Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0456

Návrh nariadenie rady, ktorým sa zrušuje antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 437/2004 na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku  /* KOM/2008/0456 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 14.7.2008KOM(2008) 456 v konečnom zneníNávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa zrušuje antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 437/2004 na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAKontext návrhu |Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 v konaní týkajúcom sa dovozu veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku. |Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. |Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 437/2004 z 8. marca 2004, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku. |Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu |Konzultácie so zainteresovanými stranami |V súlade s ustanoveniami základného nariadenia príslušné zainteresované strany už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. |Získavanie a využívanie expertízy |Externá expertíza nebola potrebná. |Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. |Právne prvky návrhu |Zhrnutie navrhovaného opatrenia Nariadením Rady (ES) č. 437/2004 z 8. marca 2004 Rada uložila konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou vyberá dočasné clo uložené na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v Nórsku. Dňa 15. mája 2007 začala Komisia predbežné preskúmanie uvedených opatrení v zmysle článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Prešetrovaním sa dospelo k záveru, že počas obdobia revízneho prešetrovania nedochádzalo k dumpingu a v prípade, že by sa umožnilo uplynutie platnosti opatrení, opätovný výskyt dumpingu nie je pravdepodobný. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia. |Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. |Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: |Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. |Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. |Výber nástrojov |Navrhované nástroje: nariadenie. |Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: V uvedenom základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti. |Vplyv na rozpočet |Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. |NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa zrušuje antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 437/2004 na dovoz veľkého pstruha dúhového s pôvodom v NórskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 2,so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom,keďže:A. POSTUP1. Platné opatrenia(1) Po vykonaní antidumpingového prešetrovania (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada uložila nariadením (ES) č. 437/2004[2] konečné antidumpingové clo na dovoz veľkého pstruha dúhového („VPD“ alebo „príslušný produkt“ definovaný v odôvodnení ((19)) s pôvodom v Nórsku. Konečné clo bolo uložené vo forme celoštátneho cla ad valorem vo výške 19,9 % („súčasné opatrenia“).2. Žiadosť o preskúmanie a začatie(2) Dňa 12. marca 2007 dostala Komisia žiadosť o čiastočné priebežné preskúmanie, ktorú podalo niekoľko výrobcov a vývozcov VPD, t. j. Sjøtroll Havbruk AS, Lerøy Fossen AS, Firda Sjøfarmer AS, Coast Seafood AS, Hallvard Leroy AS a Sirena Norway AS (ďalej len „žiadatelia“) v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia.(3) Žiadatelia poskytli prima facie dôkazy , že okolnosti, na základe ktorých boli stanovené opatrenia, sa zmenili, a že tieto zmeny majú trvalý charakter. Žiadatelia tvrdili a predložili prima facie dôkazy , ktoré ukázali, že ich vývozné ceny na trh Spoločenstva sa výrazne zvýšili, podstatne viac než domáce ceny a náklady na produkciu v Nórsku. Žiadatelia ďalej uviedli, že by to viedlo k zníženiu dumpingu výrazne pod úroveň súčasných opatrení, a preto pokračujúce ukladanie opatrení na súčasnej úrovni už nie je potrebné na vyrovnanie dumpingu. Tento dôkaz sa považoval za postačujúci na opodstatnenie začatia konania.(4) Komisia preto po porade s poradným výborom 15. mája 2007 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie [3] začala čiastočné predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení na dovoz VPD s pôvodom v Nórsku v súlade s článkom 11. ods. 3 základného nariadenia (ďalej len „oznámenie o začatí konania“).(5) Toto preskúmanie sa rozsahom obmedzilo na aspekty dumpingu s cieľom vyhodnotiť potrebu zachovania, odstránenia alebo zmeny a doplnenia existujúcich opatrení.3. Strany, ktorých sa konanie týka(6) Komisia o začatí konania oficiálne informovala všetkých známych vývozcov/výrobcov v Nórsku, predajcov, dovozcov, združenia, o ktorých sa vie, že sa ich to týka, a zástupcov Nórskeho kráľovstva. Zainteresované strany dostali príležitosť písomne oznámiť svoje stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.4. Výber vzorky(7) V oddiele 5 písm. a) oznámenia o začatí konania bolo uvedené, že Komisia môže rozhodnúť o uplatnení výberu vzorky v súlade s článkom 17 základného nariadenia. Ako odpoveď na žiadosť podľa oddielu 5 písm. a) bodu i) oznámenia o začatí konania 298 spoločností, na ktoré pripadlo viac ako 70 % výrobných licencií používaných počas OP, poskytlo požadované informácie v stanovenej lehote. Z nich bolo 123 vývozcov VPD a/alebo výrobcov VPD. Vývoz sa uskutočňoval buď priamo, alebo nepriamo prostredníctvom prepojených a nezávislých predajcov.(8) Vzhľadom na veľký počet spoločností, ktorých sa vec týka, sa rozhodlo o využití ustanovení o výbere vzorky a po konzultácii so zástupcami nórskeho výrobného odvetvia bola na tento účel vybraná vzorka produkujúcich spoločností s najväčším objemom vývozu do Spoločenstva (vyvážajúci výrobcovia).(9) V súlade s článkom 17 základného nariadenia vybraná vzorka zahŕňala čo najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý sa mohol náležite prešetriť v stanovenom čase.(10) Žiadosti o stanovenie individuálneho dumpingového rozpätia odovzdali spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky. Vzhľadom na veľký počet žiadostí a veľký počet spoločností zaradených do vzorky sa však dospelo k záveru, že takéto individuálne preskúmania by boli nadmieru zložité v zmysle článku 17 ods. 3 základného nariadenia a prekážali by včasnému ukončeniu prešetrovania. Z tohto dôvodu sa žiadosti o stanovenie individuálnych rozpätí zamietajú.(11) Jeden z vyvážajúcich výrobcov vybraný do vzorky vyhlásil, že nebol schopný úplne vyplniť antidumpingový dotazník. Tento vyvážajúci výrobca bol preto vylúčený zo vzorky a zistenia, ktoré sa ho týkali, vychádzali zo skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia.(12) Prešetrovaním sa zistilo, že aj ďalší dvaja vyvážajúci výrobcovia zahrnutí do vzorky nevyvážali počas obdobia revízneho prešetrovania („ORP“) do Spoločenstva príslušný produkt, ktorý oni alebo ich spriaznené spoločnosti produkovali. Keďže preto nebola k dispozícii žiadna vývozná cena, u týchto vyvážajúcich výrobcov nebolo možné stanoviť žiadne dumpingové rozpätie.(13) Traja vyvážajúci výrobcovia zahrnutí do konečnej vzorky predstavovali asi 33 % nórskych vývozov VPD do Spoločenstva a 31 % objemu produkcie v Nórsku počas ORP, čo sa ešte považovalo za reprezentatívne.(14) Pokiaľ ide o dovozcov a s cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, sa v oddiele 5 písm. a) bodu ii) oznámenia o začatí konania vyžadovalo, aby dovozcovia do Spoločenstva predložili informácie stanovené v tomto oddiele. Len traja dovozcovia do Spoločenstva vyplnili formulár na výber vzorky. Vzhľadom na taký nízky počet spolupracujúcich dovozcov nebol výber vzorky v tomto prípade potrebný.(15) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu. Na tento účel Komisia vyzvala všetky strany, o ktorých sa vedelo, že sa ich to týka, a všetky ostatné strany, ktoré sa prihlásili v termínoch stanovených v oznámení o začatí konania, aby spolupracovali v prebiehajúcom konaní a vyplnili príslušné dotazníky.(16) Komisia uskutočnila kontrolné návštevy v objektoch týchto spoločností:1.  Výrobcovia v Nórsku2.  Marine Harvest AS, Bergen, Nórsko3.  Hallvard Leroy AS, Bergen, Nórsko4.  Sjotroll Havbruk AS, Bekkjarvik, Nórsko5.  Svanoy Havbruk AS, Svanoybukt, Nórsko6.  Hyen Laks AS, Hyen, Nórsko7.  Prepojení predajcovia v Nórsku8.  Coast Seafood AS, Maloy, Nórsko9.  Skaar Norway AS, Floro, Nórsko(17) Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by na základe konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.5. Obdobie prešetrovania(18) Prešetrovanie dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. apríla 2006 do 31. marca 2007 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).B. PRÍSLUŠNÝ PRODUKT A PODOBNÝ PRODUKT1. Príslušný produkt(19) Produkt, ktorý je predmetom preskúmania, je rovnaký ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. veľký pstruh dúhový (oncorhynchus mykiss) s pôvodom v Nórsku, či už čerstvý, chladený alebo mrazený, buď vo forme celých rýb (s hlavou a žiabrami, zbavené čriev, s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 1,2 kg alebo bez hláv, žiabier a čriev, s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 1 kg) alebo vo forme filé (s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 0,4 kg), (ďalej len „príslušný produkt“).(20) Príslušný produkt sa v súčasnosti zaraďuje pod kódy KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 a 0304 29 15 zodpovedajúce rôznym úpravám produktu (čerstvé alebo chladené ryby, čerstvé alebo chladené filé, mrazené ryby a mrazené filé).2. Podobný produkt(21) Ako sa stanovilo v pôvodnom prešetrovaní a potvrdilo týmto prešetrovaním, zistilo sa, že príslušný produkt a produkt vyrábaný a predávaný na domácom trhu v Nórsku majú rovnaké základné fyzikálne vlastnosti a rovnaké použitie. Preto sa považovali za podobné produkty v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. Keďže toto preskúmanie sa obmedzilo na dumping, nedospelo sa k žiadnym záverom v súvislosti s výrobkom, ktorý výrobné odvetvie Spoločenstva vyrába a predáva na trhu Spoločenstva.C. DUMPING1. Všeobecne(22) Nórski výrobcovia VPD predávali príslušný produkt do Spoločenstva priamo alebo prostredníctvom prepojených a neprepojených predajcov. Na vypočítanie vývoznej ceny sa použili len identifikovateľné predaje určené na trh Spoločenstva, ktoré sa uskutočnili priamo alebo prostredníctvom prepojených vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky so sídlom v Nórsku.2. Normálna hodnota(23) Pokiaľ ide o stanovenie normálnej hodnoty, Komisia najprv pre každého vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky určila, či je jeho celkový predaj príslušného výrobku na domácom trhu reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozným predajom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považoval za reprezentatívny, ak objem celkového domáceho predaja každého vyvážajúceho výrobcu bol aspoň 5 % objemu jeho celkového vývozného predaja do Spoločenstva.