Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0051

Návrh rozhodnutie Rady o dočasnom zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. línia T25) v Rakúsku podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES  /* KOM/2009/0051 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 10.2.2009KOM(2009) 51 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADYo dočasnom zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. línia T25) v Rakúsku podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Podľa rozhodnutí Komisie v rámci časti C smernice 90/220/EHS[1] sa povolilo uvedenie geneticky modifikovanej odrody kukurice Zea mays L. línia T25 na trh a francúzske orgány vyslovili súhlas s uvedením tohto geneticky modifikovaného organizmu (GMO) na trh. Súhlas sa vzťahuje na všetky použitia uvedeného produktu, a to na dovoz, spracovanie na potravinárske a krmovinárske účely a na pestovanie.2. Rakúsko v súlade s článkom 16 (ochranná doložka) smernice 90/220/EHS následne informovalo Komisiu o svojom rozhodnutí dočasne zakázať alebo obmedziť uvedenie kukurice Zea mays L. línia T25 na trh, a to na všetky použitia, na ktoré sa vzťahuje súhlas udelený podľa smernice 90/220/ES, a uviedlo dôvody, ktoré viedli k tomuto rozhodnutiu.3. Uskutočnila sa konzultácia s Vedeckým výborom pre rastliny. Výbor vo svojich stanoviskách dospel k záveru, že informácie predložené Rakúskom nepredstavujú nové relevantné vedecké dôkazy, ktoré by neboli zohľadnené v pôvodných posúdeniach rizika týkajúcich sa uvedených geneticky modifikovaných organizmov, a ktoré by vyžadovali prehodnotenie pôvodného odborného stanoviska tohto výboru týkajúceho sa bezpečnosti kukurice Zea mays L. línia T25.4. Smernica 90/220/EHS bola nahradená smernicou 2001/18/ES Európskeho parlamentu a Rady o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia[2].5. Produkty získané z kukurice Zea mays L. línia T25 (škrob a všetky jeho deriváty, surový a rafinovaný olej, všetky tepelne upravené alebo fermentované produkty získané z kukurice Zea mays L. línia T25, ako aj krmivo pozostávajúce z kukurice Zea mays L. línia T25 a/alebo krmivo obsahujúce túto kukuricu alebo krmivo vyrobené z tejto kukurice, sa povolili podľa nariadenia (ES) 258/97[3] a v súlade s článkom 8 a 20 nariadenia (ES) č. 1829/2003[4] boli oznámené ako existujúce produkty. Tieto použitia nespadajú do pôsobnosti smernice 2001/18/ES, a preto sa na ne nevzťahuje ochranná doložka oznámená Rakúskom.6. V januári 2004 Komisia požiadala Rakúsko, aby v kontexte nového regulačného rámca opätovne zvážilo svoju ochrannú doložku, a aby ju podľa smernice 2001/18/ES v prípade potreby znovu oznámilo.7. Rakúsko v súlade s článkom 23 smernice 2001/18/ES predložilo Komisii ďalšie dodatočné informácie na podporu existujúceho opatrenia spočívajúceho v ochrannej doložke.8. V ustanoveniach článku 23 smernice 2001/18/ES sa od Komisie vyžaduje, aby prijala rozhodnutia v súlade s postupmi ustanovenými v článku 30 ods. 2 uvedenej smernice, v prípade ktorých sa uplatňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.9. V súlade s článkom 28 ods. 1 smernice 2001/18/ES sa uskutočnila konzultácia s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA) zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) 178/2002[5], podľa ktorého nahrádza príslušné vedecké komisie. Výbor vo svojom stanovisku z 8. júla 2004[6] dospel k záveru, že informácie predložené Rakúskom nepredstavujú nové vedecké dôkazy, ktoré by vyvrátili výsledky posúdenia rizika, ktoré pre životné prostredie predstavuje kukurica Zea Mays L. línia T25, a ktoré by odôvodnili zákaz tohto geneticky modifikovaného organizmu v Rakúsku.10. Návrh rozhodnutia Komisie, v ktorom sa od Rakúska požaduje zrušenie vnútroštátneho ochranného opatrenia, sa preto na základe článku 5 ods. 2 rozhodnutia Rady 1999/468/ES predložil na vyjadrenie stanoviska výboru zriadenému podľa článku 30 smernice 2001/18/ES.11. Konzultácia s výborom sa uskutočnila 29. novembra 2004, výbor však k ochrannej doložke nezaujal stanovisko. Komisia preto podľa článku 5 ods. 4 rozhodnutia Rady 1999/468/ES Rade bezodkladne predložila návrhy týkajúce sa opatrení, ktoré sa majú prijať, a informovala o tom Európsky parlament.12. Keďže Rada pre životné prostredie sa v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia Rady 1999/468/ES dňa 24. júna 2005 kvalifikovanou väčšinou uzniesla, že s návrhom, v ktorom sa od Rakúska požaduje zrušenie jeho ochranného opatrenia, nesúhlasí, Komisia musela svoje návrhy opätovne preskúmať.13. Rada vo svojom vyhlásení uviedla, že „naďalej pretrváva istá miera neistoty, pokiaľ ide o vnútroštátne ochranné opatrenia na trhu s geneticky modifikovanou odrodou kukurice […] T25“ a vyzvala Komisiu, „aby zhromaždila ďalšie dôkazy týkajúce sa daného geneticky modifikovanému organizmu a aby ďalej posúdila, či [Rakúskom] prijaté opatrenie s cieľom predbežne pozastaviť [jeho] uvedenie na trh [je] odôvodnené a či povolenie takéhoto organizmu naďalej spĺňa požiadavky na bezpečnosť uvedené v smernici 2001/18/ES“.14. V novembri 2005 sa uskutočnila konzultácia s úradom EFSA o tom, či existuje vedecky podložený dôvod domnievať sa, že by ďalšie uvádzanie kukurice Zea Mays L. línia T25 na trh za podmienok uvedených v danom súhlase mohlo mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo na životné prostredie. Úrad EFSA bol osobitne požiadaný, aby zohľadnil všetky nové vedecké poznatky, ktoré sa objavili až po vydaní predošlého odborného stanoviska k bezpečnosti tohto geneticky modifikovaného organizmu.15. Úrad EFSA po preskúmaní dôkazov predložených Rakúskom vo svojom stanovisku z 29. marca 2006 (uverejnenom 11. apríla 2006)[7] vyjadril názor, že v súčasnosti dostupné vedecké dôkazy nepodporujú argumenty, ktoré uviedlo Rakúsko, a dospel k záveru, že niet dôvodu domnievať sa, že by ďalšie uvádzanie kukurice Zea Mays L. línia T25 na trh za podmienok uvedených v súhlase malo nepriaznivé účinky na ľudské zdravie a zdravie zvierat alebo na životné prostredie.16. Komisia v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia Rady 1999/468/ES predložila Rade návrh, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby zrušilo ochranné opatrenie.17. Rada pre životné prostredie sa 18. decembra 2006 kvalifikovanou väčšinou uzniesla, že s uvedeným návrhom nesúhlasí.18. Vo svojom rozhodnutí Rada odkázala na posúdenie environmentálneho rizika uvedené v smernici 2001/18/ES a uviedla, že „pri posudzovaní environmentálnych rizík treba systematickejšie zohľadňovať rôzne poľnohospodárske štruktúry a regionálne ekologické charakteristiky v Európskej únii“.19. Komisia v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia Rady 1999/468/ES predložila pozmenený návrh, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby zrušilo len zákaz dovozu a spracovania na potravinárske a krmovinárske účely.20. Dňa 30. októbra 2007 Rada hlasovala o uvedenom návrhu a nedosiahla kvalifikovanú väčšinu potrebnú na jeho zamietnutie alebo prijatie. Komisia preto 7. mája 2008 prijala rozhodnutie 2008/470/ES, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby najneskôr do 20 dní odo dňa oznámenia podniklo všetky potrebné kroky na ukončenie zákazu dovozu kukurice Zea Mays L. línia T25 a jej spracovania na potravinárske a krmovinárske účely. Rakúsko 27. mája 2008 rozhodnutiu vyhovelo a prijalo príslušné nariadenie.21. Pokiaľ ide o stránky ochranného opatrenia týkajúce sa predaja a používania osiva (pestovania), Rakúsko začalo zhromažďovať akékoľvek relevantné vedecké dôkazy, ktoré by podľa jeho názoru dočasne odôvodňovali zachovanie ochranného opatrenia, a to najmä vzhľadom na „rozličné poľnohospodárske štruktúry a regionálne ekologické charakteristiky“, ako sa uvádza v odôvodnení 3 rozhodnutia Rady z 18. decembra. V novembri 2007 Rakúsko predložilo Komisii vedecké poznatky, ktoré zhromaždilo.22. Dňa 18. apríla 2008 Komisia podľa článku 29 ods. 1 a v súlade s článkom 22 ods. 2 a článkom 22 ods. 5 písm. c) nariadenia (ES) 178/2002 požiadala úrad EFSA o posúdenie toho, či informácie predložené Rakúskom obsahujú prvky, ktoré by ovplyvňovali posúdenie rizika pre životné prostredie na základe už existujúcich informácií a vzhľadom na nové vedecké poznatky, takže by existovali závažné dôvody domnievať sa, že kukurica T25 používaná na účely ustanovené v príslušnom súhlase predstavuje riziko pre životné prostredie.23. Úrad EFSA prijal 4. decembra 2008 stanovisko (uverejnené 11. decembra 2008), v ktorom dospel k záveru, že je nepravdepodobné, že by kukurica T25 mala v rámci navrhovaných použití nepriaznivé účinky na ľudské zdravie a na zdravie zvierat alebo na životné prostredie, a potvrdil svoje predošlé závery, pokiaľ ide o bezpečnosť kukurice T25. Okrem toho úrad EFSA po zvážení informácií, ktoré predložilo Rakúsko, ako aj po posúdení širokého spektra odbornej literatúry, zastáva názor, že pokiaľ ide o riziko pre ľudské zdravie, zdravie zvierat a pre životné prostredie, neexistujú vedecké dôkazy, ktoré by odôvodňovali odvolávanie sa na ochrannú doložku podľa článku 23 smernice 2001/18/ES, pokiaľ ide o uvedenie kukurice T25 na trh na navrhované účely. Úrad EFSA dospel k záveru, že v súčasnosti dostupné vedecké dôkazy nepodporujú argumenty, ktoré uviedlo Rakúsko, a že je nepravdepodobné, že by pestovanie kukurice T25 malo nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat a na životné prostredie v Rakúsku.24. Rakúsko by za týchto okolností malo zrušiť svoje ochranné opatrenie, pokiaľ ide o použitie a predaj osiva kukurice Zea mays L. línia T25.25. Komisia po rozhodnutí Rady z 18. decembra 2006 a v súlade s článkom 5 ods. 6 druhým pododsekom rozhodnutia Rady 1999/468/ES opätovne predložila svoj návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať, a informovala o tom Európsky parlament.26. V článku 5 ods. 6 prvom pododseku rozhodnutia Rady 1999/468/ES sa uvádza, že Rada sa v súlade s článkom 30 ods. 2 smernice 2001/18/ES môže v rámci stanoveného trojmesačného obdobia vyjadriť kvalifikovanou väčšinou.NávrhROZHODNUTIE RADYo dočasnom zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej kukurice (Zea mays L. línia T25) v Rakúsku podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES(Iba nemecké znenie je autentické) (Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS[8], a najmä na jej článok 23 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) Rozhodnutím Komisie 98/293/ES z 22. apríla 1998 o uvádzaní geneticky modifikovanej kukurice ( Zea Mays L. línia T25) na trh podľa smernice Rady 90/220/EHS[9] sa udelil súhlas s uvedením tohto produktu na trh.(2) Francúzske orgány vyslovili svoj súhlas 3. augusta 1998. Súhlas sa vzťahuje na všetky použitia uvedeného produktu, a to na dovoz, spracovanie na potravinárske a krmovinárske účely a na pestovanie.