title: Návrh rozhodnutie Rady o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev # Návrh nariadenie Rady o vykonávacích opatreniach týkajúcich sa korekcie rozpočtových schodkov v súlade s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady z (...) o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev

text:
                   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                                  Brusel, 14.7.2004
                                                  KOM(2004) 501 v konečnom znení

                                                  2004/0170 (CNS)
                                                  2004/0171 (CNS)

                                          Návrh

                                 ROZHODNUTIE RADY

                   o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev

                                          Návrh

                                  NARIADENIE RADY

     o vykonávacích opatreniach týkajúcich sa korekcie rozpočtových schodkov v súlade
      s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady z (...) o systéme vlastných zdrojov Európskych
                                      spoločenstiev

                                   (predložené Komisiou)

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                            ODÔVODNENIE

     1.    ÚVOD

           Európska únia tvorí spoločenstvo so spoločnými cieľmi. Časť rozpočtu EÚ slúži
           jasnému cieľu súdržnosti. Ostatnými časťami sa financujú konkrétne ciele
           vyplývajúce zo schválených programov EÚ. Výsledkom toho je, že vždy budú
           existovať čistí príjemcovia z rozpočtu EÚ a čistí prispievatelia do rozpočtu EÚ, hoci
           prínosy politiky sa vzťahujú na Úniu ako celok.

           Rozpočtové bilancie (nazývané tiež čisté bilancie) merané rozdielom medzi
           príspevkami do a príjmami z rozpočtu EÚ nedokážu naplno zohľadniť výhody
           plynúce členským štátom z účasti v EÚ. Napríklad výdavky na výskum alebo
           ochranu hraníc prospievajú nielen bezprostredným prijímateľom, ale majú aj
           vedľajšie kladné účinky prekračujúce národné hranice1. Pravdepodobne nie je možné
           kvantifikovať rozsah týchto vedľajších účinkov, ale v prípade, že by sa zohľadnili,
           zmenilo by to posudzovanie účtovnej nerovnováhy.

           Definícia rozpočtových bilancií so sebou tiež prináša podstatné koncepčné a účtovné
           problémy. Pri výpočte rozpočtových bilancií je potrebné urobiť viaceré rozhodnutia
           o položkách, ktoré treba zahrnúť do príjmových a výdavkových tokov a o
           referenčných obdobiach (napr. hotovosť voči časovo rozlíšeným číselným údajom,
           prebytky z predchádzajúcich rokov, atď.). Výsledné rozpočtové bilancie sa podľa
           takéhoto výberu podstatne líšia.

           Avšak veľkosť niektorých týchto schodkov je predmetom diskusií. Po niekoľkých
           rokoch, kedy prebehli obtiažne diskusie a problematika rozpočtu sa ocitla na mŕtvom
           bode, zaviedla v roku 1984 dohoda z Fontainebleau existujúcu korekciu pre Spojené
           kráľovstvo, ktorá nadobudla účinnosť rozhodnutím zo 7. mája 1985 o vlastných
           zdrojoch. Rozhodnutie bolo založené na nasledovnej všeobecnej zásade2:

           „... každý členský štát, ktorý nesie v porovnaní s jeho relatívnou prosperitou
           nadmernú rozpočtovú záťaž, môže vo vhodnom čase čerpať výhody z korekcie.“

           Zásada všeobecnej korekcie bola už preto uznaná Európskou radou v roku 1984
           („každý členský štát“). Rozhodnutie o poskytnutí korekcie by malo byť založené na
           dvoch kritériách: výška rozpočtového schodku („nadmerná“) a bohatstvo členského
           štátu v porovnaní s EÚ ako celkom („relatívna prosperita“).

           Dôvody na udelenie korekcie výhradne Spojenému kráľovstvu sú dnes menej
           podstatné ako v čase zasadania Európskej rady vo Fontainebleau, nakoľko niekoľko
           ďalších členských štátov môže oprávnene tvrdiť, že ich súčasná situácia je
           porovnateľná so situáciou Spojeného kráľovstva (časť 2). Navyše by sa mali náklady
           na rozšírenie rovnomerne rozdeliť. V dôsledku toho na základe zásady stanovenej

     1
          Tieto vedľajšie účinky zahŕňajú vyčerpanie príjmu vzniknutého v prijímacích členských štátoch za
          tovar alebo služby vyprodukované v inom členskom štáte, nákup finančných aktív v menách rôznych
          členských štátov atď.
     2
          Pozri zasadnutie Európskej Rady vo Fontainebleau „Závery predsedníctva“, Bulletin Európskych
          spoločenstiev, 6-1984.

SK                                                   2                                                       SK
 ---pagebreak---            v záveroch z Fontainebleau existujú podmienky na zavedenie všeobecného
           korekčného mechanizmu. Preverujú sa parametre definujúce takýto všeobecný
           korekčný mechanizmus (VKM) a je podaný návrh, ktorý by rešpektoval dvojitý cieľ:

           • predchádzať nadmerným negatívnym rozpočtovým bilanciám a zároveň znižovať
             rozdiely medzi čistými prispievateľmi na porovnateľnej úrovni prosperity;

           • zaistiť, aby náklady na financovanie mechanizmu zostali na primeranej úrovni.

     2.    SÚČASNÁ SITUÁCIA SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA V POROVNANÍ S OSTATNÝMI ČISTÝMI
           PRISPIEVATEĽMI

           Nasledujúce dve podčasti sa zaoberajú relatívnou prosperitou a rozsahom čistých
           rozpočtových bilancií pre všetkých čistých prispievateľov do rozpočtu EÚ3.

           2.1. Relatívny stupeň prosperity

           Nižšie uvedená tabuľka uvádza prehľad o hrubom národnom dôchodku (HND) na
           obyvateľa vyjadreného normou kúpnej sily (NKS4) za rok 2003 pre všetky členské
           štáty, ktoré boli v roku 20025 čistými prispievateľmi.
              Tabuľka 1. HND čistých prispievateľov na obyvateľa (v NKS)
                                    (priemer EÚ - 15 = 100)
                                                2003                 1984
             Spojené kráľovstvo                 111,2                90,6
             Dánsko                             111,1                104,0
             Rakúsko                            109,8                  --
             Holandsko                          106,6                95,0
             Švédsko                            104,6                  --
             Francúzsko                         104,2                104,0
             Nemecko                            98,6                 109,6
             Taliansko                          97,3                 92,9

           Táto tabuľka jasne znázorňuje, že v roku 2003 dosahoval HND na obyvateľa
           vyjadrený v NKS v prípade všetkých čistých prispievateľov rozpočtu EÚ od 97 % do
           111 % priemeru EÚ – 15. Na poprednom mieste je relatívna prosperita Spojeného
           kráľovstva so 111,2 %. To je v ostrom kontraste so situáciou z roku 1984, kedy
           Spojené kráľovstvo prosperovalo z čistých prispievateľov najmenej.

           Vzhľadom na výrazný posun pozície Spojeného kráľovstva v porovnaní s ostatnými
           čistými prispievateľmi je oprávnené prehodnotiť existujúci systém korekcie na
           základe zásady z Fontainebleau, podľa ktorej je potrebné posudzovať čistú bilanciu
           každého členského štátu v súvislosti s jeho relatívnou prosperitou.

     3
          Hodnotenie a návrh v tomto oznámení sú založené na podrobnejších informáciách a na analýze
          obsiahnuté v technickej prílohe k správe Komisie o vlastných zdrojoch.
     4
          NKS je umelá mena, ktorá odráža rozdiely v národných cenových hladinách, ktoré nie sú zohľadnené
          vo výmenných kurzoch. Táto jednotka umožňuje zmysluplné objemové porovnávanie hospodárskych
          ukazovateľov v jednotlivých krajinách. Údaje o NKS vypočítava Eurostat.
     5
          Čisté bilancie uvedené v tomto dokumente, ako aj bilancie používané na korekciu pre Spojené
          kráľovstvo, sa počítajú spolu s administratívnymi výdavkami. Z tohto dôvodu sa Belgicko
          a Luxembursko nenachádzajú medzi čistými prispievateľmi.

SK                                                   3                                                       SK
 ---pagebreak---           2.2. Čisté rozpočtové bilancie pred korekciou pre Spojené kráľovstvo

          Čistá rozpočtová bilancia Spojeného kráľovstva v roku 1985 (prvý rok, pre ktorý
          bola korekcia počítaná) dosiahla pred korekciou -0,48 % HND. (Napriek tomu, že
          presné údaje iných členských štátov nie sú k dispozícií, Nemecko bolo v tom čase
          jediným z hlavných čistých prispievateľov do rozpočtu EÚ.) Ako je uvedené v ďalšej
          tabuľke, čistá bilancia Spojeného kráľovstva zostáva v posledných rokoch v priemere
          na porovnateľnej úrovni. V období 1996-2002 bola pred korekciou pre Spojené
          kráľovstvo čistá rozpočtová bilancia vrátane administratívnych výdavkov čistých
          prispievateľov EÚ-15 v priemere takáto:
               Tabuľka 2. Čisté rozpočtové bilancie pred korekciou pre Spojené
                           kráľovstvo pre vybraných členov EÚ – 15
                             (ročné priemery za obdobie 1996-2002)
                                                            v % z HND
             Spojené kráľovstvo                               -0,47 %
             Nemecko                                          -0,44 %
             Holandsko                                        -0,43 %
             Švédsko                                          -0,38 %
             Rakúsko                                          -0,24 %
             Taliansko                                        -0,06 %
             Francúzsko                                       -0,04 %