(24) S cieľom stanoviť, či bol domáci predaj reprezentatívny, sa počas ORP nebral do úvahy predaj neprepojeným predajcom so sídlom v Nórsku, pretože konečné miesto určenia tohto predaja sa nedalo s istotou zistiť. Prešetrovanie naznačilo, že tento predaj bol v prevažnej miere určený na vývoz na trhy tretích krajín a z toho dôvodu nebol produkt predávaný na domácu spotrebu.(25) Komisia následne určila tie druhy produktu, ktoré na vnútroštátnom trhu predávajú spoločnosti s celkovo reprezentatívnym domácim predajom, ktoré sú zhodné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva.(26) Domáci predaj daného druhu produktu sa považoval za dostatočne reprezentatívny, keď objem tohto druhu produktu predaný na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu porovnateľného druhu produktu predaného na vývoz do Spoločenstva.(27) Skúmalo sa tiež, či by domáci predaj každého druhu príslušného produktu predávaného na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách bolo možné považovať za predaj pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného nariadenia, a to pomocou stanovenia podielu ziskového predaja príslušného druhu nezávislým zákazníkom. Vykonalo sa to stanovením podielu ziskového domáceho predaja nezávislým zákazníkom za každý vyvážaný druh produktu na domácom trhu počas obdobia revízneho prešetrovania takto:(28) Ak objem predaja jedného druhu produktu, ktorý sa predal za čistú predajnú cenu, ktorá sa rovná alebo je vyššia ako vypočítané náklady na produkciu, predstavoval viac ako 80 % z celkového objemu predaja tohto druhu a ak vážená priemerná cena tohto druhu bola rovnaká alebo vyššia ako náklady na produkciu, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny. Táto cena sa vypočítala ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov tohto druhu, ktoré sa uskutočnili počas ORP, bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové, alebo nie.(29) Ak objem ziskového predaja jedného druhu produktu predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja tohto druhu, alebo ak vážená priemerná cena tohto druhu bola nižšia ako náklady na produkciu, normálna hodnota vychádzala zo skutočnej domácej ceny, vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja iba tohto druhu, ak tento predaj tvoril 10 % alebo viac z celkového objemu predaja tohto druhu.(30) Ak objem ziskového predaja ktoréhokoľvek druhu produktu predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja tohto druhu, usúdilo sa, že domáca cena tohto konkrétneho druhu neposkytuje vhodný základ na stanovenie normálnej hodnoty.(31) Vždy, keď domáce ceny konkrétneho druhu produktu predávaného vyvážajúcim výrobcom nemohli byť použité na stanovenie normálnej hodnoty, musela sa použiť iná metóda.(32) Z tohto hľadiska sa v prvom rade skúmalo, či by sa normálna hodnota mohla stanoviť na základe domácich cien iných výrobcov v Nórsku v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Keďže v tomto prípade boli podnikové štruktúry skupín vybraných do vzorky veľmi zložité a podstatne sa navzájom odlišovali, čo mohlo mať veľmi pravdepodobne vplyv na predajnú cenu vyvážajúcich výrobcov na domácom trhu, usúdilo sa, že v tomto prípade nie je vhodné použiť predajné ceny iných výrobcov, lebo by sa dosiahli menej spoľahlivé výsledky než s použitím vlastných údajov vyvážajúcich výrobcov. Normálna hodnota sa preto musela vytvoriť v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia takto:(33) Normálna hodnota sa vytvorila tak, že k nákladom na produkciu každého vyvážajúceho výrobcu na každý vyvážaný druh, v prípade potreby upraveným, sa pripočítala primeraná suma za predajné, všeobecné a administratívne výdavky (ďalej len „PVA“) a primerané ziskové rozpätie.(34) Vo všetkých prípadoch sa PVA a zisk stanovili podľa metód ustanovených v článku 2 ods. 6 základného nariadenia. S týmto cieľom Komisia skúmala, či vzniknuté PVA a realizovaný zisk každého príslušného vyvážajúceho výrobcu na domácom trhu predstavujú spoľahlivé údaje.(35) Žiaden z troch príslušných vyvážajúcich výrobcov, v prípade ktorých sa musela vytvoriť normálna hodnota, nemal reprezentatívny domáci predaj. Preto sa nemohla použiť metóda opísaná v článku 2 ods. 6.(36) Keďže ostatní vyvážajúci výrobcovia mali reprezentatívne domáce predaje pri bežnom obchodovaní, PVA a zisk za týchto vyvážajúcich výrobcov boli stanovené v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. a) základného nariadenia, t. j. na základe váženého priemeru skutočných súm stanovených pre ostatných vývozcov alebo výrobcov podliehajúcich prešetrovaniu v súvislosti s produkciou a predajom podobného produktu na domácom trhu krajiny pôvodu.3. Vývozná cena(37) Vo všetkých prípadoch vývozu príslušného produktu nezávislým zákazníkom v Spoločenstve sa vývozná cena určila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.(38) Ak sa vývoz uskutočňoval prostredníctvom prepojených dovozcov, vývozná cena bola podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia vytvorená na základe ceny, za ktorú boli dovážané produkty prvýkrát opätovne predané nezávislému kupujúcemu, náležite upravenej o všetky náklady, ktoré vznikli medzi dovozom a opätovným predajom, ako aj o primerané rozpätie na PVA a zisky. V tejto súvislosti sa použili skutočné PVA prepojených predajcov počas ORP. Pokiaľ ide o zisk, na základe dostupných informácií a vzhľadom na nedostatok akýchkoľvek iných spoľahlivejších informácií sa stanovilo, že zisk 2 % bol pre predajcu v tomto odvetví podnikania primeraný.(39) Ako sa uvádza v odôvodnení (24), v prípadoch, keď sa predaj uskutočnil prostredníctvom neprepojených predajcov, nebolo možné s istotou stanoviť konečné miesto určenia vyvážaného produktu. Z toho dôvodu nebolo možné stanoviť, či sa určitý predaj uskutočnil zákazníkovi v Spoločenstve alebo do inej tretej krajiny, a preto sa rozhodlo nebrať do úvahy predaje neprepojeným predajcom.4. Porovnanie(40) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou bolo vykonané na základe cien zo závodu.(41) V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy boli poskytnuté vo všetkých prípadoch, v ktorých boli zistené ako odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi. Na základe toho sa zohľadnili rozdiely v zľavách, províziách, doprave, poistení, manipulácii, nakládke a pomocných nákladoch, nákladoch na balenie, úveroch a dovozných clách.5. Dumpingové rozpätia5.1. Spoločnosti zaradené do vzorky(42) V prípade ôsmich vyvážajúcich výrobcov, ktorí boli zaradení do vzorky, sa vypočítalo individuálne dumpingové rozpätie. Pokiaľ ide o tieto spoločnosti, porovnával sa vážený priemer normálnej hodnoty každého druhu príslušného produktu vyvážaného do Spoločenstva s váženým priemerom vývoznej ceny zodpovedajúceho druhu príslušného produktu, ako stanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.(43) Na základe uvedeného sú dumpingové rozpätia spoločností zaradených do vzorky vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, takéto:Marine Harvest AS | – 12,1 % |Hallvard Leroy AS | – 3,3 % |Sjotroll Havbruk AS | 0,6 % |5.2. Dumpingové rozpätie pre celú krajinu(44) Keďže dumpingové rozpätia stanovené pre všetky spoločnosti zaradené do vzorky boli de minimis a spolupráca v tomto prešetrovaní bola veľmi dobrá, celoštátne dumpingové rozpätie sa tiež považovalo za de minimis .TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH OKOLNOSTÍ1. Všeobecne(45) Ďalej sa v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia skúmalo, či boli okolnosti v priebehu ORP, t. j. uvedené dumpingové rozpätia, trvalého charakteru. Z tohto hľadiska sa posudzovali tieto aspekty, najmä i) pravdepodobný vývoj normálnej hodnoty, ii) vývoj objemu produkcie v Nórsku a iii) vývoj spotreby VPD na trhu Spoločenstva, iv) vývoj cien a objemov vývozu na trhy tretích krajín, ako aj v) vývoj cien a objemov vývozu do Spoločenstva.2. 2. Vývoj normálnej hodnoty(46) Na určenie pravdepodobného vývoja normálnej hodnoty, a keďže normálne hodnoty stanovené v priebehu ORP sa mali vytvoriť na základe výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu s najväčším objemom vývozu do ES v súlade s článkom 2 ods. 3 a článkom 2 ods. 6 základného nariadenia, považovalo sa za vhodné preskúmať pravdepodobný vývoj výrobných nákladov v Nórsku ako náhrady za domáce ceny.(47) V rámci toho sa skúmalo niekoľko faktorov ovplyvňujúcich výšku jednotkových nákladov, ako napríklad náklady na krmivo, náklady na mladé pstruhy a vplyv procesu konsolidácie nórskeho odvetvia VPD. Po prvé, prešetrovanie odhalilo, že dva hlavné nákladové prvky, náklady na krmivo a náklady na mladé pstruhy, ktoré predstavujú viac ako 60 % celkových nákladov, sa od pôvodného prešetrovania znížili a počas ORP stabilizovali. Nenašli sa žiadne náznaky, že by v najbližšej budúcnosti výrazne kolísali. Potvrdil to cenník krmiva na prvý polrok 2008 overený počas prešetrovania. Po druhé, účinok na znižovanie nákladov má aj proces konsolidácie odvetvia v dôsledku úspor z rozsahu. Celkové výrobné náklady sa teda od pôvodného prešetrovania do ORP znížili asi o 12 %. Očakáva sa, že celkové náklady sa teraz stabilizujú na úrovni zistenej počas ORP.(48) Keďže normálne hodnoty stanovené počas ORP neboli vždy vytvorené, skúmalo sa, či domáce predajné ceny pravdepodobne zostanú na rovnakej úrovni ako počas ORP. Informácie o domácich cenách v Nórsku po ORP neboli k dispozícii. Hoci sa na základe verejne dostupných štatistických údajov o vývoji cien v posledných rokoch zistilo, že domáce ceny v Nórsku a vývozné ceny do Spoločenstva sú na podobnej úrovni a všeobecne sledujú rovnaký trend, na tomto základe nebolo možné vyvodiť žiadny zmysluplný záver. Preto je ťažké predvídať, ako sa v skutočnosti budú vyvíjať domáce ceny v budúcnosti, ale možno usúdiť, že budú sledovať podobný trend ako vývozné ceny do Spoločenstva.(49) Na záver sa v dôsledku uvedeného usúdilo, že normálna hodnota založená na výrobných nákladoch pravdepodobne v najbližšej budúcnosti výrazne nenarastie. Na druhej strane analýza normálnej hodnoty založenej na domácich cenách neukázala jasný obraz budúceho vývoja. Preto, hoci nemožno vyvodiť žiadny celkový definitívny záver, existuje náznak, že normálna hodnota sa v najbližšej budúcnosti pravdepodobne výrazne nezvýši.