiadna súkromná osoba a

               iii) v prípade zrušenia sa aktíva subjektu zverujú jednému alebo viacerým vládnym subjektom.

               c) Príjem neplynie v prospech súkromných osôb, ak sú takéto osoby zamýšľanými príjemcami vládneho programu a činnosti programu sa v súvislosti so spoločným blahom vykonávajú pre širokú verejnosť alebo sa týkajú správy určitej fázy vlády. Bez ohľadu na uvedené sa však za príjem plynúci v prospech súkromných osôb považuje taký príjem, z ktorého majú prospech súkromné osoby, ak je odvodený od používania vládneho subjektu na vykonávanie komerčnej podnikateľskej činnosti, ako je napríklad komerčné bankovníctvo, ktorá poskytuje finančné služby súkromným osobám.

               3. Pojem „medzinárodná organizácia“ označuje akúkoľvek medzinárodnú organizáciu alebo orgán alebo pomocnú organizáciu, ktoré sú v úplnom vlastníctve tejto organizácie. Táto kategória zahŕňa akúkoľvek medzivládnu organizáciu (vrátane nadnárodnej organizácie), i) ktorá pozostáva primárne z vlád; ii) ktorá má s členským štátom, Monakom alebo inou jurisdikciou dohodu o ústredí alebo v podstate podobnú dohodu a iii) ktorej príjem neplynie v prospech súkromných osôb.

               4. Pojem „centrálna banka“ označuje inštitúciu, ktorá je na základe zákona alebo rozhodnutia vlády hlavným orgánom, iným ako samotná vláda členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie, ktorý emituje nástroje, ktoré majú obiehať ako mena. Takáto inštitúcia môže zahŕňať pomocnú organizáciu, ktorá je oddelená od vlády členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie, a to bez ohľadu na to, či je v úplnom alebo čiastočnom vlastníctve členského štátu, Monaka alebo inej jurisdikcie.

               5. Pojem „dôchodkový fond so širokou účasťou“ označuje fond zriadený na poskytovanie dôchodkových dávok, dávok v invalidite alebo pozostalostných dávok, alebo akejkoľvek ich kombinácie príjemcom, ktorí sú súčasnými alebo bývalými zamestnancami (alebo osobami určenými takýmito zamestnancami) jedného alebo viacerých zamestnávateľov, ako odplatu za poskytnuté služby, a to za predpokladu, že tento fond:

               a) nemá jediného príjemcu dávky s právom na viac než 5 % percent aktív fondu;

               b) podlieha vládnej regulácii a poskytuje informácie daňovým úradom a

               c) spĺňa aspoň jednu z týchto požiadaviek:

               i) fond je vo všeobecnosti oslobodený od dane z príjmu z kapitálového majetku alebo je zdaňovanie takéhoto príjmu odložené alebo sa zdaňuje zníženou sadzbou, a to z dôvodu jeho statusu ako plánu dôchodkového alebo penzijného zabezpečenia;

               ii) fond získava aspoň 50 % svojich celkových príspevkov [okrem presunov aktív z iných plánov uvedených v odseku B bodoch 5 až 7 alebo z dôchodkových a penzijných účtov uvedených v odseku C bode 17 písm. a)] od prispievajúcich zamestnávateľov;

               iii) platby alebo výbery z fondu sú povolené len vtedy, keď nastanú presne určené udalosti súvisiace s odchodom do dôchodku, invaliditou alebo úmrtím [okrem pravidelných platieb prostriedkov do iných dôchodkových fondov opísaných v odseku B bodoch 5 až 7 alebo na dôchodkové a penzijné účty uvedené v odseku C bode 17 písm. a)] alebo sa na platby alebo výbery, ktoré sa uskutočnili pred takýmito presne určenými udalosťami, uplatňujú sankcie, alebo

               iv) príspevky (okrem určitých povolených kompenzačných príspevkov) zamestnancov do fondu sú obmedzené výškou dosiahnutého príjmu zamestnanca alebo nemôžu presiahnuť ročne sumu 50 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, pričom sa uplatňujú pravidlá zlučovania účtov a prepočtu mien stanovené v oddiele VII odseku C.

               6. Pojem „dôchodkový fond s úzkou účasťou“ označuje fond zriadený na poskytovanie dôchodkových dávok, dávok v invalidite alebo pozostalostných dávok príjemcom, ktorí sú súčasnými alebo bývalými zamestnancami (alebo osobami určenými takýmito zamestnancami) jedného alebo viacerých zamestnávateľov, ako odplatu za poskytnuté služby, a to za predpokladu, že:

               a) fond má menej ako 50 účastníkov;

               b) do fondu prispieva jeden alebo viacero zamestnávateľov, ktorí nie sú investičnými subjektmi ani pasívnymi nefinančnými subjektmi;

               c) zamestnanecké a zamestnávateľské príspevky do fondu [iné ako presuny aktív z dôchodkových a penzijných účtov uvedených v odseku C bode 17 písm. a)] sú obmedzené výškou dosiahnutého príjmu alebo odmeny zamestnanca;

               účastníci, ktorí nemajú bydlisko v danej jurisdikcii (či už členskom štáte, alebo Monaku), v ktorom je fond zriadený, nemajú nárok na viac ako 20 % aktív fondu a

               e) fond podlieha vládnej regulácii a poskytuje informácie daňovým orgánom.

               7. Pojem „penzijný fond vládneho subjektu, medzinárodnej organizácie alebo centrálnej banky“ označuje fond zriadený vládnym subjektom, medzinárodnou organizáciou alebo centrálnou bankou s cieľom poskytovať dôchodkové dávky, dávky v invalidite alebo pozostalostné dávky príjemcom alebo účastníkom, ktorí sú súčasnými alebo bývalými zamestnancami (alebo osobami určenými takýmito zamestnancami) alebo ktorí nie sú súčasnými ani bývalými zamestnancami, ak dávky poskytované takýmto príjemcom alebo účastníkom predstavujú odplatu za osobné služby poskytnuté vládnemu subjektu, medzinárodnej organizácii alebo centrálnej banke.

               8. Pojem „kvalifikovaný emitent kreditných kariet“ označuje finančnú inštitúciu, ktorá spĺňa tieto požiadavky:

               a) finančná inštitúcia je finančnou inštitúciou výlučne z toho dôvodu, že je emitentom kreditných kariet, ktorý prijíma vklady len vtedy, keď klient v súvislosti s kartou uskutoční platbu nad rámec splatného zostatku a tento preplatok sa nevracia bezodkladne klientovi, a

               b) od 1. januára 2017 alebo pred týmto dátumom finančná inštitúcia zavedie pravidlá a postupy buď s cieľom zabrániť tomu, aby klient dosiahol preplatok presahujúci sumu 50 000 USD, alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, alebo s cieľom zabezpečiť, aby sa akýkoľvek preplatok klienta presahujúci uvedenú sumu klientovi do 60 dní vrátil, pričom sa systematicky uplatňujú pravidlá zlučovania účtov a prepočtu mien uvedené v oddiele VII odseku C. Na tento účel sa preplatok klienta netýka kreditných zostatkov, pokiaľ ide o poplatky, ktoré sú predmetom sporu, ale zahŕňa kreditné zostatky vyplývajúce z vrátenia tovaru.

               9. Pojem „vyňatý podnik kolektívneho investovania“ označuje investičný subjekt, ktorý je regulovaný ako podnik kolektívneho investovania, pod podmienkou, že všetky podiely v tomto podniku kolektívneho investovania sú v držbe fyzických osôb alebo subjektov, ktoré nie sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu, alebo sú v držbe prostredníctvom fyzických osôb a takýchto subjektov, okrem pasívnych nefinančných subjektov s ovládajúcimi osobami, ktoré sú osobami podliehajúcimi oznamovaniu.

               Investičný subjekt, ktorý je regulovaný ako podnik kolektívneho investovania, nestráca status vyňatého podniku kolektívneho investovania uvedeného v odseku B bodu 9 len preto, že emitoval fyzické akcie na doručiteľa, pod podmienkou, že:

               a) podnik kolektívneho investovania neemitoval ani neemituje žiadne fyzické akcie na doručiteľa po 31. decembri 2016;

               b) podnik kolektívneho investovania všetky takéto akcie pri ich postúpení stiahne;

               c) podnik kolektívneho investovania vykonáva postupy hĺbkového preverovania uvedené v oddieloch II až VII a oznamuje všetky požadované informácie týkajúce sa takýchto akcií, keď sa takéto akcie predkladajú na spätné odkúpenie alebo inú platbu, a

               d) podnik kolektívneho investovania zaviedol pravidlá a postupy s cieľom zaručiť, aby boli takéto akcie odkúpené alebo imobilizované čo najskôr, a v každom prípade pred 1. januárom 2019.

               C. Finančný účet

               1. Pojem „finančný účet“ označuje účet, ktorý vedie finančná inštitúcia, a zahŕňa vkladový účet, správcovský účet a:

               a) v prípade investičného subjektu akýkoľvek majetkový alebo dlhový podiel vo finančnej inštitúcii. Bez ohľadu na uvedené skutočnosti však pojem „finančný účet“ nezahŕňa žiadny majetkový ani dlhový podiel v subjekte, ktorý je investičným subjektom len preto, že: i) poskytuje investičné poradenstvo klientovi a koná na jeho účet alebo ii) spravuje portfóliá pre klienta a koná v jeho mene na účely investovania, riadenia alebo správy finančných aktív uložených na meno klienta v inej finančnej inštitúcii, ako je takýto subjekt;

               b) v prípade finančnej inštitúcie, ktorá nebola uvedená v odseku C bode 1 písm. a), akýkoľvek majetkový alebo dlhový podiel vo finančnej inštitúcii, ak bola trieda podielov vytvorená s cieľom vyhnúť sa oznamovaniu podľa oddielu I, a

               c) akúkoľvek poistnú zmluvu s odkupnou hodnotou a akúkoľvek anuitnú zmluvu vystavenú alebo vedenú finančnou inštitúciou okrem neinvestičného, neprevoditeľného, okamžite splatného doživotného dôchodku, ktorý sa vypláca fyzickej osobe a speňažuje dávku starobného alebo invalidného dôchodku poskytovanú z účtu, ktorý je účtom vylúčeným z oznamovania.

