				|

		52013PC0520

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 /* COM/2013/0520 final - 2013/0253 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Ako bolo načrtnuté v oznámení Komisie
Európskemu parlamentu a Rade „Plán smerom k vytvoreniu bankovej únie“[1], v oznámení Komisie „Koncepcia
pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu – Zahájenie európskej
diskusie“[2]
a v správe troch predsedov a prezidenta ECB „Smerom k skutočnej
hospodárskej a menovej únii“[3]
z roku 2012, zásadnou súčasťou politických opatrení, ktoré majú do
Európy prinavrátiť oživenie hospodárstva a hospodársky rast, je
integrovaný finančný rámec alebo „banková únia“.
Ak sa má zabezpečiť finančná
stabilita a rast v eurozóne i na celom vnútornom trhu, nevyhnutný je rýchly
pokrok smerom k bankovej únii. Ide o zásadný krok, ktorým sa prekoná
súčasná finančná fragmentácia a neistota, uľahčia podmienky
financovania pre zraniteľné krajiny a banky a preruší väzba medzi nimi a
zároveň sa na vnútornom trhu opätovne naštartuje cezhraničná banková
aktivita v prospech členských štátov v eurozóne i mimo nej. Vychádzajúc z
regulačného rámca, ktorý je spoločný pre všetkých 28 členov vnútorného
trhu (jednotný súbor pravidiel), sa Európska komisia preto rozhodla konať
inkluzívnym spôsobom a navrhla plán realizácie bankovej únie obsahujúci
rozličné nástroje a kroky, ktoré sú potenciálne otvorené pre všetky
členské štáty, no ktoré sa v každom prípade vzťahujú na 18
súčasných členských štátov eurozóny.
V marci 2013 sa Európska rada zaviazala
dokončiť bankovú úniu prostredníctvom nasledujúcich krokov: Po prvé,
prioritne by sa mali prijať zostávajúce legislatívne kroky na zriadenie
jednotného mechanizmu dohľadu (JMD), ktorý Európsku centrálnu banku (ECB)
poverí právomocami vykonávať dohľad nad bankami v eurozóne[4]. Po druhé, v letných mesiacoch
by sa mala dosiahnuť dohoda o tom, akým spôsobom by sa prostredníctvom
Európskeho mechanizmu pre stabilitu (EMS) mohli priamo rekapitalizovať
banky po zriadení JMD a preskúmaní bankových súvah vrátane vymedzenia pojmu
„neproduktívne historické aktíva“. Podobne by sa v lete 2013 mala
dosiahnuť dohoda o návrhoch Komisie, a to návrhu smernice Európskeho
parlamentu a Rady z [ ], ktorou sa ustanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie
krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností
(ďalej len „smernica Európskeho parlamentu a Rady [ ]“)[5]. Napokon by sa mal prioritne
preskúmať návrh Komisie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií
(SRM) spolu s vhodnými a účinnými zabezpečovacími mechanizmami, aby
sa mohli prijať ešte počas súčasného parlamentného cyklu.
Ako bolo rozhodnuté, banková únia sa bude
vzťahovať na všetky členské štáty eurozóny a tie členské
štáty mimo eurozóny, ktoré sa rozhodnú do bankovej únie vstúpiť. V rámci
bankovej únie a vo všetkých ostatných členských štátoch bude platiť
ten istý celoeurópsky jednotný súbor pravidiel o prudenciálnych požiadavkách[6] a pravidlá riešenia krízových
situácií bánk. Zachová sa tak integrita vnútorného trhu. Posilnená
finančná stabilita, ktorú prinesie banková únia, zároveň na celom vnútornom
trhu zvýši dôveru a zlepší vyhliadky rastu. Centralizované a jednotné
uplatňovanie prudenciálnych pravidiel a pravidiel riešenia krízových
situácií v členských štátoch zúčastnených na bankovej únii pomôže
všetkým členským štátom. Ak sa odstráni finančná fragmentácia, ktorá
v súčasnosti bráni hospodárskej aktivite, pomôže to zabezpečiť
spravodlivú hospodársku súťaž a odstrániť prekážky slobodného
uplatňovania základných slobôd, a to nie len v zúčastnených
členských štátoch, ale na celom vnútornom trhu.
1.1.        Jednotný mechanizmus riešenia
krízových situácií a mechanizmy financovania ako kľúčové prvky
bankovej únie
Rýchla dohoda o jednotnom mechanizme
dohľadu v apríli 2012, iba sedem mesiacov po návrhu Komisie zo septembra
2012, vytvorila základy pre bankovú úniu ako neoddeliteľnú
súčasť hospodárskej a menovej únie.
Posilnený dohľad v rámci JMD posilní
dôveru v zdravie bánk. ECB preberie konečnú zodpovednosť za
dohľad nad všetkými bankami v eurozóne v roku 2014. V praxi bude ECB
vykonávať priamy dohľad nad najväčšími a medzinárodne
najaktívnejšími bankami, pričom bude mať možnosť „prevziať“
priamy dohľad nad ostatnými bankami, zatiaľ čo vnútroštátne
orgány budú zodpovedné za každodenný dohľad nad menšími bankami.
Vychádzajúc z JMD, aby sa v členských
štátoch zúčastnených na JMD dosiahla udržateľnosť bankových
trhov, EÚ musí zaviesť jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií
upadajúcich bánk. Riziko, že banky zaznamenajú vážne problémy s likviditou
či platobnou schopnosťou, nikdy nemožno úplne vylúčiť.
Preto je nevyhnutné stanoviť rámec, ktorý by orgánom umožnil hĺbkovú
reštrukturalizáciu bánk, čím by sa súčasne predišlo veľmi
vážnemu ohrozeniu ekonomickej stability a nákladom, ktoré by vyplynuli z
nekoordinovanej likvidácie bánk podľa vnútroštátnych konkurzných zákonov,
a čím by sa zároveň skoncovalo s potrebou financovať tento
proces z verejných zdrojov.
Keď smernici o ozdravení a riešení
krízových situácií bánk prijme Európsky parlament a Rada, určia sa
v nej pravidlá toho, ako reštrukturalizovať banky EÚ vo vážnych
finančných ťažkostiach, ako zachovať životne dôležité funkcie
pre reálnu ekonomiku a ako sa budú straty a náklady rozdeľovať medzi
akcionárov, veriteľov a nepoistených vkladateľov bánk. Na základe
nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov („bail-in“), ktorý je
kľúčovým nástrojom smernice o riešení krízových situácií, by sa straty
rozdeľovali postupne a pohľadávky akcionárov, podriadených
veriteľov a nadriadených veriteľov by sa odpisovali. Vkladatelia do
100 000 EUR však v žiadnom prípade straty neutrpia, pretože ich
pohľadávky sú chránené vnútroštátnymi systémami ochrany vkladov.