(3) Podľa článku 35 ods. 1 smernice 2001/18/ES, ktorou sa nahradila smernica 90/220/EHS,[10] podliehajú postupy týkajúce sa oznámení o uvedení geneticky modifikovaných organizmov na trh, ktoré neboli ukončené do 17. októbra 2002, ustanoveniam smernice 2001/18/ES.(4) Dňa 8. mája 2000 Rakúsko informovalo Komisiu o svojom rozhodnutí dočasne zakázať používanie a predaj kukurice Zea Mays L. línia T25 na všetky použitia a v súlade s článkom 16 ods. 1 smernice 90/220/EHS uviedlo dôvody, ktoré k tomuto rozhodnutiu viedli.(5) Produkty získané z kukurice Zea Mays L. línia T25 (škrob a všetky jeho deriváty, surový a rafinovaný olej, všetky tepelne upravené alebo fermentované produkty získané z kukurice Zea mays L. línia T25, ako aj krmivo pozostávajúce z kukurice Zea mays L. línia T25 a/alebo krmivo obsahujúce túto kukuricu alebo krmivo vyrobené z tejto kukurice sa povolili podľa nariadenia (ES) č. 258/97[11] a v súlade s článkami 8 a 20 nariadenia (ES) č. 1829/2003[12] boli následne oznámené ako existujúce produkty. Tieto použitia nespadajú do pôsobnosti smernice 2001/18/ES, a preto sa na ne nevzťahuje ochranná doložka oznámená Rakúskom.(6) Vedecký výbor pre rastliny dospel 20. júla 2001 k záveru, že informácie predložené Rakúskom nepredstavujú nové relevantné vedecké dôkazy, ktoré by ešte neboli zohľadnené pri pôvodnom posudzovaní spisu a ktoré by poskytovali dôvod na opätovné preskúmanie pôvodného stanoviska výboru k tomuto produktu.(7) Dňa 9. januára 2004, ako aj 9. a 17. februára 2004, Rakúsko predložilo Komisii dodatočné informácie na podporu svojich vnútroštátnych opatrení týkajúcich sa kukurice línie T25.(8) V súlade s článkom 28 ods. 1 smernice 2001/18/ES sa uskutočnila konzultácia Komisie s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA), ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002[13], podľa ktorého tento úrad nahrádza príslušné vedecké komisie.(9) Úrad EFSA dospel 8. júla 2004[14] k záveru, že informácie, ktoré Rakúsko predložilo, nepredstavujú nové vedecké dôkazy, ktoré by postačovali na zrušenie platnosti posúdenia environmentálnych rizík v spojitosti s kukuricou línie T25 a odôvodňovali by tak zákaz používania a predaja tohto produktu v Rakúsku.(10) Za daných okolností nebol dôvod domnievať sa, že by tento produkt predstavoval riziko pre ľudské zdravie alebo životné prostredie, a preto Komisia 29. novembra 2004 predložila návrh rozhodnutia, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby zrušilo svoje dočasné ochranné opatrenie, na zváženie výboru zriadenému podľa článku 30 smernice 2001/18/ES v súlade s postupom stanoveným v článku 30 ods. 2 uvedenej smernice.(11) Výbor však nezaujal stanovisko a Komisia v súlade s článkom 5 ods. 4 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[15], predložila Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať.(12) Rada 24. júna 2005 v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES kvalifikovanou väčšinou tento návrh zamietla.(13) Rada vo svojom vyhlásení uviedla, že „naďalej pretrváva istá miera neistoty, pokiaľ ide o vnútroštátne ochranné opatrenia na trhu s geneticky modifikovanou odrodou kukurice [...] T25“ a vyzvala Komisiu, aby „zhromaždila ďalšie dôkazy týkajúce sa daného geneticky modifikovanému organizmu a aby ďalej posúdila, či [Rakúskom] prijaté opatrenie s cieľom predbežne pozastaviť [jeho] uvedenie na trh [je] odôvodnené a či povolenie takéhoto organizmu naďalej spĺňa požiadavky na bezpečnosť uvedené v smernici 2001/18/ES“.(14) V novembri 2005 Komisia opätovne konzultovala s úradom EFSA otázku, či existuje vedecký dôvod domnievať sa, že by ďalšie uvádzanie kukurice línie T25 na trh za podmienok uvedených v súhlase mohlo mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie alebo na životné prostredie. Úrad EFSA bol osobitne požiadaný, aby zohľadnil všetky nové vedecké poznatky, ktoré sa objavili až po vydaní predošlého odborného stanoviska k bezpečnosti tohto geneticky modifikovaného organizmu.(15) Úrad EFSA vo svojom stanovisku z 29. marca 2006[16] dospel k záveru, že niet dôvodu domnievať sa, že by ďalšie uvádzanie kukurice T25 na trh za podmienok uvedených v súhlase malo nepriaznivé účinky na ľudské zdravie a zdravie zvierat alebo na životné prostredie.(16) Komisia v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia Rady 1999/468/ES predložila Rade návrh, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby zrušilo svoje ochranné opatrenie.(17) Rada pre životné prostredie sa v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia Rady 1999/468/ES dňa 18. decembra 2006 kvalifikovanou väčšinou uzniesla, že s návrhom nesúhlasí.(18) Vo svojom rozhodnutí Rada odkázala na posúdenie environmentálneho rizika uvedené v smernici 2001/18/EC a uviedla, že „pri posudzovaní environmentálnych rizík treba systematickejšie zohľadňovať rôzne poľnohospodárske štruktúry a regionálne ekologické charakteristiky v Európskej únii.“(19) Komisia v súlade s článkom 5 ods. 6 rozhodnutia Rady 1999/468/ES predložila pozmenený návrh, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby zrušilo len zákaz dovozu a spracovania na potravinárske a krmovinárske účely.(20) Dňa 30. októbra 2007 Rada hlasovala o uvedenom návrhu a nedosiahla kvalifikovanú väčšinu potrebnú na jeho zamietnutie alebo prijatie. Komisia preto 7. mája 2008 prijala rozhodnutie 2008/470/ES, v ktorom sa od Rakúska požaduje, aby najneskôr do 20 dní odo dňa oznámenia podniklo všetky potrebné kroky na ukončenie zákazu dovozu kukurice Zea Mays L. línia T25 a jej spracovania na potravinárske a krmovinárske účely. Rakúsko 27. mája 2008 rozhodnutiu vyhovelo a zodpovedajúcim spôsobom zmenilo a doplnilo vnútroštátne právne predpisy.(21) Pokiaľ ide o stránky ochranného opatrenia týkajúce sa predaja a používania osiva (pestovania), Rakúsko začalo zhromažďovať relevantné vedecké dôkazy, ktoré by podľa jeho názoru dočasne odôvodňovali zachovanie ochranného opatrenia, a to najmä vzhľadom na „rozličné poľnohospodárske štruktúry a regionálne ekologické charakteristiky“, ako sa uvádza v odôvodnení 3 rozhodnutia Rady z 18. decembra. V novembri 2007 Rakúsko predložilo Komisii vedecké poznatky, ktoré zhromaždilo.(22) Dňa 18. apríla 2008 Komisia podľa článku 29 ods. 1 a v súlade s článkom 22 ods. 2 a článkom 22 ods. 5 písm. c) nariadenia (ES) č. 178/2002 požiadala úrad EFSA o posúdenie toho, či informácie predložené Rakúskom obsahujú prvky, ktoré by ovplyvňovali posúdenie rizika pre životné prostredie na základe už existujúcich informácií a vzhľadom na nové vedecké poznatky, takže by existovali závažné dôvody domnievať sa, že kukurica T25 používaná na účely ustanovené v príslušnom súhlase predstavuje riziko pre životné prostredie.(23) Úrad EFSA prijal 4. decembra 2008 stanovisko (uverejnené 11. decembra 2008), v ktorom dospel k záveru, že je nepravdepodobné, že kukurica T25 by mala v rámci navrhovaných použití nepriaznivé účinky na ľudské zdravie a na zdravie zvierat alebo na životné prostredie, a potvrdil svoje predošlé závery, pokiaľ ide o bezpečnosť kukurice T25. Okrem toho úrad EFSA po zvážení informácií, ktoré predložilo Rakúsko, ako aj po posúdení širokého spektra odbornej literatúry, zastáva názor, že pokiaľ ide o riziko pre ľudské zdravie, zdravie zvierat a pre životné prostredie, neexistujú vedecké dôkazy, ktoré by odôvodňovali odvolávanie sa na ochrannú doložku podľa článku 23 smernice 2001/18/ES, pokiaľ ide o uvedenie kukurice T25 na trh na navrhované účely. Úrad EFSA dospel k záveru, že v súčasnosti dostupné vedecké dôkazy nepodporujú argumenty, ktoré uviedlo Rakúsko, a že je nepravdepodobné, že pestovanie kukurice T25 by malo nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat a na životné prostredie v Rakúsku.(24) Za týchto okolností by Rakúsko malo zrušiť svoje ochranné opatrenie, pokiaľ ide o používanie a predaj osiva kukurice Zea Mays T. línia T25.(25) Komisia po rozhodnutí Rady z 18. decembra 2006 a v súlade s článkom 5 ods. 6 druhým pododsekom rozhodnutia Rady 1999/468/ES opätovne predložila svoj návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať, a informovala o tom Európsky parlament.(26) V článku 5 ods. 6 prvom pododseku rozhodnutia Rady 1999/468/ES sa uvádza, že Rada sa v súlade s článkom 30 ods. 2 smernice 2001/18/ES môže v rámci stanoveného trojmesačného obdobia vyjadriť kvalifikovanou väčšinou.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Opatrenia prijaté Rakúskom na účely zákazu používania a predaja osiva kukurice Zea Mays L. línia T25, ktorej uvedenie na trh sa povolilo rozhodnutím 98/293/ES, nie sú podľa článku 23 smernice 2001/18/ES odôvodnené.Článok 2Rakúsko podnikne potrebné kroky na ukončenie zákazu používania a predaja osiva kukurice Zea Mays L. línia T25 na svojom území a vyhovie tomuto rozhodnutiu najneskôr do 20 dní odo dňa jeho oznámenia.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Rakúskej republike..V Bruseli […]2009Za Komisiupredseda [1] Ú. v. ES L 117, 8.5.1990, s. 15[2] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1.[3] Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 1.[4] Ú. v. EÚ L 106, 18.10.2003, s. 1.[5] Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 575/2006 (Ú. v. EÚ L 100, 8.4.2006, s. 3).[6] Stanovisko Vedeckej skupiny pre geneticky modifikované organizmy vypracované na žiadosť Komisie a týkajúce sa odvolania sa Rakúska na článok 23 smernice 2001/18/ES, Vestník EFSA (2004) 78, s. 1-13.[7] Stanovisko Vedeckej skupiny pre geneticky modifikované organizmy vypracované na žiadosť Komisie a týkajúce sa geneticky modifikovaných plodín (kukurica Bt176, kukurica MON810, kukurica T25, repka olejná Topas 19/2 a repka olejná Ms1xRf1), ktoré podliehajú ochranných opatreniam, na ktoré sa podľa článku 16 smernice 90/220/EHS, Vestníka EFSA (2006) 338 s. 1-15 Rakúsko odvoláva.[8] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1[9] Ú. v. ES L 131, 5.5.1998, s. 32.[10] Ú. v. ES L 117, 8.5.1990, s. 15.[11] Ú. v. ES L 43, 14.2.1997, s. 1.[12] Ú. v. EÚ L 106, 18.10.2003, s. 1.[13] Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 575/2006 (Ú. v. EÚ L 100, 8.4.2006, s. 3).[14] Stanovisko Vedeckej skupiny pre geneticky modifikované organizmy vypracované na žiadosť Komisie a týkajúce sa uplatňovania článku 23 smernice 2001/18/ES Rakúskom, Vestník EFSA (2004) 78, s. 1-13.[15] Ú. v. ES L 184, 17.7. 1999, s. 23.[16] Stanovisko Vedeckej skupiny pre geneticky modifikované organizmy vypracované na žiadosť Komisie a týkajúce sa geneticky modifikovaných plodín (kukurica Bt176, kukurica MON810, kukurica T25, repka olejná Topas 19/2 a repka olejná Ms1xRf1), ktoré podliehajú ochranným opatreniam, na ktoré sa podľa článku 16 smernice 90/220/EHS, Vestníka EFSA (2006) 338 s. 1-15 Rakúsko odvoláva.