               Pojem „finančný účet“ nezahŕňa žiadny účet, ktorý je účtom vylúčeným z oznamovania.

               2. Pojem „vkladový účet“ zahŕňa akýkoľvek obchodný, bežný, sporiaci, termínovaný alebo záložný účet, alebo účet, ktorý je doložený vkladovým listom, záložným listom, investičným certifikátom, dlhovým certifikátom alebo iným podobným nástrojom, vedeným finančnou inštitúciou v rámci bežného podnikania v oblasti bankovníctva alebo podobného odvetvia. Vkladový účet zahŕňa aj finančnú sumu v držbe poisťovne na základe zaručenej investičnej zmluvy alebo podobnej dohody o vyplatení alebo pripísaní úroku z tejto sumy.

               3. Pojem „správcovský účet“ označuje účet (iný ako poistná zmluva alebo anuitná zmluva), v rámci ktorého sa drží jedno alebo viacero finančných aktív v prospech inej osoby.

               4. Pojem „majetkový podiel“ označuje v prípade osobnej obchodnej spoločnosti, ktorá je finančnou inštitúciou, buď podiel na kapitále alebo na zisku spoločnosti. V prípade zvereneckého fondu, ktorý je finančnou inštitúciou, sa pod majetkovým podielom rozumie podiel v držbe ktorejkoľvek osoby, ktorá sa považuje za zriaďovateľa alebo oprávnenú osobu celého zvereneckého fondu alebo jeho časti alebo za inú osobu vykonávajúcu najvyššiu faktickú kontrolou nad zvereneckým fondom. Osoba podliehajúca oznamovaniu sa považuje za oprávnenú osobu zvereneckého fondu, ak má takáto osoba podliehajúca oznamovaniu nárok priamo alebo nepriamo (napríklad prostredníctvom poverenca) na povinné vyplatenie zisku alebo ktorej môže byť priamo alebo nepriamo dobrovoľne vyplatený zisk zo zvereneckého fondu.

               5. Pojem „poistná zmluva“ označuje zmluvu (inú ako anuitná zmluva), na základe ktorej sa jej vystavovateľ zaväzuje vyplatiť určitú finančnú sumu, ak dôjde k vzniku určenej poistnej udalosti vrátane úmrtia, choroby, nehody, zodpovednosti za škodu alebo škody na majetku.

               6. Pojem „anuitná zmluva“ označuje zmluvu, ktorou sa jej vystavovateľ zaväzuje vyplácať platby počas určitého časového obdobia vymedzeného vcelku alebo sčasti na základe predpokladanej dĺžky života jednej alebo viacerých fyzických osôb. Tento pojem zároveň zahŕňa každú zmluvu, ktorá sa považuje za anuitnú zmluvu v súlade so zákonmi, právnymi predpismi alebo praxou uplatňovanou v danej jurisdikcii (či už členskom štáte, Monaku, alebo inej jurisdikcii), v ktorej bola táto zmluva vystavená, a ktorou sa jej vystavovateľ zaväzuje vyplácať platby počas obdobia niekoľkých rokov.

               7. Pojem „poistná zmluva s odkupnou hodnotou“ označuje poistnú zmluvu (inú ako zaisťovacia zmluva uzavretá medzi dvoma poisťovňami), ktorá má odkupnú hodnotu.

               8. Pojem „odkupná hodnota“ označuje vyššiu z týchto dvoch súm: i) sumu, na ktorú má poistník nárok pri odstúpení od poistnej zmluvy alebo pri jej ukončení (bez odpočítania prípadného poplatku za odstúpenie alebo poistného úveru) a ii) sumu, ktorú si poistník môže požičať podľa poistnej zmluvy alebo v súvislosti s ňou. Bez ohľadu na uvedené pojem „odkupná hodnota“ nezahŕňa sumu, ktorú možno vyplatiť podľa poistnej zmluvy:

               a) len z dôvodu úmrtia jednotlivca poisteného v rámci zmluvy o životnom poistení;

               b) ako dávku pri úraze alebo chorobe alebo inú dávku poskytujúcu odškodnenie za hospodársku stratu, ktorá vznikla pri poistnej udalosti, proti ktorej bolo poistenie uzavreté;

               c) ako refundáciu už zaplateného poistného (zníženú o poisťovacie poplatky bez ohľadu na to, či boli skutočne uložené) na základe poistnej zmluvy (inej ako investičné životné poistenie alebo anuitná zmluva) z dôvodu zrušenia zmluvy alebo ukončenia zmluvy, zníženia poistného rizika počas obdobia platnosti zmluvy alebo z dôvodu opravy účtovnej alebo podobnej chyby týkajúcej sa poistného súvisiaceho s touto zmluvou;

               d) ako podiel na zisku poistníka (inú ako dividenda vyplatená pri ukončení zmluvy) za predpokladu, že sa tento podiel týka poistnej zmluvy, podľa ktorej sú jediné dávky, ktoré možno vyplatiť, stanovené v odseku C bode 8 písm. b), alebo

               e) ako vrátenie poistného zaplateného vopred alebo vkladu určeného na zaplatenie poistného v súvislosti s poistnou zmluvou, v prípade ktorej sa poistné platí aspoň raz ročne, ak suma poistného zaplateného vopred alebo vkladu určeného na zaplatenie poistného nepresahuje poistné, ktoré sa má podľa zmluvy zaplatiť za nasledujúci rok.

               9. Pojem „existujúci účet“ označuje:

               a) finančný účet, ktorý vedie oznamujúca finančná inštitúcia k 31. decembru 2016;

               b) členský štát alebo Monako majú možnosť rozšíriť význam pojmu „existujúci účet“ na akýkoľvek finančný účet držiteľa účtu, bez ohľadu na dátum otvorenia takéhoto finančného účtu, ak:

               i) má držiteľ účtu v oznamujúcej finančnej inštitúcii alebo v prepojenom subjekte v rámci tej istej jurisdikcie (t. j. členského štátu alebo Monaka) ako oznamujúca finančná inštitúcia aj finančný účet, ktorý je existujúcim účtom podľa odseku C bodu 9 písm. a);

               ii) oznamujúca finančná inštitúcia a prípadne prepojený subjekt v tej istej jurisdikcii (t. j. členskom štáte alebo Monaku) ako oznamujúca finančná inštitúcia považuje obidva uvedené finančné účty a všetky ostatné finančné účty držiteľa účtu, ktoré sa považujú za existujúce účty podľa tohto odseku C bodu 9 písm. b), za jediný finančný účet na účely splnenia štandardov uvedených v oddiele VII odseku A, ktoré sa týkajú požiadaviek v oblasti vedomostí, a na účely stanovenia zostatku na niektorom finančnom účte alebo jeho hodnoty pri uplatňovaní ktorejkoľvek prahovej hodnoty týkajúcej sa účtu;

               iii) pokiaľ ide o finančný účet, ktorý podlieha postupom proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov, oznamujúca finančná inštitúcia má povolené uplatniť na finančný účet postupy proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov na základe postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov uplatnených na existujúci účet uvedený v odseku C bode 9 písm. a), a

               iv) pri otvorení finančného účtu sa od držiteľa účtu nevyžaduje, aby poskytoval nové, dodatočné alebo zmenené informácie o sebe ako o klientovi na iné účely, ako sú účely uvedené v tejto dohode.

               Pred 1. januárom 2017 členské štáty oznámia Monaku a Monako oznámi Európskej komisii, či využili možnosť stanovenú v tomto bode. Európska komisia môže koordinovať postúpenie týchto oznámení z členských štátov Monaku a Európska komisia zašle oznámenie Monaka do všetkých členských štátov. Akékoľvek iné zmeny týkajúce sa využitia tejto možnosti členským štátom alebo Monakom sa oznámia rovnakým spôsobom.

               10. Pojem „nový účet“ označuje finančný účet, otvorený od 1. januára 2017 alebo po tomto dátume v oznamujúcej finančnej inštitúcii, pokiaľ sa nepovažuje za existujúci účet v zmysle rozšíreného vymedzenia existujúceho účtu podľa odseku C bodu 9.

               11. Pojem „existujúci účet fyzickej osoby“ označuje existujúci účet, ktorého držiteľom je jedna alebo viacero fyzických osôb.

               12. Pojem „nový účet fyzickej osoby“ označuje nový účet, ktorého držiteľom je jedna alebo viacero fyzických osôb.

               13. Pojem „existujúci účet subjektu“ označuje existujúci účet, ktorého držiteľom je jeden alebo viacero subjektov.

               14. Pojem „účet s nižšou hodnotou“ označuje existujúci účet fyzickej osoby s celkovým zostatkom alebo hodnotou, ktorá k 31. decembru 2016 nepresahuje sumu 1 000 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka.