Pri riešení krízových situácií bánk sa
smernica opiera o sieť vnútroštátnych orgánov a fondy na riešenie
krízových situácií. Hoci ide o zásadný krok vpred v oblasti minimalizácie
rozdielov v jednotlivých vnútroštátnych prístupoch a v oblasti ochrany integrity
vnútorného trhu, pre tie členské štáty, ktoré využívajú spoločný
dohľad nad úverovými inštitúciami v rámci JMD, nie je tento krok
postačujúci. Ako to uznala aj Európska rada, v bankovej únii musí
dohľad nad bankami a riešenie ich krízových situácií vykonávať orgán
na tej istej úrovni. Inak môže dôjsť k napätiu medzi orgánom dohľadu
(ECB) a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v súvislosti s
tým, ako postupovať pri upadajúcich bankách, pričom by na trhu mohli
pretrvávať očakávania, že členské štáty sú (ne)schopné
riešiť úpadok bánk na vnútroštátnej úrovni, čím by sa zvýraznili
spätné väzby medzi štátmi a bankami, ako aj fragmentácia a narušenie
hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.
V porovnaní so sieťou orgánov pre riešenie
krízových situácií jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií s ústredným
rozhodovacím orgánom a jednotným fondom na riešenie krízových situácií bánk
poskytne zásadné prínosy členským štátom, daňovníkom a bankám a
zabezpečí finančnú a hospodársku stabilitu v celej EÚ:
·
silné centralizované rozhodovanie zabezpečí,
že rozhodnutia o riešení krízovej situácie sa vo všetkých zúčastnených
členských štátoch prijmú účinným a rýchlym spôsobom, čím sa
predíde nekoordinovaným opatreniam, minimalizujú sa negatívne vplyvy na
finančnú stabilitu a obmedzí sa potreba finančnej podpory,
·
vďaka centralizovaným expertným znalostiam a
skúsenostiam v oblasti riešenia krízových situácií bánk bude možné riešiť
úpadok bánk systematickejším a efektívnejším spôsobom, než by to dokázali jednotlivé
vnútroštátne orgány s obmedzenejšími zdrojmi a skúsenosťami,
·
jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk
bude môcť združovať významné zdroje z príspevkov bánk, a preto bude
môcť chrániť daňovníkov účinnejšie než vnútroštátne fondy,
pričom zároveň zabezpečí rovnaké podmienky pre banky vo všetkých
zúčastnených členských štátoch. Prostredníctvom tohto jednotného
fondu sa bude predchádzať problémom s koordináciou vyplývajúcim z
využívania vnútroštátnych fondov a tento fond bude základným prvkom pri
eliminácii závislosti bánk od úverovej bonity štátov.
Jednotný mechanizmus riešenia krízových
situácií sa musí vytvoriť v právnom a inštitucionálnom rámci EÚ. V
záveroch Európskej rady zo 14. decembra 2012 sa uvádza, že „proces dobudovania
HMÚ bude vychádzať z inštitucionálneho a právneho rámca
EÚ“. Hoci na riešenie výnimočných okolností na trhu a nedostatkov v
systéme správy a riadenia v pôvodnej štruktúre HMÚ bolo potrebné použitie
medzivládnych ad hoc nástrojov mimo rámca EÚ, ich použitím je ohrozená demokratickosť
rozhodovania EÚ a celistvosť právneho systému EÚ. Vytvorenie SRM v právnom
a inštitucionálnom rámci EÚ, podobne ako JMD pred ním, je preto nevyhnutným
krokom na dobudovanie HMÚ v súlade so závermi Európskej rady a všeobecnejšie s
cieľom chrániť demokratický a inštitucionálny poriadok EÚ.
1.2.        Prechod k bankovej únii
Jednotný mechanizmus dohľadu má
nadobudnúť účinnosť v polovici roka 2014. Jednotný mechanizmus
riešenia krízových situácií by naproti tomu mal začať fungovať v
januári 2015, keď má nadobudnúť účinnosť smernica [ ][7], ktorá poskytne súbor pravidiel
o riešení krízových situácií bánk na celom vnútornom trhu. V rámci SRM by
sa potom uplatňovali pravidlá tohto nariadenia, ktoré sú v súlade
s pravidlami smernice [ ], na členské štáty, ktoré sa
zúčastňujú na bankovej únii, zatiaľ čo vnútroštátne orgány
by uplatňovali pravidlá smernice [ ] na nezúčastnené členské
štáty.
V každom prípade pravidlá štátnej pomoci
týkajúce sa rozdelenia bremena budú platiť vtedy, ak opatrenia na riešenie
krízovej situácie zahŕňajú štátnu podporu. S cieľom
realizovať rozdelenie bremena medzi akcionárov a podriadených
veriteľov by sa v rámci SRM mohli od začatia uplatňovania
tohto nariadenia uplatňovať pravidlá, ktoré umožnia odpísať
akcie a podriadený dlh, pokiaľ je to nevyhnutné na účely
uplatňovania pravidiel štátnej pomoci.
Okrem toho sa členské štáty môžu
rozhodnúť, že do svojho vnútroštátneho práva zavedú nové pravidlá
stanovené v smernici [ ], a to ešte pred lehotou na transpozíciu uvedenej
smernice. V každom prípade právomoci Komisie v oblasti štátnej pomoci budú
zachované vo všetkých prípadoch riešenia krízovej situácie
zahŕňajúcich podporu, ktorá spĺňa podmienky štátnej pomoci.
V skutočnosti platí, že pokiaľ použitie jednotného fondu na riešenie
krízových situácií bánk mechanizmom SRM nepredstavuje štátnu pomoc podľa
osobitných kritérií stanovených v zmluve, tieto kritériá by analogicky boli
stále uplatniteľné s cieľom zabezpečiť, že ak sa použije
fond na riešenie krízových situácií, pre jeho intervenciu platia tie isté
pravidlá, ako keby mali vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií
používať vnútroštátne mechanizmy financovania.
Na európskej úrovni sa tento proces
konvergencie posúva vpred na jednej strane prostredníctvom revidovaných
usmernení o štátnej pomoci na podporu bánk a na druhej strane prostredníctvom
dohody o tom, ako by sa z Európskeho mechanizmu pre stabilitu mohli
rekapitalizovať upadajúce banky. Revidované usmernenia o štátnej pomoci
ukladajú prísnejšie požiadavky rozdelenia bremena medzi akcionárov a
podriadených veriteľov vo všetkých tých členských štátoch, ktoré
poskytujú svojim bankám verejnú podporu. Tým by sa zvrátil trend prebiehajúcej
fragmentácie vnútorného trhu v závislosti od sily daného štátu a prítomnosti
neproduktívnych historických aktív. V usmerneniach EMS by sa medzitým
stanovovalo, za akých podmienok by pri splnení pravidiel štátnej pomoci
členské štáty neschopné poskytnúť bankám verejnú podporu mohli
získavať pôžičky alebo v prípade potreby ako by sa banky mohli rekapitalizovať
priamo z EMS.