          Ak by zostal súčasný systém nezmenený, priemerné čisté rozpočtové bilancie za
          obdobie 2008-20136 by sa u všetkých čistých prispievateľov z dôvodu financovania
          nákladov na rozšírenie zhoršili. Podľa odhadov Komisie a za predpokladu, že úrovne
          výdavkov zodpovedajú budúcim finančným horným hraniciam, ako to navrhla
          Komisia vo svojom oznámení z 10. februára 20037, by odhadované čisté bilancie
          čistých prispievateľov boli takéto.
             Tabuľka 3. Odhadované čisté rozpočtové bilancie pred korekciou pre
                      spojené kráľovstvo pre vybraných členov eú-15 (ročné
                                                   8
                      priemery za obdobie 2008-2013 )
                                                      v % z HND
             Spojené kráľovstvo                         -0,62 %
             Holandsko                                  -0,55 %
             Nemecko                                    -0,52 %
             Švédsko                                    -0,47 %
             Rakúsko                                    -0,37 %
             Taliansko                                  -0,29 %
             Francúzsko                                 -0,27 %
             Dánsko                                     -0,20 %
             Fínsko                                     -0,14 %

          Za predpokladu, že výška výdavkov na poľnohospodárstvo pre EÚ-25, ktoré
          schválila Európska rada na zasadnutí v Bruseli v októbri 2002, a „kohéznych“

     6
         Podrobnosti o hypotézach používaných pri výpočte týchto odhadov sú uvedené v technickej prílohe
         k správe o vlastných zdrojoch.
     7
         KOM(2004) 101 konečná verzia.
     8
         Keďže sa korekcie uhrádzajú spätne, priemery v tejto tabuľke a v ďalších tabuľkách sa vypočítavajú na
         šesťročné obdobie, a teda korekcia za rok 2007 sa vyplatí v roku 2008 a korekcia za rok 2013 sa
         uskutoční v roku 2014.

SK                                                    4                                                          SK
 ---pagebreak---            výdavkov navrhovaných Komisiou podľa takzvaného cieľa 1 a Kohézneho fondu
           zostanú nezmenené, zníženie celkovej výšky platobných finančných prostriedkov z
           1,14 % HND navrhovanej Komisiou napríklad na 1,00 % by malo na rozsah
           odhadovaných čistých bilancií iba obmedzený dopad. Tento fakt je zapríčinený tým,
           že výdavky pre nové členské štáty by zostali v podstate nedotknuté a zníženie by sa
           dosiahlo prudkými škrtmi v ostatných nepoľnohospodárskych výdavkoch plynúcich
           do EÚ-15 a/alebo na vonkajšie vzťahy, ktoré sú nie súčasťou pridelených výdavkov.
           Následkom toho by sa výsledné zníženie platieb vlastných zdrojov pre čistých
           prispievateľov do veľkej miery vykompenzovalo zodpovedajúcemu zníženiu
           výdavkov EÚ pridelených tým istým členským štátom.

           V prípade, že by neexistoval žiadny korekčný mechanizmus, Spojené kráľovstvo by
           bolo v priemere najväčším čistým prispievateľom počas uplynulých 7 rokov, pričom
           by pravdepodobne zostalo najväčším čistým prispievateľom do rozpočtu EÚ v
           období do roku 2013. Avšak čisté bilancie Holandska, Nemecka a do menšej miery
           aj Švédska sú, a očakáva sa, že aj zostanú, rádovo porovnateľné. Ako už bolo
           spomenuté v predchádzajúcej časti, všetky tieto členské štáty sú v súčasnosti
           relatívne menej prosperujúce ako Spojené kráľovstvo.

           To, či je rozsah čistej rozpočtovej bilancie „nadmerný“ vzhľadom na relatívnu
           prosperitu príslušných členských štátov, vo veľkej miere závisí od politického
           vnímania prijateľného stupňa finančnej solidarity v rámci Únie. Ak by bola čistá
           bilancia Spojeného kráľovstva považovaná za „nadmernú“, uplatňovanie zásady z
           Fontainebleau by potom malo skôr viesť k rozšíreniu korekčného mechanizmu aj na
           ostatné členské štáty, ktoré – s nižšou úrovňou prosperity – vykazujú rádovo
           porovnateľné záporné čisté bilancie.

           V každom prípade sa udelenie korekcie výhradne jednému členskému štátu javí ako
           neodôvodnené, zvlášť ak zohľadníme očakávaný vývoj čistých rozpočtových bilancií
           v rozšírenej Únii pri nezmenených podmienkach tak, ako je to opísané v nasledujúcej
           časti.

     3.    ODHADOVANÉ ČISTÉ BILANCIE S NEZMENENÝM ROZHODNUTÍM O VLASTNÝCH
           ZDROJOCH

           Odhady poukazujú na to, že za obdobie 2007-2013 sa korekcia pre Spojené
           kráľovstvo zvýši o viac ako 50 % v porovnaní s priemerom za posledných 7 rokov
           a dosiahne odhadovanú hodnotu 7,1 miliárd EUR oproti 4,6 miliardám EUR v
           období rokov 1997-2003.

           Následkom dodatočných výdavkov potrebných na rozšírenie sa čisté bilancie
           všetkých štátov EÚ-15 zhoršia. Hoci rozšírenie o 10 nových členských štátov bolo na
           zasadnutí Európskej rady v Berlíne v marci 1999 jednomyseľne odsúhlasené,
           Spojené kráľovstvo úspešne trvalo na tom, aby sa pri výpočte korekcie pre Spojené
           kráľovstvo zohľadnili9 výdavky spojené s rozšírením, a tak ho ochránilo pred
           viacerými finančnými dôsledkami rozšírenia. Toto je hlavný dôvod očakávaného
           budúceho zvýšenia korekcie pre Spojené kráľovstvo.

     9
          Predvstupové výdavky súvisiace so skutočnými platbami v poslednom roku pred pristúpením
          akejkoľvek prístupovej krajiny sa od pridelených výdavkov natrvalo odpočítajú.

SK                                               5                                                  SK
 ---pagebreak---            V dôsledku toho sa proporčne zvýšia náklady členských štátov, ktoré platia svoj plný
           podiel na financovanie korekcie pre Spojené kráľovstvo, a to vrátane všetkých
           nových členských štátov.

           Ak by zostalo súčasné rozhodnutie o vlastných zdrojoch v platnosti, odhaduje sa, že
           priemerná čistá bilancia pre čistých prispievateľov v období 2007-2013 po korekcii
           pre Spojené kráľovstvo bude takáto:
              Tabuľka 4. Odhadované čisté rozpočtové bilancie po korekcii
              pre Spojené kráľovstvo (ročné priemery za obdobie 2008-2013)
                                                         v % z HND
             Holandsko                                     -0,56 %
             Nemecko                                       -0,54 %
             Švédsko                                       -0,50 %
             Rakúsko                                       -0,38 %
             Taliansko                                     -0,41 %
                    10
             Cyprus                                        -0,37 %
             Francúzsko                                    -0,37 %
             Dánsko                                        -0,31 %
             Fínsko                                        -0,25 %
             Spojené kráľovstvo                            -0,25 %

           Podľa týchto odhadov sa Spojené kráľovstvo stane (spolu s Fínskom) najmenším
           čistým prispievateľom do rozpočtu EÚ, čo je v zrejmom rozpore s vyššie uvedenou
           zásadou z Fontainebleau. Súčasný systém výnimočnej korekcie pre Spojené
           kráľovstvo je preto potrebné prehodnotiť. Zovšeobecnenie korekčného mechanizmu
           vychádzajúce z existujúcej korekcie by umožnilo priblížiť systém pôvodnému cieľu,
           ktorým bolo predísť nadmernému rozpočtovému zaťaženiu vo vzťahu k relatívnej
           prosperite členských štátov. Zavedením istého „bezpečnostného mechanizmu“ pre
           veľkých čistých prispievateľov nad určitú hranicu môže tiež napomôcť
           konštruktívnejšiemu prístupu pri zabezpečovaní rozpočtových prostriedkov na
           uskutočňovanie politických výziev rozšírenej Únie.

     4.    KONCEPCIA VŠEOBECNÉHO KOREKČNÉHO MECHANIZMU

           4.1. Všeobecná koncepcia mechanizmu

           Navrhovaný všeobecný korekčný mechanizmus je potrebné ohodnotiť v kontexte
           celkového „balíčka“ Komisie pre finančný rámec po roku 2006. Preto bude konečná
           čistá pozícia členských štátov pred a po korekcii pravdepodobne ovplyvnená
           rozhodnutiami, ktoré bude potrebné urobiť na výdavkovej strane balíčka.

           Všeobecný korekčný mechanizmus sa vypočíta na základe čistej rozpočtovej bilancie
           každého členského štátu vo vzťahu k rozpočtu EÚ. Mechanizmus by sa mal spustiť
           pri prekročení prahovej hranice vyjadrenej percentuálnym podielom HND každého
           členského štátu, ktorý odráža minimálnu prijateľnú mieru neobmedzenej finančnej
           solidarity medzi členskými štátmi a predstavuje akýsi základný primeraný čistý
           príspevok. Čisté pozície presahujúce túto prahovú hranicu budú mať nárok na
           korekciu (čiastočná spätná úhrada). Výška korekcie má byť založená na tej časti

     10
          V celom tomto dokumente sú odhady založené na územiach kontrolovaných Cyperskou republikou.

SK                                                  6                                                   SK
 ---pagebreak---      čistej bilancie, ktorá presahuje túto prahovú hranicu, vynásobenej mierou náhrad (t.j.
     percentuálnym podielom čiastky presahujúcej schválenú prahovú hranicu, ktorá má
     byť kompenzovaná). Ak súčet všetkých korekcií presiahne celkový vopred stanovený
     objem, miera náhrad sa príslušne zníži. Príloha 1 opisuje nevyhnutné kroky
     a fungovanie navrhovaného korekčného mechanizmu.

     4.2    Úroveň prahovej hranice

     Pre rôzne úrovne prahovej hranice sa uskutočnili simulácie (pri použití miery náhrad
     66 %), ktoré dosahujú hodnoty od nuly po 0,50 % HND.