               15. Pojem „účet s vysokou hodnotou“ označuje existujúci účet fyzickej osoby s celkovým zostatkom alebo hodnotou, ktorá k 31. decembru 2016 alebo k 31. decembru ktoréhokoľvek nasledujúceho roka presahuje sumu 1 000 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka.

               16. Pojem „nový účet subjektu“ označuje nový účet, ktorého držiteľom je jeden alebo viacero subjektov.

               17. Pojem „účet vylúčený z oznamovania“ označuje tieto účty:

               a) dôchodkový alebo penzijný účet, ktorý spĺňa tieto požiadavky:

               i) účet podlieha regulácii ako osobný dôchodkový účet alebo je súčasťou registrovaného či regulovaného plánu dôchodkového alebo penzijného zabezpečenia na platbu dôchodkových alebo penzijných dávok (vrátane dávok v invalidite alebo pozostalostných dávok);

               ii) je daňovo zvýhodnený (t. j. sumy platené na účet, ktoré by za iných okolností podliehali dani, sú odpočítateľné alebo vyňaté z hrubého príjmu držiteľa účtu alebo sú zdaňované zníženou sadzbou, alebo je zdaňovanie príjmu z kapitálového majetku z účtu odložené, alebo sa takýto príjem zdaňuje zníženou sadzbou);

               iii) v súvislosti s účtom sa vyžaduje poskytovanie informácií daňovým orgánom;

               iv) výbery sú podmienené dosiahnutím presne určeného veku odchodu do dôchodku, invaliditou alebo úmrtím; v opačnom prípade sa na výbery uskutočnené pred takýmito presne určenými udalosťami uplatňujú sankcie a

               v) buď i) sú ročné príspevky obmedzené na sumu 50 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka alebo menej; alebo ii) sa na celkovú sumu príspevkov platených počas života upisovateľa uplatňuje strop vo výške 1 000 000 USD alebo rovnocennej sume denominovanej v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, alebo menej, pričom sa v každom prípade uplatňujú pravidlá zlučovania účtov a prepočtu mien uvedené v oddiele VII odseku C.

               Finančný účet, ktorý inak spĺňa požiadavku uvedenú v odseku C bode 17 písm. a) časti v), nemožno považovať za finančný účet nespĺňajúci danú požiadavku len preto, že na sa takýto finančný účet môžu prijať aktíva alebo finančné prostriedky prevedené z jedného alebo viacerých finančných účtov, ktoré spĺňajú požiadavky vymedzené v odseku C bode 17 písm. a) alebo b) alebo z jedného alebo viacerých penzijných alebo dôchodkových fondov, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v odseku B bodoch 5 až 7;

               b) účet, ktorý spĺňa tieto požiadavky:

               i) podlieha regulácii ako investičný nástroj na iné účely, než je dôchodok, a pravidelne sa s ním obchoduje na rozvinutom trhu s cennými papiermi, alebo účet podlieha regulácii ako sporiaci nástroj na iné účely, než je dôchodok;

               ii) je daňovo zvýhodnený (t. j. sumy platené na účet, ktoré by za iných okolností podliehali dani, sú odpočítateľné alebo vyňaté z hrubého príjmu držiteľa účtu alebo sú zdaňované zníženou sadzbou, alebo je zdaňovanie príjmu z kapitálového majetku z účtu odložené, alebo sa takýto príjem zdaňuje zníženou sadzbou);

               iii) výbery sú podmienené splnením určitých kritérií súvisiacich s účelom investičného alebo sporiaceho účtu (napríklad poskytovanie dávok na vzdelanie alebo lekársku starostlivosť), alebo sa na výbery uskutočnené pred splnením týchto požiadaviek uplatňujú sankcie a

               iv) ročné príspevky sú obmedzené na sumu 50 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka alebo menej, pričom sa uplatňujú pravidlá zlučovania účtov a prepočtu mien uvedené v oddiele VII odseku C.

               Finančný účet, ktorý inak spĺňa požiadavku uvedenú v odseku C bode 17 písm. b) časti iv), nemožno považovať za finančný účet nespĺňajúci danú požiadavku len preto, že na sa takýto finančný účet môžu prijať aktíva alebo finančné prostriedky prevedené z jedného alebo viacerých finančných účtov, ktoré spĺňajú požiadavky vymedzené v odseku C bode 17 písm. a) alebo b) alebo z jedného alebo viacerých penzijných alebo dôchodkových fondov, ktoré spĺňajú požiadavky uvedené v odseku B bodoch 5 až 7;

               c) zmluva o životnom poistení s obdobím poistného krytia, ktoré sa skončí pred tým, ako poistenec dosiahne vek 90 rokov, a to za predpokladu, že zmluva spĺňa tieto požiadavky:

               i) pravidelné poistné, ktoré sa v priebehu času neznižuje, sa platí aspoň raz ročne počas obdobia trvania zmluvy alebo pokiaľ poistenec nedosiahne vek 90 rokov, podľa toho, ktoré obdobie je kratšie;

               ii) zmluva nemá žiadnu zmluvnú hodnotu, ku ktorej môže mať akákoľvek osoba prístup (výberom, úverom alebo inak) bez toho, aby sa zmluva neukončila;

               iii) suma (okrem pozostalostnej dávky), ktorá sa má vyplatiť pri zrušení alebo ukončení zmluvy, nemôže presiahnuť celkové poistné zaplatené v prípade danej zmluvy znížené o sumu za úmrtnosť, chorobnosť a poplatky týkajúce sa výdavkov (bez ohľadu na to, či boli skutočne uložené) za obdobie alebo obdobia trvania zmluvy a akékoľvek sumy vyplatené pred zrušením alebo ukončením zmluvy a

               iv) zmluva nie je v držbe nadobúdateľa za protihodnotu;

               d) účet, ktorého držiteľom sú výlučne dedičia, ak dokumentácia k takému účtu zahŕňa kópiu závetu alebo úmrtného listu zosnulého;

               e) účet zriadený v súvislosti s ktoroukoľvek z týchto skutočností:

               i) súdny príkaz alebo súdny rozsudok;

               ii) predaj, výmena alebo prenájom nehnuteľného alebo osobného majetku za predpokladu, že účet spĺňa tieto požiadavky:

               – účet je financovaný výhradne zálohovou platbou vyplatenou ako preddavok vo výške postačujúcej na zabezpečenie záväzku, ktorý priamo súvisí s transakciou, alebo podobnou platbou alebo je financovaný finančným aktívom, ktoré je vložené na účet v súvislosti s predajom, zámenou alebo prenájmom majetku,

               – účet je zriadený a používa sa výhradne na zabezpečenie záväzku kupujúceho zaplatiť kúpnu cenu za majetok, záväzku predávajúceho zaplatiť akékoľvek podmienené záväzky alebo záväzku prenajímateľa alebo nájomcu zaplatiť za akékoľvek škody týkajúce sa prenajatého majetku, ako sa dohodlo v zmluve o prenájme,

               – aktíva účtu vrátane príjmu, ktorý na ňom vznikol, sa vyplatia alebo inak distribuujú v prospech kupujúceho, predávajúceho, prenajímateľa alebo nájomcu (a to aj s cieľom splniť záväzok takejto osoby), keď sa majetok predá, vymení alebo odovzdá, alebo keď sa ukončí prenájom,

               – účet nie je maržovým ani podobným účtom zriadeným v súvislosti s predajom alebo výmenou finančného aktíva a

               – účet nie je spojený s účtom opísaným v odseku C bode 17 písm. f);

               iii) povinnosť finančnej inštitúcie, ktorá poskytuje úver zabezpečený nehnuteľnosťou, odložiť časť platby výhradne na zabezpečenie platieb daní alebo poistenia, ktoré sa týkajú nehnuteľnosti, v neskoršom čase;

               iv) povinnosť finančnej inštitúcie výhradne zabezpečiť platbu daní v neskoršom čase;

               f) vkladový účet, ktorý spĺňa tieto požiadavky:

               i) účet existuje výhradne z toho dôvodu, že klient uskutoční platbu nad rámec splatného zostatku, pokiaľ ide o kreditnú kartu alebo iný revolvingový úverový nástroj, a preplatok sa nevracia bezodkladne klientovi a

               iii) od 1. januára 2017 alebo pred týmto dátumom finančná inštitúcia zavedie pravidlá a postupy buď s cieľom zabrániť tomu, aby klient dosiahol preplatok presahujúci sumu 50 000 USD alebo rovnocennú sumu denominovanú v domácej mene každého členského štátu alebo Monaka, alebo s cieľom zabezpečiť, aby sa akýkoľvek preplatok klienta presahujúci uvedenú sumu klientovi do 60 dní vrátil, pričom sa systematicky uplatňujú pravidlá prepočtu mien uvedené v oddiele VII odseku C. Na tento účel sa preplatok klienta netýka kreditných zostatkov, pokiaľ ide o poplatky, ktoré sú predmetom sporu, ale zahŕňa kreditné zostatky vyplývajúce z vrátenia tovaru;

               g) akýkoľvek iný účet, s ktorým je spojené nízke riziko použitia na daňové úniky, ktorý má v podstate podobné znaky ako účty opísané v odseku C bode 17 písm. a) až f), vo vnútroštátnych právnych predpisoch je vymedzený ako účet vylúčený z oznamovania a v prípade členských štátov je uvedený v článku 8 ods. 7a smernice Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní a oznamuje sa Monaku a v prípade Monaka sa oznamuje Európskej komisii, pod podmienkou, že status takéhoto účtu ako účtu vylúčeného z oznamovania nemarí ciele tejto dohody.