2.           DÔVODY VYTVORENIA JEDNOTNÉHO MECHANIZMU
RIEŠENIA KRÍZOVÝCH SITUÁCIÍ
Komisia zohľadnila analýzu
uskutočnenú v rámci posúdenia vplyvu, ktoré sa vykonalo pred prijatím
návrhu smernice [ ]. V tomto posúdení vplyvu sa posudzovali operačné a
právne aspekty relevantné pre zriadenie jednotného mechanizmu riešenia
krízových situácií (SRM).
Dodatočná analýza o navrhovaných prvkoch
SRM bola vykonaná na základe aktualizovaných informácií obsiahnutých v posúdení
vplyvu. Pokiaľ ide o schopnosť SRM prijímať účinné
rozhodnutia, čas je kritický z dvoch dôležitých dôvodov: Pred samotným
rozhodnutím preto, aby sa posilnila dôveryhodnosť novo zriadeného SRM ako
reaktívneho nástroja, čím sa prispeje k minimalizácii zdrojov neistoty na
trhoch; a po spustení tohto mechanizmu preto, aby SRM zachoval hodnotu aktív,
ktorá sa môže znížiť v dôsledku zbytočných oneskorení v procese
riešenia krízovej situácie. V prípade siete vnútroštátnych orgánov by si to
vyžadovalo procesný čas navyše pri každom posudzovaní cezhraničných
inštitúcií. Na druhej strane však platí, že navrhovaným rozdelením
zodpovednosti medzi ústrednú rozhodovaciu úroveň a miestne vykonávacie
orgány sa dosiahne časová úspora. Na to, aby sa mobilizovala všetka
potrebná expertíza na riadenie procesu implementácie, je na vnútroštátnej
úrovni treba kratší čas než na ústrednej úrovni, pretože rozhodným právom
je právo vnútroštátne; na ústrednej úrovni zas bude existovať priestor pre
väčšiu kritickú masu, ktorá rýchlejšie priláka a rozvinie čo najlepší
špecializovaný ľudský kapitál.
Pokiaľ ide o schopnosť SRM
prijímať efektívne rozhodnutia, rozhodovanie na ústrednej úrovni prispeje
k minimalizácii nákladov na riešenie krízových situácií tak z toho dôvodu, že
sa ním môžu dosiahnuť výrazné úspory z rozsahu v rámci siete, ako aj z
toho dôvodu, že je nevyhnutným prvkom vymáhateľnosti a optimálnosti
konkrétneho rozhodnutia o riešení krízovej situácie. Zo štrukturálneho
hľadiska systém, ktorý s cieľom minimalizovať náklady svojho
vlastného členského štátu neprekračuje mandát vnútroštátnych orgánov,
nedokáže v plnej miere zohľadniť cezhraničné externality.
Členské štáty od začiatku krízy predpokladajú, že by sa mal
zriadiť mechanizmus rozdelenia bremena s cieľom minimalizovať
globálne straty blahobytu v týchto situáciách[8].
Jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií je vhodnejší než sieť
orgánov pre riešenie týchto situácií, pretože týmto mechanizmom sa zaručí
presaditeľnosť presunu bremena, čo je nevyhnutným predpokladom
pre to, aby fungovala dohoda o rozdelení bremena. Bude zároveň zárukou
vonkajšej presaditeľnosti optimálnej politiky riešenia krízových situácií,
ktorá umožní vopred sa dohodnúť na pravidle rozdelenia bremena ex ante,
na základe ktorého sa náklady na riešenie krízových situácií rozdeľujú v
súlade so spravodlivými a vyváženými kritériami.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.        Právny základ
Právnym základom pre tento návrh je
článok 114 ZFEÚ, ktorý umožňuje prijímať opatrenia na
aproximáciu vnútroštátnych ustanovení so zameraním na vytvorenie a fungovanie vnútorného
trhu.
Tento návrh má za cieľ ochrániť
integritu a zveľadiť fungovanie vnútorného trhu. Harmonizovaným
uplatňovaním jednotného súboru pravidiel riešenia krízových situácií spolu
s prístupom ústredného orgánu k jednotnému európskemu fondu na riešenie
krízových situácií sa obnoví riadne fungovanie bankových trhov Únie, odstránia
prekážky v uplatňovaní základných slobôd a predíde sa významnému narušeniu
hospodárskej súťaže minimálne v tých členských štátoch, ktoré
využívajú spoločný dohľad nad úverovými inštitúciami na európskej
úrovni.
Hoci smernica [ ] prináša vysokú úroveň
harmonizácie, napriek tomu umožňuje členským štátom
uplatňovať flexibilný prístup, čo znamená, že určitá
fragmentácia na vnútornom trhu by mohla pretrvať. SRM namiesto toho prináša
integrovanú rozhodovaciu štruktúru, ktorá v sebe spája riešenie krízových
situácií v rámci SRM s dohľadom v rámci JMD, pričom cieľom je
eliminovať znevýhodnenie v hospodárskej oblasti, ktorým trpia banky v
členských štátoch zúčastnených na JMD v porovnaní s bankami v
nezúčastnených členských štátoch, z dôvodu neexistencie
centralizovaného systému na riešenie krízových situácií upadajúcich bánk. Aby
sa zabezpečilo, že všetky zúčastnené členské štáty budú plne
dôverovať kvalite a nestrannosti procesu riešenia krízových situácií bánk,
najmä pokiaľ ide o miestne hospodárske dôsledky, rozhodnutia o riešení
krízových situácií bude s cieľom zabezpečiť ucelený a jednotný
prístup centrálne vypracúvať a monitorovať jednotná rada pre riešenie
krízových situácií a proces riešenia krízových situácií bude
iniciovať Komisia. Komisia bude zároveň rozhodovať o rámci
pre nástroje riešenia krízových situácií, ktorý sa uplatní v súvislosti
s dotknutým subjektom, a o použití fondu na podporu opatrení na
riešenie krízových situácií.