     Celkový súčet korekcií pri rôznych úrovniach prahovej hranice je odhadovaný takto:
       Tabuľka 5. Odhadované hrubé korekcie (priemer za obdobie 2008-
                                     2013)
           Úroveň prahovej hranice      Celkový súčet všetkých korekcií
             (v % z HND, EÚ-27)                (v miliardách EUR)
                   0,00 %                            25,8
                   0,10 %                            19,8
                   0,20 %                            13,8
                   0,25 %                            11,1
                   0,30 %                             8,8
                   0,40 %                             5,2
                   0,50 %                             1,9

     Prahová hranica približne -0,25 % by predstavovala určitý „neutrálny bod“, pri ktorej
     by odhadované budúce náklady financovania všeobecného korekčného mechanizmu
     zodpovedali odhadovaným budúcim nákladom financovania súčasného korekčného
     mechanizmu pre Spojené kráľovstvo. Prahová hranica nižšia ako 0,25 % by
     znamenala, že tie členské štáty, ktoré v plnej výške platia rabat pre Spojené
     kráľovstvo (v súčasnosti znášajú viac ako 90 % celkových nákladov) by museli v
     budúcnosti platiť viac, ako predstavujú odhadované náklady financovania súčasného
     korekčného mechanizmu pre Spojené kráľovstvo. S prahovou hranicou vyššou ako
     0,25 % by bol mechanizmus pre tieto členské štáty, vrátane všetkých čistých
     príjemcov z rozpočtu EÚ, menej nákladný ako financovanie odhadovanej budúcej
     korekcie pre Spojené kráľovstvo.

     Vyššie uvedená tabuľka opisuje, že celková čiastka korekcií s prahovou hranicou
     0,25 % by bola podstatne vyššia ako odhadovaná výška budúcich korekcií pre
     Spojené kráľovstvo pri nezmenenom súčasnom rozhodnutí o vlastných zdrojoch
     (RVZ). Uplatnenie prahovej hranice na úrovni -0,25 % by vytvorilo výšku (hrubých)
     korekcií niečo nad hodnotou 11 miliárd EUR, čo je podstatne viac ako predstavuje
     (čistá) priemerná korekcia pre Spojené kráľovstvo vo výške približne 7 miliárd EUR
     za to isté obdobie. Tento rozdiel súvisí s predpokladom, že na financovaní korekcií
     by sa podieľali všetky členské štáty v závislosti od ich podielu na HND (pozri časť
     4.3).

     Takže po dobu, kedy začne byť všeobecný korekčný mechanizmus pre tie členské
     štáty, ktoré z neho nemajú úžitok, drahší ako trvanie súčasného RVZ, je možné
     financovať korekcie až do celkovej výšky 11 miliárd EUR.

SK                                        7                                                   SK
 ---pagebreak---      Dôsledky zavedenia všeobecného mechanizmu s prahovou hranicou nie sú lineárne.
     Dopad na čisté bilancie členských štátov je v porovnaní so súčasnou situáciou
     ovplyvnený kombináciou nasledujúcich prvkov: a) úrovňou rozpočtových schodkov
     členských štátov pred korekciou; b) úrovňou prahovej hranice; a c) finančnými
     pravidlami v rámci existujúcej korekcie pre Spojené kráľovstvo.

     Všetci hlavní čistí prispievatelia do rozpočtu EÚ (UK, DE, NL, SE) by profitovali z
     korekčného mechanizmu s prahovými hranicami nižšími alebo rovnajúcimi sa
     0,50 % HND. Menší čistí prispievatelia by dostali korekcie závislé od úrovne
     prahovej hranice. Relatívna pozícia každého jednotlivého čistého prispievateľa v
     porovnaní s jeho odhadovanou budúcou pozíciou podľa platného RVZ určuje
     kombinácia týchto dvoch faktorov:

          ¾     objem zápornej čistej bilancie pred korekciou, pomocou ktorej majú
                väčší čistí prispievatelia, akými sú napríklad Nemecko, Holandsko a
                Švédsko, (pri porovnaní s menšími čistými prispievateľmi) vyšší úžitok
                pri nižších prahových hraniciach

          ¾     súčasný finančný režim pre korekciu poskytovanú Spojenému
                kráľovstvu, kedy členské štáty v súčasnosti využívajúce zvláštne
                dojednanie (DE, NL, SE, AT) majú pri vyšších úrovniach prahovej
                hranice (v porovnaní s menšími čistými prispievateľmi) tendenciu
                profitovať menej.

     Každý budúci „spravodlivejší“ mechanizmus by mal najmä zaistiť, aby výsledné
     náklady na financovanie neviedli k väčšiemu zaťaženiu „kohéznych“ členských
     štátov ako je tomu v rámci súčasného korekčného mechanizmu pre Spojené
     kráľovstvo.

     4.3. Pravidlá financovania

     Korekcia by technicky mohla byť financovaná tromi rozličnými spôsobmi:

     • Členské štáty, ktoré poberajú korekciu sa na financovaní nezúčastňujú. V takomto
       prípade by bola celková záťaž financovania sústredená na krajiny predstavujúce
       menej ako 50 % celkového HND EÚ-27, z ktorých mnohé vykazujú relatívne
       nízku úroveň prosperity. V dôsledku toho by sa ich čisté rozpočtové pozície
       neprijateľne zhoršili, alebo by sa musel radikálne obmedziť objem korekcií.
       Navyše by mohlo dôjsť ku skresleniam v prípade, že by sa členský štát s čistou
       pozíciou tesne pod prahovou hranicou musel podieľať na financovaní korekcií,
       pričom iný členský štát s pozíciou tesne nad prahovou hranicou by bol z
       financovania vyňatý.

     • Členské štáty sa podieľajú na financovaní všetkých korekcií s výnimkou ich
       vlastných korekcií. Táto alternatíva by návrhu značne dodala na zložitosti, keďže
       by znamenala samostatné kolo financovania pre každú z korekcií.

     • Všetky členské štáty sa podieľajú na financovaní všetkých korekcií. Ich podiel
       financovania na celkovej výške korekcií by určoval ich podiel na HND.

     Z dôvodu uskutočniteľnosti, transparentnosti a jednoduchosti by sa všetky členské
     štáty mali podieľať na financovaní všetkých korekcií (tretia možnosť).

SK                                       8                                                 SK
 ---pagebreak---            Hoci sa tieto pravidlá financovania rovnajú pridaniu výške korekcií na výdavkovú
           stranu rozpočtu (čím by bola táto tiež financovaná výhradne zvýšením okrajových
           zdrojov HND), navrhuje sa udržať všeobecný korekčný mechanizmus na strane
           príjmov rozpočtu, ako tomu je aj v prípade existujúcej korekcie pre Spojené
           kráľovstvo. Pridanie korekcií na stranu výdavkov by umelo zvýšilo výšku
           rozpočtových výdavkov a zároveň príslušne znížilo dostupné rozpätia v rámci
           horných hraníc pre celkové výdavky.

           4.4. Porovnávanie výšky korekcií

           Prahová hranica vo výške – 0,35 % HND za obdobie 2007-2012 povedie k nárastu
           odhadovaného priemerného objemu hrubých korekcií vo výške približne 7 miliárd
           EUR (financovaného v rokoch 2008-2013).

           Prechod na všeobecný opravný mechanizmus spolu so zmenou pravidiel
           financovania znamená, že porovnanie s výškou korekcie podľa súčasného systému je
           akosi nejasné. Vzhľadom na to, že všetky členské štáty, vrátane tých, ktoré využívajú
           výhody z tohto mechanizmu, sa budú podieľať na financovaní všetkých korekcií,
           bude celková čistá oprava vždy nižšia ako hrubá oprava, zatiaľ čo podľa súčasného
           systému nie je žiadny rozdiel medzi čistou a hrubou korekciou (Spojené kráľovstvo
           dostáva presne toľko, koľko iné členské štáty zaplatia).

           Výsledné čisté bilancie veľkých čistých prispievateľov po korekcii budú z dôvodu
           kombinácie účinku čiastočnej spätnej úhrady a účasti na financovaní korekčného
           systému vyššie, ako je stanovená prahová hranica. Záťaž členských štátov plynúca
           z povinnosti úplne hradiť ich podiel nákladov na financovanie bez ohľadu na to, či
           majú z korekcií úžitok, bude naopak nižšia ako v súčasnosti aj napriek tomu, že budú
           celkové hrubé korekcie vyššie. Preto s prahovou hranicou vo výške 0,35 % HND
           a najvyšším vopred určeným objemom korekcií stanoveným na 7,5 miliárd EUR by
           bola celková záťaž pre tieto členské štáty ešte nižšia (o približne 1 miliardu) ako
           priemerná výška platená v rokoch 2001-2004 a oveľa nižšia pri porovnaní
           s odhadovanými nákladmi na pokračovanie súčasného systému počas budúceho
           finančného rámca (pozri tabuľku 6).

     5.    NÁVRH KOMISIE

           Každý korekčný mechanizmus znamená ďalšie komplikácie financovania rozpočtu.
           Preto by mal byť základný návrh relatívne a dostatočne transparentný. Z tohoto
           hľadiska by mali byť súčasné parametre výpočtu korekcie poskytovanej Spojenému
           kráľovstvu upravené len tam, kde to je potrebné a zjednodušené všade tam, kde to je
           možné.

           Komisia preto navrhuje pre všeobecný korekčný mechanizmus použiť nasledovné
           parametre:

           – ponechať kategórie príjmov, ktoré sa majú zohľadniť (DPH + HND) nezmenené;
             akákoľvek ďalšia existujúca komplikácia11 by sa mala odstrániť

     11
          Ako napríklad výpočet „zvýhodnenia Spojeného kráľovstva“ a neočakávaných príjmov z tradičných
          vlastných zdrojov.