               D. Účet podliehajúci oznamovaniu

               1. Pojem „účet podliehajúci oznamovaniu“ označuje účet, ktorého držiteľom je jedna alebo viacero osôb podliehajúcich oznamovaniu alebo pasívny nefinančný subjekt s jednou alebo viacerými ovládajúcimi osobami, ktoré podliehajú oznamovaniu, pod podmienkou, že sa ako také identifikovali podľa postupov hĺbkového preverovania uvedených v oddieloch II až VII.

               2. Pojem „osoba podliehajúca oznamovaniu“ označuje inú osobu z jurisdikcie podliehajúcej oznamovaniu ako: i) akákoľvek spoločnosť, s ktorej akciami sa pravidelne obchoduje na jednom alebo viacerých rozvinutých trhoch s cennými papiermi; ii) akákoľvek spoločnosť, ktorá je prepojeným subjektom spoločnosti opísanej v bode i); iii) vládny subjekt; iv) medzinárodná organizácia; v) centrálna banka alebo vi) finančná inštitúcia.

               3. Pojem „osoba z jurisdikcie podliehajúcej oznamovaniu“ označuje fyzickú osobu alebo subjekt, ktorý má bydlisko alebo sídlo v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu podľa daňových právnych predpisov takejto jurisdikcie, alebo dedičov zosnulej osoby, ktorá mala bydlisko v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu. Na tento účel sa subjekt, akým je napríklad osobná obchodná spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným alebo podobný právny subjekt, ktorý nemá žiadne sídlo na daňové účely, považuje za subjekt so sídlom v jurisdikcii, v ktorej sa nachádza miesto skutočného vedenia.

               4. Pojem „jurisdikcia podliehajúca oznamovaniu“ označuje Monako vo vzťahu k členskému štátu alebo členský štát vo vzťahu k Monaku, v kontexte povinnosti poskytovať informácie uvedené v oddiele I.

               5. Pojem „zúčastňujúca sa jurisdikcia“ vo vzťahu k členskému štátu alebo Monaku označuje:

               a) každý členský štát, pokiaľ ide o oznamovanie informácií Monaku, alebo

               b) Monako, pokiaľ ide o oznamovanie informácií členskému štátu, alebo

               c) inú jurisdikciu: i) s ktorou má v závislosti od kontextu príslušný členský štát alebo Monako uzavretú dohodu, podľa ktorej bude táto iná jurisdikcia poskytovať informácie uvedené v oddiele I, a ii) ktorá je uvedená v zozname uverejnenom daným členským štátom alebo Monakom a oznámená Monaku, resp. Európskej komisii;

               d) vo vzťahu k členským štátom inú jurisdikciu: i) s ktorou má Únia uzavretú dohodu, podľa ktorej bude táto iná jurisdikcia poskytovať informácie uvedené v oddiele I, a ii) ktorá je uvedená v zozname uverejnenom Európskou komisiou.

               6. Pojem „ovládajúce osoby“ označuje fyzické osoby, ktoré vykonávajú kontrolu nad určitým subjektom. V prípade zvereneckého fondu tento pojem označuje zriaďovateľa, resp. zriaďovateľov, správcu, resp. správcov, poručníka, resp. poručníkov (ak existujú), oprávnenú osobu, resp. osoby alebo triedu, resp. triedy príjemcov a akúkoľvek inú fyzickú osobu, resp. osoby, ktoré vykonávajú najvyššiu faktickú kontrolu nad zvereneckým fondom, a v prípade iného právneho subjektu ako zverenecký fond takýto pojem označuje osoby v rovnocenných alebo podobných pozíciách. Pojem „ovládajúce osoby“ sa musí vykladať v súlade s odporúčaniami finančnej akčnej skupiny.

               7. Pojem „nefinančný subjekt“ označuje subjekt, ktorý nie je finančnou inštitúciou.

               8. Pojem „pasívny nefinančný subjekt“ označuje: i) nefinančný subjekt, ktorý nie je aktívnym nefinančným subjektom, alebo ii) investičný subjekt opísaný v odseku A bode 6 písm. b), ktorý nie je finančnou inštitúciou zo zúčastňujúcej sa jurisdikcie.

               9. Pojem „aktívny nefinančný subjekt“ označuje akýkoľvek nefinančný subjekt, ktorý spĺňa jedno z týchto kritérií:

               a) menej ako 50 % hrubého príjmu nefinančného subjektu za predchádzajúci kalendárny rok alebo iné primerané oznamovacie obdobie je pasívnym príjmom a menej ako 50 % aktív, ktoré nefinančný subjekt držal počas predchádzajúceho kalendárneho roku alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia, sú aktíva, ktoré produkujú pasívny príjem alebo sa držia s cieľom produkovať pasívny príjem;

               b) s akciami nefinančného subjektu sa pravidelne obchoduje na rozvinutom trhu s cennými papiermi alebo nefinančný subjekt je subjektom prepojeným so subjektom, s ktorého akciami sa pravidelne obchoduje na rozvinutom trhu s cennými papiermi;

               c) nefinančný subjekt je vládnym subjektom, medzinárodnou organizáciou, centrálnou bankou alebo subjektom, ktorý je v 100 % vlastníctve aspoň jednej z uvedených inštitúcií;

               d) činnosti nefinančného subjektu v zásade pozostávajú z držby (úplne alebo čiastočnej) akcií, ktoré emitovala jedna alebo viaceré dcérske spoločnosti, ktorých činnosti nie sú činnosťami finančnej inštitúcie, alebo z ponuky financovania alebo služieb týmto dcérskym spoločnostiam. Subjekt sa nemôže uchádzať o tento status, ak koná (alebo vystupuje) ako investičný fond, akým je napríklad fond súkromného kapitálu, fond rizikového kapitálu, fond na účelové odkúpy alebo akýkoľvek investičný nástroj, ktorého cieľom je nadobudnúť alebo financovať spoločnosti a následne držať v týchto spoločnostiach podiely na investičné účely;

               e) nefinančný subjekt ešte nevykonáva a v minulosti nevykonával žiadnu podnikateľskú činnosť, ale investuje kapitál do aktív s cieľom vykonávať inú podnikateľskú činnosť, než je podnikateľská činnosť finančnej inštitúcie, a to za predpokladu, že sa táto výnimka nemôže na nefinančný subjekt uplatňovať po uplynutí 24 mesiacov od dátumu jeho pôvodného zriadenia;

               f) nefinančný subjekt nebol finančnou inštitúciou v posledných piatich rokoch a je v procese likvidácie svojich aktív alebo sa reorganizuje s cieľom pokračovať alebo znovu začať podnikateľskú činnosť, ktorá je iná než podnikateľská činnosť finančnej inštitúcie;

               g) nefinančný subjekt sa primárne zapája do financovania prepojených subjektov, ktoré nie sú finančnými inštitúciami, alebo do hedžingových transakcií s takýmito subjektmi alebo v ich mene, a neposkytuje služby financovania ani hedžingu subjektom, ktoré nie sú prepojenými subjektmi, za predpokladu, že skupina, ku ktorej tieto prepojené subjekty patria, sa primárne zapája do podnikateľskej činnosti, ktorá je iná než podnikateľská činnosť finančnej inštitúcie; alebo

               h) nefinančný subjekt spĺňa všetky tieto požiadavky:

               i) je zriadený a vykonáva činnosť v jurisdikcii, v ktorej má sídlo (či už členskom štáte, Monaku, alebo inej jurisdikcii), a to výlučne na náboženské, charitatívne, vedecké, umelecké, kultúrne, športové alebo vzdelávacie účely; alebo je zriadený a vykonáva činnosť v jurisdikcii, v ktorej má sídlo (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii), a ide o profesijnú organizáciu, obchodný spolok, obchodnú komoru, odborovú organizáciu, poľnohospodársku alebo záhradnícku organizáciu, občiansky spolok alebo organizáciu, ktoré vykonávajú činnosť výhradne na podporu spoločenského blaha;

               ii) je oslobodený od dane z príjmov právnických osôb v jurisdikcii, v ktorej má sídlo (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii);

               iii) nemá žiadnych akcionárov ani členov, ktorí majú vlastnícky alebo beneficiárny podiel na jeho príjmoch alebo majetku;

               iv) uplatniteľné právne predpisy jurisdikcie, v ktorej má nefinančný subjekt sídlo (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii), alebo dokumenty nefinančného subjektu zakladajúce spoločnosť neumožňujú, aby sa akýkoľvek príjem alebo majetok nefinančného subjektu distribuovali alebo použili v prospech fyzických osôb alebo necharitatívneho subjektu, okrem prípadov, keď sa tak udeje v rámci výkonu charitatívnych činností nefinančného subjektu alebo ako platba primeranej protihodnoty za poskytnuté služby alebo ako platba, ktorá predstavuje spravodlivú trhovú hodnotu majetku, ktorý nefinančný subjekt kúpil; a

               v) v uplatniteľných právnych predpisoch jurisdikcie, v ktorej má nefinančný subjekt sídlo (t. j. členského štátu, Maroka alebo inej jurisdikcie), alebo v dokumentoch nefinančného subjektu zakladajúcich spoločnosť sa vyžaduje, aby sa pri likvidácii alebo zrušení nefinančného subjektu všetky jeho aktíva distribuovali vládnemu subjektu alebo inej neziskovej organizácii alebo prešli na vládu jurisdikcie, v ktorej má nefinančný subjekt sídlo (t. j. členského štátu, Maroka alebo inej jurisdikcie), alebo na jej akýkoľvek územnosprávny celok.