				|

		52012PC0221

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o prijatí doplnkového výskumného programu na obdobie rokov 2012 – 2015 týkajúceho sa reaktora s vysokým tokom neutrónov, ktorý má vykonávať Spoločné výskumné centrum Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu /* COM/2012/0221 final - 2012/0111 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1. KONTEXT NÁVRHU
Prevádzka reaktora s vysokým tokom
neutrónov (High Flux Reactor – HFR) bola podporená súborom doplnkových
výskumných programov. Rada prijala 25. mája 2009 trojročný (2009 – 2011)
doplnkový výskumný program (rozhodnutie Rady 2009/410/Euratom – Ú. v. EÚ L
132/15, 29.5.2009), ktorý má vykonávať Spoločné výskumné centrum
(JRC) Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a ktorý sa týka
prevádzky reaktora nachádzajúceho sa v Inštitúte energetiky JRC v Pettene
(Holandsko).
Na doplnkový program realizovaný v rokoch 2009
– 2011 prispeli tri zúčastnené členské štáty Holandsko, Francúzsko
a Belgicko v priebehu troch rokov celkovou sumou 35 miliónov EUR. Táto
suma zahŕňala rezervy na každoročné príspevky do fondu na
vyradenie reaktora z prevádzky (zahŕňala aj príspevok do fondu na
vyradenie z prevádzky za rok 2008, počas ktorého sa na prevádzku HFR
nevzťahoval predchádzajúci doplnkový program).
Prebiehajúci doplnkový výskumný program sa
skončí 31. decembra 2011.
Toto oznámenie sa týka nového
štvorročného programu zameraného na prevádzku HFR (2012 – 2015).
Komisia využíva HFR v súlade
s dohodou medzi organizáciou Euratom a Holandskom z 25. júla
1961. Táto dohoda bola podpísaná na obdobie 99 rokov. Na jej vykonávanie obe
strany uzavreli 31. októbra 1962 zmluvu o dlhodobom prenájme na
99 rokov, ktorou sa udeľuje vecné právo („dedičný nájom“).
HFR zohráva v Európskej únii dôležitú
úlohu. Hlavným cieľom doplnkového výskumného programu pre HFR je
zabezpečiť stály a spoľahlivý tok neutrónov na pokusné
účely. Skúmajú sa tieto oblasti: náuka o jadrových materiáloch
a palivách s cieľom zvýšiť bezpečnosť jadrových
reaktorov (s jadrovým štiepením, ako aj s jadrovou syntézou), výskum
opotrebúvania reaktora a riadenia jeho životného cyklu, výskum moderných
palivových cyklov a nakladania s odpadom. HFR je takisto zariadením
odbornej prípravy pre doktorandov a držiteľom doktorátu, ktorí
vykonávajú svoje výskumné činnosti prostredníctvom európskych programov.
Reaktor sa takisto používa na komerčnú výrobu
rádioizotopov pre vyše 60 % zo všetkých 10 miliónov lekárskych diagnóz
určovaných každý rok v Európe. Je hlavným dodávateľom európskych
rádiofarmaceutických spoločností v tejto oblasti. Navyše vďaka
tomu, že sa nachádza v Európe, sa jeho produkcia rýchlo dostáva
do európskych zdravotníckych stredísk. To má zásadný význam pre
najčastejšie používané izotopy s krátkym polčasom rozpadu.
2. KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI
A POSÚDENIE VPLYVU
Spomedzi členských štátov, s ktorými
sa uskutočnili konzultácie so zreteľom na ich výskumné aktivity
v jadrovom odvetví, tri členské štáty (Holandsko, Francúzsko
a Belgicko) súhlasili, že budú prispievať na financovanie HFR.
3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Návrh sa zakladá na článku 7 Zmluvy o
Euratome.
4. VPLYV NA ROZPOČET
Na základe finančného výkazu tohto nového
doplnkového programu sa očakáva, že príspevok poskytnú tri zúčastnené
členské štáty, konkrétne Holandsko, Francúzsko a Belgicko. Suma
príspevkov od týchto troch členských štátov predstavuje 31 400
miliónov EUR. Tieto sumy spolu s očakávanou výškou komerčného
príjmu zaisťujú dostatočný prevádzkový rozpočet na úhradu
predpokladaných nákladov na reaktor v období rokov 2012 – 2015. Treba
poznamenať, že v tomto rozpočte sú zahrnuté rezervy na vyradenie
reaktora z prevádzky, ako aj náklady spojené s technickými
zariadeniami, poistením a nakladaním s vyhoretým palivom.
Komisia potvrdzuje vyhlásenie zaznamenané
v zápisnici zo zasadnutia Rady z 27. júna 1996, v rámci ktorého
uviedla, že „HFR môže na základe adekvátneho financovania prispievať
k vykonávaniu programov Spoločenstva, či už v kontexte s
rámcovými programami, alebo mimo neho. Táto účasť bude prebiehať
na základe hospodárskej súťaže alebo prostredníctvom poskytovania služieb
ožarovania pre ústavy JRC v rámci vykonávania ich príslušných
činností.“ To znamená, že Komisia nebude prispievať na prevádzkové
náklady HFR finančnými prostriedkami zo svojho inštitucionálneho
rozpočtu, a to ani na nijaké náklady na údržbu alebo opravu reaktora.
5. DODATOČNÉ INFORMÁCIE
Neuplatňuje sa
2012/0111 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o prijatí doplnkového výskumného
programu na obdobie rokov 2012 – 2015 týkajúceho sa reaktora s vysokým tokom
neutrónov, ktorý má vykonávať Spoločné výskumné centrum Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 7,
so zreteľom na
návrh Komisie,
po porade
s Vedeckým a technickým výborom[1],
keďže:
(1)       V rámci Európskeho
výskumného priestoru reaktor s vysokým tokom neutrónov (ďalej len „HFR“)
v Pettene je a určitý čas zostane dôležitým prostriedkom,
ktorý má Únia k dispozícii na to, aby prispievala k náukám
o materiáloch a testovaniu materiálov, k jadrovej medicíne a k
výskumu bezpečnosti v oblasti jadrovej energie.
(2)       Prevádzka HFR sa podporila
súborom doplnkových výskumných programov, z ktorých posledný, obsiahnutý v
rozhodnutí Rady 2009/410/Euratom z 25. mája 2009 o prijatí doplnkového
výskumného programu, ktorý má vykonávať Spoločné výskumné centrum
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, sa skončil 31. decembra
2011[2].
(3)       Vzhľadom na to, že HFR
je naďalej potrebný ako nenahraditeľná infraštruktúra pre výskum
Spoločenstva v oblasti zvyšovania bezpečnosti jadrových
reaktorov, ochrany zdravia vrátane vývoja lekárskych izotopov pre lekársky
výskum, jadrovej syntézy, základného výskumu a odbornej prípravy
i nakladania s odpadom vrátane možnosti študovať bezpečnosť
správania sa jadrových palív pre reaktorové systémy s významom pre Európu,
malo by sa v jeho prevádzke pokračovať na základe tohto
dodatkového výskumného programu do konca roku 2015.
(5)       Holandsko, Francúzsko
a Belgicko by pre svoj osobitný záujem o ďalšiu prevádzku HFR
mali, ako už naznačili, financovať tento program prostredníctvom finančných
príspevkov do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev pomocou
pripísaného príjmu.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Doplnkový výskumný program týkajúci sa
prevádzky HFR, (ďalej len „program“) ktorého ciele sú stanovené v prílohe
I, sa prijíma na dobu štyroch rokov so začiatkom 1. januára 2012.
Článok 2
Odhadovaná výška nevyhnutného príspevku na
vykonanie programu je 31 400 miliónov EUR. Rozdelenie tejto sumy sa uvádza
v prílohe II. Tento príspevok sa pokladá za pripísaný príjem v súlade s článkom
18 ods. 2 nariadenia Rady č. 1605/2002[3].
Článok 3
1.           Riadením programu je poverená
Komisia. Na tento účel požiada o služby Spoločného výskumného
centra.
2.           Správna rada Spoločného
výskumného centra musí byť o vykonávaní programu sústavne informovaná.
Článok 4
Komisia predloží Európskemu parlamentu
a Rade strednodobú a záverečnú správu o vykonávaní tohto
rozhodnutia.
Článok 5
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od
1. januára 2012.
Článok 6
Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli
Za Radu
predseda
PRÍLOHA I
VEDECKÉ A TECHNICKÉ CIELE
Hlavné ciele programu
sú tieto:
1. Zaistiť
bezpečnú a spoľahlivú prevádzku HFR tak, aby sa zaručila
dostupnosť toku neutrónov na pokusné účely.
2. Umožniť
výskumným ústavom účinne využívať HFR v širokej škále odborov:
zvýšenie bezpečnosti jadrových reaktorov, ochrana zdravia vrátane vývoja
lekárskych izotopov, jadrová syntéza, základný výskum a odborná príprava a nakladanie
s odpadom vrátane možnosti študovať bezpečnosť správania sa
jadrových palív pre reaktorové systémy s významom pre Európu.
___________________________________________________________________________
PRÍLOHA II
ROZDELENIE PRÍSPEVKOV
Príspevky určené
na program pochádzajú z Holandska, Francúzska a Belgicka.
Tieto príspevky sa
rozdeľujú takto:
Holandsko: 29 000 miliónov EUR;
Francúzsko: 1 200 mil. EUR
Belgicko: 1 200 mil. EUR
Spolu:
31 400 mil. EUR
Tieto príspevky sa platia do všeobecného
rozpočtu Európskych spoločenstiev a musia sa prideliť na
tento program.
Tieto príspevky sú pevne stanovené a nie
je ich možné upravovať podľa meniacich sa súvisiacich nákladov na
prevádzku, údržbu a vyradenie z prevádzky.
.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.1.        RÁMEC
NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.1.1.  Názov návrhu/iniciatívy
Doplnkový
výskumný program na obdobie rokov 2012 – 2015 týkajúci sa reaktora s vysokým
tokom neutrónov, ktorý má vykonávať Spoločné výskumné centrum
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
1.2.1.2.  Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
Hlava
10:       Priamy výskum
Kapitola
10 04:          Dokončenie predchádzajúcich rámcových programov a ostatné
činnosti
Článok
10 04 04:       Prevádzka reaktora s vysokým tokom neutrónov (HFR)
1.3.1.3.  Druh návrhu/iniciatívy
x Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.1.4.  Ciele
1.4.1.1.4.1.      Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy
Reaktor
s vysokým tokom neutrónov (HFR) zohráva v Európskej únii dôležitú úlohu
pri podpore výroby lekárskych rádioizotopov, bezpečných jadrových
technológií, v oblastiach výskumu opotrebúvania jadrových elektrární
a predĺženia ich životnosti, transmutácie aktinidov s dlhým
polčasom rozpadu, pokiaľ ide o vyššiu bezpečnosť
uskladňovania odpadu, zvyšovanie bezpečnosti palív a štúdie
bezpečnosti palív pre nové bezpečnejšie reaktory.