SK                                                 9                                                      SK
 ---pagebreak---      – ponechať výdavkové položky zahrnuté do pridelených výdavkov nezmenené

     – zjednodušiť financovanie tak, že bude založené iba na podieloch HND, pričom by
       sa všetky členské štáty podieľali na financovaní celkového objemu korekcií
       v pomere k ich relatívnej prosperite

     – stanoviť prahovú hranicu na úroveň -0,35 % HND

     – používať mieru náhrad ako vyrovnávaciu premennú s maximálnou výškou 66 %,
       ktorá sa automaticky zníži, keď sa v danom roku prekročí dohodnutý maximálny
       objem úhrad

     – ohraničiť maximálne dostupný objem úhrad na 7,5 miliárd EUR.

     V absolútnych číslach by Spojené kráľovstvo malo najväčší úžitok zo všeobecného
     korekčného mechanizmu, keďže by v priemere poberalo čistú kompenzáciu
     presahujúcu 2 miliardy EUR ročne, čo je približne dvakrát viac, ako je čistá čiastka,
     ktorú by poberalo Nemecko.

     Uvedená tabuľka uvádza odhadované čisté rozpočtové bilancie za uvažované
     obdobie s navrhovaným všeobecným korekčným mechanizmom a porovnáva ich s
     ďalšími dvomi alternatívnymi scenármi.

SK                                       10                                                  SK
 ---pagebreak---                         Tabuľka 6. Odhadované čisté rozpočtové bilancie
                                (priemer za obdobie 2008-2013)
                                                     v % z HND
                                     Všeobecný        Platné RVZ    Bez korekcie
                                      korekčný
                                    mechanizmus
             Spojené kráľovstvo        -0,51 %          -0,25 %        -0,62 %
             Holandsko                 -0,48 %          -0,56 %        -0,55 %
             Nemecko                   -0,48 %          -0,54 %        -0,52 %
             Švédsko                   -0,45 %          -0,50 %        -0,47 %
             Rakúsko                   -0,41 %          -0,38 %        -0,37 %
             Taliansko                 -0,35 %          -0,41 %        -0,29 %
             Francúzsko                -0,33 %          -0,37 %        -0,27 %
             Cyprus                    -0,33 %          -0,37 %        -0,28 %
             Dánsko                    -0,25 %          -0,31 %        -0,20 %
             Fínsko                    -0,19 %          -0,25 %        -0,14 %
             Španielsko                 0,26 %           0,23 %         0,32 %
             Írsko                      0,51 %           0,47 %         0,56 %
             Malta                      1,10 %           1,06 %         1,16 %
             Belgicko12                 1,27 %           1,21 %         1,32 %
             Slovinsko                  1,34 %           1,31 %         1,40 %
             Portugalsko                1,54 %           1,50 %         1,60 %
             Grécko                     2,20 %           2,16 %         2,25 %
             Maďarsko                   3,09 %           3,06 %         3,15 %
             Česká republika            3,21 %           3,17 %         3,26 %
             Slovensko                  3,31 %           3,27 %         3,36 %
             Estónsko                   3,79 %           3,76 %         3,85 %
             Poľsko                     3,80 %           3,76 %         3,85 %
             Litva                      4,44 %           4,41 %         4,50 %
             Lotyšsko                   4,45 %           4,40 %         4,51 %
             Luxembursko12              5,84 %           5,80 %         5,89 %

           S navrhovaným mechanizmom by sa priemerné čisté bilancie najväčších čistých
           prispievateľov dostali na porovnateľnú úroveň so Spojeným kráľovstvom,
           Nemeckom, Holandskom a Švédskom, pričom by sa pohybovali v rozmedzí -0,51 %
           a -0,45 %, v porovnaní s rozmedzím -0,56 % a -0,25 % v rámci korekčného
           mechanizmu pre Spojené kráľovstvo (a -0,62 % a -0,47 % bez korekcie). Niektoré
           členské štáty (Francúzsko, Taliansko, Cyprus a Rakúsko) by mali čisté bilancie v
           priemere medzi -0,40 % a -0,30 %, pričom Rakúsko by malo o niečo vyššiu bilanciu
           ako ostatné tri uvedené štáty. Dánsko a Fínsko by boli zostávajúcimi dvomi menšími
           čistými prispievateľmi s odhadovanými priemernými čistými bilanciami -0,19 % a
           -0,25 % (v uvedenom poradí).

           Aj pri prahovej hranici – 0,35 % by najväčší čistí prispievatelia z dôvodu kombinácie
           účinku čiastočnej úhrady a účasti na financovaní korekčného systému dosiahli čisté
           bilancie presahujúce túto prahovú hranicu. Výsledné čisté rozpočtové bilancie pre
           čistých prispievateľov by v porovnaní so súčasným systémom viac zodpovedali
           zásade z Fontainebleau.

     12
          Po vylúčení administratívnych výdavkov budú Belgicko a Luxembursko figurovať ako čistí
          prispievatelia.

SK                                              11                                                 SK
 ---pagebreak---           Na druhej strane by odhadovaná záťaž financovania celkovej korekcie pre všetky
          ostatné členské štáty bola nižšia, ako je záťaž v rámci súčasného systému.

     6.   PRECHODNÉ OPATRENIA

          Je vhodné, aby zavedenie všeobecného korekčného mechanizmu rozpočtových
          schodkov sprevádzali prechodné opatrenia zamerané na Spojené kráľovstvo, ktoré by
          zmiernili finančný dopad z prechodu na nový systém tohto členského štátu.
          Uplatňovanie všeobecného systému je potrebné zavádzať v ostatných oprávnených
          členských štátoch postupne, aby sa nadmerne nezvyšovali celkové náklady na
          korekcie.

          Uvedená alternatíva je relatívne jednoduchá. Na jednej strane je založená na
          dodatočných vyrovnávacích platbách pre Spojené kráľovstvo a na druhej strane na
          postupnom zapojení ostatných členských štátov do všeobecného korekčného
          mechanizmu (Spojené kráľovstvo by sa do VKM zapojilo okamžite).

          6.1. Dodatočné vyrovnávacie platby pre Spojené kráľovstvo

          Okrem korekcií, ktoré bude Spojené kráľovstvo prijímať v rámci všeobecného
          korekčného mechanizmu, sa navrhuje, aby sa v priebehu 4 rokov tejto krajine udelili
          tiež dodatočné vyrovnávacie platby:

          • v roku 2008 :     2 miliardy EUR

          • v roku 2009 :     1,5 miliardy EUR

          • v roku 2010 :     1 miliarda EUR

          • v roku 2011 :     0,5 miliardy EUR

          Tieto vyrovnávacie platby by v štyroch postupných krokoch zmiernili finančný
          dopad zavedenia všeobecného korekčného mechanizmu na Spojené kráľovstvo.
          Spojené kráľovstvo obdržalo v období 1997-2003 čistú korekciu v priemere 4,6
          miliardy EUR ročne. Podľa všeobecného korekčného mechanizmu sa očakáva, že
          Spojené kráľovstvo obdrží počas daného obdobia v priemere 2,1 miliardy EUR
          ročne. Prostredníctvom navrhnutých prechodných opatrení sa tento ročný priemer
          zvýši na 3,1 miliardy EUR.

          Keďže tieto paušálne platby predstavujú postupné ukončenie súčasného systému,
          boli by naďalej financované v súlade so súčasnými finančnými pravidlami, t.j.:
          Spojené kráľovstvo sa na ich financovaní nepodieľa a podiel Nemecka, Holandska,
          Rakúska a Švédska sa obmedzí na 25 % ich normálneho podielu.

          Ďalej sa navrhuje, aby tieto platby pre Spojené kráľovstvo ako aj ich financovanie
          nemali vplyv na výpočet korekcií v rámci navrhovaného všeobecného korekčného
          mechanizmu (VKM). Konkrétne to znamená:

          • korekcie v rámci všeobecného korekčného mechanizmu budú vychádzať z čistých
            bilancií členských štátov bez toho, aby boli zohľadnené vyrovnávacie platby

SK                                             12                                               SK
 ---pagebreak---      • vyrovnávacie platby pre Spojené kráľovstvo sa pri stanovení maximálne
       dostupného objemu úhrad (limitu) nezohľadnia.

     6.2. Postupné zavedenie VKM pre ostatné členské štáty

     Je vhodné počítať s prechodným obdobím postupného zapojenia členských štátov do
     VKM, aby sa vyrovnali zvýšené náklady spôsobené navrhovanými vyrovnávacími
     platbami pre Spojené kráľovstvo s cieľom obmedziť celkové náklady financovania
     počas prechodného obdobia. (VKM by sa mal na Spojené kráľovstvo uplatňovať
     okamžite, aby sa zachovala logika uvedená v predchádzajúcom odseku.)

     Za týmto účelom sa navrhuje, aby sa pre všetky členské štáty (s výnimkou Spojeného
     kráľovstva, ktorému by bolo od prvého roka udelená sadzba 66 %) postupne zaviedla
     miera náhrad, ktorá sa použije na tú časť čistej bilancie ktoréhokoľvek členského
     štátu, ktorá presiahne prahovú hranicu a to týmto spôsobom:

     • v roku 2008 :     33 %

     • v roku 2009 :     50 %

     • v roku 2010 :     50 %

     • v roku 2011 :     66 %

     6.3. Výsledky simulácie

     Celkový objem korekcií (teda vrátane vyrovnávacích platieb pre Spojené kráľovstvo
     ako aj VKM) vyplývajúci z tohto navrhovaného prechodného režimu by bolo
     v priemere 7,205 milióna EUR za obdobie 2008 – 2013 v porovnaní so 6,771
     miliónmi EUR podľa navrhovaného VKM. To predstavuje zvýšenie o približne 430
     miliónov EUR ročne.