               E. Rôzne

               1. Pojem „držiteľ účtu“ označuje osobu, ktorú finančná inštitúcia, ktorá účet vedie, eviduje alebo označuje ako držiteľa finančného účtu. Osoba, ktorá nie je finančnou inštitúciou a ktorá drží finančný účet v mene alebo v prospech inej osoby ako agent, správca, poverenec, osoba s podpisovým právom, investičný poradca alebo sprostredkovateľ, sa na účely tejto prílohy nepovažuje za osobu, ktorá je držiteľom účtu, a za držiteľa účtu sa považuje uvedená iná osoba. V prípade poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy je držiteľom účtu akákoľvek osoba, ktorá má nárok na vyplatenie odkupnej hodnoty alebo na zmenu príjemcu poistnej zmluvy. Ak žiadna osoba nemá nárok na vyplatenie odkupnej hodnoty ani na zmenu oprávnenej osoby, držiteľom účtu je osoba uvedená v zmluve ako príjemca a osoba, ktorá má podľa zmluvných podmienok neodňateľný nárok na výplatu. Pri splatnosti poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluvy sa každá osoba oprávnená na výplatu plnenia na základe zmluvy považuje za držiteľa účtu.

               2. Pojem „postupy proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov“ označuje postupy hĺbkového preverovania oznamujúcej finančnej inštitúcie voči jej klientom na základe požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí alebo podobných požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na oznamujúcu finančnú inštitúciu.

               3. Pojem „subjekt“ označuje právnickú osobu alebo právny subjekt, ako napríklad kapitálovú spoločnosť, osobnú obchodnú spoločnosť, zverenecký fond alebo nadáciu.

               4. Subjekt je „prepojeným subjektom“ s iným subjektom, ak i) jeden z týchto dvoch subjektov ovláda druhý; ii) ak sú tieto dva subjekty ovládané rovnakým subjektom alebo iii) ak sú obidva subjekty investičnými subjektmi opísanými v odseku A bode 6 písm. b), majú spoločný manažment a tento manažment spĺňa povinnosti hĺbkového preverovania takýchto investičných subjektov. Na tento účel sa ovládaním rozumie priame alebo nepriame vlastníctvo viac ako 50 % hlasovacích práv alebo hodnoty podielu na danom subjekte.

               5. Pojem „DIČ“ označuje daňové identifikačné číslo (alebo jeho funkčný ekvivalent, ak daňové identifikačné číslo neexistuje).

               6. Pojem „písomné dôkazy“ označuje jednu z týchto náležitostí:

               a) potvrdenie o mieste bydliska alebo sídla, ktoré vydal oprávnený verejnoprávny subjekt (napríklad vláda, vládny úrad alebo samospráva) jurisdikcie (či už členského štátu, Monaka, alebo inej jurisdikcie), v súvislosti s ktorou príjemca tvrdí, že v nej má sídlo alebo bydlisko;

               b) v prípade fyzickej osoby akýkoľvek platný identifikačný doklad, ktorý vydal oprávnený verejnoprávny subjekt (napríklad vláda, vládny úrad alebo samospráva), v ktorom sa uvádza meno osoby a ktorý sa obvykle používa na identifikačné účely;

               c) v prípade subjektu akýkoľvek úradný doklad, ktorý vydal oprávnený verejnoprávny subjekt (napríklad vláda, vládny úrad alebo samospráva) a v ktorom sa uvádza názov subjektu a adresa jeho hlavného sídla v jurisdikcii (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii), v súvislosti s ktorou subjekt tvrdí, že v nej má sídlo, alebo v jurisdikcii (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej jurisdikcii), v ktorej bol subjekt zriadený alebo ktorej právom sa riadi;

               d) akákoľvek auditovaná účtovná závierka, správa o solventnosti vypracovaná treťou stranou, podanie žiadosti o konkurz alebo správa regulátora trhu s cennými papiermi.

               V prípade existujúceho účtu subjektu má každý členský štát alebo Monako možnosť oznamujúcim finančným inštitúciám povoliť, aby ako písomné dôkazy používali akúkoľvek klasifikáciu v ich záznamoch týkajúcich sa dotknutého držiteľa účtu, ktorá sa určila na základe štandardizovaného kódovacieho systému odvetví, ktorú oznamujúca finančná inštitúcia zaznamenala v súlade s obvyklou podnikateľskou praxou na účely postupov proti praniu špinavých peňazí a poznávania svojich klientov alebo iných regulačných účelov (iných ako daňové účely) a ktorú oznamujúca finančná inštitúcia zaviedla pred dátumom, ku ktorému bol finančný účet klasifikovaný ako existujúci účet, pod podmienkou, že oznamujúca finančná inštitúcia nevie o tom alebo nemá dôvod sa domnievať, že takáto klasifikácia je nepresná alebo nespoľahlivá. Pojem „štandardizovaný kódovací systém odvetví“ označuje kódovací systém používaný na klasifikovanie prevádzok podľa odvetví na iné ako daňové účely.

               Pred 1. januárom 2017 členské štáty oznámia Monaku a Monako oznámi Európskej komisii, či využili možnosť stanovenú v tomto bode. Európska komisia môže koordinovať postúpenie tohto oznámenia z členských štátov Monaku a Európska komisia zašle oznámenie Monaka do všetkých členských štátov. Akékoľvek iné zmeny týkajúce sa využitia tejto možnosti členským štátom alebo Monakom sa oznámia rovnakým spôsobom.

               ODDIEL IX – ÚČINNÉ VYKONÁVANIE

               Každý členský štát aj Monako musí mať zavedené pravidlá a administratívne postupy na zabezpečenie účinného vykonávania a dodržiavania uvedených postupov týkajúcich sa oznamovania a hĺbkového preverovania vrátane:

               1. pravidiel určených na to, aby sa akýmkoľvek finančným inštitúciám, osobám alebo sprostredkovateľom zabránilo vykonávať praktiky, ktorých účelom je vyhnúť sa postupom týkajúcim sa oznamovania a hĺbkového preverovania;

               2. pravidiel, na základe ktorých sa od oznamujúcich finančných inštitúcií vyžaduje, aby viedli záznamy o podniknutých krokoch a o akýchkoľvek dôkazoch, na ktoré sa spoliehali pri vykonávaní uvedených postupov, a primeraných opatrení na získanie uvedených záznamov;

               3. administratívnych postupov na overenie, či oznamujúca finančná inštitúcia dodržiava postupy týkajúce sa oznamovania a hĺbkového preverovania, administratívnych postupov uplatňovaných v súvislosti s oznamujúcou finančnou inštitúciou, keď sa nahlásia nezdokumentované účty;

               4. administratívnych postupov na zabezpečenie toho, aby so subjektmi a účtami, ktoré sa vo vnútroštátnych právnych predpisoch vymedzili ako neoznamujúce finančné inštitúcie, a s účtami vylúčenými z oznamovania, bolo naďalej spojené len nízke riziko, že sa použijú na daňové úniky a

               5. vhodných presadzovacích opatrení na účely nápravy v prípade nedodržiavania predpisov.

               PRÍLOHA II

               Doplnkové pravidlá týkajúce sa oznamovania a hĺbkového preverovania v prípade informácií o finančných účtoch

               1. Zmena okolností

               Pojem „zmena okolností“ označuje akúkoľvek zmenu, ktorá vedie k doplneniu informácií, ktoré sú relevantné v súvislosti so statusom osoby alebo sú iným spôsobom v rozpore s jej statusom. Zmena okolností okrem toho zahŕňa akúkoľvek zmenu alebo doplnenie informácií v súvislosti s účtom držiteľa účtu (vrátane doplnenia, nahradenia držiteľa účtu alebo inej zmeny týkajúcej sa držiteľa účtu) alebo akúkoľvek zmenu alebo doplnenie informácií v súvislosti s akýmkoľvek účtom, ktorý je s uvedeným účtom spojený (pričom sa uplatňujú pravidlá zlučovania účtov uvedené v oddiele VII odseku C bodoch 1 až 3 prílohy I), ak takáto zmena alebo doplnenie informácií majú vplyv na postavenie držiteľa účtu.

               Ak sa oznamujúca finančná inštitúcia spoliehala na skúšku adresy bydliska uvedenú v oddiele III odseku B bode 1 prílohy I a dôjde k zmene okolností, na základe ktorých oznamujúca finančná inštitúcia zistí alebo má dôvod domnievať sa, že pôvodné písomné dôkazy (alebo iný rovnocenný doklad) sú chybné alebo nespoľahlivé, oznamujúca finančná inštitúcia musí najneskôr v posledný deň príslušného kalendárneho roka alebo iného primeraného oznamovacieho obdobia alebo do 90 kalendárnych dní po oznámení alebo zistení takejto zmeny okolnosti, podľa toho, čo nastane neskôr, získať čestné vyhlásenie a nové písomné dôkazy, aby mohla určiť bydlisko (bydliská) držiteľa účtu na daňové účely. Ak oznamujúca finančná inštitúcia nemôže získať čestné vyhlásenie a písomné dôkazy v uvedenej lehote, musí uplatniť postup vyhľadávania v elektronických záznamoch uvedený v oddiele III odseku B bodoch 2 až 6 prílohy I.

               2. Čestné vyhlásenie v prípade nových účtov subjektov

               Vo vzťahu k novým účtom subjektov, na účely stanovenia toho, či je osoba ovládajúca pasívny nefinančný subjekt osobou podliehajúcou oznamovaniu, sa oznamujúca finančná inštitúcia môže spoliehať len na čestné vyhlásenie od držiteľa účtu alebo ovládajúcej osoby.