Okrem toho sa v navrhovanom nariadení s
cieľom podporiť proces riešenia krízových situácií a zlepšiť
jeho účinnosť zriaďuje jednotný fond na riešenie krízových
situácií bánk. Navrhované nariadenie je priamo vymáhateľné vo všetkých
členských štátoch, no vzťahuje sa na všetky subjekty, nad ktorými
dohľad vykonáva JMD. Jednotný súbor pravidiel, ktorý bol vytvorený
nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o
prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti[9], smernicou Európskeho
parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k
činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými
inštitúciami a investičnými spoločnosťami[10] a smernicou [ ], sa bude
vzťahovať na zúčastnené členské štáty tak, ako sa
uplatňuje v rámci celého vnútorného trhu.
Vhodným právnym základom je preto článok
114 ZFEÚ.
3.2.        Subsidiarita
Podľa zásady subsidiarity uvedenej v
článku 5 ods. 3 ZEÚ by v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej
právomoci, mala Únia konať len vtedy a v takom rozsahu, ak ciele
navrhovanej činnosti nemôžu uspokojivo dosiahnuť členské štáty
na ústrednej úrovni alebo na regionálnej a miestnej úrovni, ale z dôvodov
rozsahu alebo účinkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie
dosiahnuť na úrovni Únie.
Iba opatreniami na európskej úrovni sa dá
zabezpečiť, aby bola krízová situácia upadajúcich bánk riešená s
minimálnymi účinkami presahovania a konzistentným spôsobom na základe
jednotného súboru pravidiel. SRM prinesie významné úspory z rozsahu a predíde
sa ním tým negatívnym externalitám, ktoré môžu prameniť z výhradne
vnútroštátnych rozhodnutí a fondov. Výrazné rozdiely medzi rozhodnutiami o
riešení krízovej situácie, ktoré boli prijaté na vnútroštátnej úrovni a ktoré
podliehajú miestnym špecifikám a finančným obmedzeniam, môžu narušiť
stabilitu a integritu vnútorného trhu.
Zatiaľ čo zriadením jednotného
mechanizmu dohľadu sa zabezpečujú rovnaké podmienky pri dohľade
nad bankami a znižuje sa riziko odpúšťania dlhov, SRM zabezpečí, aby
v prípade úpadku banky mohlo dôjsť k reštrukturalizácii pri čo
najnižších nákladoch, aby sa s veriteľmi zaobchádzalo spravodlivo a
rovnocenne a aby mohli byť prostriedky urýchlene použité na čo
najproduktívnejšie účely na celom vnútornom trhu.
Preto je vhodné, aby Únia navrhla nevyhnutné
legislatívne opatrenia s cieľom zriadiť takýto mechanizmus
riešenia krízových situácií bánk, nad ktorými dohľad vykonáva JMD. Vhodným
právnym nástrojom je nariadenie, aby sa predišlo nezrovnalostiam pri vnútroštátnej
transpozícii a aby sa pre všetky banky v zúčastnených členských
štátoch dosiahol jednotný inštitucionálny mechanizmus a rovnaké podmienky.
3.3.        Proporcionalita
Podľa zásady proporcionality by obsah a
forma činnosti Únie nemali prekračovať rámec toho, čo je
nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv.
V bankovej únii musí dohľad nad bankami a
riešenie ich krízových situácií vykonávať orgán na tej istej úrovni. Inak
môže dôjsť k napätiu medzi európskym orgánom dohľadu a vnútroštátnymi
orgánmi pre riešenie krízových situácií ohľadom spôsobu, akým sa majú
riešiť a kryť náklady v súvislosti s upadajúcimi bankami. Toto
napätie by mohlo ohroziť účinnosť dohľadu i riešenia
krízových situácií a narušiť hospodársku súťaž medzi členskými
štátmi.
Nedávna kríza zdôraznila potrebu rýchlych a
rozhodných opatrení opierajúcich sa o mechanizmy financovania na európskej
úrovni, aby sa predišlo tomu, že krízové situácie bánk riešené vnútroštátne
budú mať neúmerne veľký vplyv na reálnu ekonomiku, a aby sa obmedzila
miera neistoty a predišlo masovému vyberaniu vkladov z bánk a rozšíreniu nákazy
v rámci vnútorného trhu. Jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií by
zabezpečil, aby sa na všetky upadajúce banky v zúčastnenom
členskom štáte rovnakým spôsobom uplatňovali rovnaké pravidlá.
Primerané záložné finančné prostriedky by slúžili na to, aby sa zmiernilo
riziko, že problémy jednotlivých bánk sa premietnu do oslabenia dôvery v celý
bankový systém daného členského štátu alebo iných členských štátov, o
ktorých si trhy myslia, že sú vystavené podobným rizikám.
Pridaná právna istota, náležite zosúladené
stimuly v kontexte bankovej únie a hospodárske prínosy centralizovaných a
jednotných opatrení na riešenie krízových situácií znamenajú, že tento návrh je
v súlade so zásadou proporcionality a neprekračuje rámec toho, čo je
nevyhnutné na dosiahnutie sledovaných cieľov.
Toto nariadenie rešpektuje základné práva a
dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, najmä právo na
ochranu osobných údajov, slobodu podnikania, právo na účinný prostriedok
nápravy a na spravodlivý proces, a musí sa vykonávať v súlade s týmito
právami a zásadami.
4.           PODROBNÉ VYSVETLENIE NÁVRHU
4.1.        Jednotný mechanizmus riešenia
krízových situácií
4.1.1.     Zásady, štruktúra a rozsah
pôsobnosti
Jednotný mechanizmus riešenia krízových
situácií musí pozostávať z rozhodovacích štruktúr, ktoré sú právne
primerané a účinné v časoch krízy. Rozhodovanie, v rámci ktorého
nebudú opomenuté členské štáty, musí viesť k takým európskym
rozhodnutiam, v ktorých bude uznaná dôležitosť riešenia krízových situácií
bánk pre národné ekonomiky.
V rámci jednotného mechanizmu riešenia
krízových situácií sa bude uplatňovať jednotný súbor pravidiel
riešenia krízových situácií bánk stanovený v smernici o ozdravení a
riešení krízových situácií bánk, pokiaľ ide o upadajúce banky z
členských štátov zúčastnených na tomto mechanizme. Jednotný
mechanizmus riešenia krízových situácií bude pozostávať z jednotných
pravidiel a postupov, ktoré má uplatňovať jednotná rada pre riešenie
krízových situácií (ďalej len „rada“) spolu s Komisiou a orgánmi
pre riešenie krízových situácií zúčastnených členských štátov.
Európska komisia sa na SRM bude
zúčastňovať, len pokiaľ to bude potrebné na výkon
osobitných úloh stanovených v tomto nariadení a vo vzťahu k preskúmaniu
opatrení štátnej pomoci podľa zmluvy alebo analogicky na účely
uplatňovania kritérií stanovených na uplatňovanie článku 107
ZFEÚ.