(50) Po poskytnutí údajov výrobné odvetvie Spoločenstva („VOS“) konštatovalo, že závery, pokiaľ ide o náklady na krmivo a mladé pstruhy, sú chybné. VOS uviedlo, že cena krmiva vo Fínsku sa od roku 2001 do roku 2008 údajne zvýšila o 36 %, a že vývoj nórskej ceny krmiva sleduje rovnaký trend. VOS ďalej konštatovalo, že cena kŕmnych zložiek sa počas ORP a po ňom prudko zvýšila, čo naznačuje zvýšenie výrobných nákladov na VPD v Nórsku.(51) Keďže tvrdenia týkajúce sa ceny krmiva vo Fínsku sa neopierali o žiadnu verejnú ani overiteľnú informáciu, museli byť zamietnuté. Pokiaľ ide o cenu kŕmnych zložiek, nepopiera sa, že sa nemohla zvýšiť. Očakáva sa však, že aj keď sa náklady na určité kŕmne zložky zvýšili, nebudú mať priamy lineárny dopad na celkové náklady na krmivo (a následne na celkové výrobné náklady), keďže rôzne kŕmne zložky sú navzájom zameniteľné; zvyčajne možno niektoré drahšie zložky nahradiť lacnejšími zložkami, t. j. ak dôjde k nejakému zvýšeniu celkových nákladov na krmivo, takéto zvýšenie bude podstatne pomalšie.(52) VOS ďalej konštatovalo, že nórska štatistika ukázala, že jednotková cena mladých pstruhov sa od roku 2003 do roku 2006 zvýšila o 15,7 %. Rovnaká štatistika však odhalila, že v dlhšom časovom horizonte náklady na mladé pstruhy v posledných desiatich rokoch kolísali a celkovo sa výrazne nezvýšili. Ďalej treba poznamenať, že priemerné náklady na mladé pstruhy, ktoré predložilo VOS, sa nevzťahujú na žiadnu priemernú hmotnosť pstruhov, ktorú však treba zmerať, aby sa tieto náklady mohli riadne vyhodnotiť. V dôsledku uvedeného argumenty, ktoré prednieslo odvetvie Spoločenstva v súvislosti s nákladmi na krmivo a mladé pstruhy, boli zamietnuté a závery uvedené v odôvodnení (49) sa potvrdili.3. Vývoj objemov produkcie v Nórsku(53) Na rozdiel od argumentov, ktoré vzniesli nórske zainteresované strany, prešetrovanie odhalilo, že objem produkcie príslušného produktu v Nórsku sa v najbližšej budúcnosti bude pravdepodobne ďalej zvyšovať. Hoci sa zdá, že dvaja hlavní nórski výrobcovia sa skutočne rozhodli ukončiť produkciu príslušného produktu, prešetrovaním sa zistilo aj to, že ostatní výrobcovia VPD a lososa plánujú zastaviť produkciu lososa a sústrediť sa na produkciu VPD.(54) Výrobné licencie vydané nórskou vládou sa vzťahujú tak na príslušný produkt, ktoré je predmetom tohto preskúmania (VPD), ako aj na lososa a obmedzujú výrobné objemy týchto dvoch produktov. Hoci sa do roku 2009 neočakáva vydanie žiadnych nových licencií, jednotliví výrobcovia sa môžu v rámci rovnakej licencie rozhodnúť prejsť od produkcie lososa na produkciu VPD (a vice versa ). Vzhľadom na pomer objemu produkcie lososa a VPD (v rámci jednej licencie sa priemerne asi 90 % využíva na produkciu lososa, zatiaľ čo len 10 % na produkciu VPD) by bol však vplyv prechodu z lososa na VPD omnoho významnejší než naopak.(55) Nórske zainteresované strany konštatovali, že hlavní výrobcovia VPD stále viac prechádzajú na produkciu lososa z dôvodu biologických rozdielov medzi VPD a lososom (napr. frekvencia výlovu, kratšie obdobie na vypustenie mladých pstruhov), v dôsledku ktorých je produkcia lososa efektívnejšia, a preto aj lukratívnejšia. Okrem toho, že tento argument nebol podložený žiadnym dôkazom, nezohľadňoval ani to, že VPD sa v Nórsku úspešne produkuje už mnoho rokov, pričom biologické rozdiely medzi lososom a VPD existovali odjakživa. Nebolo vysvetlené, aké konkrétne okolnosti sa zmenili, v dôsledku ktorých by k zmene stratégie produkcie došlo pravdepodobnejšie teraz než v minulosti. Odporuje to aj očakávaniam nórskych výrobcov VPD, že spotreba sa celosvetovo zvýši (pozri odôvodnenie (63)). Tento argument sa preto musel zamietnuť.(56) Okrem toho, verejne dostupná štatistika ukazuje, že počet mladých pstruhov na produkciu príslušného produktu sa v roku 2008 podstatne zvýšil, t. j. najmenej o 20 % v porovnaní s rokom 2007. Zvyšujúci trend produkcie ilustrujú aj iné štatistiky (SSB – Statistics Norway), ktoré ukazujú výrazné zvýšenie produkcie (+ 42 %) a predaja (+ 53 %) mláďat VPD v období rokov 2003 – 2006.(57) A nakoniec, dôkazy predložené nórskymi zainteresovanými stranami na podporu ich argumentov, t. j. že sa znížila úroveň biomasy a produkcia ikier, čo naznačuje nižšie výnosy v budúcnosti, neboli úplné a založené na mnohých predpokladoch. Preto neboli považované za rozhodujúce.(58) Na základe uvedeného bol preto zamietnutý argument nórskych zainteresovaných strán, že objemy produkcie v Nórsku sa celkovo znížia.(59) VOS konštatovalo, že v Nórsku sa očakáva ďalšie zvýšenie produkcie aj po pravdepodobnom vydaní nových výrobných licencií v roku 2009. Ako sa uvádza v odôvodnení (54), do roku 2009 sa neočakáva vydanie žiadnych nových licencií. Z tohto hľadiska sa usúdilo, že ak majú byť nové licencie vydané v roku 2009, nie je známy dodatočný počet licencií, a teda ani dodatočný objem produkcie. Okrem toho, licencie sa týkajú produkcie lososa aj produkcie pstruha a v tejto etape nie je možné s dostatočným stupňom istoty predpovedať, koľko z týchto licencií sa použije na lososa a koľko na pstruha. Nakoniec treba poznamenať, že aj keď sa majú vydať nové licencie a vzhľadom na relatívne dlhé výrobné cykly, zvýšenie produkcie nenastane okamžite. Tento argument preto musel byť zamietnutý.(60) Nórska federácia a asociácia morských plodov namietala, že objem produkcie pstruha sa zvýšil, resp. by sa mal ďalej zvyšovať v budúcnosti s konštatovaním, že celková biomasa a počet rýb v apríli 2008 bol podstatne nižší v porovnaní s aprílom 2007. Tieto tvrdenia sa však nedali overiť a museli sa zamietnuť.(61) Na základe uvedeného sa prišlo k záveru, že objemy produkcie VPD v Nórsku sa v najbližšej budúcnosti pravdepodobne zvýšia.4. Vývoj spotreby v Spoločenstve(62) Treba poznamenať, že toto prešetrovanie bolo obmedzené na dumping, a preto neboli k dispozícii presné údaje o produkcii a predaji VPD výrobným odvetvím Spoločenstva na trhu Spoločenstva počas ORP.(63) Niekoľko zdrojov však potvrdilo, že v budúcnosti sa očakáva každoročný nárast celosvetového dopytu po rybích produktoch vrátane VPD o 5 %. Tento vrastajúci trend možno pozorovať aj v Spoločenstve, aj keď sa neočakáva, že dopyt v Spoločenstve úplne absorbuje dodatočné objemy produkcie VPD z Nórska.(64) Po poskytnutí údajov Asociácia fínskych chovateľov rýb (Finnish Fish Farmers' Association – „FFFA“) namietla voči uvedenému záveru a tvrdila, že aj keď sa očakáva celosvetový nárast dopytu po rybách, dopyt po nórskych VPD v Spoločenstve nenarastie. FFFA ďalej konštatovala, že akýkoľvek dodatočný dopyt bude nasmerovaný skôr na nové a exotické druhy rýb než na pstruhy. Treba poznamenať, že ako sa uvádza v odôvodnení (63), niektoré zdroje naznačili zvýšenie spotreby VPD, čo potvrdili aj ostatné zainteresované strany zastupujúce farmárov so sídlom v niekoľkých členských štátoch, ale aj v Nórsku. Keďže FFFA nepredložila žiadne informácie ani dôkazy, ktoré môžu opodstatniť jej tvrdenia, museli byť zamietnuté.5. Vývoj cien a objemov vývozu na trhy tretích krajín(65) Prešetrovanie ukázalo, že hlavnými vývoznými trhmi Nórska sú Rusko a do menšej miery Japonsko, kde končí spolu asi 57 % nórskych vývozov VPD, pričom v roku 2007 bolo pre trh Spoločenstva určených len 13 % nórskych vývozov. Asi 14 % všetkých nórskych vývozov VPD v rovnakom roku bolo určených aj pre Ukrajinu a Taiwan.(66) Nórskym vývozom na svetovom trhu konkurujú čílske vývozy; Čile je najväčší svetový výrobca, jeho produkcia a objemy vývozu sú vyššie ako v prípade Nórska.(67) V posledných rokoch sa však nórske vývozy do Ruska, ale aj na Ukrajinu po zvýšení dopytu výrazne zvýšili, t. j. z 8 600 ton v roku 2002 na spolu 31 500 ton v roku 2007. Tento trend potvrdzujú nedávne štatistiky, ktoré ukazujú, že do Ruska sa vyvážajú výrazné dodatočné objemy čílskych a nórskych VPD.(68) Ako sa uvádza v odôvodnení (65), prešetrovaním sa ukázalo, že Rusko sa stalo hlavným vývozným trhom nórskych výrobcov. Okrem výrazného zvýšenia objemu vývozu do Ruska sa v roku 2007 pozoroval aj prechod predaja z mrazeného pstruha na čerstvého pstruha. Tento prechod ukazuje ochotu nórskych výrobcov plniť potreby svojich ruských zákazníkov, ktorí uprednostňujú čerstvé výrobky, čiže naznačuje silný záujem nórskych vyvážajúcich výrobcov o prekvitajúci ruský trh.(69) Nórsky vývoz do Japonska zaznamenal od roku 2006 do roku 2007 klesajúcu tendenciu, t. j. zníženie o 39 % z 10 877 na 6 661 ton. Tak ako aj v prípade Ruska, nórskym dovozom na japonský trh konkurujú čílske dovozy. Čile bolo schopné výrazne zvýšiť svoje objemy dovozu do Japonska. Na vyvodenie definitívnejších záverov sa však treba pozrieť na dlhšie časové obdobie. Na základe údajov, ktoré mali útvary Komisie k dispozícii, však takéto závery nemožno vyvodiť.(70) Zistilo sa, že nórske ceny vývozu na trhy tretích krajín boli počas ORP vyššie ako pre Spoločenstvo (v priemere o 8,6 %). Štatistiky týkajúce sa obdobia po ORP však ukazujú tendenciu klesania cien aj na tradičných vývozných trhoch Nórska. Priemerné ceny vývozu z Nórska do Ruska sa v rokoch 2006 a 2007 pohybovali od 34,70 NOK/kg do 24,22 NOK/kg, čo do veľkej miery vysvetľuje prechod od mrazeného pstruha na čerstvého pstruha, ktorý je lacnejší, ale aj medzinárodná konkurencia. Podobne sa znížili aj ceny vývozu do Japonska z priemerných 33,26 NOK/kg v roku 2006 na 29,79 NOK za kg. Napriek tomuto zníženiu boli ceny vývozu do ES v roku 2007 stále v priemere o 4 % nižšie ako ceny vývozov do Japonska a Ruska. Tento trend sa potvrdil aj na začiatku roka 2008.(71) V situácii globálneho zvyšovania dopytu, z dôvodu atraktívnosti (vyšších cien) hlavného expandujúceho trhu (Rusko) a v dôsledku neustále rastúceho dopytu iných trhov, ako napríklad Ukrajiny a krajín Ďalekého východu, kde sa vývozy VPD s pôvodom v Nórsku v posledných rokoch zvýšili, je možné, že dodatočné objemy VPD budú väčšinou prúdiť na tieto trhy, ktoré ich absorbujú.(72) Po poskytnutí údajov VOS konštatovalo, že v Nórsku sú veľké zásoby mrazeného VPD, ktoré by sa mali zohľadniť v analýze pravdepodobného vývoja vyvážaných objemov do Spoločenstva. VOS však nepredložilo žiadny dôkaz poukazujúci na existenciu vysokých zásob. Toto tvrdenie sa preto považovalo za špekulatívne. Zároveň treba poznamenať, že boli vykonané overovacie návštevy v priestoroch najväčších vyvážajúcich výrobcov VPD v Nórsku, a že sa žiadne takéto veľké zásoby nenašli. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté.(73) VOS ďalej konštatovalo existenciu zvyšujúcej sa ruskej produkcie VPD a pravdepodobné zavedenie dodatočných colných poplatkov na nórskeho VPD ruskými úradmi na ochranu ruskej produkcie VPD. Iní výrobcovia VPD tvrdili, že nórski výrobcovia VPD sú závislí od ruského trhu, a že ak bude prístup na trh v Rusku v dôsledku nepredvídateľnosti tohto trhu obmedzený, do Spoločenstva budú smerovať veľké objemy VPD.