               3. Sídlo finančnej inštitúcie

               Finančná inštitúcia má „sídlo“ v členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii, ak podlieha jurisdikcii takéhoto členského štátu, Monaka alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcie (t. j. ak zúčastňujúca sa jurisdikcia dokáže oznamovanie zo strany finančnej inštitúcie vynútiť). Vo všeobecnosti platí, že keď má finančná inštitúcia v členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii sídlo na daňové účely, podlieha jurisdikcii takého členského štátu, Monaka alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcie, a teda je finančnou inštitúciou členského štátu, monackou finančnou inštitúciou alebo finančnou inštitúciou z inej zúčastňujúcej sa jurisdikcie. V prípade zvereneckého fondu, ktorý je finančnou inštitúciou (bez ohľadu na to, či má v členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii sídlo na daňové účely), sa zverenecký fond považuje za podliehajúci jurisdikcii členského štátu, Monaka alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcie, ak má jeden alebo viacerí z jeho správcov bydlisko alebo sídlo v takomto členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii, okrem prípadov, keď zverenecký fond oznamuje všetky informácie, ktoré sa v súvislosti s účtami podliehajúcimi oznamovaniu vedenými zvereneckým fondom majú podľa tejto dohody alebo podľa inej dohody vykonávajúcej globálny štandard oznamovať inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii (t. j. členskému štátu, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii), pretože má sídlo na daňové účely v takejto inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii. Ak však finančná inštitúcia (okrem zvereneckého fondu) nemá sídlo na daňové účely (napr. z dôvodu, že sa považuje za fiškálne transparentnú, alebo sa nachádza v jurisdikcii, v ktorej neexistuje daň z príjmov), považuje sa za podliehajúcu jurisdikcii členského štátu, Monaka alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii, a teda je finančnou inštitúciou členského štátu, monackou finančnou inštitúciou alebo finančnou inštitúciou z inej zúčastňujúcej sa jurisdikcie, ak:

               a) je zriadená ako spoločnosť podľa právnych predpisov daného členského štátu, Monaka alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcie;

               b) jej miesto vedenia (vrátane skutočného vedenia) je v členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii; alebo

               c) podlieha finančnému dohľadu v danom členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii.

               Ak má finančná inštitúcia (okrem zvereneckého fondu) sídlo v dvoch alebo viacerých zúčastňujúcich sa jurisdikciách (t. j. členskom štáte, Monaku alebo inej zúčastňujúcej sa jurisdikcii), takáto finančná inštitúcia bude podliehať povinnostiam týkajúcim sa oznamovania a hĺbkového preverovania tej zúčastňujúcej sa jurisdikcie, v ktorej vedie finančný účet (finančné účty).

               4. Účty vo finančnej inštitúcii

               Vo všeobecnosti by sa mal účet považovať za účet vedený vo finančnej inštitúcii:

               a) v prípade správcovského účtu, vo finančnej inštitúcii, ktorá vykonáva správu aktív na účte (vrátane finančnej inštitúcie, ktorá drží aktíva v mene makléra pre držiteľa účtu v takejto inštitúcii);

               b) v prípade vkladového účtu, vo finančnej inštitúcii, ktorá je povinná uskutočňovať platby na tento účet (s výnimkou agenta finančnej inštitúcie bez ohľadu na to, či je takýto agent finančnou inštitúciou);

               c) v prípade akéhokoľvek majetkového alebo dlhového podielu vo finančnej inštitúcii, ktorý predstavuje finančný účet, ako účet vedený v danej finančnej inštitúcii;

               d) v prípade poistnej zmluvy s odkupnou hodnotou alebo anuitnej zmluva, vo finančnej inštitúcii, ktorá je povinná uskutočňovať platby v súvislosti s touto zmluvou.

               5. Zverenecké fondy, ktoré sú pasívnymi nefinančnými subjektmi

               Subjekt, akým je napríklad osobná obchodná spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným alebo podobný právny subjekt, ktorý nemá na sídlo daňové účely podľa oddielu VIII odseku D bodu 3 prílohy I, sa považuje za subjekt so sídlom v jurisdikcii, v ktorej sa nachádza miesto jeho skutočného vedenia. Na tieto účely sa právnická osoba alebo právny subjekt považujú za „podobné“ osobnej obchodnej spoločnosti alebo spoločnosti s ručením obmedzeným, ak sa nepovažujú za zdaniteľnú jednotku v jurisdikcii podliehajúcej oznamovaniu podľa daňových právnych predpisov tejto jurisdikcie podliehajúcej oznamovaniu. S cieľom zabrániť dvojitému oznamovania (vzhľadom na široký rozsah pojmu „ovládajúce osoby“ v prípade zvereneckých fondov), sa však zverenecký fond, ktorý je pasívnym nefinančným subjektom, nesmie považovať za podobný právny subjekt.

               6. Adresa hlavného sídla subjektu

               Jednou z požiadaviek stanovených v oddiele VIII odseku E bode 6 písm. c) prílohy I je, aby v prípade subjektu úradný doklad obsahoval buď adresu hlavného sídla subjektu v členskom štáte, Monaku alebo v inej jurisdikcii, v súvislosti s ktorou subjekt tvrdí, že v nej má sídlo, alebo členský štát, Monako alebo inú jurisdikciu, v ktorej bol zriadený alebo ktorej právom sa riadi. Adresa hlavného sídla subjektu je obvykle miesto, kde sa nachádza miesto skutočného vedenia. Adresa finančnej inštitúcie, v ktorej subjekt otvoril účet, poštovú schránku alebo adresu používanú len na poštové účely, nie je adresou hlavného sídla subjektu, pokiaľ nie je takáto adresa jedinou adresou, ktorú subjekt používa, a uvádza sa ako adresa sídla subjektu v zriaďovacích dokumentoch subjektu. Adresa, ktorá sa poskytne na základe pokynu na úschovu všetkej pošty na tejto adrese, takisto nie je adresou hlavného sídla subjektu.

               PRÍLOHA III

               DODATOČNÉ ZÁRUKY OCHRANY TÝKAJÚCE SA ÚDAJOV, POKIAĽ IDE O ZAOBCHÁDZANIE S ÚDAJMI ZHROMAŽDENÝMI A VYMIEŇANÝMI NA ZÁKLADE TEJTO DOHODY

               1. Vymedzenie pojmov

               Pojmy vymedzené ďalej majú význam, ktorý sa im prikladá pri ich použití v zmluve:

               A. pojem „osobné údaje“ označuje akékoľvek informácie týkajúce sa určenej alebo určiteľnej fyzickej osoby („dotknutá osoba“); určiteľná osoba je osoba, ktorú možno určiť, priamo alebo nepriamo, najmä odkazom na identifikačné číslo alebo na jeden či viac znakov špecifických pre jej fyzickú, fyziologickú, mentálnu, ekonomickú, kultúrnu alebo sociálnu identitu;

               B. pojem „spracúvanie“ označuje operáciu alebo súbor operácií s osobnými údajmi, napríklad zhromažďovanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, sprístupňovanie prenosom, šírenie alebo sprístupňovanie iným spôsobom, preskupovanie alebo kombinovanie, blokovanie, vymazanie alebo likvidácia, ktoré sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami.

               2. Nediskriminácia

               Zmluvné strany zabezpečia, aby sa záruky uplatniteľné pri spracúvaní osobných údajov podľa tejto dohody a príslušných vnútroštátnych právnych predpisov uplatňovali na všetky fyzické osoby bez diskriminácie, najmä na základe štátnej príslušnosti alebo krajiny bydliska alebo fyzického vzhľadu.

               3. Údaje

               Údaje, ktoré zmluvné strany spracúvajú podľa tejto dohody, musia byť relevantné, potrebné a primerané účelom vymedzeným v tejto dohode.

               Zmluvné strany si nebudú vymieňať osobné údaje, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie, informácie o členstve v odboroch alebo údaje týkajúce sa zdravia alebo sexuálneho života fyzickej osoby.

               4. Právo na informácie a prístup k údajom a právo na opravu a vymazanie údajov

               Ak sa informácie používajú na iné účely v rámci jurisdikcie, ktorá ich prijíma, alebo ak ich prijímajúca jurisdikcia postupuje tretej jurisdikcii (členskému štátu alebo Monaku) podľa ustanovení článku 6 ods. 5 tejto dohody, príslušný orgán jurisdikcie, ktorá dané informácie prijíma a používa ich na iné účely alebo ich postupuje tretej jurisdikcii, o tom informuje dotknuté osoby. Táto informácia sa musí poskytnúť dotknutej osobe dostatočne včas na to, aby táto osoba mohla uplatniť svoje práva v oblasti ochrany údajov a v každom prípade skôr, ako jurisdikcia, ktorá informácie prijíma, ich použije na iné účely alebo ich postúpi tretej jurisdikcii.

               Pokiaľ ide o osobné údaje, ktoré sa spracúvajú na základe tejto dohody, každá fyzická osoba má právo požiadať o prístup k jej osobným údajom, ktoré oznamujúce finančné inštitúcie a/alebo príslušné orgány spracúvajú, a o opravu týchto údajov, ak sú nepresné. Ak sa údaje spracúvajú nezákonne, jednotlivec môže požiadať o ich vymazanie.

               S cieľom uľahčiť výkon tohto práva musí mať každá fyzická osoba možnosť predložiť žiadosti o prístup, opravu a/alebo vymazanie svojich údajov, pričom tieto žiadosti sa druhému príslušnému orgánu adresujú prostredníctvom orgánu príslušného pre túto fyzickú osobu.