Jednotný mechanizmus riešenia krízových
situácií však na rozdiel od jednotného mechanizmu dohľadu nekopíruje jeho
diferencovaný prístup pri rozličných druhoch bánk z dôvodu špecifík
procesu riešenia krízových situácií. V porovnaní s každodenným dohľadom,
ktorý je permanentnou úlohou, sa nepredpokladá, že by sa v daný moment dostalo
do úpadku mnoho bánk a že by sa ich krízová situácia musela začať
riešiť naraz. Komplexný rozsah pôsobnosti jednotného mechanizmu riešenia
krízových situácií je navyše plne v súlade s logikou, na základe ktorej môže
ECB prebrať v prípade problémov priamy dohľad nad ktoroukoľvek
bankou, a to aj v záujme prípadného riešenia jej krízovej situácie. Kríza
napokon ukázala, že rámec pre riešenie krízových situácií na európskej úrovni
nepotrebujú len veľké medzinárodné banky. Existencia diferencovaných
orgánov pre riešenie krízových situácií pre banky rozličných veľkostí
by zároveň znamenala diferencované mechanizmy financovania a diferencované
zabezpečovacie mechanizmy, čo by opäť mohlo spôsobiť väzby
medzi štátmi a bankami a narušiť hospodársku súťaž.
4.1.2.     Zásady konania v rámci SRM
S cieľom zabezpečiť objektívny
a spravodlivý proces riešenia krízových situácií je zakázaná akákoľvek
diskriminácia bánk, ich vkladateľov, veriteľov alebo akcionárov zo
strany Komisie, rady a vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií z
dôvodu štátnej príslušnosti či miesta podnikania. Riešenie krízových
situácií cezhraničných skupín sa riadi niekoľkými zásadami, aby sa
zabezpečila rovnocennosť zaobchádzania s jednotlivými subjektmi
skupiny, umožnilo náležité zohľadnenie posúdenie záujmov členských
štátov zapojených do riešenia danej krízovej situácie a zabezpečilo
to, aby náklady veriteľov neprekročili výšku nákladov, ktoré by
vznikli pri bežnom konkurznom konaní. Ak sa rieši krízová situácia len
niekoľkých častí skupiny, návrh má za cieľ zabezpečiť,
aby proces riešenia krízovej situácie nemal negatívny vplyv na subjekty
skupiny, ktorých krízová situácia sa nerieši. Platí zásada, že náklady na
riešenie krízovej situácie bude znášať nástroj záchrany pomocou vnútorných
zdrojov a bankový sektor. Návrh preto zaisťuje, aby Komisia, rada a
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií rozhodovali o mechanizmoch
financovania riešenia krízových situácií takým spôsobom, aby sa minimalizovalo
využívanie mimoriadnej verejnej podpory.
4.1.3.     Interakcia s kontrolou
Komisie v oblasti štátnej pomoci
V rámci SRM by kontrola Komisie v oblasti
štátnej pomoci zostala za všetkých okolností zachovaná. To znamená, že keď
ECB upovedomí Komisiu a radu o tom, že banka alebo skupina je v úpadku alebo
pravdepodobne bude v úpadku, postup riešenia krízovej situácie v rámci SRM by
mal prebiehať súbežne s postupom v oblasti štátnej pomoci, ak je to
vhodné, a dotknutý členský štát alebo členské štáty by mali byť
vyzvané, aby Komisii v súlade s článkom 108 ZFEÚ notifikovali
predpokladané opatrenia. Na to je potrebné vytvorenie nepretržitej spolupráce a
výmeny informácií medzi radou a Komisiou, aby sa dokončil postup v oblasti
štátnej pomoci. Rozhodnutie Komisie na základe pravidiel štátnej pomoci by
navyše bolo podmienkou toho, aby Komisia prijala rozhodnutie o začatí
riešenia krízovej situácie banky. Ak pri využívaní fondu nedošlo k poskytnutiu
štátnej pomoci, mali by sa analogicky uplatniť kritériá stanovené na
uplatňovanie článku 107 ZFEÚ ako predpoklad pre prijatie rozhodnutia
začať riešiť krízovú situáciu banky, aby sa zachovala integrita vnútorného
trhu medzi zúčastnenými a nezúčastnenými členskými štátmi.
4.1.4.     Úlohy a štruktúra rozhodovania
Jednotný mechanizmus riešenia krízových
situácií sa týka všetkých kľúčových úloh riešenia krízových situácií,
ktoré sú nevyhnutne dôležité na to, aby sa vyriešila krízová situácia
upadajúcich bánk. Medzi takéto úlohy okrem iného patrí povolenie
uplatňovať zjednodušené povinnosti v súvislosti s požiadavkou
koncipovať plány riešenia krízových situácií, vypracúvať plány
riešenia krízových situácií, revidovať plány riešenia krízových situácií,
posudzovať riešiteľnosť krízových situácií bánk, rozhodovať
o začatí riešenia krízovej situácie banky, uplatňovať právomoci
riešiť krízové situácie v súvislosti s inštitúciou, ktorej krízová
situácia sa rieši, a realizovať programy riešenia krízových situácií. SRM
sa navyše uplatňuje aj pri rozhodovaní o použití financovania riešenia
krízovej situácie.
Zloženie SRM zabezpečuje, aby jeho
rozhodovacie štruktúry boli právne primerané a účinné, a to aj v
časoch krízy. Sú navrhnuté tak, aby zabezpečovali, že rozhodnutia
budú európske a do rozhodovania budú zaangažované členské štáty,
keďže riešenie krízových situácií bánk má pre národné ekonomiky veľký
význam.
Medzi rozhodovacie štruktúry v rámci
jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií patrí jednotná rada pre riešenie
krízových situácií, vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií
zúčastnených členských štátov a Európska komisia. Úlohy SRM sú
rozdelené medzi jednotnú radu pre riešenie krízových situácií a vnútroštátne
orgány pre riešenie krízových situácií.
S cieľom zabezpečiť
účinnosť a zodpovednosť jednotného mechanizmu riešenia krízových
situácií a v súlade s právnymi požiadavkami má na základe
odporúčania rady pre riešenie krízových situácií a z vlastnej
iniciatívy právomoc iniciovať riešenie krízovej situácie banky Európska
komisia ako inštitúcia EÚ. Ak Komisia iniciuje postup riešenia krízovej
situácie, zároveň rozhodne o rámci pre nástroje riešenia takejto situácie,
ktorý sa uplatní v každom prípade, ako aj o použití fondu. Jednotná
rada pre riešenie krízových situácií by všetky ostatné rozhodnutia prijímala na
základe nariadenia o SRM a adresovala by ich vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií, ktoré by ich vykonali na vnútroštátnej úrovni v súlade s
nariadením o SRM a smernicou [ ]. Rada pre riešenie krízových situácií by
monitorovala vykonávanie jej rozhodnutí na vnútroštátnej úrovni vnútroštátnymi
orgánmi pre riešenie krízových situácií, a ak by vnútroštátny orgán pre riešenie
krízových situácií nedodržal jej rozhodnutie, mohla by rozhodnutia
adresovať priamo bankám.