(74) Ani tieto tvrdenia neboli podopreté žiadnym dôkazom a boli považované za čisto špekulatívne. Neboli teda žiadne dôvody domnievať sa, že momentálne expandujúci ruský trh by obmedzil prístup k nórskym vývozom. Ďalej treba poznamenať, že ako sa uvádza v odôvodnení (65), trhy iných tretích krajín, ako napríklad Ukrajiny a Ďalekého východu, sa tiež rozrastajú, a že vývozy z Nórska do týchto krajín sa skutočne zvyšujú. Argument, že Nórsko závisí výlučne od vývozov do Ruska, bol preto zamietnutý.6. Vývoj cien a objemov vývozu do Spoločenstva(75) Dostupné cenové údaje o predaji vývozu do Spoločenstva ukazujú, že od roku 2006 do roku 2007 klesli priemerné vývozné ceny z priemerných 4,02 EUR/kg v roku 2006 na priemerných 2,87 EUR/kg v roku 2007. Od posledného štvrťroka 2007 do začiatku roka 2008 však štatistiky ukazujú, že tento trend sa zastavil a ceny sa stabilizovali.(76) Ako ukazuje analýza uvedená v odôvodnení (71), v situácii rastúcich trhov nie je pravdepodobné, že celý zvýšený objem produkcie VPD v Nórsku bude smerovať do Spoločenstva, ak sa umožní uplynutie platnosti opatrení. V skutočnosti sa dopyt na celom svete zvyšuje a nórske vývozy sú už na trhoch niektorých tretích krajín dobre zavedené a očakáva sa, že ďalej porastú. Napriek konkurencii čílskych vývozov a hoci Nórsko v relatívnych pojmoch stratilo vďaka Čile trhové podiely na niektorých trhoch, jeho vývozy do väčšiny týchto krajín sa v absolútnych pojmoch zvyšujú a očakáva sa, že sa budú aj naďalej zvyšovať v dôsledku situácie na svetovom trhu.(77) Pokiaľ ide o trh Spoločenstva, ako sa uvádza v odôvodnení (63), spotreba VPD sa bude pravdepodobne zvyšovať a trh Spoločenstva teda bude schopný absorbovať zvýšené množstvá dovozu bez toho, aby musel zažiť výrazný cenový tlak. Ďalej treba poznamenať, že konkurencia medzi nórskymi a čílskymi dovozmi nie je silná len na trhoch iných tretích krajín, ale aj na trhu Spoločenstva. Preto neexistujú žiadne jasné náznaky, že sa objemy dovozu z Nórska do Spoločenstva skutočne výrazne zvýšia, ak sa umožní uplynutie platnosti opatrení.(78) V dôsledku očakávaného zvýšenia spotreby a uvedenej situácie na svetovom trhu nemožno dôjsť k záveru, že existuje riziko nadmerného zásobenia trhu Spoločenstva s následnými výraznými poklesmi cien.(79) Preto sa dospelo k záveru, že situácia aká existovala počas ORP so zreteľom na vývozné ceny a objem produkcie je trvalého charakteru.(80) Po zverejnení údajov VOS skonštatovalo, že ceny vývozov do Fínska v priebehu a po ORP výrazne poklesli, a že vývozná cena VPD do Fínska bola od júla 2007 nižšia ako výrobné náklady.(81) V prvom rade treba poznamenať, že náklady na nórske VPD podľa odhadu VOS boli nadsadené a nezodpovedali skutočným nákladom prešetrovaných spoločností na chov a produkciu. Pokiaľ ide o výšku vývozných cien, a hoci Fínsko dováža významnú časť celkových nórskych vývozov do Spoločenstva, výrazné množstvá sa vyvážajú aj do Švédska a Dánska, kde bola priemerná vývozná cena vyššia. Keďže hodnotenie sa robilo na základe celého Spoločenstva, brala sa do úvahy priemerná cena vývozu do všetkých krajín v Spoločenstve. Na tomto základe sa preto potvrdil záver uvedený v odôvodnení (75), t. j. že ceny vývozov do Spoločenstva sa na začiatku roka 2008 celkovo stabilizovali.7. Záver(82) Prešetrovaním sa zistilo, že dumpingové rozpätia boli de minimis .(83) Prešetrovanie ďalej ukázalo, že výrobná kapacita pre príslušný produkt v Nórsku pravdepodobne porastie. Prešetrovanie však odhalilo aj to, že hoci v dôsledku očakávaného zvýšenia spotreby môžu do Spoločenstva smerovať o niečo vyššie množstvá, zvýšený objem produkcie zrejme z veľkej časti absorbujú trhy iných tretích krajín. Spotreba sa pravdepodobne zvýši aj na trhu Spoločenstva, ktorý bude schopný absorbovať potenciálne zvýšenie dovozov, a preto sa neočakáva žiadne výrazné nadmerné zásobenie.(84) Hoci ceny v Spoločenstve vykazujú klesajúcu tendenciu, tento trend sa po ORP, keď sa ceny stabilizovali, nepotvrdil. Na základe uvedeného, t. j. zvýšenej spotreby a nepravdepodobného rizika nadmerného zásobenia, sa v Spoločenstve neočakáva nárast cenového tlaku.(85) Preto sa dospelo k záveru, že okolnosti, na základe ktorých boli v priebehu ORP vypočítané dumpingové rozpätia, sú trvalého charakteru.(86) Preto by súčasné predbežné preskúmanie malo byť ukončené a konečné antidumpingové opatrenia by sa mali zrušiť.F. UVEREJNENIE(87) Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa malo ukončiť toto predbežné preskúmanie. Všetky strany mali príležitosť vyjadriť sa. Ich pripomienky boli v opodstatnených a podložených prípadoch zohľadnené,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Jediný článokČiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení uplatniteľných na dovoz veľkého pstruha dúhového (oncorhynchus mykiss), či už čerstvého, chladeného alebo mrazeného, buď vo forme celých rýb (s hlavou a žiabrami, zbavené čriev, s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 1,2 kg alebo bez hláv, žiabier a čriev, s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 1 kg) alebo vo forme filé (s hmotnosťou každého kusa väčšou ako 0,4 kg), s pôvodom v Nórsku, v súčasnosti zaradeného pod kódy KN 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 19 15 a 0304 29 15, začaté podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, sa týmto ukončuje a platné opatrenia na dovozy s pôvodom v Nórsku sa zrušujú.Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli […]Za Radupredseda […] [1] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2117/2005 (Ú. v. EÚ L 340, 23.12.2005, s. 17).[2] Ú. v. EÚ L 72, 11.3.2004, s. 23.[3] Ú. v. EÚ C 109, 15.5.2007, s. 23.


Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0324

Návrh nariadenie rady o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení {SEC(2008)1977} {SEC(2008)1978}  /* KOM/2008/0324 v konečnom znení - CNS 2008/0112 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 4.6.2008KOM(2008) 324 v konečnom znení2008/0112 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYo zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení(predložená Komisiou) {SEC(2008)1977}{SEC(2008)1978}DÔVODOVÁ SPRÁVA1) Kontext návrhu-  Dôvody a ciele návrhuZámerom tohto návrhu je zjednodušenie súčasného regulačného rámca, ktorý sa týka zachovania zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení nahradením:- nariadenia Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov[1],- nariadenia Rady (ES) č. 2549/2000 zo 17. novembra 2000 zriaďujúce dodatočné technické opatrenia na obnovenie stavov tresky v Írskom mori (ICES divízia VIIa)[2].Nariadenie Rady (ES) č. 850/98 zahŕňa aktuálne podmienky pre vody Spoločenstva mimo vôd Baltského mora, Čierneho mora a Stredozemného mora, ktoré sa týkajú technických opatrení na zachovanie zásob rýb prostredníctvom ochrany mláďat morských organizmov. V týchto technických opatreniach sa vymedzuje veľkosť ôk a iné aspekty štruktúry rybárskeho výstroja, časové intervaly a geografické oblasti, kde sú určité typy rybolovu zakázané alebo obmedzené, a minimálne rozmery morských organizmov pri vykladaní.Počas reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva v roku 2002 sa Komisia a Rada dohodli na postupnom zavádzaní obnovovania, riadenia a dlhodobých plánov týkajúcich sa zdrojov rybolovu, ktoré sú dôležité z hľadiska záujmov Spoločenstva. Zavedením takých plánov, ktoré sa týkali väčšiny zásob tresky vo vodách Spoločenstva, dvoch zásob merlúzy, dvoch zásob homára, dvoch zásob soley a zásob platesy a soley v Severnom mori, sa zmenili a doplnili alebo rozšírili podmienky stanovené v nariadení (ES) č. 850/98.Okrem toho, nariadenie (ES) č. 850/98 bolo predmetom 10 pozmeňujúcich a dopĺňajúcich nariadení, ktoré sa nevyhnutne netýkali dlhodobých plánov.Všetky tieto revidované podmienky je potrebné začleniť do komplexného súboru technických opatrení. Tento súbor technických opatrení je určený na dosiahnutie širokej škály cieľov. Hlavným cieľom je ochrana mláďat rýb a významná časť týchto opatrení je navrhnutá na obmedzenie ich zachytávania, napríklad pomocou opatrení na zlepšenie selektívnosti rybárskeho výstroja alebo stanovenia určitých sezón/oblastí, v ktorých platí zákaz lovu. Ďalšie opatrenia sú zamerané na ochranu určitých druhov alebo ekosystémov obmedzením rybolovného úsilia, napríklad, prostredníctvom prijatia zákazov lovu. V prijatí vhodných technických opatrení sa tiež odzrkadľuje potreba znížiť objem odpadu z výlovu.Okrem toho, technické opatrenia by sa mali prispôsobiť kontextu vytvárania regionálnych poradných rád (ďalej len „RPR“) na základe rozhodnutia Rady z 19. júla 2004, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[3]. Musí sa vytvoriť rovnováha medzi opatreniami, ktoré sú všeobecne uplatniteľné vo všetkých oblastiach a opatreniami, ktoré sú uplatniteľné výslovne na regionálnom základe vymedzenom oblasťami regionálnej poradnej rady (RPR) alebo vo vodách pri pobreží francúzskych zámorských departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska.Štruktúra navrhovaného nariadenia preto ustanovuje nariadenie Rady založené na článku 37 Zmluvy o ES, ktoré zahrňuje všetky spoločné trvalé opatrenia pre všetky oblasti, t. j. riadiace zásady. Opatrenia uplatniteľné v každej z oblastí RPR alebo vo vodách pri pobreží francúzskych departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska, t. j. čisto technické aspekty regionálneho charakteru, by sa potom mali implementovať prostredníctvom samostatných nariadením Komisie v rámci postupu v Riadiacom výbore na základe nariadenia Rady.Pokiaľ ide o otázku postupu a načasovania, tento prístup vyžaduje, aby sa predtým, ako bude možné prijať regionálne nariadenia Komisie, prijalo nariadenie Rady.Všeobecný kontextNa základe iniciatívy írskeho predsedníctva Komisia predložila v júni 2004 oznámenie Rade a Európskemu parlamentu: „Podpora metód rybolovu priaznivých pre životné prostredie: úloha technických opatrení na zachovanie zdrojov“[4]. Rada následne prijala závery 21. júna 2004, v ktorých vyzvala Komisiu, aby predložila nový návrh technických opatrení v Atlantiku s cieľom nahradiť nariadenie Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov[5].V Akčnom pláne 2006 – 2008 na zjednodušenie a zlepšenie spoločnej politiky v oblasti rybolovu[6] (ďalej len „akčný plán“), sa ustanovuje, že po konzultáciách s členskými štátmi a príslušným odvetvím sa bude uprednostňovať zjednodušenie právnych predpisov týkajúcich sa opatrení na zachovanie zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov, v súčasnosti ustanovených v nariadení (ES) č. 850/98.Zjednodušenie je jedným z kľúčových cieľov navrhovaného nariadenia, s prihliadnutím na reakcie Rady, Európskeho parlamentu, Hospodárskeho a sociálneho výboru a zainteresovaných strán (Výbor pre rybolov a akvakultúru (ďalej len „VRA“) a regionálne poradné rady) na akčný plán.Na základe neoficiálneho technického dokumentu o budúcich technických opatreniach v Atlantiku uskutočnila Komisia konzultácie s dotknutými RPR[7] v priebehu roku 2006 a v septembri roku 2005 aj konzultácie s VRA.Cieľom tohto návrhu nie je zmeniť úroveň ambícií, pokiaľ ide o technické opatrenia na zachovanie zdrojov, napríklad prostredníctvom rozsiahleho prechodu na väčšie rozmery ôk sietí. Aj keď Komisia usudzuje, že udržateľný rybolov, obzvlášť v prípade lovu pri dne, vyžaduje podstatné zvýšenie selekčnej schopnosti rybárskeho výstroja, prioritou je zaviesť nový súbor jednoduchších jasnejších pravidiel. Zlepšenia selekčnej schopnosti sa potom budú zavádzať postupne prostredníctvom budúcich zmien a doplnení týchto pravidiel, súbežne so všeobecným zlepšením stavu zachovania zásob rýb v Spoločenstve, ktoré sa má dosiahnuť prostredníctvom iných prvkov politiky zachovania, ako sú napríklad viacročné plány.Všetky ustanovenia musia byť jednoduché, zrozumiteľné a kontrolovateľné a musia mať pozitívny účinok na zachovanie druhov, na ochranu morských biotopov alebo na zníženie odpadu z výlovu.Návrh sa uplatňuje na komerčný a rekreačný rybolov vo všetkých európskych vodách s výnimkou Stredozemného mora, Baltského mora, Čierneho mora a v rybolove vysoko sťahovavých druhov rýb vo všetkých vodách, na ktorý sa uplatňujú osobitné pravidlá. Spojí sa v ňom väčšina existujúcich technických opatrení v rôznych nariadeniach Spoločenstva pre Atlantický oceán a Severné more, aj keď niektoré opatrenia, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú v samostatných nariadeniach zostanú aj naďalej samostatné[8].Harmonizácia/regionalizáciaKomisia je presvedčená, že by sa mal uprednostňovať regionálny prístup, pretože tento prístup je vhodnejší na zapojenie zainteresovaných strán do procesu. Zapojenie zainteresovaných strán je nevyhnutné, pretože vedie k záväznosti opatrení a zabezpečuje väčšiu pravdepodobnosť dodržiavania prijatých opatrení. Taká regionalizácia by nemala znamenať, že technické opatrenia stratia vnútroštátny charakter.Týmto nariadením sa nezmení rovnováha kompetencií medzi Spoločenstvom a členskými štátmi, ako sa ustanovuje v nariadení Rady (ES) č. 2371/2002.Riadiace zásady verzus technické alebo regionálne pravidláNavrhované nariadenie Rady sa sústreďuje na opatrenia, o ktorých sa predpokladá, že by mali byť trvalé. Ustanovili by sa však v ňom aj postupy, ktoré by sa mali uplatňovať pri riešení opatrení, u ktorých je predpoklad pomerne rýchleho vývoja a opatrení, ktoré majú veľmi technický charakter. Pokiaľ ide o naostatok uvedené opatrenia, v nariadení by sa malo uprednostniť uplatnenie postupu pre prijatie nových pravidiel prostredníctvom postupu vo výboroch. Tento prístup má vyjsť v ústrety záujmu členských štátov na znížení alebo odstránení technických opatrení z nariadenia o ročnom TAC a kvótach s prihliadnutím na skutočnosť, že uplatňovanie technických opatrení je veľmi často naliehavou záležitosťou.HodnotenieSpoločnou prioritou členských štátov, Európskeho parlamentu a zainteresovaných strán je potreba vyhodnotiť dôsledky technických opatrení pred a po ich implementácii. Účinnosť mnohých ustanovení podľa nariadenia (ES) č. 850/98 sa nikdy nehodnotila a tieto opatrenia zostali v účinnosti bez ohľadu na ich hodnotu pre zachovanie zdrojov.Riadiaca zásada bude spočívať v tom, že opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa mali po určitom čase vyhodnotiť s cieľom opätovne posúdiť, či sú potrebné. Ďalšia riadiaca zásada bude spočívať v tom, že ak sa navrhnú nové a závažné opatrenia (ako napríklad značné zväčšenie rozmerov ôk sietí), ak to umožnia dostupné údaje, Komisia predtým vykoná hodnotenie ich pravdepodobných účinkov.-  Existujúce ustanovenia v oblasti návrhuNariadenie Rady (ES) č. 850/98 a následné zmeny a doplnenia.Nariadenie Rady (ES) č. 2549/2000.-  Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚnieNávrh bude slúžiť cieľom SPR.2) Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu-  Konzultácie so zainteresovanými stranamiÚtvary Komisie vypracovali na účely konzultácií so zainteresovanými stranami dva neoficiálne technické dokumenty, v ktorých sa vysvetľujú zámery Komisie v súvislosti s revíziou, kodifikáciou a zjednodušením nariadenia (ES) č. 850/98. Návrh vychádza z niekoľkých konzultácií s členskými štátmi a zástupcami zainteresovaných strán v RPR pre Severné more, RPR pre severozápadné vody a RPR pre juhozápadné vody.Strany, s ktorými sa uskutočnili konzultácie, dospeli k všeobecnej dohode o potrebe zjednodušenia a harmonizácie ale taktiež o potrebe vziať do úvahy regionálne charakteristiky rybného hospodárstva a prístup založený na rybnom hospodárstve ako aj o potrebe spojiť všetky technické opatrenia do jedného nariadenia. Vyjadrili tiež dôraznú požiadavku, pokiaľ ide o objasnenie a pokiaľ ide o potrebu zlepšiť selekčnú schopnosť rybárskeho výstroja pre lov pri dne pomocou vlečných sietí. V návrhu sa zohľadnili všetky tieto pripomienky.Získavanie a využívanie expertízyVedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) predložil odporúčania o oblastiach, v ktorých platí zákaz rybolovu[9] a o vplyve najdôležitejších faktorov, ktoré ovplyvňujú selekčnú schopnosť koncového rukávca[10]. Technickí experti pre rybársky výstroj sa stretli v rámci dvojstrannej dohody o rybnom hospodárstve medzi EÚ a Nórskom s cieľom diskutovať o selektivite v Severnom mori[11].V návrhu sa zohľadnila správa Pracovnej skupiny ICES-FAO pre technológiu rybolovu a správanie rýb (WGFTFB) o nariadeniach EÚ v oblasti technických opatrení[12].V Bruseli sa 3. júla 2007 uskutočnilo odborné stretnutie s výrobcami sietí o technických opatreniach.Hodnotenie vplyvuKomisia uskutočnila hodnotenie vplyvu návrhu, ktorého výsledkom je správa, ktorá bude dostupná na internetovej stránke GR pre rybné hospodárstvo a námorné záležitosti v rámci Európskej komisie.Hlavným cieľom nového navrhovaného nariadenia je zjednodušenie. Špecifickými cieľmi činnosti sú:-  začlenenie všetkých revidovaných podmienok a zmien a doplnení do komplexného súboru technických opatrení, ktorý sa dá ľahko pochopiť, kontrolovať a vykonávať,-  vytvorenie rovnováhy medzi opatreniami, ktoré sú všeobecne uplatniteľné vo všetkých oblastiach a opatreniami, ktoré sú uplatniteľné výslovne na regionálnom základe, ako ich ustanovujú regionálne poradné rady (RPR) oblastí.V pôsobnosti návrhu nie je rozsiahla zmena podstaty príslušných právnych predpisov ale zmena legislatívneho prístupu, a preto majú pravdepodobné environmentálne, sociálne a ekonomické vplyvy menší rozsah.V správe o hodnotení vplyvu sa posudzovali tieto možnosti a návrh zodpovedá možnosti vysvetlenej v treťom odseku:- Možnosť „zachovania súčasného stavu“: tento prístup znamená, že v tejto etape sa neprijmú žiadne konkrétne kroky na zjednodušenie alebo úpravu právnych predpisov v oblasti technických opatrení pre Atlantický oceán a Severné more a riadenie rybného hospodárstva bude pokračovať vo svojej súčasnej podobe. Táto možnosť sa už prediskutovala v rámci Rady, ktorá dospela k záveru, že nový návrh je nevyhnutný a vyzvala Komisiu, aby po konzultáciách so zainteresovanými stranami navrhla nové nariadenie v oblasti technických opatrení na zachovanie zdrojov.- Možnosť „len zjednodušenia“: touto možnosťou by sa zjednodušili a všeobecne zosúladili technické opatrenia, bez zohľadnenia regionálnych alebo iných konkrétnych okolností. Ak sa opatrenia neprispôsobia špecifickým miestnym potrebám a prístupu zdola nahor, nedosiahlo by sa žiadne zlepšenie účinnosti technických opatrení. Taký návrh, ktorý by nepresadzoval metódy rybolovu priaznivejšie k životnému prostrediu, t. j. politiku zníženia odpadu z výlovu, by bol v rozpore s akčným plánom Komisie na roky2006 – 2008 na zlepšenie SPR. To je dôvod, pre ktorý sa táto možnosť od začiatku zamietla a ďalej sa neanalyzovala.- Možnosť „zjednodušenia a regionalizácie“: v tejto možnosti sa navrhuje nový súbor právnych predpisov, ktorý nielenže zjednodušuje súčasné zložité pravidlá, ale zavádza aj špecifické ustanovenia pre každú oblasť RPR, v ktorých sa odrážajú regionálne rozdiely. Taký legislatívny návrh je odpoveďou na požiadavku Rady preskúmať pravidlá technických opatrení na účely ich zjednodušenia a prijatia prístupu viac zameraného na región s cieľom zlepšiť ich účinnosť. Navrhne sa komplexný a koherentný súbor, ktorým sa dosiahne správna rovnováha medzi opatreniami všeobecne uplatniteľnými vo všetkých oblastiach a opatreniami špecifickými pre lokalizované oblasti RPR, a to jedno rámcové nariadenie Rady obsahujúce všeobecné zásady a ustanovenia a doplňujúce nariadenia Komisie obsahujúce konkrétne technické predpisy pre každú „oblasť RPR“. Taká revízia technických opatrení bude v súlade s akčným plánom Komisie na roky 2006 – 2008 zameraným na zjednodušenie a zlepšenie SPR.3) Právne prvky návrhu-  Zhrnutie navrhovaného opatreniaNahradenie a zrušenie nariadenia Rady (ES) č. 850/98 a zrušenie nariadenia Rady (ES) č. 2549/2000.-  Právny základČlánok 37 Zmluvy o ES.-  Zásada subsidiarityTento návrh patrí do rozsahu pôsobnosti spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ktorá je vo výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa neuplatňuje.-  Zásada proporcionalityV súlade s článkom 2 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[13], má spoločná politika v oblasti rybolovu zabezpečiť využívanie živých vodných zdrojov, ktorým sa zabezpečia udržateľné hospodárske, environmentálne a spoločenské podmienky. Pri prijímaní opatrení určených na ochranu a zachovanie živých vodných zdrojov Spoločenstvo na tento účel uplatní preventívny prístup, aby sa zabezpečilo ich udržateľné využívanie a minimalizoval sa vplyv rybolovných činností na morské ekosystémy.Na dosiahnutie tohto cieľa Rada v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia (ES) č. 2371/2002 prijme opatrenia Spoločenstva upravujúce prístup do vôd a k zdrojom a udržateľné vykonávanie rybolovných činností.V článku 4 ods. 2 písm. g) nariadenia (ES) č. 2371/2002 sa ďalej stanovuje, že tieto opatrenia môžu zahrnovať najmä opatrenia pre každú zásobu alebo skupinu zásob s cieľom obmedziť úmrtnosť pri rybolove a vplyv rybolovných činností na životné prostredie prijatím technických opatrení.Vzhľadom k tomu, že návrh bude slúžiť cieľom SPR, považuje sa za návrh, ktorý je v súlade so zásadou proporcionality.