     Čisté bilancie vyplývajúce z uplatňovania tohto kombinovaného postupného
     zavádzania uvádza ďalšia tabuľka. Tabuľka uvádza porovnanie so stavom pred
     korekciou, stavom podľa platného rozhodnutia o vlastných zdrojoch a stavom podľa
     VKM bez prechodného obdobia.

SK                                      13                                                SK
 ---pagebreak---                   Odhadované čisté rozpočtové bilancie pre čistých prispievateľov
                                       (priemer 2008-2013)
                                                v % z HND
                                 Bez korekcie        Súčasná       Všeobecný        Návrh
                                                   korekcia pre     korekčný       Komisie:
                                                     Spojené      mechanizmus s    VKM +
                                                    kráľovstvo      prahovou      prechodné
                                                                  hranicou 0,35    obdobie
                                                                   % a limitom
                                                                   7,5 miliárd
                                                                      EUR
                                     (1)               (2)             (3)           (4)
            Belgicko                1,32 %            1,21 %          1,26 %        1,26 %
            Česká republika         3,26 %            3,17 %          3,20 %        3,20 %
            Dánsko                 -0,20 %           -0,31 %         -0,26 %       -0,26 %
            Nemecko                -0,52 %           -0,54 %         -0,48 %       -0,49 %
            Estónsko                3,85 %            3,76 %          3,79 %        3,78 %
            Grécko                  2,25 %            2,16 %          2,19 %        2,19 %
            Španielsko              0,32 %            0,23 %          0,26 %        0,25 %
            Francúzsko             -0,27 %           -0,37 %         -0,33 %       -0,34 %
            Írsko                   0,56 %            0,47 %          0,51 %        0,50 %
            Taliansko              -0,29 %           -0,41 %         -0,35 %       -0,36 %
            Cyprus                 -0,28 %           -0,37 %         -0,33 %       -0,34 %
            Lotyšsko                4,51 %            4,40 %          4,45 %        4,44 %
            Litva                   4,50 %            4,41 %          4,44 %        4,43 %
            Luxembursko             5,89 %            5,80 %          5,83 %        5,83 %
            Maďarsko                3,15 %            3,06 %          3,09 %        3,09 %
            Malta                   1,16 %            1,06 %          1,10 %        1,09 %
            Holandsko              -0,55 %           -0,56 %         -0,48 %       -0,50 %
            Rakúsko                -0,37 %           -0,38 %         -0,41 %       -0,41 %
            Poľsko                  3,85 %            3,76 %          3,79 %        3,79 %
            Portugalsko             1,60 %            1,50 %          1,54 %        1,53 %
            Slovinsko               1,40 %            1,31 %          1,34 %        1,33 %
            Slovensko               3,36 %            3,27 %          3,30 %        3,30 %
            Fínsko                 -0,14 %           -0,25 %         -0,20 %       -0,20 %
            Švédsko                -0,47 %           -0,50 %         -0,45 %       -0,46 %
            Spojené kráľovstvo     -0,62 %           -0,25 %         -0,51 %       -0,46 %

     7.   ZÁVER

          Na základe prehodnotenia systému vlastných zdrojov je Komisia toho názoru, že
          existujúci korekčný mechanizmus fungujúci na základe výhrady už nie je viac
          opodstatnený a navrhuje zavedenie všeobecného mechanizmu na korekciu
          nadmerných záporných rozpočtových schodkov.

SK                                              14                                            SK
 ---pagebreak---                                                 PRÍLOHA 1

                    Hlavné črty navrhovaného všeobecného korekčného mechanizmu

           Podľa navrhovaného mechanizmu spočíva výpočet korekcií v nasledovných krokoch:

           1.     Výpočet celkovej čiastky všetkých výdavkov pridelených každému členskému
                  štátu. K prideleným výdavkom súčasného korekčného mechanizmu patria
                  všetky kategórie „interných“ výdavkov EÚ13.

           2.     Výpočet percentuálneho podielu každého členského štátu na celkových
                  pridelených výdavkoch.

           3.     Stanovenie percentuálneho podielu každého členského štátu na platbách
                  vlastných zdrojov. Keďže z kategórií príjmov, ktoré je možné zohľadniť, sú
                  vylúčené tradičné vlastné zdroje, použije sa pre výpočet podielu každého
                  členského štátu na rozpočtových príjmoch EÚ14 spoločný podiel na vlastných
                  zdrojoch DPH a HND.

           4.     Výsledok z bodu 2 sa pre každý členský štát odčíta od výsledku bodu 3, čím sa
                  získa príslušné percento kladnej/zápornej bilancie.

           5.     Pre každý členský štát sa percento získané v bode 4 vynásobí celkovými
                  pridelenými výdavkami, čím sa získa čistý rozpočtový príspevok/čistý príjem
                  z rozpočtu v EUR.

           6.     Prahová hranica zodpovedajúca primeranému čistému príspevku (PČP) sa
                  vynásobí HND (v EUR) každého členského štátu a od výsledku sa odpočíta
                  výsledok bodu 5.

           7.     Ak je výsledok získaný z bodu 6 vyšší ako nula, vynásobí sa tento výsledok
                  mierou náhrad, čím sa získa korekcia pre každý členský štát. Ak súčet všetkých
                  korekcií presahuje vopred stanovený maximálny objem úhrad, je potrebné
                  mieru náhrad príslušne znížiť (pozri ďalej).

     13
          Sem patrí v podstate celková výška bežných výdavkov bodu 1 (poľnohospodárstvo) a 2 (štrukturálne
          činnosti), ako aj veľkú väčšinu výdavkov bodu 3 (vnútorné politiky) a 5 (administratíva), okrem
          niektorých menej významných výdavkových položiek, ktoré nie je možné prideliť žiadnemu
          jednotlivému členskému štátu. Body 4 (vonkajšie politiky), 6 (rezervy) a 7 (predvstupové výdavky)
          súvisia zreteľne s „vonkajšími“ výdavkami, a preto sa nezohľadnia.
     14
          Návrh všeobecného korekčného mechanizmu by mal byť, pokiaľ možno, najjednoduchší
          a najtransparentnejší. Preto je potrebné zrušiť všetky existujúce faktory komplikujúce výpočet rabatu
          pre Spojené kráľovstvo, ktorý súvisí so zachovaním príjmovej pozície Spojeného kráľovstva z roku
          1984 (podiel na nelimitovanom DPH, výpočet „zvýhodnenia”, ako aj „neočakávaných príjmov
          z tradičných vlastných zdrojov“).

SK                                                    15                                                          SK
 ---pagebreak---              Celkové náklady korekčného mechanizmu, t.j. súčet všetkých korekcií, je
             obmedzený maximálne dostupným objemom úhrad (MDOÚ). MDOÚ je potrebné
             stanoviť na obdobie finančného výhľadu vopred ako ročnú čiastku ad-hoc15.

             Na čisté rozpočtové pozície presahujúce PČP sa vzťahuje čiastočná spätná úhrada:
             korekčné percento alebo miera náhrad (MN) sa má použiť na tú časť čistej
             rozpočtovej bilancie členského štátu, ktorá presiahne prahovú hranicu (PČP). Táto
             miera náhrad je závislou premennou, pre ktorú platí horná hranica vo výške 66 % (v
             súčasnosti používaná v prípade korekcie pre Spojené kráľovstvo). Skutočná miera
             náhrad sa odvodí z dostupného objemu úhrad. Miera náhrad sa tak automaticky zníži
             v prípade, že bude MDOÚ použitím maximálnej miery náhrad v hodnote 66 %
             prekročené.

             Čiastočná úhrada sa vykonáva spätne, ako je tomu v súčasnosti v prípade korekcie
             pre Spojené kráľovstvo.

             Výsledný vzorec pre výpočet všeobecného korekčného mechanizmu je takýto:

                           CPx           Vx
             K xMN =
                       [( CP _ V *V _ PČP * R ] * MN           x

            ak      K xMN > 0

             kde MN = 0,66 ak             ∑K  x
                                                  0 ,66
                                                  x
                                                          ≤ MDOÚ a

             MN        =   MDOÚ * 0,66 ak                 ∑K   0 ,66
                                                               x       > MDOÚ
                           ∑K
                           x
                                 0 ,66
                                 x
                                                          x

     Vysvetlivky:
            CP = Celkové DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t
            CPx = DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t
            V = Celkové pridelené výdavky za rok t
            Vx = Výdavky pridelené členskému štátu x za rok t
            K MN = Korekcia (pri miere náhrad MN), ktorá sa udelí členskému štátu x za rok t
              x

     15
            Stanovenie výšky MDOÚ je jednoznačne ľubovolným rozhodnutím, ktoré a priori nepodlieha žiadnym
            záväzným obmedzeniam. Z politických dôvodov by však vyplývalo, že náklady financovania korekcií
            by pre členské štáty, ktoré v súčasnosti financujú plný podiel nákladov na korekciu pre Spojené
            kráľovstvo, nemali presiahnuť odhadované budúce náklady na financovanie tejto korekcie (t.j. všetky
            okrem Spojeného kráľovstva, Nemecka, Holandska, Švédska a Rakúska).

SK                                                            16                                                  SK
 ---pagebreak---      PČP = Primeraný čistý príspevok (= prahová hranica) vyjadrená v % z HND
     Rx = HND členského štátu x za rok t
     MN = Miera náhrady
     MDOÚ = Maximálne dostupný objem úhrad
     ∑K
      x
          0 ,66
          x       = Celková čiastka korekcií v prípade, že MN je rovné 0,66

SK                                              17                             SK
 ---pagebreak---                                                                         2004/0170 (CNS)

                                                                Návrh

                                                   ROZHODNUTIE RADY

                             o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 269,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na
     jej článok 173,

     so zreteľom na návrh Komisie16,

     so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu17,

     so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov18,

     so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru19,

     keďže:

     (1)      Európska rada na zasadnutí v Berlíne 24. a 25. marca 1999 rozhodla, inter alia, že
              systém vlastných zdrojov Spoločenstiev by mal byť spravodlivý, transparentný,
              hospodárny, jednoduchý, a že by mal byť založený na kritériách, ktoré najlepšie
              vystihujú schopnosť každého členského štátu prispievať.