V
základnom výskume sa okrem toho neutrónové zväzky využívajú na štúdium štruktúry
materiálov. Táto oblasť činnosti sa neustále vyvíja a prispieva
k pochopeniu, akými mechanizmami dochádza k narušovaniu materiálov
a ako je možné tieto mechanizmy zmierniť v súvislosti s
bezpečnosťou existujúcich elektrární. V rámci termojadrovej
syntézy sa uskutočňuje niekoľko projektov na skúšanie
konštrukčných a množivých materiálov pre budúce reaktory na jadrovú
syntézu.
1.4.2.1.4.2.      Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

Hlavným
cieľom doplnkového programu týkajúceho sa HFR je jeho bezpečná a spoľahlivá
prevádzka. Táto činnosť zahŕňa bežné používanie zariadenia
počas maximálneho prevádzkového obdobia, dodávku toku neutrónov pre pokusy
a výrobu lekárskych izotopov.
1.4.3.1.4.3.      Očakávané výsledky a vplyv
Údaje
a výsledky týkajúce sa ožiarenia v širokej škále disciplín, napr.:
zvyšovanie bezpečnosti jadrových reaktorov, vývoj lekárskych izotopov na
riešenie otázok a potrieb lekárskeho výskumu, výskum materiálov pre
reaktory využívajúce jadrovú syntézu, základný jadrový výskum a odborná
príprava a nakladanie s odpadmi a jadrové palivá pre novú
bezpečnejšiu generáciu reaktorových systémov.
1.4.4.1.4.4.      Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Povinnosti
Komisie pozostávajú z riadenia doplnkového výskumného programu
a následne z podávania správ o technickom stave prevádzky
reaktora, jeho vedeckom používaní a jeho rozpočtovej situácii. Okrem toho
JRC (Ústav pre energetiku a dopravu) pripraví vždy po dvoch rokoch správu,
ktorá bude obsahovať:
(1)
technické výkazníctvo poskytujúce údaje
o prevádzke HFR,
(2)
súhrnný opis hlavných vedeckých výsledkov,
(3)
stav činností týkajúcich sa opráv
a údržby,
(4)
stav rozpočtu, pokiaľ ide o príjmy
od členských štátov a použitie rozpočtu doplnkového výskumného
programu (vrátane rezerv na vyradenie z prevádzky, nákladov na riadenie, platby
prevádzkovateľovi atď.).
1.5.1.5.  Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.1.5.1.      Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo
dlhodobom horizonte
Cieľom
HFR je podporiť výskumnú a vývojovú činnosť
zúčastnených členských štátov v týchto oblastiach:
bezpečnosť jadrových zariadení a palivového cyklu, nakladanie
s odpadom, termojadrová syntéza, základný výskum a kapacity odbornej
prípravy.
HFR
naďalej aktívne prispieva k zvyšovaniu bezpečnosti reaktorov.
Prostredníctvom európskych sietí sa realizuje úsilie o koordináciu, šírenie výsledkov
a podpora harmonizácie.
Cieľom
HFR je aj zabezpečovať lekárske rádioizotopy.
1.5.2.1.5.2.      Prínos zapojenia Európskej únie
Pridaná
hodnota výskumných činností týkajúcich sa HFR súvisí
s cezhraničným vplyvom, úsporami z rozsahu, príspevkom
k znižovaniu investícií do výskumu v jednotlivých štátoch.
Intervencia v jadrovej oblasti na európskej úrovni je opodstatnená.
Reaktor
sa takisto používa na komerčnú výrobu rádioizotopov pre vyše 60 %
z 10 miliónov lekárskych diagnóz určovaných každý rok v Európe.
Je to veľmi dôležité zariadenie pre európsky zdravotnícky sektor
(nemocnice, kliniky, lekárov ...), pretože rádioizotopy sa používajú
v rôznych oblastiach medicíny najviac však na prevenciu a liečbu
rakoviny. Existuje iba veľmi málo alternatív, keďže sa prostredníctvom
neho vyrábajú najčastejšie používané izotopy s krátkym polčasom
rozpadu. Vďaka tomu, že sa nachádza v Európe, sa jeho produkcia
rýchlo dostáva do európskych zdravotníckych stredísk.
1.5.3.1.5.3.      Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Súčasné
dodávky technécia Tc-99m na lekárske účely závisia od výroby
neudržateľne nízkeho počtu reaktorov, ku ktorým patrí HFR. Keďže
tieto reaktory boli postavené v 50. a 60. rokoch minulého storočia, blížia
sa ku koncu svojej životnosti, čo spôsobuje rastúcu potrebu plánovaných
odstávok na údržbu a čoraz častejšie neplánované prerušovanie výroby. V polovici mája 2009 prerušil
svoju prevádzku kanadský reaktor NRU (vyrábajúci lekárske izotopy) a zostal
odstavený po celý zvyšok roka 2009, čím spôsobil pretrvávajúci nedostatok
lekárskych izotopov na celom svete. V roku 2010 bola zastavená prevádzka
HFR z dôvodu opravy plášťa spodnej zátky a prerušenie jeho
prevádzky malo vplyv na dodávky lekárskych izotopov.
1.5.4.1.5.4.      Zlučiteľnosť a možná synergia s inými
finančnými nástrojmi
Navrhnutý
doplnkový výskumný program bude reagovať na rôzne vedecké
a technologické výzvy s cieľom dosiahnuť krátko-
a dlhodobé ciele Európskeho strategického plánu pre energetické
technológie (SET-Plan) a strategickej technologickej platformy pre jadrovú
energetiku (SNE-TP). Bude zahŕňať aj činnosti úzko spojené
s predĺžením siedmeho rámcového programu Euratomu (2012 – 2013)
a s nasledujúcimi rámcovými programami.
1.6.1.6.  Trvanie akcie a jej finančného vplyvu
x Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
x Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [01/01]2012 do [31/12]2015
–
x Finančný vplyv trvá od roku 2012 do roku 2016
1.7.1.7.  Plánovaný spôsob hospodárenia[4]
x Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
Poznámky:
Komisia
je majiteľom HFR v súlade s dohodou medzi organizáciou Euratom
a Holandskom z 25. júla 1961 (prenájom na 99 rokov). Za prevádzku HFR
zodpovedá držiteľ licencie na prevádzku NRG (NL), čo umožňuje
prevádzku/využívanie na základe nezávislého a udržateľného právneho
režimu. Doplnkový výskumný program, ktorý riadi JRC, je pre financujúce
členské štáty zdrojom mimoriadneho príjmu určeného na výskum.
2.2.        OPATRENIA
V OBLASTI RIADENIA
2.1.2.1.  Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ
Povinnosti
Komisie pozostávajú z riadenia doplnkového výskumného programu
a následne z podávania správ o
(i)
technickom stave prevádzky reaktora,
(ii)
jeho vedeckom používaní,
(iii)
stave rozpočtu, pokiaľ ide o finančné príjmy od
členských štátov a
(iv)
vykonaných platbách.
Program
je zahrnutý do plánovacieho cyklu ABM JRC a do ročného plánu
riadenia. Monitorovanie uvedených cieľov sa preto zahrnie do výročnej
správy JRC o činnosti.
Okrem
toho JRC pripraví vždy po dvoch rokoch správu. Bude venovaná riadeniu
doplnkového výskumného programu a bude obsahovať:
–
technické výkazníctvo poskytujúce údaje o prevádzke HFR,
–
súhrnný opis hlavných vedeckých výsledkov,
–
stav činností týkajúcich sa údržby,
–
stav rozpočtu, pokiaľ ide o príjmy od členských štátov
a použitie rozpočtu doplnkového výskumného programu (vrátane rezerv
na vyradenie z prevádzky, nákladov na riadenie atď.).
2.2.2.2.  Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.2.2.1.      Zistené riziká
Tento
program je pokračovaním predchádzajúceho doplnkového výskumného programu. Jeho
príprava bola predmetom interného posúdenia zúčastnenými členskými
štátmi, ktoré vyhodnocovali riziká účasti na ňom.
2.2.2.2.2.2.      Plánované metódy kontroly
Strednodobá
a záverečná správa sa bude venovať riadeniu doplnkového výskumného
programu a bude sa vzťahovať na technické, vedecké
a rozpočtové otázky vrátane rezerv na vyradenie z prevádzky
atď.
2.3.2.3.  Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Audit
a vnútornú kontrolu uvedeného podávania správ vykonávajú úradníci JRC,
pričom sa zaoberajú technickými, ako aj rozpočtovými aspektmi.
Prístup ku všetkým auditom a vnútorným kontrolám sa poskytne Dvoru
audítorov.
Naďalej
sa budú prijímať primerané opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam
a podvodom a prijmú sa potrebné kroky na znovuzískanie finančných
prostriedkov, ktoré sa stratili, neoprávnene vyplatili alebo nesprávne použili
v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o
rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet
Európskych spoločenstiev, nariadením Komisie (ES, EURATOM) č.
2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na
vykonávanie rozpočtových pravidiel, nariadením Rady (ES, Euratom) č.
2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych
spoločenstiev[5],
nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách
a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany
finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými
podvodmi[6]
a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o
vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[7].
Kontrola
pohybu štiepnych materiálov prebieha v rámci Euratom a MAAE.
3.3.        ODHADOVANÝ
FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.3.1.  Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a
rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky v týchto okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov…...….] || DRP/NRP ([8]) || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1a || Článok 10 04 04 – Prevádzka reaktora s vysokým tokom neutrónov (HRF) Položka 10 04 04 02 – Prevádzka reaktora s vysokým tokom neutrónov (HRF) – doplnkový program týkajúci sa HRF[9] || DRP || NIE || NIE || NIE || ÁNO
·      Požadované nové rozpočtové riadky
Neuplatňuje sa
3.2.3.2.  Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.3.2.1.      Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 1a || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť
 GR: JRC ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥ 2016 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka: 10 04 04 02 || Záväzky || (1) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || (2) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka: Neuplatňuje sa ||   || (3) || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
 Rozpočtové prostriedky pre GR JRC SPOLU || Záväzky || =1 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || =2 +3 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1a viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré
okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU (referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || =5+ 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || Administratívne výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 GR: JRC ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥ 2016 || SPOLU
  Ľudské zdroje || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
  Ostatné administratívne výdavky || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
 GR JRC SPOLU || Rozpočtové prostriedky || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl. || neupl.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥ 2016 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || p.m.
 Platby || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
3.2.2.3.2.2.      Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
x Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ: Bezpečná a spoľahlivá prevádzka HFR
 - Výstup || Dni prevádzky na plný výkon || neupl. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 Konkrétny cieľ medzisúčet || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 250 || p.m. || 1 000 || p.m.
 NÁKLADY SPOLU ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m. ||   || p.m.
3.2.3.3.2.3.      Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.3.2.3.1.            Zhrnutie
–
x Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok ≥ 2016 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.3.2.3.2.             Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
x Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[10]
 XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - sídlo ||   ||   ||   ||
 - delegácia ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||
 SPOLU ||   ||   ||   ||
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Jedinou úlohou, ktorú vykonáva JRC, je riadenie doplnkového programu. Riadenie sa vykonáva prostriedkami, ktoré sa v celom rozsahu financujú pripísaným príjmom pochádzajúcim z doplnkového výskumného programu.
 Externí zamestnanci || Neuplatňuje sa
3.2.4.3.2.4.      Súlad s platným viacročným finančným rámcom
–
x Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Neuplatňuje
sa
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.
Neuplatňuje
sa
3.2.5.3.2.5.      Účasť tretích strán na financovaní
–
¨ Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.