-  Výber nástrojovNavrhovaný nástroj: nariadenie RadyIné prostriedky by neboli primerané z týchto dôvodov: návrh sa týka nahradenia a zrušenia nariadenia Rady.4) Vplyv na rozpočetNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.2008/0112 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYo zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatreníRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37,so zreteľom na návrh Komisie[14],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[15],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[16],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[17],keďže:(1) v nariadení (ES) č. 850/98[18] sa stanovujú určité technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu.(2) Rada vo svojich záveroch z júna 2004 na podporu metód rybolovu priaznivých pre životné prostredie, odporúčala revíziu technických opatrení pre Atlantik a Severné more s cieľom zjednodušenia a zohľadnenia regionálnych charakteristík. Rada vyzvala Komisiu, aby po konzultácii s hospodárskym odvetvím predložila zjednodušený návrh technických opatrení.(3) Vo svojom oznámení z júna 2004[19] Komisia navrhla spôsoby, akými môže Spoločenstvo ďalej podporovať využívanie metód rybolovu priaznivých pre životné prostredie, najmä prostredníctvom technických opatrení na zachovanie zdrojov, pričom sa zohľadní aj potreba dosiahnuť rovnováhu medzi environmentálnymi a ekonomickými cieľmi.(4) V apríli 2006 rada schválila Akčný plán Komisie na zjednodušenie právnych predpisov Spoločenstva. So zreteľom na závery tohto akčného plánu by sa všetky technické opatrenia rozptýlené do rôznych nariadení, vrátane každoročného nariadenia o možnostiach rybolovu a plánoch na obnovu určitých zásob, mali integrovať do jedného nariadenia.(5) Týmto nariadením by sa stanovili technické opatrenia len pre oblasť severovýchodného Atlantiku, stredovýchodného Atlantiku a vody v blízkosti pobreží francúzskych zámorských departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska, pretože technické opatrenia pre Baltské more sú stanovené v nariadení Rady (ES) č. 2187/2005 z 21. decembra 2005 na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a Øresundu prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č.1434/98 a zrušuje nariadenie (ES) č. 88/98[20] a pre Stredozemné more v nariadení Rady (ES) č. 1967/2006 z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach na udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES) č. 1626/94[21].(6) Technické opatrenia by sa mali prispôsobiť kontextu novej Spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva prijatej v roku 2002, najmä so zreteľom na zriaďovanie regionálnych poradných rád (RPR) na základe rozhodnutia Rady z 19. júla 2004 ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[22], a posúdenia aspektov ochrany životného prostredia, ako je napríklad ochrana morských biotopov a zníženie odpadu z výlovu.(7) Potrebné je dosiahnuť rovnováhu medzi prispôsobením technických opatrení na zachovanie zdrojov rozmanitosti rybolovu a potrebou homogénnych pravidiel, ktoré sa ľahko uplatňujú a rovnováhu medzi opatreniami, ktoré sú všeobecne uplatniteľné vo všetkých oblastiach a opatreniami uplatniteľnými výslovne na regionálnom základe v súlade s definíciou oblastí, ktoré sa vzťahujú na každú regionálnu poradnú radu (RPR).(8) V článku 174 zmluvy sa stanovuje zásada, že do všetkých opatrení Spoločenstva sa musia integrovať požiadavky na ochranu životného prostredia, najmä so zreteľom na zásadu obozretného konania.(9) Malo by sa pokračovať v implementácii záväzku rozvíjať postupy rybolovu, ktoré nemajú ničivý účinok na životné prostredie, ako to odporúčal Svetový samit o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu v roku 2002.(10) Opatrenia stanovené v tomto nariadení by sa mali po určitom čase vyhodnotiť s cieľom opätovne posúdiť ich účinnosť a odôvodnenosť.(11) Rada v smernici 92/43/EHS stanovila opatrenia na ochranu prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín. Niektoré druhy morských organizmov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, sú chránené požiadavkami tejto smernice.(12) V záujme zabezpečenia ochrany morských biologických zdrojov a vyváženého využívania zdrojov rybolovu v záujme rybárov aj spotrebiteľov by mali byť stanovené technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu špecifikujúce, okrem iného, veľkosti ôk sietí a ich kombinácie vhodné na lov niektorých druhov a iné parametre rybárskeho výstroja, minimálne veľkosti morských organizmov, ako aj obmedzenia rybolovu v niektorých oblastiach s použitím niektorých druhov výstroja a zariadení.(13) Mal by sa definovať spôsob merania veľkosti morských organizmov.(14) S cieľom nebrániť vedeckému výskumu, umelému nasadzovaniu morských organizmov alebo ich premiestňovaniu, toto nariadenie by sa nemalo vzťahovať na operácie, ktoré môžu byť nevyhnutné v rámci výkonu týchto činností.(15) Plavidlo sa musí okamžite presunúť do inej oblasti, ak sa prekročí maximálne množstvo vedľajších úlovkov.(16) Mali by sa stanoviť rozmery a doba a hĺbka ponorenia určitých druhov pasívneho rybárskeho výstroja.(17) V prípade, že zachovanie zdrojov je vážne ohrozené, Komisia a členské štáty by mali byť oprávnené prijať primerané predbežné opatrenia, ktoré sa implementujú v reálnom čase.(18) V súlade so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva sa môžu zachovať alebo prijať dodatočné vnútroštátne opatrenia čisto lokálneho charakteru.(19) Opatrenia potrebné na účely implementácie tohto nariadenia, vrátane osobitných ustanovení za každú oblasť v pôsobnosti regionálnej poradnej rady, by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy výkonu vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[23].(20) So zreteľom na počet a rozsah zmien predpisov by sa nariadenie (ES) č. 850/98 malo zrušiť a nahradiť novým znením,PRIJALA TOTO NARIADENIE:KAPITOLA IROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOVČlánok 1Rozsah pôsobnostiToto nariadenie sa uplatňuje:a) na rybolov, držanie na palube, prekládku a vykládku zdrojov rybolovu, ak:i) sa také činnosti vykonávajú vo vodách Spoločenstva v rámci rybárskych zón a vôd uvedených v článku 2;ii) ak ich vykonávajú plavidlá Spoločenstva vo vodách rybárskych zón uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré nie sú súčasťou vôd Spoločenstva;iii) ak ich vykonávajú štátni príslušníci členských štátov vo vodách rybárskych zón uvedených v článku 2 ods. 1, ktoré nie sú súčasťou vôd Spoločenstva bez toho, aby bola dotknutá prvotná zodpovednosť štátu, pod ktorého vlajkou plávajú;b) na skladovanie, predaj, vystavovanie alebo ponúkanie na predaj produktov rybolovu ulovených v rybárskych zónach a vodách uvedených v článku 2;c) na dovoz produktov rybolovu ulovených mimo rybárskych zón a vôd uvedených v článku 2 alebo ulovených rybárskym plavidlom tretej krajiny kdekoľvek inde so zreteľom na ustanovenia uvedené v článku 4.Článok 2Definície rybárskych zón1. Toto nariadenie sa uplatňuje na tieto rybárske zóny, ak sú zahrnuté do jednej z oblastí stanovených v článku 2 ods. 1 písm. c) až f) rozhodnutia č. 585/2004/ES:a) zóny ICES (Medzinárodnej rady pre výskum morí) sú definované v nariadení (EHS) č. 3880/91[24];b) zóny CECAF (Stredovýchodný Atlantik alebo FAO hlavná oblasť rybolovu 34) 34.1.1, 34.1.2 a 34.2.0 (vody okolo ostrova Madeira a Kanárskych ostrovov), ako sú definované v nariadení Rady (ES) č. 2597/95[25].2. Toto nariadenie sa uplatňuje na vody v blízkosti pobreží francúzskych zámorských departmánov Guyana, Martinik, Guadeloupe a Réunion, na ktoré sa vzťahujú zvrchované práva alebo jurisdikcia Francúzska.Článok 3Iné vymedzenia pojmovNa účely tohto nariadenia, okrem definícií ustanovených v článku 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002, platia tieto definície:a) „vlečná sieť" je akýkoľvek výstroj aktívne vlečený jedným alebo viacerými rybárskymi plavidlami, ktorý pozostáva zo siete kužeľovitého alebo pyramídového tvaru (telo vlečnej siete), ukončenej vzadu koncovým rukávcom;b) „vlečná sieť s rozperným rahnom“ je vlečná sieť na lov pri dne, v ktorej je horizontálny otvor siete vybavený rahnom;c) „dánska záťahová sieť“ je obkľučujúca alebo vlečná sieť, ktorá sa riadi z lode prostredníctvom dvoch dlhých lán (záťahových lán) určených na nahnanie rýb smerom k otvoru siete. Výstroj tvorený sieťou sa konštrukciou a veľkosťou podobá vlečnej sieti na lov pri dne a pozostáva z dvoch dlhých krídel, tela a vaku (koncový rukávec);d) „vlečný výstroj“ znamenajú vlečné siete, dánske záťahové siete a podobný výstroj s kužeľovitým alebo pyramídovým telom ukončeným vzadu koncovým rukávcom alebo pozostávajúci z dvoch dlhých krídel, tela a vaku, ktoré sa aktívne pohybujú vo vode;e) „koncový rukávec“ znamená posledných 8 m vlečného výstroja meraných od zaťahovacieho lana, ak je veľkosť ôk 80 mm a viac a posledných 20 m vlečného výstroja meraných od zaťahovacieho lana, ak je veľkosť ôk menej ako 80 mm;f) „spevňovací vak“ je valcovitý kus sieťoviny úplne obklopujúci koncový rukávec vlečnej siete, ktorý sa občas môže pripojiť ku koncovému rukávcu. Má najmenej také rozmery (dĺžku a šírku) ako tá časť koncového rukávca, ku ktorej sa pripája;g) „obvodový pás“ je kus povrazu, ktorý obopína obvod koncového rukávca alebo spevňovacieho vaku, ku ktorým sa pripevňuje;h) „zdvíhací pás“ je kus povrazu, ktorý obopína obvod vaku zaťahovacej siete alebo spevňujúceho vaku, ak sa tam nachádza, a je naň pripevnená pomocou slučiek alebo krúžkov;i) „žiabrová sieť“ je sieť vytvorená z jedného kusu sieťoviny a upnutá vo vode vertikálne pomocou plavákov a závaží. Loví živé vodné organizmy buď zamotaním, alebo zachytením do ôk;j) „trojstenná žiabrová sieť“ je sieť vyrobená z dvoch alebo viacerých kusov sieťoviny súbežne zavesených na jednom vrchnom lane siete;k) „čas ponorenia“ je časový úsek od chvíle, keď sa siete po prvý raz vložia do vody až do chvíle, keď sa úplne vytiahnu na palubu rybárskeho plavidla;l) „pobrežný členský štát“ je členský štát, ktorý má zvrchované práva alebo jurisdikciu nad vodami, v ktorých sa vykonávajú rybolovné činnosti.KAPITOLA IISPOLOČNÉ TRVALÉ OPATRENIA PRE VŠETKY OBLASTIODDIEL 1MINIMÁLNA VYKLÁDKOVÁ VEľKOSťČlánok 4Minimálna vykládková veľkosť živých vodných zdrojov1. Živý vodný zdroj sa považuje za nedostatočne veľký, ak sú jeho rozmery menšie ako minimálna vykládková veľkosť stanovená v prílohe I pre príslušné druhy.2. Živé vodné zdroje, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, sa nesmú ponechať na palube, prekladať, vykladať, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať na predaj, ale sa musia okamžite vrátiť do mora.3. Odchylne od odseku 2, nedostatočne veľké sardinky, sardely, stavridy a makrely, ktoré boli chytené s cieľom použitia ako živá návnada, však možno ponechať na palube, za predpokladu, že na palube budú ponechané živé.4. Meranie veľkosti morských organizmov sa vykonáva v súlade s ustanoveniami stanovenými v prílohe II.ODDIEL 2RYBÁRSKY VÝSTROJČlánok 5Pravidlo jednej sietePočas akejkoľvek rybolovnej plavby je zakázané prevážať na palube akúkoľvek kombináciu sietí s viac ako jednou veľkosťou ôk.