               Požiadaný príslušný orgán poskytne prístup k relevantným údajom a v prípade potreby aktualizuje a/alebo opraví všetky nepresné alebo neúplné údaje.

               5. Právo na opravný prostriedok

               Pokiaľ ide o osobné údaje spracúvané podľa tejto dohody, každá fyzická osoba musí mať právo na účinný správny alebo súdny opravný prostriedok bez ohľadu na jej štátnu príslušnosť a na to, že jurisdikcia jej bydliska je jedna alebo druhá zúčastnená jurisdikcia alebo všetky zúčastnené jurisdikcie.

               6. Automatické spracúvanie

               Príslušné orgány neprijímajú žiadne rozhodnutie, ktoré má nepriaznivé právne účinky vzhľadom na určitú osobu alebo ju významným spôsobom postihujú, a ktoré sa prijíma len na základe automatizovaného spracúvania údajov s cieľom vyhodnotiť určité aspekty jej osobnosti.

               7. Postúpenie orgánom tretích krajín

               Príslušný orgán môže príležitostne postúpiť osobné údaje prijaté v súlade s touto dohodou verejným orgánom tretích jurisdikcií, iných ako sú členské štáty a Monako, ak sú splnené tieto všetky podmienky:

               a) postúpenie je v prijímajúcej tretej jurisdikcii potrebné na účely uvedené v článku 6 ods. 4 a prijímajúca tretia jurisdikcia použije údaje len na takéto účely;

               b) údaje sú relevantné a primerané účelom, na ktoré sa postupujú;

               c) právomoci orgánu tretej jurisdikcie sa priamo týkajú účelov uvedených v článku 6 ods. 4;

               d) prijímajúca tretia jurisdikcia zaručí rovnakú úroveň ochrany osobných údajov, ako je úroveň stanovená touto dohodu, a zaviaže sa, že nepostúpi prijaté údaje tretím stranám;

               e) príslušný orgán, od ktorého bola informácia prijatá, vydal predbežný súhlas v súlade s podmienkami stanovenými v článku 6 ods. 5 a

               f) dotknutá osoba bola o tomto postúpení údajov informovaná.

               Akékoľvek iné postúpenie informácií prijatých v súlade s touto dohodou tretím stranám je zakázané.

               8. Integrita a bezpečnosť údajov

               Pokiaľ ide o informácie spracúvané na základe tejto dohody, zmluvné strany a oznamujúce finančné inštitúcie musia mať:

               a) náležité záruky s cieľom zabezpečiť, aby takéto informácie ostali dôverné a používali sa výlučne na účely a výlučne osobami alebo orgánmi, ktoré sú uvedené v článku 6;

               b) infraštruktúru potrebnú na účinnú výmenu (a to aj, pokiaľ ide o postupy stanovené s cieľom zaistiť včasné, presné, bezpečné a dôverné výmeny informácií, ako aj účinnú a spoľahlivú komunikáciu, a kapacitu rýchlo vyriešiť otázky a problémy týkajúce sa výmen a žiadostí o výmenu a zaviesť ustanovenia článku 4 dohody) a

               c) technické a organizačné opatrenia na zabránenie akémukoľvek nepovolenému šíreniu alebo prístupu k údajom, náhodnému alebo nezákonnému zničeniu alebo ich náhodnej strate alebo pozmeneniu, či akejkoľvek inej nezákonnej forme spracovania;

               d) technické a organizačné opatrenia na opravu akejkoľvek nepresnej informácie a odstránenie informácií, v prípade ktorých neexistuje žiaden právny dôvod na ich uchovávanie.

               Zmluvné strany zabezpečia, aby oznamujúce finančné inštitúcie bezodkladne oznámili príslušnému orgánu, ktorému podliehajú, že majú dôvod nazdávať sa, že tomuto príslušnému orgánu oznámili nejakú nepresnú alebo neúplnú informáciu. Príslušný orgán, ktorý bol takto informovaný, prijme všetky náležité opatrenia, ktoré má podľa vnútroštátnych právnych predpisov k dispozícii, aby opravil chyby opísané v danom oznámení.

               9. Sankcie

               Zmluvné strany zabezpečia, aby každé porušenie ustanovení o ochrane osobných údajov stanových v tejto dohode podliehalo účinným a odrádzajúcim sankciám.

               10. Dozor

               Spracovanie osobných údajov oznamujúcimi finančnými inštitúciami a príslušnými orgánmi na základe tejto dohody musí podliehať dohľadu: i) národných orgánov dohľadu zodpovedných za ochranu údajov zriadených na základe ich vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES, v prípade členských štátov, a ii) Komisie pre ochranu osobných údajov (Commission de contrôle des informations nominatives) v prípade Monaka.

               Tieto orgány členských štátov a Monaka musia mať výkonné právomoci pre dohľad, vyšetrovanie, intervenciu a preskúmanie a musia mať právomoc oznámiť v prípade potreby prípady porušenia právnych predpisov na účely podania návrhu na začatie konania. Zabezpečia predovšetkým to, aby sťažnosti týkajúce sa porušenia predpisov boli prijaté, prešetrené, zodpovedané, a aby sa prijali príslušné nápravné opatrenia.

               PRÍLOHA IV

               ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH ORGÁNOV ZMLUVNÝCH STRÁN

               Ďalej uvedené orgány sú „príslušné orgány“ zmluvných strán na účely tejto dohody:

               a) v Monackom kniežatstve: le Conseiller de gouvernement pour les finances et l'économie alebo splnomocnený zástupca;

               b) v Belgickom kráľovstve: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances alebo jeho splnomocnený zástupca;

               c) v Bulharskej republike: Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите alebo jeho splnomocnený zástupca;

               d) v Českej republike: Ministr financí alebo jeho splnomocnený zástupca;

               e) v Dánskom kráľovstve: Skatteministeren alebo jeho splnomocnený zástupca;

               f) v Spolkovej republike Nemecko: Der Bundesminister der Finanzen alebo jeho splnomocnený zástupca;

               g) v Estónskej republike: Rahandusminister alebo jeho splnomocnený zástupca;

               h) v Helénskej republike: Ο Υπουργός Οικονομίας και Οικονομικών alebo jeho splnomocnený zástupca;

               i) v Španielskom kráľovstve: El Ministro de Economía y Hacienda alebo jeho splnomocnený zástupca;

               j) vo Francúzskej republike: Le Ministre chargé du budget alebo jeho splnomocnený zástupca;

               k) v Chorvátskej republike: Ministar financija alebo jeho splnomocnený zástupca;

               l) v Írsku: The Revenue Commissioners alebo ich splnomocnený zástupca;

               m) v Talianskej republike: Il Direttore Generale delle Finanze alebo jeho splnomocnený zástupca;

               n) v Cyperskej republike: Υπουργός Οικονομικών alebo jeho splnomocnený zástupca;

               o) v Lotyšskej republike: Finanšu ministrs alebo jeho splnomocnený zástupca;

               p) v Litovskej republike: Finansų ministras alebo jeho splnomocnený zástupca;

               q) v Luxemburskom veľkovojvodstve: Le Ministre des Finances alebo jeho splnomocnený zástupca;

               r) v Maďarsku: A pénzügyminiszter alebo jeho splnomocnený zástupca;

               s) v Maltskej republike: Il-Ministru responsabbli għall-Finanzi alebo jeho splnomocnený zástupca;

               t) v Holandskom kráľovstve: De Minister van Financiën alebo jeho splnomocnený zástupca;

               u) v Rakúskej republike: Der Bundesminister für Finanzen alebo jeho splnomocnený zástupca;

               v) v Poľskej republike: Minister Finansów alebo jeho splnomocnený zástupca;

               w) v Portugalskej republike: O Ministro das Finanças alebo jeho splnomocnený zástupca;

               x) v Rumunsku: Președintele Agenției Naționale de Administrare Fiscală alebo jeho splnomocnený zástupca;

               y) v Slovinskej republike: Minister za finance alebo jeho splnomocnený zástupca;

               z) v Slovenskej republike: Minister financií alebo jeho splnomocnený zástupca;

               aa) vo Fínskej republike: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet alebo jeho splnomocnený zástupca;

               ab) vo Švédskom kráľovstve: Chefen för Finansdepartementet alebo jeho splnomocnený zástupca;

               ac) v Spojenom kráľovstve Veľkej Británie a Severného Írska a na európskych územiach, za ktorých vonkajšie vzťahy zodpovedá Spojené kráľovstvo: The Commissioners of Inland Revenue alebo ich splnomocnený zástupca a príslušný orgán na Gibraltári, ktorý Spojené kráľovstvo vymenuje v súlade s dohodnutým mechanizmom týkajúcim sa gibraltárskych orgánov v rámci nástrojov Európskej únie a súvisiacich zmlúv oznámeným členským štátom a inštitúciám Európskej únie 19. apríla 2000, ktorého kópiu Monackému kniežatstvu zašle Generálny sekretariát Rady Európskej únie a ktorý sa uplatňuje na túto dohodu.“

               Článok 2

               Nadobudnutie platnosti a uplatňovanie

               1. Tento pozmeňujúci protokol sa uzatvára s výhradou jeho ratifikácie alebo schválenia zmluvnými stranami podľa ich vlastných postupov. Zmluvné strany sa navzájom informujú o ukončení týchto postupov. Tento pozmeňujúci protokol nadobúda platnosť prvým dňom druhého mesiaca nasledujúceho po poslednom oznámení.