–
x Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími
stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Spolu
 Holandsko || 7 250 || 7 250 || 7 250 || 7 250 || 29 000
 Francúzsko || 300 || 300 || 300 || 300 || 1 200
 Belgicko || 300 || 300 || 300 || 300 || 1 200
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || 7 850 || 7 850 || 7 850 || 7 850 || 31 400
Doplnkový výskumný program si vyžaduje iba
rozpočtovú štruktúru (p.m.) určenú na získanie vyčlenených
finančných prostriedkov od účastníkov. Uvedené sumy vypočítali
príslušné členské štáty s cieľom uhradiť predpokladané
náklady na reaktor v období rokov 2012 až 2015 s prihliadnutím na
očakávanú úroveň komerčných príjmov. Komisia nebude v žiadnom
prípade uhrádzať prevádzkový deficit ani prípadné náklady na údržbu alebo
opravu.
3.3.3.3.  Odhadovaný vplyv na príjmy
–
¨  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
x Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
x        vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy
 Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015
 Položka 6 2 2 1 ||   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Položka
6 2 2 1 – Príjem z prevádzky HFR, ktorý sa má použiť na poskytnutie
dodatočných finančných prostriedkov – Pripísaný príjem
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
Doplnkový
výskumný program sa financuje z príspevkov pochádzajúcich od
zúčastnených členských štátov vypočítaných na základe
rozpočtu na obdobie rokov 2009 – 2011 aktualizovaného odhadovanou
infláciou na obdobie rokov 2012 až 2015.
[1]               Zápisnica zo schôdze Vedeckého a technického
výboru, ktorá sa uskutočnila 17. februára 2012.
[2]               Ú. v. EÚ L 132/15, 29.5.2009.
[3]               Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25.
júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný
rozpočet Európskych spoločenstiev, Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.
[4]               Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie
o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[5]               Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.
[6]               Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.
[7]               Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.
[8]               DRP
= diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové
prostriedky
[9]               Položka 10 04 04 02 „Prevádzka reaktora s vysokým tokom
neutrónov (HRF) – doplnkové programy týkajúce sa HRF (2009 až 2011)“ sa
premenuje na „Prevádzka reaktora s vysokým tokom neutrónov (HRF) – doplnkové
programy týkajúce sa HRF“, čím sa odstráni dočasný odkaz uvedený s
cieľom jej platnosti na každý budúci doplnkový program, ktorý by sa mohol
prijať pre prevádzku HFR.
[10]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert;


				|

		52012PC0527

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES s cieľom zvýšiť mieru spolufinancovania uplatňovanú v rámci Fondu pre vonkajšie hranice v prípade niektorých členských štátov, ktoré majú alebo ktorým hrozia vážne ťažkosti v súvislosti s finančnou stabilitou /* COM/2012/0527 final - 2012/0253 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·
Dôvody a ciele
Pretrvávajúca
finančná a hospodárska kríza zvyšuje tlak na vnútroštátne finančné
zdroje, keďže členské štáty znižujú svoje rozpočty. V tejto
súvislosti je obzvlášť dôležité zabezpečiť bezproblémovú realizáciu
programov prijatých v kontexte štyroch fondov tvoriacich súčasť
všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“ (ďalej
len „fondy“), prostredníctvom ktorých do hospodárstva plynú finančné
prostriedky.
Realizácia
programov je však často náročná v dôsledku problémov s likviditou
vyplývajúcich z rozpočtových obmedzení, čo v mnohých prípadoch vedie
k výraznému kráteniu výdavkov, a tým problémy počas pretrvávajúcej
krízy ešte viac narastajú. To platí predovšetkým v prípade členských
štátov, ktoré sú najviac postihnuté súčasnou krízou a ktoré dostali
finančnú pomoc na základe programu v rámci európskeho finančného
stabilizačného mechanizmu (EFSM), Európskeho nástroja finančnej
stability (ENFS), bilaterálnych pôžičiek určených krajinám eurozóny,
resp. na základe mechanizmu platobnej bilancie pre krajiny mimo eurozóny.
K dnešnému dňu požiadalo o finančnú pomoc v rámci
rôznych mechanizmov podpory šesť krajín vrátane Grécka, ktoré pred
zriadením mechanizmu EFSM dostalo finančnú pomoc aj prostredníctvom
bilaterálnych pôžičiek, pričom tieto krajiny sa s Komisiou
dohodli na programe makroekonomických úprav. Ide o Maďarsko, Rumunsko,
Lotyšsko (v rámci mechanizmu platobnej bilancie), Portugalsko, Grécko a
Írsko (v rámci EFSM, EFSF a bilaterálnych mechanizmov). Treba poznamenať,
že program pre Maďarsko sa skončil v roku 2010 a program pre
Lotyšsko sa skončil začiatkom roka 2012.
Je potrebné
zabezpečiť, aby členské štáty, ktoré využívajú mechanizmus
finančnej podpory, resp. akékoľvek ďalšie členské štáty, ktorým
sa bude takáto pomoc poskytovať v budúcnosti, boli schopné realizovať
programy prijaté v rámci uvedených fondov a financovať príslušné projekty.
Preto sa v tomto návrhu predkladajú ustanovenia, ktoré by Komisii mali
umožniť zvýšiť podiel spolufinancovania, ktoré Únia poskytuje týmto
krajinám, a to v období, počas ktorého tieto krajiny využívajú pomoc
poskytovanú z niektorého z mechanizmov podpory vytvorených v rámci príslušných
nástrojov financovania. Členským štátom to poskytne dodatočné
finančné zdroje a uľahčí to pokračovanie praktickej
realizácie programov.
·
Všeobecný kontext
Prehlbovanie
finančnej krízy v niektorých členských štátoch nepochybne
výrazne ovplyvňuje reálnu ekonomiku, čo je okrem iného
zapríčinené objemom akumulovaného dlhu a ťažkosťami,
s ktorými sa vlády stretávajú, keď si chcú za udržateľných
nákladov požičať peniaze na trhu.
Komisia mimoriadne
aktívne predkladala návrhy, v ktorých sa hľadali najlepšie spôsoby reakcie
na súčasnú krízu a jej sociálno-ekonomické dôsledky. V tejto súvislosti
boli prijaté tri jej návrhy. Predmetom prvého návrhu sú zmeny a doplnenia
nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa
ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja,
Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde zamerané na zvýšenie podielu
príspevku Únie, ktorý možno poskytnúť prostredníctvom priebežných
a záverečných platieb, a to až o 10 percentuálnych bodov nad
súčasné limity [nariadenie (EÚ) č. 1311/2011 z 13. decembra 2011].
Druhým návrhom sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005
z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a to s cieľom
zvýšiť podiel príspevku poskytovaného z tohto fondu najvzdialenejším
regiónom a menším ostrovom v Egejskom mori až do výšky 95 % a v prípade
ostatných regiónov až do výšky 85 % [nariadenie (EÚ) č. 1312/2011 z 19.
decembra 2011]. Predmetom tretieho návrhu sú zmeny a doplnenia nariadenia
Rady (ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo, ktorých
cieľom bolo zvýšiť podiel príspevku Únie, ktorý možno poskytnúť
prostredníctvom priebežných a záverečných platieb, a to až o 10
percentuálnych bodov nad súčasné limity [nariadenie (EÚ) č. 387/2012
z 19. apríla 2012].
·
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
V článku 16 rozhodnutia Európskeho
parlamentu a Rady č. 574/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje
Fond pre vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť
všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov, sa
ustanovuje, že výška príspevku Únie spravidla nesmie presiahnuť 50 %
celkových nákladov na konkrétnu akciu. V tomto článku sa takisto
ustanovuje, že v členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje Kohézny
fond, sa príspevok Únie môže zvýšiť na 75 %; v zmysle tohto
článku je rovnaké zvýšenie možné aj v prípade projektov zameraných na
konkrétne priority uvedené v strategických usmerneniach.
·
Súlad s inými politikami a cieľmi
Únie
Návrh je
konzistentný/ v súlade s ostatnými návrhmi a iniciatívami, ktoré prijala Európska
komisia v rámci reakcie na finančnú krízu.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
·
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Neuskutočnili
sa žiadne konzultácie s externými zainteresovanými stranami.
·
Získavanie a využívanie expertízy
Využívanie
externej expertízy nebolo potrebné.
·
Posúdenie vplyvu
Predkladaným návrhom sa Komisii umožní
poskytnúť väčšie spolufinancovanie krajinám využívajúcim niektorý z
podporných mechanizmov.
Nie je potrebný dodatočný rozpočet,
pretože ročné prídely finančných prostriedkov z fondov pre uvedené
krajiny a na programy na programové obdobie 2007 až 2013 sa nezmenia.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·
Zhrnutie návrhu
Navrhuje sa upraviť článok 16
rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES tak, aby sa miera
spolufinancovania uplatňovaná v prípade programov príslušných
členských štátov realizovaných na základe Fondu pre vonkajšie hranice
zvýšila o 20 percentuálnych bodov, ak tieto členské štáty IATE :)využívajú
niektorý z podporných mechanizmov.
Po prijatí rozhodnutia o poskytnutí
finančnej pomoci členskému štátu využívajúcemu niektorý z podporných
mechanizmov môže tento členský štát Komisii predložiť návrh
ročného programu alebo návrh revidovaného ročného programu, v ktorom
bude uplatnená zvýšená miera spolufinancovania Únie.
Na to, aby členský štát mohol
uplatniť zvýšenú mieru spolufinancovania Únie, musí v čase
predloženia návrhu ročného programu alebo návrhu revidovaného ročného
programu Komisii využívať niektorý z podporných mechanizmov. Ak však
niektorú akciu konkrétneho ročného programu Únia spolufinancovala zvýšenou
mierou, táto miera sa bude uplatňovať až do konca obdobia
oprávnenosti príslušného ročného programu, a to bez ohľadu na to,
či daný štát využíva alebo nevyužíva niektorý z podporných mechanizmov.
·
Právny základ
Právnym základom
je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES
z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice
na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu
Solidarita a riadenie migračných tokov. Toto rozhodnutie je založené
na zásade zdieľaného hospodárenia Komisie a členských štátov a
zahŕňa ustanovenia o novom postupe programovania, ako aj nových
opatreniach týkajúcich sa riadenia programu (vrátane finančného hospodárenia),
monitorovania, finančnej kontroly a hodnotenia projektov.
·
Zásada subsidiarity
Návrh je v súlade
so zásadou subsidiarity do tej miery, že jeho cieľom je poskytnúť
zvýšenú podporu z fondov tým členským štátom, ktoré majú vážne
ťažkosti, a to najmä s hospodárskou a finančnou stabilitou, a
ktoré čelia zhoršeniu deficitu a zadlženia, resp. spomalenému
hospodárskemu rastu vzhľadom na vnútroštátne štrukturálne výzvy
a medzinárodnú hospodársku a finančnú situáciu. V tomto kontexte je
potrebné ustanoviť dočasný mechanizmus na úrovni Európskej únie,
ktorý by jej umožňoval spolufinancovať certifikované výdavky z
fondov, a to pri uplatnení vyššej miery spolufinancovania.
·
Zásada proporcionality
Návrh je
v súlade so zásadou proporcionality:
Predmetný návrh je
vskutku v súlade so zásadou proporcionality, pretože predstavuje významný posun
v zabezpečení zvýšenej pomoci z fondov členským štátom, ktoré majú
alebo ktorým hrozia závažné ťažkosti spôsobené výnimočnými
udalosťami mimo ich kontroly a na ktoré sa vzťahujú podmienky
nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010, ktorým sa zriaďuje európsky
finančný stabilizačný mechanizmus, resp. ktorým sa z rovnakých
dôvodov poskytuje finančná pomoc z Európskeho nástroja finančnej
stability (ENFS), alebo ktoré majú alebo ktorým hrozia závažné ťažkosti z
hľadiska platobnej bilancie a na ktoré sa vzťahujú podmienky
nariadenia Rady (ES) č. 332/2002. Malo by sa to vzťahovať aj na
Grécko, ktorému sa poskytla pomoc na základe osobitného dojednania mimo
podporných mechanizmov, a to v rámci dohody medzi veriteľmi a dohody
o pôžičke v eurozóne.