Článok 6Vlečné zariadenie1. Nesmú sa používať žiadne zariadenia, ktoré upchávajú alebo inak zmenšujú oká v hornej polovici koncového rukávca.2. Odchylne od odseku 1 je povolené:a) pri love s použitím vlečného zariadenia s veľkosťou ôk menej ako 80 mm pripojiť na akúkoľvek vonkajšiu časť koncového rukávca spevňovací vak. Veľkosť ôk spevňovacieho vaku je prinajmenšom dvojnásobkom veľkosti ôk koncového rukávca;b) pripojiť na akúkoľvek vonkajšiu časť koncového rukávca senzor určený na meranie objemu úlovkov;c) pripevniť na vonkajšiu časť koncového rukávca obvodové pásy a zdvíhací pás;d) pripevniť k dvom postranným obrubám koncového rukávca plaváky.3. Je zakázané používať:a) akýkoľvek koncový rukávec, v ktorom sa v smere od prednej časti k zadnej zvyšuje počet ôk rovnakej veľkosti okolo ktoréhokoľvek obvodu koncového rukávca. Tento zákaz sa neuplatňuje na tú časť koncového rukávca, v ktorej je vložené schválené selektívne zariadenie;b) akýkoľvek koncový rukávec s veľkosťou ôk 80 mm alebo viac, v ktorom žiadne oká nie sú štvorstranné a priečky ôk nie sú približne rovnako dlhé;c) akýkoľvek koncový rukávec, ktorého dĺžka natiahnutia hornej polovice sa približne nerovná dĺžke natiahnutia spodnej polovice;d) akékoľvek vlečné zariadenie s veľkosťou ôk 80 mm alebo viac, ktoré má viac ako 100 otvorených ôk a menej ako 40 otvorených ôk v ktoromkoľvek obvode uvedeného koncového rukávca okrem spojov a okrajov;e) akýkoľvek koncový rukávec s veľkosťou ôk 80 mm alebo viac, ktorý nie je vyrobený z:i) jednožilovej sieťoviny ktorej žiadne vlákno nie je hrubšie ako 8 mm aleboii) dvojžilovej sieťoviny, ktorej žiadne vlákno nie je hrubšie ako 5 mm.4. Odchylne od odseku 2 písm. a), odseku 3 písm. b), odseku 3 písm. d) a odseku 3 písm. e), v prípade rybolovu v zónach ICES VIII, IX a X sa veľkosť ôk 80 mm nahrádza veľkosťou ôk 60 mm.Článok 7Vlečné siete s rozperným rahnom1. Zakazuje sa používať alebo držať na palube vlečné siete s rozperným rahnom s veľkosťou ôk od 80 do 120 mm, pokiaľ celá horná polovica prednej časti takejto siete nepozostáva z panelu sieťoviny, ktorej žiadne oko nie je menšie ako 180 mm. Dĺžka panelu je rovnaká alebo väčšia ako polovica dĺžky rozperného rahna. Panel je pripevnený priamo k hornému lanu rybárskej siete, alebo k najviac trom radom ôk ľubovoľnej veľkosti pripevnených priamo k hornému lanu.2. Zakazuje sa používať alebo držať na palube akékoľvek vlečné siete s rozperným rahnom, ktorých dĺžka rozpery alebo súhrnná dĺžka rozpier, vypočítaná ako súčet dĺžok všetkých jednotlivých rozpier, presahuje 24 metrov, alebo môže byť predĺžená na dĺžku presahujúcu 24 metrov. Dĺžka rozpery sa meria medzi jej koncami, vrátane akýchkoľvek zariadení k nej pripojených.Článok 8Žiabrové siete a trojstenné žiabrové siete1. Plavidlá Spoločenstva neumiestňujú žiabrové siete a trojstenné žiabrové siete v žiadnej polohe, ak je hĺbka uvedená na mape väčšia ako 200 metrov.2. Doba ponorenia žiabrových sietí a trojstenných žiabrových sietí nepresiahne 48 hodín.3. Ak sa rybolov vykonáva pomocou žiabrových sietí a trojstenných žiabrových sietí, je zakázané používať viac ako 50 km sietí.Článok 9Osobitné ustanovenia o niektorých žiabrových sieťach1. Odchylne od článku 8, je povolené rozmiestňovať žiabrové siete s veľkosťou ôk 120 mm alebo viac a menej ako 150 mm severne od 48° severnej šírky alebo s veľkosťou ôk 100 mm a viac a menej ako 130 mm južne od 48° severnej šírky vo vodách, ktorých hĺbka uvedená na mape je menej ako 600 metrov, za predpokladu, že nie sú viac ako 100 ôk hlboké, majú koeficient zavesenia najmenej 0,5 a sú vybavené plavákmi alebo rovnocennými plavákovými zariadeniami. Siete sú maximálne 5 námorných míľ dlhé a celková dĺžka všetkých sietí použitých kedykoľvek súčasne nepresahuje 25 km na plavidlo. Maximálny čas ponorenia je 24 hodín.2. Odchylne od článku 8, je povolené rozmiestňovať žiabrové siete s veľkosťou ôk 250 mm alebo viac, vo vodách, ktorých hĺbka uvedená na mape je menej ako 600 metrov, za predpokladu, že nie sú viac ako 15 ôk hlboké, majú koeficient zavesenia najmenej 0,33 a nie sú vybavené plavákmi alebo rovnocennými plavákovými zariadeniami. Siete sú maximálne 10 km dlhé. Celková dĺžka všetkých sietí použitých kedykoľvek súčasne nepresahuje 100 km na plavidlo. Maximálna doba ponorenia je 72 hodín.3. Množstvo žralokov nachádzajúcich sa na palube akéhokoľvek plavidla, ktoré používa žiabrové siete uvedené v odseku 2, nesmie byť vyššie ako 5 % živej hmotnosti z celkového množstva morských organizmov nachádzajúcich sa na palube.ODDIEL 3OPATRENIA NA ZNÍžENIE OBJEMU ODPADU Z VÝLOVUČlánok 10Skutočný čas na premiestnenie do inej oblasti, ak množstvo vedľajších úlovkov presiahne povolené maximum1. Ak množstvo ulovených rýb, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, prevyšuje 10 % celkového množstva v jednom záťahu, plavidlo sa premiestni o vzdialenosť najmenej päť námorných míľ od ktoréhokoľvek miesta predchádzajúceho záťahu, skôr ako bude pokračovať v rybolove.2. Ak minimálne alebo maximálne percentuálne podiely cieľových druhov, okrem rýb cieľových druhov, ktoré nemajú požadovanú veľkosť, ktoré sa smú loviť sieťami s rozpätím veľkosti ôk povoleným pre daný druh a smú sa ponechať na palube, v každom jednom záťahu, neboli v zhode s percentuálnymi podielmi stanovenými v podrobných pravidlách prijatých v súlade s článkom 22, plavidlo sa musí neodkladne premiestniť najmenej 10 námorných míľ od ktoréhokoľvek miesta predchádzajúceho záťahu a počas nasledujúceho záťahu dodržať minimálnu vzdialenosť 10 námorných míľ od ktoréhokoľvek miesta predchádzajúceho záťahu.Článok 11Obmedzenia používania automatických triediacich zariadení1. Zakazuje sa prepravovať na palube rybárskeho plavidla alebo používať zariadenie, ktoré je schopné automaticky triediť sleďov ( Clupea harengus ), makrely ( Scomber scombrus ) alebo stavridy ( Trachurus spp .) na základe veľkosti.2. Odchylne od odseku 1, prepravovanie a používanie takého zariadenia je povolené ak:a) celý úlovok, ktorý možno v súlade s platnou legislatívou ponechať na palube, sa uskladní zmrazený, vytriedené ryby sa zmrazia okamžite po vytriedení a žiadne z triedených rýb sa nevrátia do mora ab) dané zariadenie je namontované takým spôsobom a nachádza sa na plavidle na takom mieste, ktoré zabezpečuje okamžité zmrazenie a neumožňuje vracanie morských organizmov do mora.3. Odchylne od odseku 1, ktorékoľvek plavidlo, ktoré má povolenie loviť ryby v Baltickom mori, Veľkom a Malom Belte a Øresunde, môže v úžine Kattegat držať na palube automatické triediace zariadenie, ako je uvedené v ods. 1, za predpokladu, že mu bolo na tento účel vydané zvláštne rybárske povolenie. V zvláštnom rybárskom povolení sa musia vymedziť druhy, oblasti, časové obdobia a akékoľvek iné požadované podmienky týkajúce sa používania automatického triediaceho zariadenia a jeho držania na palube.ODDIEL 4OPATRENIA NA OCHRANU žIVOTNÉHO PROSTREDIAČlánok 12Spôsoby rybolovu poškodzujúce životné prostredieZakazuje sa lov, držanie na palube, prekládka, uskladnenie, vykládka, predaj, vystavovanie alebo ponúkanie na predaj morských organizmov ulovených metódami, ktorých súčasťou je použitie výbušnín, jedovatých alebo omamných látok, elektrického prúdu alebo striel akéhokoľvek druhu.ODDIEL 5ČINNOSTI NA PALUBEČlánok 13Spracovateľské činnosti1. Zakazuje sa vykonávanie akéhokoľvek fyzikálneho alebo chemického spracovania rýb s cieľom výroby rybacej múčky alebo rybacieho oleja na palube akéhokoľvek plavidla alebo prekládka úlovkov rýb na také účely.2. Zákaz stanovený v odseku 1 sa nevzťahuje na tieto činnosti:a) spracovanie alebo prekládku vnútorností;b) výrobu surimi a rybacej drviny na palube rybárskeho plavidla.ODDIEL 6OSOBITNÉ OPATRENIA PRE URčITÉ DRUHYČlánok 14Obmedzenie lovu kreviet slúžiace na ochranu platesovitých rýb1. Zakazuje sa držanie na palube akéhokoľvek množstva kreviet rodu ( Crangon spp .) a kreviet druhu Pandalus montagui ulovených vlečnými sieťami na lov pri dne s akoukoľvek veľkosťou ôk v rozpätí od 16 až do 31 milimetrov, pokiaľ také množstvo nepresiahne 5 % celkovej živej hmotnosti morských organizmov na palube.2. Zákaz stanovený v odseku 1 sa neuplatňuje ak:a) dané plavidlo má na palube namontované funkčné zariadenie určené na oddeľovanie platesovitých rýb od kreviet rodu crangon a kreviet druhu Pandalus montagui po ulovení ab) na lov kreviet rodu crangon a kreviet druhu Pandalus montagui sa používa oddeľovacia vlečná sieť alebo sieť s triediacou mriežkou v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanovia členské štáty. Také pravidlá sa môžu uplatňovať len na siete vlečené rybárskymi plavidlami.Článok 15Obmedzenia lovu lososa atlantického a pstruha morskéhoVo vodách Spoločenstva, ktoré sú súčasťou rybárskej zóny uvedenej v článku 2 ods. 1 písm. a), ak je táto rybárska zóna zahrnutá do oblastí stanovených v článku 2 ods. 1 písm. c) až e) rozhodnutia č. 585/2004/ES, sa lososy atlantické a pstruhy morské nesmú držať na palube alebo prekladať, vykladať, prepravovať, skladovať, predávať, vystavovať alebo ponúkať s cieľom predaja, ale musia sa okamžite vrátiť do mora, ak boli ulovené:a) vo vodách nachádzajúcich sa mimo 6-míľového pásma meraného od základných línií členských štátov, s výnimkou úžin Skagerrak a Kattegat;b) v ktorejkoľvek časti úžin Skagerrak a Kattegat nachádzajúcej sa mimo 4-míľového pásma meraného od základných línií členských štátov;c) akoukoľvek vlečnou sieťou.KAPITOLA III VNÚTROŠTÁTNE A REGIONÁLNE OPATRENIAČlánok 16Mimoriadne ochranné opatrenia prijaté členskými štátmi1. Ak je zachovanie určitých druhov alebo lovísk rýb vážne ohrozené a aj v prípade, ak sa zistí veľká hustota mláďat rýb a akýkoľvek odklad by spôsobil poškodenie, ktoré by sa ťažko odstraňovalo, môže členský štát prijať pre vody na ktoré sa vzťahujú jeho zvrchované práva alebo jurisdikcia vhodné ochranné opatrenia na ich zachovanie. Príslušný členský štát zabezpečí, aby sa prijatím takých opatrení nediskriminovali rybárske plavidlá z iných členských štátov.2. Opatrenia uvedené v odseku 1 trvajú najviac 10 dní, zemepisné rozšírenie ovplyvnených lovísk sa jasne vymedzí a opatrenia môžu mať vplyv len na rybárske plavidlá, ktoré sú vybavené na lov príslušných druhov a/alebo majú povolenie na lov v príslušných loviskách.3. Opatrenia uvedené v odseku 1 sa spolu s dôvodovou správou oznámia Komisii, ostatným členským štátom a regionálnym poradným radám okamžite po tom, ako sa prijmú.