     (2)      Systém vlastných zdrojov Spoločenstiev musí zabezpečiť primerané zdroje pre riadny
              rozvoj politík Spoločenstiev pri dodržaní prísnej rozpočtovej disciplíny.

     (3)      Podľa rozhodnutia Rady 2000/597/ES, Euratom z 29. septembra 2000 o systéme
              vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev20, sa hrubým národným dôchodkom
              (HND) na príslušný rok rozumie HND v trhových cenách, ako je stanovené Komisiou
              pri používaní Európskeho systému integrovaných ekonomických účtov (ďalej len
              „ESA 95“) v súlade s nariadením (ES) č. 2223/96.

     (4)      V prípade, že by úpravy ESA 95 viedli k podstatným zmenám HND stanoveného
              Komisiou v súlade s nariadením (ES) č. 2223/96, je vhodné, aby Rada rozhodla, či sa
              tieto úpravy uplatnia pre účely vlastných zdrojov.

     16
              Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].
     17
              Stanovisko z (Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].
     18
              Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].
     19
              Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].
     20
              Ú. v. ES L 253, 7.10.2000, s. 42.

SK                                                               18                                 SK
 ---pagebreak---      (5)    Podľa článku 3 ods. 1 a ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/597/ES, Euratom Komisia
            v decembri 2001 vypočítala na základe uvedeného vzorca nový percentuálny podiel
            hornej hranice vlastných zdrojov a hornej hranice finančných prostriedkov na platby
            vyjadrený na dve desatinné miesta.

     (6)    Podľa oznámenia21 Komisie Rade a Európskemu parlamentu o prispôsobení hornej
            hranice vlastných zdrojov a hornej hranice finančných prostriedkov na záväzky
            v súvislosti so vstupom do platnosti rozhodnutia 2000/597/ES, Euratom z 12.
            decembra 2001 sa maximálna horná hranica vlastných zdrojov stanovuje na 1,24 %
            HND Spoločenstiev v trhových cenách a celková horná hranica finančných
            prostriedkov na záväzky sa stanovuje na 1,31 % HND Spoločenstiev.

     (7)    Je vhodné, aby sa podobná metóda použila v budúcnosti pri podobných zmenách v
            ESA 95, ktoré by mohli mať vplyv na úroveň HND v prípade, že by sa Rada rozhodla,
            že sa tieto úpravy uplatnia pre účely vlastných zdrojov.

     (8)    V súvislosti s transponovaním dohôd uzatvorených počas uruguajského kola o
            multilaterálnom obchode do právnych predpisov EÚ už neexistuje podstatný rozdiel
            medzi poľnohospodárskymi poplatkami a clami. Preto je vhodné v oblasti rozpočtu
            EÚ tento rozdiel odstrániť.

     (9)    Je vhodné, aby základy dane z pridanej hodnoty členských štátov zostali aj naďalej
            obmedzené na 50 % ich HND.

     (10)   V záujme transparentnosti a jednoduchosti sa navrhuje stanoviť jednotnú sadzbu DPH
            ako fixné percento. S cieľom zabrániť tomu, aby táto technická zmena mala vplyv na
            platby DPH členských štátov, fixná sadzba by mala zodpovedať súčasnej jednotnej
            sadzbe požiadavky. Jednotná sadzba DPH by sa preto mala pevne stanoviť na 0,30 %.

     (11)   Európska rada 25. a 26. júna rozhodla, že „každý členský štát, ktorý v pomere k jeho
            relatívnej prosperite znáša nadmernú rozpočtovú záťaž, môže vo vhodnom čase čerpať
            výhody z korekcie.“ Keďže niekoľko členských štátov znáša podobnú rozpočtovú
            záťaž na porovnateľnej úrovni prosperity, je vhodné korekciu rozpočtových schodkov
            udelenú Spojenému kráľovstvu v súlade s článkom 4 rozhodnutia Rady 2000/597/ES,
            Euratom nahradiť všeobecným korekčným systémom rozpočtových schodkov.

     (12)   Je vhodné, aby zavedenie všeobecného korekčného systému rozpočtových schodkov
            sprevádzali prechodné opatrenia zamerané na Spojené kráľovstvo, ktoré by zmiernili
            finančný dopad z prechodu na nový systém tohoto členského štátu. Uplatňovanie
            všeobecného systému je potrebné postupne zavádzať v ostatných oprávnených
            členských štátoch, aby sa nadmerne nezvyšovali celkové náklady na korekcie.

     (13)   Komisia bude naďalej zvažovať možnosti úpravy štruktúry vlastných zdrojov
            zavedením vlastného zdroja, skutočne založeného na daniach, ktorý by mal byť
            k dispozícií od 1. januára 2014 a predloží Rade príslušný návrh.

     (14)   Je nevyhnutné prijať ustanovenia upravujúce prechod zo systému zavedeného
            rozhodnutím 2000/597/ES, Euratom na systém vyplývajúci z tohto rozhodnutia.

     21
            KOM(2001) 801 v konečnom znení.

SK                                               19                                                SK
 ---pagebreak---      STANOVILA TIETO USTANOVENIA, KTORÉ ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM
     PRIJAŤ:

                                              Článok 1

     Spoločenstvám sa v súlade s pravidlami stanovenými v nasledovných článkoch prideľujú
     vlastné zdroje, aby sa tak zabezpečilo financovanie rozpočtu Európskej únie v súlade
     s článkom 269 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“)
     a článkom 173 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len
     „Zmluva o Euratome“).

     Rozpočet Európskej únie je, bez toho, aby boli dotknuté iné príjmy, úplne financovaný
     z vlastných zdrojov Spoločenstiev.

                                              Článok 2

     1.     Vlastné zdroje zahrnuté do rozpočtu Európskej únie tvoria tieto príjmy:

     a) odvody, prémie, doplnkové alebo vyrovnávacie čiastky, doplnkové čiastky alebo iné
     poplatky, clá Spoločného colného sadzobníku a ďalšie clá zavedené alebo, ktoré zavedú
     inštitúcie Spoločenstiev s ohľadom na obchod s nečlenskými krajinami, clá na výrobky, na
     ktoré sa vzťahuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, ako aj príspevky
     a iné poplatky stanovené v rámci spoločnej organizácie trhu s cukrom;

     b) uplatňovanie jednotnej sadzby platnej pre všetky členské štáty na harmonizovaný
     vymeriavací základ DPH, ktorý sa určuje v súlade s pravidlami Spoločenstva. Vymeriavací
     základ pre tento účel nepresiahne 50 % HND každého členského štátu, ako je uvedené
     v odseku 7;

     c) uplatňovanie sadzby, ktorá sa určí v súlade s rozpočtovým postupom pri zohľadnení
     celkovej výšky všetkých ostatných príjmov, na súčet HND všetkých členských štátov.

     2.     Vlastné zdroje zahrnuté do rozpočtu Európskej únie tvoria tiež príjmy z akýchkoľvek
     nových poplatkov zavedených v rámci spoločnej politiky v súlade so Zmluvou o ES alebo
     Zmluvou o Euratome, za predpokladu, že bol postup stanovený v článku 269 Zmluvy o ES
     alebo v článku 173 Zmluvy o Euratome dodržaný.

     3.     Členské štáty si ponechajú 25 % čiastok uvedených v odseku 1 písm. a) ako náklady
     na výber.

     4.     Jednotná sadzba uvedená v odseku 1 písm. b) zodpovedá 0,30 %.

     5.     Sadzba pevne stanovená podľa odseku 1 písm. c) sa bude uplatňovať na HND každého
     členského štátu.

     6.      Ak na začiatku finančného roka rozpočet nie je prijatý, až do vstupu nových sadzieb
     do platnosti zostáva uplatniteľná predchádzajúca jednotná sadzba DPH, ako aj sadzba
     uplatniteľná na HND členských štátov.

SK                                                20                                               SK
 ---pagebreak---      7.      Za účelom uplatňovania tohto rozhodnutia sa HND na príslušný rok vypočíta na
     základe trhových cien, ako je stanovené Komisiou pri uplatňovaní ESA 95 v súlade
     s nariadením (ES) 2223/96.

     Ak by úpravy ESA 95 viedli k podstatným zmenám HND stanoveného Komisiou, Rada
     konajúc jednomyseľne na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom, rozhodne
     o tom, či sa tieto úpravy uplatnia na účely tohto rozhodnutia.

                                                           Článok 3

     1.      Celková čiastka vlastných zdrojov pridelená Spoločenstvám na pokrytie finančných
     prostriedkov na platby nesmie prekročiť 1,24 % celkového HND členských štátov.

     2.     Finančné prostriedky na záväzky zahrnuté do všeobecného rozpočtu Európskej únie
     musia vykázať postupnosť vo vývoji, ktorým výsledkom je celková čiastka nepresahujúca
     1,31 % celkového HND členských štátov.

     Medzi finančnými prostriedkami na záväzky a finančnými prostriedkami na platby sa
     zachováva riadny pomer, aby bola zabezpečená ich zlučiteľnosť a aby sa v nasledujúcich
     rokoch umožnilo dodržiavanie hornej hranice podľa odseku 1.

     3.      V prípade úprav ESA 95 majúce za následok zmeny úrovne HND, ktoré sa uplatňujú
     pre účely tohto rozhodnutia, musí Komisia prepočítať horné hranice na platby a záväzky, ako
     je stanovené v odsekoch 1 a 2 na základe tohto vzorca:

                     HND t – 2 + HND t – 1 + HND t ESA súčasné
     1,24%(1,31%)*
                     HND t – 2 + HND t – 1 + HND t ESA zmenené

     t predstavuje posledný celý rok, za ktorý sú k dispozícií údaje Eurostatu.