·
Výber nástroja
Navrhovaný
nástroj: rozhodnutie.
Iné nástroje by
neboli primerané z týchto dôvodov:
Komisia preskúmala
možnosti, ktoré ponúka právny rámec, a vzhľadom na doterajšie skúsenosti
považuje za nevyhnutné navrhnúť zmeny a doplnenia predmetného rozhodnutia.
Cieľom tejto revízie je uľahčiť spolufinancovanie akcií,
a tak urýchliť ich realizáciu, ako aj zvýšiť vplyv takýchto
investícií na reálnu ekonomiku.
4.           VPLYV
NA ROZPOČET
Viazané
rozpočtové prostriedky nie sú ovplyvnené, pretože sa nenavrhuje žiadna
úprava maximálnych výšok finančných prostriedkov z fondov stanovených
v operačných programoch na programové obdobie rokov 2007 – 2013.

Predkladaný návrh
je prejavom pripravenosti Európskej únie poskytnúť členským štátom
pomoc pri ich úsilí o riešenie finančnej krízy. Predmetné zmeny a
doplnenia prinesú príslušným členským štátom finančné prostriedky
potrebné na podporu projektov a oživenie hospodárstva.
2012/0253 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie
Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES s cieľom zvýšiť
mieru spolufinancovania uplatňovanú v rámci Fondu pre vonkajšie hranice v
prípade niektorých členských štátov, ktoré majú alebo ktorým hrozia vážne
ťažkosti v súvislosti s finančnou stabilitou
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným
parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       V rozhodnutí Európskeho
parlamentu a Rady č. 574/2007/ES z 23. mája 2007[1] sa zriaďuje Fond pre
vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť
všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov, pričom
sa v ňom stanovujú rôzne miery spolufinancovania, ktoré Únia poskytuje na
akcie podporované z fondu.
(2)       Nebývalá svetová
finančná kríza a hospodársky útlm vážne poškodili hospodársky rast a
finančnú stabilitu a v niekoľkých členských štátoch vyvolali
výrazné zhoršenie finančných, hospodárskych a sociálnych podmienok.
Niektoré členské štáty majú alebo im hrozia vážne ťažkosti, a to
najmä s finančnou a hospodárskou stabilitou, čo vedie k zhoršeniu
deficitu a zadlženia a ohrozuje hospodársky rast brzdený v dôsledku
medzinárodnej hospodárskej a finančnej situácie.
(3)       Hoci sa už prijali dôležité
opatrenia na vyváženie negatívnych účinkov krízy, všeobecne sa
pociťuje vplyv finančnej krízy na reálnu ekonomiku, trh práce
a celú spoločnosť. Zvyšuje sa tlak na vnútroštátne finančné
zdroje. Prostredníctvom maximálneho a optimálneho
využívania finančných prostriedkov Únie by sa mali rýchlo
podniknúť ďalšie kroky na zmiernenie tohto tlaku.
(4)       Nariadenie Rady (ES) č. 332/2002
z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej
pomoci pre platobné bilancie členských štátov[2], stanovuje, že Rada poskytne
strednodobú finančnú pomoc, pokiaľ má členský štát, ktorý
neprijal euro, ťažkosti alebo mu hrozia závažné ťažkosti s platobnou
bilanciou.
(5)       Rumunsku bola takáto pomoc
poskytnutá rozhodnutím Rady 2009/459/ES[3].

(6)       Rada 9. mája 2010 prijala
komplexný balík opatrení, medzi ktoré patrí a) nariadenie Rady, ktorým sa
zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus[4] a ktorého právnym základom je
článok 122 ods. 2 zmluvy, a b) Európsky nástroj finančnej stability,
ktorý poskytuje finančnú podporu členským štátom eurozóny v
ťažkostiach, ktoré boli vyvolané mimoriadnymi okolnosťami mimo
kontrolu týchto členských štátov, a to s cieľom zaistiť
finančnú stabilitu eurozóny ako celku aj jej členských štátov.
(7)       Írsku a Portugalsku bola
poskytnutá finančná pomoc prostredníctvom európskeho finančného
stabilizačného mechanizmu na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady 2011/77/EÚ[5] a vykonávacieho rozhodnutia
Rady 2011/344/EÚ[6].
Tieto štáty dostali finančné prostriedky aj z Európskeho nástroja
finančnej stability.
(8)       Dohoda medzi veriteľmi a
dohoda o úverovom mechanizme pre Grécko uzavretá 8. mája 2010 nadobudli
platnosť 11. mája 2010. Ministri financií 17 členských štátov
eurozóny 12. marca 2012 prerušili prvý program a schválili druhý program
finančnej pomoci Grécku. Bolo prijaté rozhodnutie, že finančným
nástrojom pre tento druhý program bude Európsky nástroj finančnej
stability, prostredníctvom ktorého sa poskytne aj zostávajúca suma, ktorou mala
prispieť eurozóna v rámci prvého programu.
(9)       Ministri financií 17
členských štátov eurozóny podpísali 2. februára 2012 Zmluvu
o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS). Podľa uvedenej zmluvy, ktorá vychádza z
rozhodnutia Európskej rady 2011/199/EÚ z 25. marca 2011, ktorým sa mení a
dopĺňa článok 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti
s mechanizmom pre stabilitu pre členské štáty, ktorých menou je euro[7], sa má Európsky mechanizmus pre
stabilitu od svojho nadobudnutia platnosti v polovici roka 2012 stať
primárnym poskytovateľom finančnej pomoci pre členské štáty
eurozóny. Preto by sa mal Európsky mechanizmus
pre stabilitu zohľadniť už v tomto rozhodnutí.
(10)     Európska rada vo svojich
záveroch z 23. a 24. júna 2011 uvítala zámer Komisie zlepšiť
súčinnosť medzi úverovým programom pre Grécko a finančnými
prostriedkami Únie a podporila snahy o zlepšenie schopnosti Grécka
čerpať finančné prostriedky Únie s cieľom stimulovať
rast a zamestnanosť prostredníctvom zmeny zamerania na vyššiu konkurencieschopnosť
a vytváranie pracovných miest. Okrem toho uvítala a podporila komplexný program
technickej pomoci Grécku, ktorý pripravuje Komisia spolu s členskými
štátmi. Táto zmena a doplnenie rozhodnutia č. 574/2007/ES tvorí
súčasť tohto úsilia o zlepšenie účinnosti.
(11)     So zreteľom na mimoriadne
okolnosti bolo nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006,
ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho
rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, zmenené a doplnené prostredníctvom
nariadenia (EÚ) č. 1311/2011 s cieľom umožniť zvýšenie miery
spolufinancovania uplatňovanej v prípade štrukturálnych fondov a Kohézneho
fondu, keď ide o členské štáty, ktoré čelia vážnym
ťažkostiam v súvislosti s finančnou stabilitou[8]. Podobný prístup sa vo
vzťahu k rovnakým členským štátom uplatnil v rámci Európskeho
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka [nariadenie (EÚ) č. 1312/2011,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005][9] a v rámci Európskeho fondu pre
rybné hospodárstvo [nariadenie (EÚ) č. 387/2012, ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006][10]. Tieto členské štáty by
sa podobne mali podporiť aj v rámci štyroch fondov zriadených
na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu
„Solidarita a riadenie migračných tokov“, konkrétne Fondu pre
vonkajšie hranice, Európskeho fondu pre návrat, Európskeho fondu pre
utečencov a Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích
krajín (ďalej len „fondy“).
(12)     Tieto fondy predstavujú
kľúčové nástroje, ktoré členským štátom pomáhajú pri riešení
dôležitých výziev v oblasti migrácie, azylu a vonkajších hraníc, kam okrem
iného patrí rozvoj komplexnej prisťahovaleckej politiky Únie zameraný na
posilnenie jej konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti a vytvorenie
spoločného európskeho azylového systému.
(13)     Aby sa uľahčilo
hospodárenie s finančným prostriedkami Európskej únie v oblasti migrácie,
azylu a vonkajších hraníc a aby sa zlepšila dostupnosť financovania pre
tie členské štáty, ktoré v rámci fondov plnia svoje ročné programy,
je potrebné na dočasnom základe a bez toho, aby tým bolo dotknuté
programové obdobie 2014 až 2020, vytvoriť podmienky pre zvýšenie miery
spolufinancovania z prostriedkov Únie o sumu zodpovedajúcu 20 percentuálnym bodom
nad miery spolufinancovania uplatňované v súčasnosti, ak ide o
členské štáty, ktoré čelia vážnym ťažkostiam v súvislosti s
finančnou stabilitou. To znamená, že ročné prídely prostriedkov z
fondov poskytované podľa základných aktov sa nezmenia, pričom sa však
zodpovedajúcim spôsobom zníži výška vnútroštátneho spolufinancovania.
Prebiehajúce ročné programy bude nutné revidovať, aby sa
zohľadnili zmeny vyplývajúce z uplatňovania tejto zvýšenej miery
spolufinancovania Únie.
(14)     Každý členský štát, ktorý
bude chcieť využiť zvýšenú mieru spolufinancovania Únie, by mal
Komisii spolu s návrhom svojho ročného programu alebo svojho revidovaného
ročného programu predložiť písomné vyhlásenie. V tomto vyhlásení by
predmetný členský štát mal uviesť odkaz na príslušné rozhodnutie
Rady, resp. akékoľvek iné relevantné rozhodnutie, na základe ktorého sa
stal oprávneným na využitie zvýšenej miery spolufinancovania Únie.
(15)     Bezprecedentná kríza
ovplyvňujúca medzinárodné finančné trhy a hospodársky pokles
vážne poškodili finančnú stabilitu viacerých členských štátov.
Keďže je nutné rýchlo reagovať, aby sa zmiernil ich vplyv na
hospodárstvo ako celok, toto rozhodnutie by malo nadobudnúť
účinnosť čo najskôr.
(16)     Rozhodnutie č. 574/2007/ES
by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. Ak sa
odkazuje na článok 16 rozhodnutia č. 574/2007/ES alebo na
percentuálny podiel príspevku Únie tam stanovený, mal by sa takýto odkaz
vykladať tak, že odkazuje na revidované znenie článku 16 a na
prípadne zvýšené percento príspevku Únie.
(17)     Pokiaľ ide o Island a
Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj schengenského acquis v zmysle
Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym
kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva
pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, ktoré
patria do oblastí uvedených v článku 1 bodoch A a B rozhodnutia 1999/437/ES
zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k uvedenej dohode[11].
(18)     Pokiaľ ide o
Švajčiarsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis
v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a
Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie
k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis,
ktoré patria do oblastí uvedených v článku 1 bodoch A a B rozhodnutia 1999/437/ES
v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES o uzavretí tejto dohody
v mene Európskeho spoločenstva[12].
(19)     Pokiaľ ide o
Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis
v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom,
Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom
o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou,
Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení
Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju
schengenského acquis, ktoré patria do oblastí uvedených v článku 1
bodoch A a B rozhodnutia 1999/437/ES v spojení s článkom 3
rozhodnutia Rady 2011/350/EÚ o uzavretí tohto protokolu v mene Únie[13].