Článok 17Opatrenia prijaté členskými štátmi platné výhradne pre rybárske plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou1. Členský štát môže na účely zachovania a riadenia zásob alebo na zníženie účinku rybolovu na morský ekosystém prijať technické opatrenia na zachovanie zdrojov rybolovu, ktoré sa vzťahujú len na plavidlá plaviace sa pod jeho vlajkou. Tieto opatrenia môžu:a) dopĺňať opatrenia ustanovené v nariadeniach Spoločenstva týkajúcich sa rybného hospodárstva;alebob) presahovať rámec minimálnych požiadaviek stanovených nariadeniami Spoločenstva týkajúcimi sa rybného hospodárstva.2. Opatrenia uvedené v odseku 1 sú zlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva.3. Príslušný členský štát bezodkladne informuje o takých opatreniach ostatné členské štáty a Komisiu.4. Členské štáty na požiadanie Komisie poskytnú všetky informácie potrebné na posúdenie toho, či sú dané opatrenia v súlade s odsekom 1.5. V prípade, že Komisia dospeje k záveru, že opatrenia nie sú v súlade s odsekom 1, prijme rozhodnutie, ktorým požiada členský štát, aby opatrenia stiahol alebo ich upravil.Článok 18Vnútroštátne a/alebo regionálne plány na zníženie alebo odstránenie odpadu z výlovu1. Členské štáty a/alebo regionálna poradná rada môžu Komisii predkladať návrhy vo veciach, ktoré sa týkajú zavádzania plánov na zníženie alebo odstránenie odpadu z výlovu na mori a na zlepšenie selekčnej schopnosti rybárskeho výstroja. Komisia do troch mesiacov od dátumu prijatia také návrhy vyhodnotí a predloží svoje pripomienky k nim členskému štátu a/alebo regionálnej poradnej rade, obzvlášť so zreteľom na spôsob, akým budú plány prispievať k zníženiu alebo odstráneniu odpadu z výlovu.2. Ak by akýkoľvek odklad v znižovaní alebo odstraňovaní odpadov z výlovu spôsobil poškodenie, ktoré by sa ťažko odstraňovalo, môže členský štát prijať pre vody na ktoré sa vťahujú jeho zvrchované práva a jurisdikcia vhodné nediskriminujúce ochranné opatrenia v súlade s článkom 16.KAPITOLA IVČINNOSTI, NA KTORÉ SA NARIADENIE NEVZŤAHUJEČlánok 19Vedecký výskum1. Toto nariadenie sa neuplatňuje na rybolovné činnosti, ktoré sa vykonávajú výhradne na účely vedeckého výskumu za týchto podmienok:a) rybolovné činnosti sa musia vykonávať s povolením a na základe právomoci členského štátu, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva;b) ak je to vhodné, členský štát musí byť vopred informovaný o rybolovných činnostiach;c) plavidlo vykonávajúce rybolovné činnosti musí mať na palube povolenie vydané vlajkovým členským štátom;d) ak to pobrežný členský štát vyžaduje od členského štátu, pod ktorého vlajkou plavidlo pláva, kapitán plavidla vezme počas vykonávania rybolovných činností na palubu pozorovateľa z pobrežného členského štátu.2. Morské organizmy chytené na účely uvedené v odseku 1 možno predávať, skladovať, vystavovať alebo ponúkať na predaj za predpokladu, že:a) spĺňajú normy stanovené v prílohe I k tomuto nariadeniu a marketingové normy prijaté v súlade s článkom 2 nariadenia (ES) č. 104/2000[26] alebob) sa predávajú priamo na účely iné ako na ľudskú spotrebu.Článok 20Umelé nasadzovanie a premiestňovanieToto nariadenie sa neuplatňuje na rybolovné činnosti vykonávané výhradne na účely umelého nasadzovania alebo premiestňovania morských organizmov, ktoré sa vykonávajú s povolením a na základe právomoci členského štátu. Komisia a všetky dotknuté členské štáty musia byť vopred informované, ak sa tieto rybolovné činnosti vykonávajú vo vodách iného členského štátu.KAPITOLA V ZÁVEREČNÉ USTANOVENIAČlánok 21Hodnotenie účinnosti technických opatreníKaždých päť rokov a prvý raz po piatich rokoch od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia predloží Komisia na základe odporúčaní Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (VTHVRH) a po konzultáciách s príslušnými regionálnymi poradnými radami Európskemu parlamentu a Rade správu o implementácii tohto nariadenia vrátane posúdenia vplyvu technických opatrení na zachovanie zdrojov rybolovu. Komisia na základe tejto správy navrhne Rade všetky potrebné zmeny a doplnenia.Článok 22Podrobné pravidláPodrobné pravidlá implementácie tohto nariadenia sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 2 nariadenia č. 2371/2002. V týchto pravidlách sa stanovujú najmä:a) minimálne a maximálne percentuálne podiely cieľových druhov vo vzťahu k živým vodným zdrojom ponechaným na palube;b) rozpätia veľkostí ôk sietí povolené pre každý cieľový druh;c) ustanovenia na zníženie alebo odstránenie odpadov z výlovu a zlepšenie selekčnej schopnosti rybárskeho výstroja;d) opatrenia týkajúce sa obmedzenia rybolovných činností v určitých obdobiach a/alebo určitých oblastiach uvedených v článku 2 na základe najlepších dostupných vedeckých informácií s cieľom chrániť morské biotopy v týchto oblastiach;e) iné technické opatrenia na ochranu morských biotopov alebo zdrojov rybolovu.Článok 23Postup zmeny a doplnenia prílohZmeny a doplnenia príloh k tomuto nariadeniu sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 30 ods. 3 nariadenia (ES) č. No 2371/2002.Článok 24Zrušenie1. Nariadenia (ES) č. 850/98 a (ES) č. 2549/2000 sa týmto zrušujú.2. Odkazy na ustanovenia zrušeného nariadenia sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s korelačnou tabuľkou uvedenou v prílohe III.Článok 25Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Uplatňuje sa od xx. xx. 2009.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa radupredsedaPríloha IMinimálne vykládkové veľkostiRybyTreska škvrnitá (Gadus morhua) Treska tmavá (Pollachius virens) Merlúza európska (Merluccius merluccius) Kalkany (Lepidorhombus spp.) Soley (Solea spp.) Morona striebristá (Dicentrarchus labrax) Makrela atlantická (Scomber spp.) Stavrida (Trachurus spp.) Sleď atlantický (Clupea harengus) Sardinka európska (Sardina pilchardus) Sardela (Engraulis encrasicolus) | 35 cm 35 cm 27 cm 20 cm 24 cm 36 cm 20 cm 15 cm 20 cm 11 cm 12 cm |KôrovceHomár štíhly (Nephrops norvegicus) Chvosty nórskych homárov Krab pavúčí (Maia squinado) Krab piesočný (Cancer pagurus) | 85 mm (celková dĺžka) 25 mm (dĺžka panciera) 46 mm 120 mm 140 mm |MäkkýšeChobotnica (Octopus vulgaris) Hrebeňovka veľká (Pecten maximus) | 450 gramov (bez vnútorností) 100 mm |Príloha IIMeranie veľkosti morských organizmov1. Veľkosť akýchkoľvek rýb sa meria od špičky papule po koniec chvostovej plutvy.2. Veľkosť homára štíhleho sa meria ako dĺžka panciera, pozdĺž stredovej čiary, od zadnej strany ktorejkoľvek očnej jamky k vzdialenej hrane panciera a/alebo, ako celková dĺžka, od špičky rostra k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad a/alebo, v prípade oddelených chvostov homára nórskeho: od prednej hrany prvého prítomného chvostového článku k zadnej hrane posledného článku, pričom na štetiny sa neberie ohľad. Chvost musí byť pri meraní uložený plocho na chrbtovej strane a nesmie byť natiahnutý.3. Veľkosť krabov pavúčích alebo krabov jedlých sa meria ako minimálna šírka panciera meraná kolmo k predozadnej stredovej čiare panciera.4. Veľkosť akýchkoľvek lastúrnikov sa meria priečne cez najdlhšiu časť lastúry.Príloha IIITabuľka zhodyNariadenie (ES) č. 850/98 | Toto nariadenie |Článok 1 | Článok 1 |Článok 2 | Článok 2 |Článok 3 | Článok 3 |Článok 4 ods. 1 |Článok 4 ods. 2 |Článok 4 ods. 3 |Článok 4 ods. 4 |Článok 4 ods. 5 |Článok 4 ods. 6 |Článok 5 |Článok 6 ods. 1 | Článok 6 ods. 3 písm. d) |Článok 6 ods. 2 | Článok 6 ods. 3 písm. a) |Článok 6 ods. 3 |Článok 7 |Článok 8 | Článok 6 ods. 3 písm. e) |Článok 9 | Článok 6 ods. 3 písm. b) |Článok 10 |Článok 11 |Článok 12 |Článok 13 |Článok 14 |Článok 15 |Článok 16 | Článok 6 ods. 1 |Článok 17 | Článok 4 ods. 1 |Článok 18 ods. 1 | Článok 4 ods. 4 |Článok 18 ods. 2 |Článok 18 ods. 3 |Článok 18 ods. 4 |Článok 19 ods. 1 | Článok 4 ods. 2 |Článok 19 ods. 2 |Článok 19 ods. 3 | Článok 4 ods. 3 |Článok 20 |Článok 21 |Článok 22 |Článok 23 |Článok 25 | Článok 14 |Článok 26 | Článok 15 |Článok 27 |Článok 28 |Článok 29 |Článok 29a |Článok 29b |Článok 30 ods. 1 | Článok 7 ods. 2 |Článok 30 ods. 2 |Článok 30(3) |Článok 30(4) |Článok 30(5) |Článok 31 | Článok 12 |Článok 32 | Článok 11 |Článok 33 |Článok 34 |Článok 35 |Článok 36 |Článok 37 |Článok 38 |Článok 39 |Článok 40 |Článok 42 | Článok 13 |Článok 43 | Článok 19 |Článok 44 | Článok 20 |Článok 45 | Článok 16 |Článok 46 | Článok 17 |Článok 47 |Článok 48 | Článok 22 |Článok 49 |Článok 50 | Článok 25 |Príloha I |Príloha II |Príloha III |Príloha IV |Príloha V |Príloha VI |Príloha VII |Príloha VIII |Príloha IX |Príloha X |Príloha XI |Príloha XII | Príloha I |Príloha XIII | Príloha II |Príloha XIV |Príloha XV | Príloha III |[1] Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1.[2] Ú. v. ES L 292, 21.11.2000, s. 5. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1456/2001 zo 16. júla 2001.[3] Ú. v. EÚ L 256, 3.8.2004, s. 17. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady z 11. júna 2007 (2007/409/ES).[4] KOM(2004) 438 v konečnom znení.[5] Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1.[6] KOM(2005) 647 v konečnom znení.[7] NS RPR, NWW RPR, SWW RPR.[8] Nariadenie Rady (ES) č. 812/2004 z 26. apríla 2004, ktorým sa stanovujú opatrenia týkajúce sa náhodných úlovkov veľrybovitých cicavcov (veľrýb) v loviskách rýb a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 88/98. Toto nariadenie sa nevzťahuje len na Severné more ale taktiež na Stredozemné a Baltské more, a preto zostane samostatným nariadením.[9] Zasadnutie pracovnej skupiny VTHVRH 19. – 23. marca 2007 a 15. – 19. marca 2007.[10] Zasadnutie pracovnej skupiny VTHVRH 11. – 15. júna 2007.[11] 4. – 6. júna 2007, Aalesund, Nórsko.[12] Správa ICES WGFTFB 2005 (ICES CM 2005/B:04).[13] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59.[14] Ú. v. EÚ C , , s. .[15] Ú. v. EÚ C , , s. .[16] Ú. v. EÚ C , , s. .[17] Ú. v. EÚ C , , s. .[18] Ú. v. ES L 125, 27.4.1998, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2166/2005.[19] KOM(2004) 438 v konečnom znení.[20] Ú. v. EÚ L 349, 31.12.2005, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 809/2007.[21] Ú. v. EÚ L 409, 30.12.2006, s. 11.[22] Ú. v. EÚ L 256, 3.8.2004, s. 17. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 2007/409/ES (Ú. v. EÚ L 155, 15.6.2007, s. 68).[23] Ú. v. ES L 191, 7.7.1998, s. 10.[24][25][26] Ú. v. ES L 17, 21.1.2000, s. 22.