4.1.5.     Rozhodovací proces
Podľa súboru pravidiel, ktorý je uvedený
v smernici [ ], by sa krízová situácia banky začala riešiť vtedy,
keď je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, keď jej úpadku
nemožno predísť žiadnym opatrením súkromného sektora a keď je
riešenie krízovej situácie vo verejnom záujme, pretože banka je systémová v tom
zmysle, že jej úpadok by narušil finančnú stabilitu. Cieľom riešenia
krízových situácií je zabezpečiť kontinuitu vykonávania kritických
funkcií banky, chrániť finančnú stabilitu, minimalizovať mieru
využívania peňazí daňovníkov a chrániť vkladateľov.
Riešenie krízových situácií sa spúšťa na
základe procesu, ktorým sa zabezpečí, že v súvislosti s akoukoľvek
upadajúcou bankou sa prijme opodstatnené a nestranné rozhodnutie:
–
ECB ako orgán dohľadu nad bankami oznámi
Komisii, rade pre riešenie krízových situácií a relevantným vnútroštátnym
orgánom pre riešenie krízových situácií a ministerstvám, že banka je v úpadku,
–
rada pre riešenie krízových situácií posúdi,
či existuje systémové riziko a či neexistuje riešenie súkromného
sektora,
–
ak je to tak, rada pre riešenie krízových situácií
odporučí Komisii iniciovať riešenie krízovej situácie,
–
Komisia rozhodne o začatí riešenia krízovej
situácie a oznámi rade pre riešenie krízových situácií rámec pre
uplatňovanie nástrojov riešenia krízových situácií a pre používanie fondu
na podporu príslušných opatrení. Rada pre riešenie krízových situácií prijme
prostredníctvom rozhodnutia adresovaného vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií program riešenia krízových situácií, v ktorom sa uvedú
nástroje riešenia krízových situácií, príslušné kroky a opatrenia v oblasti
financovania a v ktorom dotknuté vnútroštátne orgány pre riešenie krízových
situácií dostanú inštrukcie, aby realizovali opatrenia na riešenie krízových
situácií,
–
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií
realizujú opatrenia na riešenie krízovej situácie, o ktorých rozhodla rada,
podľa vnútroštátneho práva. Ak vnútroštátne orgány pre riešenie krízových
situácií nedodržia rozhodnutia rady, rada má právomoc konať namiesto
týchto vnútroštátnych orgánov a adresovať určité rozhodnutia na
realizáciu opatrení na riešenie krízových situácií priamo bankám.
4.1.6.     Zodpovednosť a
rozpočet
Každá jednotlivá zložka jednotného mechanizmu
riešenia krízových situácií bude pri plnení svojich úloh nezávislá a bude
podliehať prísnym ustanoveniam o zodpovednosti, aby sa zabezpečilo,
že SRM využíva svoje právomoci korektným a nestranným spôsobom v rámci limitov
stanovených v tomto nariadení a v smernici [ ]. Rada pre riešenie krízových
situácií sa preto bude za akékoľvek rozhodnutia prijaté na základe tohto
návrhu zodpovedať Európskemu parlamentu a Rade. O aktivitách rady pre riešenie
krízových situácií budú informované aj národné parlamenty zúčastnených
členských štátov. Rada pre riešenie krízových situácií bude musieť
reagovať na akékoľvek postrehy alebo otázky, ktoré jej adresujú
národné parlamenty zúčastnených členských štátov. Rozpočet SRM,
ktorý zahŕňa jednotný fond riešenia krízových situácií, nie je
súčasťou rozpočtu Únie. Výdavky súvisiace s úlohami SRM,
riadením a používaním fondu budú financované z príspevkov bankového sektora.
4.1.7.     Vzťah s
nezúčastnenými členskými štátmi
Smernicou [ ] sa medzi vnútroštátnymi orgánmi pre
riešenie krízových situácií zriaďujú kolégiá pre riešenie krízových
situácií, ktoré sa majú zaoberať bankovými skupinami, čím sa
zabezpečí primeraná a vyrovnaná účasť orgánov pre riešenie
krízových situácií všetkých členských štátov, v ktorých banka
vykonáva činnosť. EBA plní mediačnú úlohu, ak vnútroštátne
orgány pre riešenie krízových situácií domovských a hostiteľských
členských štátov nedosiahnu dohodu pri príprave plánov riešenia krízových
situácií a pri samotnom riešení takýchto situácií. V kontexte SRM pri
subjektoch a skupinách usadených iba v členských štátoch zúčastnených
na JMD platí, že SRM nahrádza kolégiá pre riešenie krízových situácií stanovené
v smernici [ ], ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie
krízových situácií úverových inštitúcií a investičných
spoločností. Namiesto toho sú v rade pre riešenie krízových situácií
angažovaní zástupcovia vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií.
V prípade bánk, ktoré sú usadené v
nezúčastnených členských štátoch podľa vymedzenia v nariadení o
JMD, sa naďalej plne uplatňuje smernica [ ]. Podobne sa smernicou [ ]
plne riadi aj vzájomné pôsobenie medzi SRM a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie
krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch. Medzi
jednotným fondom na riešenie krízových situácií a vnútroštátnymi fondmi na
riešenie krízových situácií nezúčastnených členských štátov sa plne
uplatňujú aj ustanovenia o interakcii medzi jednotlivými fondmi na
riešenie krízových situácií (spoločné využívanie a dobrovoľné
vzájomné požičiavanie a vypožičiavanie). V návrhu je takisto
objasnené, že úloha EBA stanovená v smernici [ ] a nariadení o EBA (vrátane jej
mediačných právomocí) sa bude plne uplatňovať aj na radu pre
riešenie krízových situácií.
Okrem toho je situácia bánk, ktoré sú usadené
v členských štátoch, ktoré sa nezúčastňujú na SRM, v návrhu
zohľadnená troma spôsobmi.
Po prvé, v návrhu sa uvádza zásada
nediskriminácie zo strany žiadnej zo zložiek SRM voči úverovým
inštitúciám, držiteľom vkladov, investorom alebo iným veriteľom z
dôvodu ich štátnej príslušnosti alebo miesta podnikania.