(20)     Podľa Protokolu o
postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii
a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje
na prijímaní opatrení Radou podľa hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní
Európskej únie, s výnimkou „opatrení vymedzujúcich tretie krajiny, ktorých
štátni príslušníci musia mať pri prekročení vonkajších hraníc
členských štátov víza, alebo opatrení týkajúcich sa jednotného formátu
víz.“ Toto rozhodnutie vychádza zo schengenského acquis
a podľa článku 4 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je
pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie,
sa Dánsko do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o návrhu alebo podnete na
rozvoj schengenského acquis podľa ustanovení hlavy V tretej
časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie rozhodne, či ho bude
transponovať do svojho vnútroštátneho práva.
(21)     Toto rozhodnutie predstavuje
vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené
kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva
Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na
niektorých ustanoveniach schengenského acquis, a následným
rozhodnutím Rady 2004/926/ES z 22. decembra 2004 o nadobudnutí
účinnosti niektorých ustanovení schengenského acquis Spojeným
kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska. Spojené
kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijímaní, nie je ním
viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(22)     Toto rozhodnutie predstavuje
vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko
nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002
o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých
ustanoveniach schengenského acquis. Írsko sa preto
nezúčastňuje na jeho prijímaní, nie je ním viazané ani nepodlieha
jeho uplatňovaniu,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
V článku 16
rozhodnutia č. 574/2007/ES sa ods. 4 nahrádza takto:
„4.        Výška
príspevku Únie na podporované projekty, pokiaľ ide o akcie vykonávané
v členských štátoch podľa článku 4, nesmie
presiahnuť 50 % celkových nákladov na konkrétnu akciu.
V prípade
projektov zameraných na konkrétne priority uvedené v strategických
usmerneniach, na ktoré odkazuje článok 20, sa môže tento príspevok
zvýšiť na 75 %.
V členských
štátoch, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond, sa príspevok Únie zvyšuje na 75 %.
Príspevok Únie možno
zvýšiť o 20 percentuálnych bodov, ak príslušný členský štát v
čase predloženia návrhu ročného programu podľa článku 23
ods. 3 tohto rozhodnutia, resp. návrhu revidovaného ročného programu
podľa článku 23 rozhodnutia Komisie 2008/456/ES*,
spĺňa niektorú z týchto podmienok:
a)      poskytuje sa mu strednodobá finančná
pomoc podľa nariadenia Rady (ES) č. 332/2002**;
b)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010*** alebo mu pred
nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia poskytli pomoc iné členské
štáty eurozóny;
c)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa medzivládnej dohody v súvislosti so zriadením Európskeho
nástroja finančnej stability alebo podľa Zmluvy o založení
Európskeho mechanizmu pre stabilitu.
Príslušný členský štát predloží Komisii
spolu s návrhom ročného programu alebo návrhom revidovaného ročného
programu písomné vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že spĺňa niektorú
z podmienok uvedených v písm. a), b) alebo c) ods. 4 tohto článku.
Projekt možno ďalej spolufinancovať
predmetnou zvýšenou mierou spolufinancovania, aj keď v priebehu
vykonávania súvisiaceho ročného programu členský štát prestane
spĺňať príslušnú podmienku uvedenú v písm. a), b) alebo c) ods. 4
tohto článku.
________
*          Ú. v. EÚ
L 167, 27.6.2008, s. 1.
**        Ú. v. ES
L 53, 23.2.2002, s. 1.
***      Ú. v. EÚ
L 118, 12.5.2010, s. 1.“
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 3
Toto
rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 22.
[2]               Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.
[3]               Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 8.
Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2010/183/EÚ (Ú. v. EÚ
L 83, 30.3.2010, s. 19).
[4]               Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.
[5]               Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34.
[6]               Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88.
[7]               Ú. v. EÚ L 91, 6.4.2011, s. 1.
[8]               Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 5.
[9]               Ú. v. EÚ L 339, 21.12.2011, s. 1.
[10]             Ú. v. EÚ L 129, 16.5.2012, s. 7.
[11]             Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.
[12]             Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1.
[13]             Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19.


title: Návrh rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES {KOM(2009) 447 v konečnom znení} {SEK(2009) 1127} {SEK(2009) 1128}

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0456

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.9.2009KOM(2009) 456 v konečnom znení2009/0127 (COD)NávrhROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES{KOM(2009) 447 v konečnom znení}{SEK(2009) 1127}{SEK(2009) 1128}DÔVODOVÁ SPRÁVASpolu s týmto návrhom Komisia prijíma oznámenie o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie [KOM(2009)]. Sú v ňom vysvetlené dôvody, ciele a fungovanie spoločného programu EÚ pre presídľovanie. Takže túto dôvodovú správu je potrebné čítať spolu s uvedeným oznámením. S cieľom vyhnúť sa zbytočným duplicitám sa preto v nasledujúcom texte odkazuje na toto oznámenie.1. KONTEXT NÁVRHU-  Dôvody a ciele návrhuCieľom tohto návrhu je zmeniť a doplniť rozhodnutie, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov, v súvislosti s vytvorením spoločného programu EÚ pre presídľovanie. Pokiaľ ide o ciele návrhu, viac k tejto oblasti v oznámení o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie [KOM(2009)].-  Všeobecný kontext: nové výzvy v azylovej politike a vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanieEurópsky fond pre utečencov (ERF) bol na základe článku 63 ods. 2 písm. b) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva založený rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ES[1].Tento návrh na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013, a oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie sú súčasťou úsilia Európskej únie vytvoriť spoločný program EÚ pre presídľovanie. Sú reakciou na požiadavku Rady predložiť návrh na vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanie.Pokiaľ ide o súvisiace okolnosti, nedávny vývoj a nedostatky súčasnej situácie, viac k týmto oblastiam v oznámení o vytvorení spoločného programu EÚ pre presídľovanie [KOM(2009)].-  Existujúce ustanovenia v tejto oblastiCieľom tohto návrhu je zmeniť a doplniť rozhodnutie, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov, v súvislosti s vytvorením spoločného programu EÚ pre presídľovanie. Existujúce rozhodnutie o ERF III obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa presídľovania.-  Súlad s inými politikamiTento návrh je plne v súlade s politikami a cieľmi týkajúcimi sa azylu, ktoré si EÚ vytýčila za posledné roky. V oznámení o regionálnych programoch ochrany, ktoré Komisia prijala v septembri 2005, bolo zdôraznené, že pri poskytovaní pomoci tretím krajinám by malo byť presídľovanie na prvom mieste a že Komisia preskúma záujem o vypracovanie návrhu na štruktúrovanejší prístup k činnosti týkajúcej sa presídľovania. V Pláne politiky v oblasti azylu prijatom 17. júna 2008 Komisia dospela k záveru, že presídľovanie je potrebné rozšíriť a rozvinúť ho na účinnejší nástroj ochrany využívaný v EÚ, aby bolo možné naplniť potreby utečencov v tretích krajinách v oblasti azylu a preukázať solidaritu s tretími krajinami prvého azylu. Dňa 24. júla 2008 Rada prijala závery, v ktorých privítala, že Komisia predložila Plán politiky v oblasti azylu, v ktorom sa predpokladá predloženie návrhu na vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanie s tým, že účasť členských štátov na tomto programe by bola dobrovoľná. Dňa 16. októbra 2008 Európska rada prijala Európsky pakt o prisťahovalectve a azyle. Uvádza sa v ňom, že medzi nové iniciatívy v záujme reálneho zavedenia spoločného európskeho azylového systému by malo patriť posilnenie spolupráce s Vysokým komisárom OSN pre utečencov, aby sa zabezpečila lepšia ochrana ľudí mimo územia Európskej únie, ktorí ju vyžadujú, a to „dobrovoľným napredovaním na ceste presídlenia osôb, ktoré sa nachádzajú pod ochranou Úradu Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov, na územie Európskej únie...“.2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVUPo rozsiahlych konzultáciách všetkých relevantných zainteresovaných strán o azylovej politike, ktoré sa rozbehli uverejnením Zelenej knihy o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme (CEAS)[2] v júni 2007 a z ktorých vyplynulo, že strany vo veľkom uznávajú, že presídľovanie by malo zohrávať ústrednú úlohu vo vonkajších azylových politikách EÚ, sa v Pláne politiky v oblasti azylu[3] dospelo k názoru, že presídľovanie je potrebné ďalej rozširovať a rozvinúť ho na účinný nástroj ochrany využívaný v EÚ.Pokiaľ ide o tento konkrétny návrh, Komisia ho konzultovala so všetkými členskými štátmi a ostatnými zainteresovanými stranami [s Vysokým komisárom OSN pre utečencov, Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM), Európskou radou pre utečencov a exulantov (ECRE) a s mimovládnymi organizáciami]. Konzultácie sa uskutočnili prostredníctvom dotazníka, ktorý bol rozoslaný všetkým členským štátom, ďalej prostredníctvom osobitného stretnutia so skupinou zainteresovaných strán v decembri 2008, stretnutia so Strategickým výborom pre prisťahovalectvo, hranice a azyl v marci 2009 a prostredníctvom písomných príspevkov od Vysokého komisára OSN pre utečencov, IOM-u a od ECRE.V súvislosti s týmto návrhom bolo vykonané posúdenie vplyvu, v ktorom boli rozobrané tri rozličné politické možnosti a dve podmožnosti, ako aj dôsledky týchto možností, pokiaľ ide o efektívnosť dosahovania cieľov, dosah, politickú priechodnosť a o proporcionalitu. V posúdení vplyvu je uvedený podrobný zoznam konzultovaných strán.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU-  Zhrnutie navrhovaných opatreníNavrhované opatrenia sa zavádzajú s úmyslom zmeniť a doplniť rozhodnutie, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013, a poskytnúť tým dodatočnú finančnú podporu presídľovaniu tých kategórií osôb, ktoré sú každoročne prostredníctvom rozhodnutia prijímaného Komisiou zaradené medzi spoločné budúcoročné priority EÚ v oblasti presídľovania. Určenie týchto priorít sa bude vykonávať na základe orientačného plánu potrieb v oblasti presídľovania, ktorý poskytne Vysoký komisár OSN pre utečencov každoročne na jar (v polovici marca), a po dôkladných konzultáciách s odborníkmi na problematiku presídľovania z členských štátov, s Vysokým komisárom OSN pre utečencov a s ostatnými zainteresovanými stranami. Na tento účel sa bude každoročne konať stretnutie, na ktorom sa zúčastnia títo odborníci. Z výsledkov takéhoto stretnutia Komisia vypracuje predbežný návrh na rozhodnutie, v ktorom budú vymedzené spoločné priority EÚ v oblasti presídľovania, a predloží ho na konzultáciu riadiacemu výboru všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov, ktorý hospodári aj s fondom ERF III. Do dvadsiatich dní od prijatia rozhodnutia Komisie o spoločných prioritách EÚ v oblasti presídľovania členské štáty poskytnú Komisii odhad počtu osôb, ktoré presídlia počas budúceho kalendárneho roka v súlade s týmito každoročnými spoločnými prioritami EÚ. Na základe týchto prísľubov presídliť daný počet osôb členské štáty dostanú dodatočnú finančnú pomoc vo výške 4 000 EUR na presídľovanú osobu. Presídlenie osobitných kategórií osôb v súlade s každoročnými spoločnými prioritami EÚ je potrebné vykonať na požiadanie Vysokého komisára OSN pre utečencov.