                                                           Článok 4

     1.     Každému členskému štátu, ktorý znáša záporné rozpočtové schodky presahujúce
     prahovú hranicu, ktorá zodpovedá určitému percentuálnemu podielu jeho HND, sa poskytne
     korekcia. Celková čiastka korekcií v príslušnom roku nesmie prekročiť maximálne dostupný
     objem úhrad vyjadrený v EUR. Rada, v súlade s postupom stanoveným v článku 279 ods. 2
     Zmluvy o ES, stanoví vykonávacie opatrenia pre výpočet korekcií a ich financovanie, najmä
     prahové hranice a maximálne dostupný objem úhrad.

     Korekcie sa určia nasledovným spôsobom:

     a) výpočtom rozpočtových schodkov pre každý členský štát ako rozdiel vo finančnom roku
     medzi:

     - percentuálnym podielom príslušného členského štátu na súčte celkových platieb vlastných
     zdrojov založených na DPH a HND, a

     - percentuálnym podielom príslušného členského štátu na celkových pridelených výdavkoch

SK                                                               21                                SK
 ---pagebreak---      b) vynásobením takto získaného rozdielu celkovými pridelenými výdavkami

     c) odčítaním súčinu hodnoty HND príslušného členského štátu a prahovej hranice od
     výsledku vypočítaného podľa bodu b)

     d) ak je výsledok získaný podľa bodu c) kladný, tak potom vynásobením tohto výsledku
     mierou náhrad stanovenou najviac na 0,66 a, ak je to nevyhnutné, pomerne zníženým tak, aby
     zodpovedala maximálne dostupnému objemu úhrad.

     2.     Budú sa uplatňovať nasledujúce prechodné opatrenia:

     a) Okrem korekcií vyplývajúcich z uplatňovania článku 4 ods. 1 tohto rozhodnutia obdrží
     Spojené kráľovstvo nasledovné platby:

     v roku 2008 : 2,0 miliardy EUR
     v roku 2009 : 1,5 miliardy EUR
     v roku 2010 : 1,0 miliardy EUR
     v roku 2011 : 0,5 miliardy EUR

     Tieto čiastky sa budú financovať v súlade s pravidlami stanovenými v článku 5 rozhodnutia
     Rady 2000/597/ES, Euratom.

     Tieto čiastky a ich financovanie sa nezohľadnia pri výpočte korekcií uvedených v článku 4
     ods. 1 písm. d) tohto rozhodnutia.

     b) Maximálna miera náhrad uvedená v článku 4 ods. 1 písm. d) tohto rozhodnutia sa postupne
     zavedie pre všetky členské štáty okrem Spojeného kráľovstva podľa nasledovného rozvrhu:

     v roku 2008 : 33 %
     v roku 2009 : 50 %
     v roku 2010 : 50 %
     v roku 2011 : 66 %

                                              Článok 5

     1.     Náklady na korekcie znášajú všetky členské štáty v súlade s týmito dojednaniami:
     rozdelenie nákladov sa vypočíta s ohľadom na podiel jednotlivých členských štátov na
     celkovom HND EÚ.

     2.      Korekcia sa udelí každému členskému štátu znížením jeho platieb vyplývajúcich
     z uplatňovania článku 2 ods. 1 písm. c). Náklady, ktoré znášajú všetky členské štáty, sa
     pripočítajú k ich platbám vyplývajúcim pre každý členský štát z uplatňovania článku 2 ods. 1
     písm. c).

     3.     Komisia vykoná potrebné výpočty na uplatňovanie článku 4 a tohto článku.

SK                                               22                                                 SK
 ---pagebreak---      4.      Ak na začiatku finančného roka rozpočet nie je prijatý, poskytnutá korekcia každému
     členskému štátu a náklady, ktoré znášajú všetky členské štáty sa budú naďalej uplatňovať tak,
     ako je uvedené v poslednom schválenom rozpočte.

                                               Článok 6

     Príjmy uvedené v článku 2 sa použijú bez rozdielu na financovanie všetkých výdavkov
     začlenených do rozpočtu.

                                               Článok 7

     Akýkoľvek prebytok príjmu Spoločenstiev nad celkovými skutočnými výdavkami počas
     finančného roka sa prenesie do nasledujúceho finančného roka.

                                               Článok 8

     1.      Vlastné zdroje Spoločenstiev uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) vyberajú členské
     štáty v súlade s vnútroštátnymi ustanoveniami zavedenými právnymi predpismi, nariadeniami
     alebo administratívnymi postupmi, ktoré budú tam, kde to bude vhodné, prijaté za účelom
     splnenia požiadaviek pravidiel Spoločenstva.

     Komisia pravidelne preveruje vnútroštátne ustanovenia, ktoré jej členské štáty oznámia,
     oznamuje členským štátom úpravy, ktoré považuje za nevyhnutné na zabezpečenie súladu
     s pravidlami Spoločenstva a podáva správy rozpočtovému orgánu.

     Členské štáty sprístupnia Komisii zdroje uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) až c).

     2.      Bez toho, aby bol dotknutý účtovný audit a preskúmanie zákonitosti a správnosti, ako
     je stanovené v článku 248 Zmluvy o ES a článku 160C Zmluvy o Euratome, sa takýto audit a
     kontroly týkajú hlavne spoľahlivosti a účinnosti vnútroštátnych systémov a postupov na
     určenie základu pre vlastné zdroje vyplývajúce z DHP a HND a bez toho, aby boli dotknuté
     kontroly vykonané podľa článku 279 ods. 1 písm. b) Zmluvy o ES a článku 183 písm. c)
     Zmluvy o Euratome, Rada konajúc jednomyseľne na návrh Komisie a po porade s Európskym
     parlamentom prijíma ustanovenia nevyhnutné na uplatňovanie tohto rozhodnutia a na
     umožnenie kontroly výberu podľa článkov 2 a 5 a ustanovenia o tom, ako budú tieto výbery
     poskytnuté Komisii, ako aj o ich odvode.

                                               Článok 9

     Komisia predloží Rade návrh na úpravu štruktúry vlastných zdrojov zavedením skutočne na
     daniach založeného zdroja, ktorý by mal byť k dispozícií od 1. januára 2014.

                                               Článok 10

     1.     Členským štátom oznámi toto rozhodnutie generálny tajomník Rady a rozhodnutie sa
     uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

SK                                                 23                                                SK
 ---pagebreak---      Členské štáty okamžite oznámia generálnemu tajomníkovi Rady ukončenie postupov
     nevyhnutných na prijatie tohto rozhodnutia v súlade so svojimi príslušnými ústavnými
     predpismi.

     Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť prvý deň v mesiaci po obdržaní posledného oznámenia
     uvedeného v druhom pododseku. Nadobúda platnosť 1. januára 2007.

     2. a) S výhradou písmena b) sa rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom od 1. januára 2007
     zrušuje. Všetky odkazy na rozhodnutie Rady z 21. apríla 1970 o nahradení finančných
     príspevkov členských štátov vlastnými zdrojmi Spoločenstiev22, na rozhodnutie Rady
     85/257/EHS, Euratom zo 7. mája 1985 o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev23, na
     rozhodnutie 88/376/EHS, Euratom, na rozhodnutie 94/728/ES, Euratom alebo na rozhodnutie
     2000/597/ES, Euratom sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie.

     b) Články 2, 4 a 5 rozhodnutí 88/376/EHS, Euratom, 94/728/ES, Euratom a 2000/597/ES,
     Euratom sa naďalej vzťahujú pri výpočte a úprave príjmu vyplývajúceho z uplatňovania
     jednotnej sadzby platnej pre všetky členské štáty na základe jednotne určeného základu DPH
     a obmedzenom na 50 % až 55 % HNP alebo HND každého členského štátu, v závislosti od
     príslušného roka a pri výpočte korekcie rozpočtových schodkov udelených Spojenému
     kráľovstvu na roky 1988 až 2006.

     c) Členské štáty si aj naďalej ako náklady na výber ponechajú 10 % čiastok, ktoré sú uvedené
     v článku 2 ods. 1 písm. a), a ktoré mali byť poskytnuté členskými štátmi do 28. februára 2001
     v súlade s platnými pravidlami Spoločenstva.

     V Bruseli

                                                     Za Radu
                                                     predseda

     22
            Ú. v. ES L 94, 28.4.1970, s. 19.
     23
            Ú. v. ES L 128, 14.5.1985, s. 15. Rozhodnutie zrušené rozhodnutím 88/376/EHS, Euratom.

SK                                                     24                                            SK
 ---pagebreak---                                             ODÔVODNENIE

     Účelom tohto návrhu je stanovenie vykonávacích opatrení pre korekciu rozpočtových
     schodkov stanovených v rozhodnutí Rady o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev z
     (..........). Tento návrh nariadenia Rady nahrádza „metódu výpočtu“ z 29. septembra 200024.

     24
            Výpočet, financovanie, platba a zahrnutie korekcií rozpočtových schodkov do rozpočtu v súlade
            s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady o systéme vlastných zdrojov EÚ (Rada Európskej únie, 10646/00
            ADD 2).

SK                                                    25                                                      SK
 ---pagebreak---                                                                2004/0171 (CNS)

                                                       Návrh

                                                  NARIADENIE RADY

          o vykonávacích opatreniach týkajúcich sa korekcie rozpočtových schodkov v súlade
           s článkami 4 a 5 rozhodnutia Rady z (...) o systéme vlastných zdrojov Európskych
                                           spoločenstiev

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 279 ods. 2,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na
     jej článok 183,

     so zreteľom na rozhodnutie Rady 200x/xxx/ES, Euratom z (...) o systéme vlastných zdrojov
     Európskych spoločenstiev25, najmä na jeho články 4 a 5,

     so zreteľom na návrh Komisie26,

     so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu27,

     so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov28,

     keďže:

     (1)      Podľa rozhodnutia Rady z (...) sa korekcia rozpočtových schodkov udelená Spojenému
              kráľovstvu podľa článku 4 rozhodnutia Rady 2000/597/ES, Euratom nahradí
              všeobecným systémom na korekciu nadmerných záporných rozpočtových schodkov.