Po druhé, v návrhu sa počíta s tým, že ak
skupina zahŕňa úverové inštitúcie usadené v zúčastnenom
členskom štáte i v nezúčastnenom členskom štáte, rada nahrádza
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií zúčastnených
členských štátov v kolégiách pre riešenie krízových situácií stanovených v
smernici [ ].
Po tretie,
nezúčastnené členské štáty majú vždy možnosť vstúpiť do
JMD, a tým takisto zabezpečiť, aby banky usadené na ich území
podliehali SRM.
4.1.8.     Vzťah so smernicou [ ],
ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií
úverových inštitúcií a investičných spoločností
V rámci jednotného mechanizmu riešenia
krízových situácií sa bude na zúčastnené členské štáty
vzťahovať súbor pravidiel stanovený v smernici [ ], ktorou sa
stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových
inštitúcií a investičných spoločností, a to tak, ako sa
uplatňuje v rámci celého vnútorného trhu. Výnimky z tohto pravidla možno
povoliť len vtedy, keď sa postupmi alebo ustanoveniami uvedenými v
tomto nariadení nahrádzajú relevantné ustanovenia smernice [ ] (napríklad
ustanovenia o cezhraničných kolégiách, ktoré sú nahradené rozhodovaním v
rámci SRM).
Návrh o SRM integruje určité ustanovenia,
ktoré sú veľmi podobné ustanoveniam smernice [ ], pretože rada pre riešenie
krízových situácií a Komisia musia svoje opatrenia zakladať na priamo
uplatniteľnom práve Únie. Ostatné ustanovenia tohto návrhu obsahujú
špecifické krížové odkazy na návrh smernice [ ] predložený Komisiou. Niektoré z
týchto ustanovení boli zmenené správou, o ktorej Výbor Európskeho parlamentu
pre hospodárske a menové veci (ECON) hlasoval v máji, a všeobecným smerovaním
Rady z 26. júna. Nariadenie o SRM musí byť v konečnom dôsledku plne v
súlade s dohodou o smernici [ ] dosiahnutou Európskym parlamentom a Radou.
Tento návrh odkazuje na všeobecné smerovanie Rady ako na najnovší dostupný
dokument. Keďže rokovania medzi Európskym parlamentom a Radou stále
prebiehajú a smernica ešte nebola finalizovaná, cieľom Komisie je
nahradiť tieto významné ustanovenia konečným výsledkom rokovaní medzi
spoluzákonodarcami o smernici [ ].
V určitých aspektoch, ktoré sú už
obsiahnuté v smernici [ ], je nevyhnutné ďalšie zosúladenie, aby SRM s
jednotným fondom na riešenie krízových situácií bánk riadne fungovali. Po prvé,
hierarchia pohľadávok by mala byť plne harmonizovaná na účely
riešenia krízových situácií na základe zásady uprednostnenia vkladateľa.
Článok 15 obsahuje návrh harmonizovať hierarchiu pohľadávok pri
riešení krízových situácií na základe zásady uprednostnenia vkladateľa.
Komisia sa domnieva, že takáto harmonizácia je nevyhnutná pre všetky subjekty,
na ktoré sa vzťahuje smernica [ ], aby sa na vnútornom trhu
zabezpečili rovnaké podmienky. Po druhé, v rámci SRM musí byť
akákoľvek flexibilita používania záchrany pomocou vnútorných zdrojov
prísne ohraničená a pre všetky banky musia platiť rovnaké podmienky.
Článok 24 návrhu preto zahŕňa dodatočné prísne
ohraničenie na základe všeobecného smerovania Rady z 26. júna 2013 a
vylučuje v tomto kontexte použitie akýchkoľvek výnimiek stanovených v
smernici [ ] (najmä v súvislosti s výpočtom prahovej hodnoty pre záchranu
pomocou vnútorných zdrojov).
4.2.        Rada pre riešenie krízových
situácií
4.2.1.     Správa a riadenie
Aby sa pri
riešení krízových situácií zabezpečil účinný a zodpovedný rozhodovací
proces, v štruktúre a pravidlách fungovania rady pre riešenie krízových
situácií sa stanovuje primerané zapojenie všetkých priamo dotknutých
členských štátov. Rada pre riešenie krízových situácií sa skladá z
výkonného riaditeľa, zástupcu výkonného riaditeľa, zástupcov
vymenovaných Komisiou a ECB a z členov vymenovaných každým zo
zúčastnených členských štátov zastupujúcich vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií. Rada pre riešenie krízových situácií, ktorej
predsedá výkonný riaditeľ, sa schádza a funguje prostredníctvom dvoch
zasadnutí: výkonného zasadnutia a plenárneho zasadnutia. Na zasadnutia tejto
rady môžu byť prizvaní pozorovatelia.
Na svojom plenárnom zasadnutí rada prijíma
všetky rozhodnutia všeobecnej povahy. Na svojom výkonnom zasadnutí rada prijíma
rozhodnutia týkajúce sa jednotlivých subjektov alebo bankových skupín. Takéto
rozhodnutia siahajú od plánovania riešenia krízových situácií, cez právomoci
včasnej intervencie až po rozhodnutia o programoch riešenia krízových
situácií vrátane rozhodnutí o používaní fondu na financovanie procesu riešenia
krízových situácií a o poskytovaní inštrukcií vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií, ako implementovať rozhodnutia o riešení krízových
situácií.
Na svojom výkonnom zasadnutí rada pozostáva z
výkonného riaditeľa, zástupcu výkonného riaditeľa a zástupcov
vymenovaných Komisiou a ECB.
V závislosti od bánk alebo skupín, ktorých
krízová situácia sa má v každom prípade riešiť, rada počas svojho
výkonného zasadnutia pozve popri výkonnom riaditeľovi, zástupcovi
výkonného riaditeľa a zástupcoch vymenovaných Komisiou a ECB aj
členov vymenovaných dotknutými vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie
krízových situácií. Preto sa v prípade riešenia krízových situácií
cezhraničných bankových skupín na zasadnutiach a procese rozhodovania
zúčastňuje tak člen vymenovaný členským štátom, v ktorom sa
nachádza orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, ako aj
členovia vymenovaní členskými štátmi, v ktorých sú usadené dcérske
spoločnosti alebo subjekty, na ktoré sa vzťahuje konsolidovaný
dohľad. V pravidlách hlasovania, ktoré platia pre radu, je zohľadnená
potreba zobrať do úvahy záujmy všetkých členských štátov, ktorých sa
týka rozhodnutie o riešení danej krízovej situácie. Žiadny z účastníkov
rokovania nemá právo veta.