               2. S výhradou splnenia inštitucionálnych postupov Monackého kniežatstva a požiadaviek podľa práva Európskej únie na uzatvorenie medzinárodných dohôd, Monacké kniežatstvo a podľa okolností Európska únia budú plniť a účinne uplatňovať túto dohodu v znení vyplývajúcom z tohto pozmeňujúceho protokolu od 1. januára 2017 a navzájom si túto skutočnosť oznámia.

               3. Bez ohľadu na odseky 1 a 2 zmluvné strany predbežne vykonávajú tento pozmeňujúci protokol do nadobudnutia jeho platnosti. Toto predbežné vykonávanie sa začne 1. januára 2017 s výhradou vzájomného oznámenia každou zmluvnou stranou najneskôr do 31. decembra 2016 o ukončení svojich príslušných interných postupov potrebných na takéto predbežné vykonávanie.

               4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 3, sa tieto záväzky podľa dohody v podobe pred jej zmenou týmto pozmeňujúcim protokolom naďalej uplatňujú takto:

               i) záväzky Monackého kniežatstva a súvisiace záväzky vyplácajúcich zástupcov so sídlom na jeho území na základe článkov 8 a 9 dohody v podobe pred jej zmenou týmto pozmeňujúcim protokolom sa naďalej uplatňujú do 30. júna 2017 alebo až do úplného splnenia týchto záväzkov;

               ii) záväzky členských štátov na základe článku 10 dohody v podobe pred jej zmenou týmto pozmeňujúcim protokolom týkajúce sa výberu zrážkovej dane počas roka 2016 a predchádzajúcich fiškálnych rokov sa naďalej uplatňujú až do úplného splnenia týchto záväzkov.

               Článok 3

               Dohoda sa dopĺňa protokolom s týmto znením:

               ‚Protokol k „Dohode medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom o výmene informácií o finančných účtoch na zlepšenie dodržiavania medzinárodných predpisov v oblastí daní v súlade so štandardom pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj – OECD“

               Pri príležitosti podpísania tohto pozmeňujúceho protokolu medzi Európskou úniou a Monackým kniežatstvom sa riadne splnomocnení dolupodpísaní dohodli na ďalej uvedených ustanoveniach, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou dohody zmenenej týmto pozmeňujúcim protokolom:

               1. Platí, že žiadajúci štát (t. j. členský štát alebo Monacké kniežatstvo) bude žiadať o výmenu informácií podľa článku 5 tejto dohody až vtedy, keď vyčerpá všetky bežné zdroje informácií stanovené vo vnútroštátnych daňových postupoch.

               2. Platí, že príslušný orgán žiadajúceho štátu (t. j. členského štátu alebo Monackého kniežatstva) poskytuje pri predložení žiadosti o informácie podľa článku 5 tejto dohody príslušnému orgánu požiadaného štátu (Monackého kniežatstva, resp. členského štátu) tieto informácie:

               i) totožnosť osoby, ktorá je predmetom kontroly alebo vyšetrovania;

               ii) obdobie, za ktoré sa informácie požadujú;

               iii) podrobnosti o želaných informáciách vrátane povahy týchto informácií a formy, v ktorej by ich žiadajúci štát chcel od požiadaného štátu dostať;

               iv) daňový účel, na ktorý sú informácie potrebné;

               v) pokiaľ sú známe, meno a adresu akejkoľvek osoby, o ktorej existuje domnienka, že má požadované informácie.

               3. Platí, že cieľom odkazu na štandard „predvídateľnej relevantnosti“ je umožniť výmenu informácií podľa článku 5 tejto dohody v čo najväčšom rozsahu a súčasne spresniť, že členské štáty a Monacké kniežatstvo sa nemôžu pokúšať o nenáležité vyhľadávanie informácii ani požadovať informácie, pri ktorých je nepravdepodobné, že budú relevantné pre daňové záležitosti daného daňovníka. Aj keď odsek 2 obsahuje dôležité procesné požiadavky, ktorých cieľom je zabrániť nenáležitému vyhľadávaniu informácií, ustanovenia odseku 2 bodov i) až v) nemožno vykladať tak, že bránia účinnej výmene informácií. Štandard „predvídateľnej relevantnosti“ sa môže spĺňať v prípadoch týkajúcich sa jedného daňovníka (identifikovaného podľa mena alebo inak) alebo viacerých daňových poplatníkov (identifikovaných podľa mena alebo inak).

               4. Platí, že táto dohoda sa netýka spontánnej výmeny informácií.

               5. Platí, že v prípade výmeny informácií podľa článku 5 tejto dohody sa aj naďalej uplatňujú administratívne procesné pravidlá týkajúce sa práv daňových poplatníkov stanovené v požiadanom štáte (t. j. členskom štáte alebo Monackom kniežatstve). Okrem toho platí, že tieto ustanovenia majú za cieľ zaručiť daňovníkovi spravodlivý postup, a nie brániť procesu výmeny informácií alebo ho bezdôvodne odďaľovať.‘

               Článok 4

               Jazyky

               1. Tento protokol je vypracovaný v dvoch vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom všetky znenia sú rovnako autentické.

               NA DÔKAZ TOHO podpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali tento pozmeňujúci protokol.

               V ... dňa ....

               Za Európsku úniu

               Za Monacké kniežatstvo

               Vyhlásenia zmluvných strán:

               Spoločné vyhlásenie zmluvných strán

               o súlade s globálnym štandardom

               Zmluvné strany súhlasia s dodržiavaním globálneho štandardu ustanovení o automatickej výmene informácií zahrnutých tak v smernici Rady 2011/16/EÚ o administratívnej spolupráci v oblasti daní zmenenej smernicou Rady 2014/107/EÚ, ako aj v tejto zmluve a prílohách k nej a ďalších zmluvách, ktoré v tej istej oblasti vyrokovala zároveň Európska únia so Švajčiarskou konfederáciou, s Andorrským kniežatstvom, Lichtenštajnským kniežatstvom a so Sanmarínskou republikou, hoci niektoré z týchto dohôd obsahujú ďalšie podrobnosti týkajúce sa dôvernosti a ochrany údajov, so zreteľom na odlišné stanoviská Monackého kniežatstva a týchto ostatných štyroch krajín v tejto oblasti, v bezpodmienečne nevyhnutnom rozsahu na to, aby sa členským štátom Európskej únie umožnilo dodržiavať požiadavky, ktoré im ukladá právo Únie v ich vzťahoch s jurisdikciami mimo Únie.

               Spoločné vyhlásenie zmluvných strán o dohode a prílohách k nej

               Zmluvné strany súhlasia, že so zreteľom na vykonávanie tejto dohody a príloh I a II k nej budú ako zdroj názornej ukážky alebo výkladu na zabezpečenie jednotného vykonávania používať komentáre, ktoré OECD vypracovala k modelovej dohode medzi príslušnými orgánmi a k spoločnému štandardu oznamovania.

               Spoločné vyhlásenie zmluvných strán o článku 5 dohody

               Zmluvné strany súhlasia, že so zreteľom na vykonávanie článku 5 tejto dohody týkajúceho sa výmeny informácií na požiadanie budú ako zdroj výkladu používať komentáre k článku 26 Modelovej zmluvy OECD o zdaňovaní príjmov a majetku.

               Spoločné vyhlásenie zmluvných strán

               o článku 2 pozmeňujúceho protokolu

               Pokiaľ ide o článok 2 pozmeňujúceho protokolu, obe strany súhlasia, že predbežné vykonávanie pozmeňujúceho protokolu znamená, že:

               • Monacké kniežatstvo a členské štáty, ako aj ich finančné inštitúcie budú uplatňovať príslušné pravidlá oznamovania a hĺbkového preverovania v súlade s prílohami I a II najneskôr od 1. januára 2017, aby si mohli plniť povinnosti na základe článku 3 ods. 3 dohody zmenenej týmto pozmeňujúcim protokolom. Povinnosti stanovené v článku 3 ods. 3 dohody zmenenej týmto pozmeňujúcim protokolom sa však na zmluvné strany budú uplatňovať až po tom, ako budú splnené podmienky týkajúce sa nadobudnutia platnosti stanovené v článku 2 ods. 1 pozmeňujúceho protokolu.

               • členské štáty môžu od 1. januára 2017 predkladať Monackému kniežatstvu žiadosti o informácie podľa článku 5 dohody zmenenej pozmeňujúcim protokolom, ale Monacké kniežatstvo sa môže rozhodnúť, že na tieto žiadosti odpovie až po tom, ako budú splnené podmienky týkajúce sa nadobudnutia platnosti stanovené v článku 2 ods. 1 pozmeňujúceho protokolu.

               • Monacké kniežatstvo a jeho finančné inštitúcie sa môžu vzhľadom na predbežné vykonávanie tohto pozmeňujúceho protokolu rozhodnúť, že od 1. januára 2017 pozastavia uplatňovanie povinností, ktoré im vyplývajú z Dohody medzi Európskym spoločenstvom a Monackým kniežatstvom ustanovujúcej opatrenia rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v smernici Rady 2003/48/ES, v jej znení pred zmenou zavedenou týmto pozmeňujúcim protokolom, pokiaľ nie je v článku 2 ods. 4 pozmeňujúceho protokolu stanovené inak.

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 157, 26.6.2003, s. 38.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 19, 21.1.2005, s. 55.

                     (3)
                  Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.

                     (4)
                  Journal de Monaco, úradný vestník kniežatstva, č. 7918 z 26.6.2009.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s. 1.