-  Právny základNávrh vychádza z článku 63 ods. 2 písm. b) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ktorý je právnym základom aktu, ktorý sa mení a dopĺňa.-  Zásada subsidiarity a proporcionalityAngažovanosť Spoločenstva v oblasti azylu má svoj základ v potrebe solidarity medzi členskými štátmi pri riešení výzvy, ktorú v EÚ bez vnútorných hraníc jednotlivé štáty nedokážu efektívne riešiť samy. To viedlo k tomu, že zákonodarca Spoločenstva prijal podľa príslušného právneho základu, zakotveného v Zmluve o založení ES, acquis v oblasti azylu.Potreba konať v oblasti spoločného európskeho azylového systému (CEAS) už bola posudzovaná v nedávnych správach týkajúcich sa posúdenia vplyvu, a najmä v posúdení vplyvu týkajúcom sa Plánu politiky v oblasti azylu, v ktorom bola konkrétne zdôraznená potreba vyvinúť spoločný program EÚ pre presídľovanie. Európska rada a Európsky parlament opakovane predkladali požiadavku rozvinúť CEAS vrátane jeho vonkajšieho rozmeru. Inštitúcie Únie, ktoré sa zaviazali zlepšiť vykonávanie acquis v oblasti azylu, sa jednoznačne vyjadrili, že posilnenie praktickej spolupráce medzi členskými štátmi, ako aj posilnenie vonkajšieho rozmeru pokladajú za kľúčové priority.Povaha cieľov, ktoré sa majú dosiahnuť – zlepšenie strategického využívania presídľovania, rozvinutie vonkajších azylových politík – si vyžaduje iniciatívu na úrovni EÚ. Aj ďalšie všeobecné ciele si vyžadujú opatrenia na úrovni EÚ. Vytvorením spoločného programu EÚ pre presídľovanie sa zabezpečí, že sa na presídľovaní zúčastní väčší počet členských štátov EÚ, a pomôže to preukázať väčšiu solidaritu EÚ s tretími krajinami pri prijímaní utečencov.Proporcionalita návrhu bola posúdená v posúdení vplyvu. Bolo preskúmané, ako ďaleko majú opatrenia EÚ zájsť a či sú tieto opatrenia proporcionálne cieľom, ktoré sa majú dosiahnuť. Návrh reaguje na uvedené ciele efektívne a proporcionálne.4. VPLYV NA ROZPOčETTento návrh je v súlade s rozpočtovými prostriedkami a plánovaním všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov do roku 2013. Okrem toho tento návrh na zmenu a doplnenie rozhodnutia o ERF nemení všeobecné ciele ERF ani jeho finančné plánovanie do roku 2013, v zmysle návrhu z 18. februára 2009 na zmenu a doplnenie rozhodnutia o ERF v súvislosti so zriadením Európskeho podporného úradu pre azyl[4].V dôsledku tohto návrhu sa v súvislosti s administratívnymi výdavkami (pozri prílohu) predpokladajú len veľmi malé dodatočné náklady.5. PODROBNÉ VYSVETLENIE NÁVRHUČlánok 13 ods. 4 a 5V článku 13 ods. 4 a 5 sa zdôrazňuje, že členské štáty dostanú v podobe dodatočnej finančnej pomoci pevnú sumu 4 000 EUR na každého utečenca úspešne presídleného počas príslušného kalendárneho roka, patriaceho do jednej zo špecifických kategórií, ktoré budú vymedzené každoročne prostredníctvom rozhodnutia Komisie ako spoločné ročné priority EÚ. V prípade, ak niektorý presídlenec patrí do viac ako jednej špecifickej kategórie, členské štáty dostanú túto pevnú sumu naňho iba raz. Uvedené ročné priority môžu súvisieť s geografickými regiónmi, štátnou príslušnosťou alebo so špecifickými kategóriami utečencov, ktorých je potrebné presídliť.Článok 13 ods. 6V článku 13 ods. 6 sa zdôrazňuje, že tieto spoločné ročné priority EÚ budú vymedzené každoročne prostredníctvom rozhodnutia Komisie, ktoré sa prijme po konzultácii s riadiacim výborom všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov.Článok 13 ods. 7V tomto odseku sa pre členské štáty stanovuje nová lehota, v rámci ktorej majú poskytnúť Komisii odhad počtu osôb (tzv. prísľub), ktoré plánujú presídliť počas nasledujúceho kalendárneho roka v súlade s týmito spoločnými ročnými prioritami EÚ.Článok 13 ods. 8V článku 13 ods. 8 sa stanovuje, že výsledky a dosah finančného stimulu na činnosť týkajúcu sa presídľovania v súlade so spoločnými ročnými prioritami EÚ majú byť zaradené do priebežnej aj záverečnej správy hodnotiacej plnenie ERF členskými štátmi a Komisiou.Článok 20 ods. 2, ods. 3 a ods. 5 tretí pododsekV týchto odsekoch sa stanovuje harmonogram, pokiaľ ide o lehotu na predloženie prísľubov nevyhnutných pre výpočet ročných prídelov pre členské štáty, o lehotu na predloženie viacročných programov členskými štátmi Komisii a o lehotu na prijatie rozhodnutí o financovaní Komisiou. V porovnaní s lehotami stanovenými v súčasnom právnom základe sú nové lehoty posunuté v súvislosti s novým postupom prijímania spoločných ročných priorít EÚ v oblasti presídľovania, ktorý predchádza výpočtu ročných prídelov pre členské štáty.Článok 35 ods. 5Tento odsek stanovuje, aké pravidlo platí pre oprávnenosť na pevnú sumu 4 000 EUR na úspešne presídlenú osobu v súlade so spoločnými ročnými prioritami EÚ v oblasti presídľovania. Pevná suma sa priznáva ako jednorazová suma 4 000 EUR na každú úspešne presídlenú osobu počas príslušného kalendárneho roka.2009/0127 (COD)NávrhROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov a ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 2004/904/ESEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 63 ods. 2 písm. b),so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[5],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[6],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[7],keďže:(1) Vzhľadom na vytvorenie spoločného programu EÚ pre presídľovanie, ktorého cieľom je zvýšenie úspešnosti úsilia EÚ v oblasti presídľovania poskytovať ochranu utečencom a maximalizácia strategických dosahov presídľovania prostredníctvom lepšieho zacielenia na osoby, pre ktoré je najviac potrebné presídliť sa, by sa mali na úrovni EÚ pravidelne formulovať spoločné priority v oblasti presídľovania.(2) Preto je vhodné, aby Komisia rozhodla o spoločných ročných prioritách EÚ zohľadňujúcich špecifické geografické regióny, špecifické štátne príslušnosti, ako aj špecifické kategórie utečencov, ktorých je potrebné presídliť.(3) Berúc do úvahy potreby v oblasti presídľovania, ktoré sa stanovia v rozhodnutí Komisie o spoločných ročných prioritách EÚ v oblasti presídľovania, je takisto nevyhnutné poskytnúť v prípadoch osôb, keď sa presídlenie považuje za najvhodnejšie riešenie ich osobitných potrieb, dodatočnú finančnú podporu na presídlenie osôb v súvislosti so špecifickými geografickými regiónmi, špecifickými štátnymi príslušnosťami, ako aj so špecifickými kategóriami utečencov, ktorých je potrebné presídliť.(4) V tejto súvislosti je vhodné prispôsobiť harmonogram, pokiaľ ide o lehotu na predloženie údajov nevyhnutných pre výpočet ročných prídelov pre členské štáty, o lehotu na predloženie viacročných programov členskými štátmi a o lehotu na prijatie rozhodnutí o financovaní Komisiou.(5) Takisto je nevyhnutné stanoviť pravidlá pre oprávnenosť na dodatočnú finančnú podporu na presídľovanie,PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES sa mení a dopĺňa takto:1. Článok 13 ods. 3 sa stáva článkom 13 ods. 4 a znie takto:„Členské štáty dostanú pevnú sumu 4 000 EUR na každú presídlenú osobu patriacu do jednej z kategórií vymedzených prostredníctvom spoločných ročných priorít EÚ v oblasti presídľovania, stanovených v súlade s článkom 13 ods. 6, zohľadňujúcich geografické regióny a štátnu príslušnosť, ako aj špecifické kategórie utečencov, ktorých je potrebné presídliť.“2. Článok 13 ods. 4 sa stáva článkom 13 ods. 5 a znie takto:„Ak členský štát presídli osobu, ktorá patrí do viac ako jednej z kategórií uvedených v spoločných ročných prioritách EÚ v oblasti presídľovania, stanovených v súlade s článkom 13 ods. 6, dostane pevnú sumu na túto osobu len raz.“3. Článok 13 ods. 5 sa stáva článkom 13 ods. 3.4. Článok 13 ods. 6 sa nahrádza takto:„Komisia stanovuje spoločné ročné priority EÚ v oblasti presídľovania v súlade s postupom, na ktorý sa odkazuje v článku 52 ods. 2.“5. Do článku 13 sa vkladá nový odsek 7, ktorý znie takto:„Do dvadsiatich kalendárnych dní po oznámení rozhodnutia Komisie stanovujúceho spoločné ročné priority EÚ v oblasti presídľovania v súlade s článkom 13 ods. 6 členské štáty poskytnú Komisii odhad počtu osôb, ktoré presídlia v súlade s týmito spoločnými ročnými prioritami EÚ počas budúceho kalendárneho roka. Komisia oznámi tieto informácie výboru, na ktorý sa odkazuje v článku 52.“6. Do článku 13 sa vkladá nový odsek 8, ktorý znie takto:„O výsledkoch a dosahu finančného stimulu na činnosť týkajúcu sa presídľovania v súlade so spoločnými ročnými prioritami EÚ podajú členské štáty správu uvedenú v článku 50 ods. 2 a Komisia o nich podá správu uvedenú v článku 50 ods. 3.“7. Článok 20 ods. 2 sa nahrádza takto:„Komisia každý rok do 1. septembra poskytne členským štátom odhad súm, ktoré sa im pridelia na nasledujúci kalendárny rok z celkových rozpočtových prostriedkov pridelených v rámci ročného rozpočtového postupu, pričom tento odhad sa vypočíta podľa článku 13.“8. Článok 20 ods. 3 sa nahrádza takto:„Každý rok do 1. decembra členské štáty predložia Komisii návrh ročného programu na nasledujúci rok, vypracovaného v súlade s viacročným programom a obsahujúceho:a) všeobecné pravidlá výberu projektov, ktoré sa majú financovať v rámci ročného programu;b) opis akcií, ktoré sa majú podporiť v rámci ročného programu;c) navrhované rozčlenenie finančných príspevkov z fondu medzi rôzne akcie programu a údaj o sume požadovanej na pokrytie technickej pomoci podľa článku 16 na účel plnenia ročného programu.“9. Článok 20 ods. 5 tretí pododsek sa nahrádza takto:„Komisia do 1. apríla príslušného roka prijme rozhodnutie o financovaní, ktorým sa schvaľuje ročný program. V rozhodnutí sa uvedie suma pridelená príslušnému členskému štátu a obdobie, za ktoré sú výdavky oprávnené.“10. Do článku 13 sa vkladá nový odsek 5, ktorý znie takto:„Pevná suma 4 000 EUR na každú presídlenú osobu pridelená členskému štátu sa priznáva ako jednorazová suma na každú úspešne presídlenú osobu.“Článok […]Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […] dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.Článok […]Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.V Bruseli [...]Za Európsky parlament Za RaduPRÍLOHA Dodatočné náklady, pokiaľ ide o administratívne výdavky súvisiace s týmto návrhom v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SPOLU |18 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,009 | 0,009 | 0,010 | 0,010 | 0,038 |18 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie |18 01 02 11 03 – Výbory | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,030 | 0,120 |18 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie |18 01 02 11 05 – Informačné systémy |2. Ostatné výdavky na riadenie (18 01 02 11) spolu | 0,039 | 0,039 | 0,040 | 0,040 | 0,158 |[1] Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 1 – 21.[2] Zelená kniha o budúcom spoločnom európskom azylovom systéme, KOM(2007) 301 v konečnom znení.[3] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Plán politiky v oblasti azylu – integrovaný prístup k ochrane v rámci celej EÚ, KOM(2008) 360 v konečnom znení.[4] KOM(2009) 67 v konečnom znení.[5] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[6] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[7] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].