     (2)      Podľa rozhodnutia Rady z (...) Rada stanoví vykonávacie opatrenia pre výpočet týchto
              korekcií a ich financovania, najmä prahové hranice a maximálne dostupný objem
              úhrad.

     (3)      Je vhodné stanoviť kategórie výdavkov a príjmov, ktoré sa zohľadnia pri výpočte
              korekcií.

     (4)      Je vhodné stanoviť pravidlá pre zahrnutie korekcií do rozpočtu.

     25
              Ú. v. [..] L [..], [..], s. [..].
     26
              Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].
     27
              Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].
     28
              Ú. v. [..] C [..], [..], s. [..].

SK                                                      26                                           SK
 ---pagebreak---      PRIJALA TOTO NARIADENIE:

                                                          Článok 1

     1.     Výpočet výšky korekcie rozpočtových schodkov členských štátov sa na rok t v súlade
     s článkom 4 rozhodnutia Rady (...) stanoví takto:

     a)     výpočtom rozpočtových schodkov pre každý členský štát ako rozdiel medzi:

     -percentuálnym podielom príslušného členského štátu na súčte celkových platieb vlastných
     zdrojov založených na DPH a HND za rok t, a

     - percentuálnym podielom príslušného členského štátu na celkových pridelených výdavkoch;

     b)     vynásobením takto získaného rozdielu celkovými pridelenými výdavkami;

     c)      odčítaním súčinu hodnoty hrubého národného dôchodku (HND) príslušného členského
     štátu a prahovej hranice od výsledku vypočítaného podľa bodu b);

     d)     ak je výsledok získaný podľa bodu c) kladný, tak potom vynásobením tohto výsledku
     mierou náhrad stanovenej najviac na 0,66 a, ak je to nevyhnutné, zníženou v takom pomere,
     aby zodpovedala maximálne dostupnému objemu úhrad.

     2.     Výsledok získaný z bodov a) až d) zodpovedá tomuto vzorcu:

                           CPx           Vx
             K xMN =
                       [( CP _ V *V _ PČP * R ] * MN           x

            ak      K xMN > 0

             kde MN = 0,66 ak             ∑K  x
                                                  0 ,66
                                                  x
                                                          ≤ MDOÚ a

             MN        =   MDOÚ * 0,66 ak                 ∑K   0 ,66
                                                               x       > MDOÚ
                           ∑K
                           x
                                 0 ,66
                                 x
                                                          x

     Vysvetlivky:
            CP = Celkové DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t
            CPx = DPH a HND platby od všetkých členských štátov za rok t
            V = Celkové pridelené výdavky za rok t
            Vx = Výdavky pridelené členskému štátu x za rok t
            K MN = Korekcia (pri miere náhrad MN), ktorá sa udelí členskému štátu x za rok t
              x

SK                                                            27                                 SK
 ---pagebreak---             PČP = Primeraný čistý príspevok (= prahová hranica) vyjadrená v % z HND
            Rx = HND členského štátu x za rok t
            MN = Miera náhrady
            MDOÚ = Maximálne dostupný objem úhrad
            ∑K
             x
                 0 ,66
                 x       = Celková čiastka korekcií v prípade, že MN je rovné 0,66

     3.     Pre účely výpočtu korekcií sa do platieb založených na DPH a HND nezahrnú platby
     týkajúce sa korekcií.

                                                    Článok 2

     1.     Prahová hranica uvedená v článku 1 sa rovná 0,35 % HND príslušného členského
     štátu.

     2.     Maximálne dostupný objem úhrad (MDOÚ) uvedený v článku 1 sa rovná 7,5
     miliardám EUR.

                                                    Článok 3

     1.     Rozdelenie celkových nákladov korekcií v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady (...)
     sa vypočíta podľa pomeru podielu každého členského štátu na celkovom HND EÚ v roku t.

     2.      Korekcia sa udelí každému členskému štátu znížením jeho platieb vyplývajúcich
     z uplatňovania článku 2 ods. 1 písm. c) rozhodnutia Rady (...).

     3.     Náklady na korekcie, ktoré nesú všetky členské štáty, sa pripočítajú k ich platbám,
     ktoré vyplývajú z uplatňovania článku 2 ods. 1 písm. c) rozhodnutia Rady (...) pre každý
     členský štát.

                                                    Článok 4

     1.     Pojem výdavky, ktorý sa použije pri výpočte korekcií, zodpovedá skutočným platbám
     (vykonávanie finančných prostriedkov na platby) vykonaných v príslušnom roku (rok t) na
     základe finančných prostriedkov na platby príslušného roku, ako aj platbám na základe
     prenosu nevykonaných finančných prostriedkov na platby do nasledujúceho roka (z roku t do
     roku t + l). Zohľadnia sa iba použité finančné prostriedky na platby, t.j. čiastka skutočne
     vykonaných platieb.

     2.     Pridelenie výdavkov členským štátom sa riadi týmito pravidlami:

     Platby sa vo všeobecnosti pridelia členskému štátu, v ktorom má sídlo hlavný príjemca.
     Avšak v prípadoch, v ktorých si je Komisia vedomá, že príslušný príjemca koná ako
     sprostredkovateľ, platby budú, vždy ak to bude možné, pridelené členskému/(-ým) štátu/(-
     om), v ktorom/(-ých) má/majú sídlo konečný/(-í) príjemca/príjemcovia, a to v súlade s ich
     podielmi na týchto platbách.

SK                                                     28                                          SK
 ---pagebreak---      Celkové pridelené výdavky spočívajú na celkových výdavkoch všeobecného rozpočtu
     Európskej únie, okrem nasledovných dvoch hlavných kategórií výdavkov:

     -      Výdavky v oblastiach vonkajšej politiky, vrátane výdavkov spojených s
     predvstupovými činnosťami alebo činnosťami súvisiacimi s rozšírením v nečlenských
     krajinách, ako aj ostatných výdavkov určených príjemcom mimo Únie, ako sú výdavky na
     rozvojovú spoluprácu, výdavky na výskum vynaložené mimo EÚ, administratívne výdavky
     vyplatené príjemcom mimo Únie, atď.

     -      Výdavky, ktoré nie je možné prideliť alebo určiť z koncepčných alebo iných prekážok,
     ako sú napríklad výdavky na reprezentáciu, na misie a na oficiálne a iné stretnutia, ako aj
     platby súvisiace s cezhraničnými aktivitami Spoločenstva, podporou medziregionálnej
     spolupráce a ďalšími cezhraničnými činnosťami.

                                               Článok 5

     1.     Výška korekcií sa do rozpočtu zahrnie v dvoch krokoch:

     a)     Výsledok prvého dočasného výpočtu výšky korekcií na rok t sa zahrnie do
     predbežného návrhu rozpočtu na rok t + l. Výpočet spočíva na najnovších údajoch, ktoré sú k
     dispozícií pre príjmy ako aj výdavky.

     b)     Výsledok konečného výpočtu výšky korekcií na rok t sa zahrnie do opravného
     rozpočtu na rok t + 3. Výpočet spočíva na údajoch o základe pre DPH, HND a pridelených
     výdavkoch týkajúcich sa roku t v hodnote známej k 31. decembru roku t + 2, ktoré sa, ak je to
     vhodné, prepočítajú na EUR podľa priemerného ročného výmenného kurzu na rok t.

            Na výpočet podielu každého členského štátu na súčte celkových platieb vlastných
     zdrojov založených na DPH a HND sa rozpočet na rok t prepočíta na základe plnenia
     finančných prostriedkov na platby za rok t, zníženého o ostatné príjmy za rok t (bez zostatku z
     predchádzajúceho obdobia alebo iných zostatkov alebo úprav zostatkov, ktoré sa týkajú
     predchádzajúcich rokov) a skutočnú čiastku tradičných vlastných zdrojov k dispozícii na rok
     t. Zvyšná čiastka sa financuje z vlastného zdroja založeného na DPH do výšky jednotnej
     sadzby požiadavky DPH a zo zdroja založeného na HND pre zvyšnú čiastku, ktorá je
     nevyhnutná na vyrovnanie rozpočtu.

     2.     Financovanie korekcií uvedených v odseku 1 písm. a) sa vypočíta na základe
     najnovších údajov o HND členských štátov za rok t, ktoré budú dostupné v čase zostavovania
     predbežného návrhu rozpočtu.

     3.      Konečný výpočet sa vykoná tiež s ohľadom na financovanie korekcií na rok t
     uvedených v odseku 1 písm. b). Výpočet spočíva na HND členských štátov za rok t v hodnote
     známej k 31. decembru roku t+2, ktorá sa, ak je to vhodné, prepočíta na EUR podľa
     priemerného ročného výmenného kurzu na rok t. Konečné finančné údaje sa porovnajú
     s platbami súvisiacimi s korekciami na rok t, ktoré už boli do rozpočtu na rok t + l zahrnuté.
     Zostatky jednotlivých členských štátov sa zahrnú do príslušnej rozpočtovej kapitoly
     opravného rozpočtu podľa ods. 1 písm. b) a prepočítajú sa do národnej meny podľa
     priemerného ročného výmenného kurzu na rok t.

SK                                                 29                                                  SK
 ---pagebreak---                                            Článok 6

     Toto nariadenie nadobúda účinnosť deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
     únie. Nadobúda platnosť podľa ustanovení v článku 10 rozhodnutia Rady (...).

     Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých
     členských štátoch.

     V Bruseli

                                            Za Radu
                                            predseda

SK                                            30                                             SK