Vzhľadom na zvrchovanosť
členských štátov rozhodovať o použití štátnych rozpočtov sa však
v návrhu výslovne predpokladá, že SRM nebude môcť od členských
štátov vyžadovať, aby poskytli mimoriadnu verejnú finančnú podporu
akémukoľvek subjektu, ktorého krízová situácia sa rieši. Navyše s
cieľom plne zohľadniť prípadné fiškálne dôsledky pre
členské štáty môžu členovia vymenovaní dotknutými vnútroštátnymi
orgánmi pre riešenie krízových situácií na výkonnom zasadnutí rady
požiadať o jedno ďalšie rokovanie, aby sa prediskutovali takéto
potenciálne dôsledky.
4.2.2.     Právomoci
Rada pre riešenie krízových situácií
centralizovaným spôsobom zhromažďuje informácie, ktorými disponuje ECB a
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií o finančnom zdraví
bánk v ich právomoci. V porovnaní so sieťou vnútroštátnych orgánov, ktoré
fungujú na základe vnútroštátnych mandátov, to umožňuje lepšie
posudzovať okolnosti, ktoré by mohli viesť k potrebe začať
riešiť krízovú situáciu banky, aby sa predišlo cezhraničnému
presahovaniu účinkov. Návrh vychádza z rámca smernice o ozdravení a
riešení krízových situácií bánk a splnomocňuje radu pre riešenie krízových
situácií, aby pohotovo intervenovala vtedy, keď sa finančná situácia
banky alebo skupiny zhoršuje.
Rade pre riešenie krízových situácií boli
udelené právomoci rozhodnúť, kedy treba Komisii odporučiť, aby
začala riešiť krízovú situáciu banky alebo skupiny. Keď Komisia
rozhodne, že dané podmienky sú splnené, a začne riešiť krízovú
situáciu banky, rada v rámci, ktorý stanovila Komisia, podrobne rozhodne o
nástrojoch riešenia krízových situácií, ktoré sa majú uplatniť, a o tom,
ako sa majú rozdeliť zdroje fondu. Takéto právomoci umožňujú rade pre
riešenie krízových situácií jednotným spôsobom vyberať a
uplatňovať nástroje, pravidlá a postupy riešenia krízových situácií.
Najmä ak banky vykonávajú svoju činnosť cezhranične, povedie to
k eliminácii súčasných rozdielov medzi pravidlami a prístupmi
členských štátov, ako aj k eliminácii negatívnych následkov, ktoré
znamenajú pre fungovanie bankových trhov Únie.
Takáto priamo zodpovednosť rady pre riešenie
krízových situácií zabezpečí rovnaké zaobchádzanie s bankami vo všetkých
zúčastnených členských štátoch a predvídateľnosť a dôveru v
implementáciu jednotného súboru pravidiel riešenia krízových situácií bánk. Tým
sa zvýši právna istota a lepšie sa ochráni hodnota finančných aktív tak,
že sa predíde zbytočným narušeniam v toku finančných prostriedkov.
Zároveň sa tým zabezpečí, aby sa aktíva upadajúcej inštitúcie použili
čo najproduktívnejším spôsobom na minimalizáciu strát veriteľov vo
všetkých zúčastnených členských štátoch, a nie podľa záujmov
jednotlivých členských štátov.
Rada pre riešenie krízových situácií
zaisťuje, aby vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií verne a
v súlade s vnútroštátnym právom implementovali rozhodnutia o riešení krízových
situácií. Na tento účel rada disponuje právomocou dohliadať na to,
ako vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií implementujú dané
rozhodnutia, a posudzovať túto implementáciu, a to tak, že v prípade
potreby bude môcť priamo od bánk získavať informácie alebo
podrobiť ich vyšetrovaniam alebo kontrolám na mieste. Ak vnútroštátny
orgán pre riešenie krízových situácií neimplementuje rozhodnutie o riešení
krízovej situácie podľa dohodnutého programu riešenia tejto situácie, rada
je splnomocnená adresovať priamo príslušnej banke určité rozhodnutia,
v ktorých bude požadovať prijatie nevyhnutných opatrení s cieľom
implementovať rozhodnutie o riešení krízovej situácie.
4.2.3.     Európska a medzinárodná
spolupráca
Na účely plnenia svojich úloh bude rada pre
riešenie krízových situácií spolupracovať s ECB a inými orgánmi
splnomocnenými vykonávať dohľad nad úverovým inštitúciami v rámci
JMD, ako aj s inými orgánmi, ktoré tvoria časť európskeho systému
orgánov finančného dohľadu. Rada pre riešenie krízových situácií bude
zároveň úzko spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie
krízových situácií, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu v príprave a
implementácii opatrení na riešenie krízových situácií.
Keďže mnohé úverové inštitúcie vykonávajú
činnosť nie len v rámci Únie, ale aj za jej hranicami, rada pre riešenie
krízových situácií bude mať výhradnú právomoc uzatvárať s orgánmi
tretích krajín nezáväzné dohody o spolupráci v mene vnútroštátnych orgánov
zúčastnených členských štátov.
4.3.        Jednotný fond na riešenie
krízových situácií bánk
4.3.1.     Zásady, zriadenie a úlohy
Zásadou, z ktorej vychádzajú opatrenia rady,
je, že akékoľvek straty, náklady alebo iné výdavky, ktoré vznikli v
súvislosti s použitím nástrojov riešenia krízových situácií, znášajú v prvom
rade akcionári a veritelia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, a v
poslednom rade, ak je to nevyhnutné, finančný sektor. Ak by sa však aj
náklady na reštrukturalizáciu inštitúcie mali pokryť z jej interných zdrojov,
musí existovať mechanizmus, ktorý inštitúcii umožní (buď v jej
pôvodnej podobe, prostredníctvom preklenovacej banky alebo ako subjektu pre
správu aktív – problémovej banke) pokračovať vo výkone jej
činnosti. Preto je dôležité zriadiť fond na riešenie krízových situácií
bánk, aby sa zabezpečila účinnosť opatrení na riešenie takýchto
situácií, ako napr. poskytnutie krátkodobého financovania inštitúcii, ktorej
krízová situácia sa rieši, alebo poskytnutie záruk potenciálnym kupujúcim
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši.
Primárnym cieľom jednotného fondu na
riešenie krízových situácií je zabezpečiť finančnú stabilitu, a
nie absorbovať straty alebo poskytovať kapitál inštitúcii, ktorej
krízová situácia sa rieši. Fond by sa nemal považovať za fond záchrany
pomocou vonkajších zdrojov (bail-out). Mohlo by však dôjsť k
výnimočným okolnostiam, keby po dostatočnom vyčerpaní interných
zdrojov (minimálne 8 % pasív a vlastných zdrojov inštitúcie, ktorej
krízová situácia sa rieši) nebolo možné dosiahnuť primárny cieľ bez toho,
aby sa fondu umožnilo absorbovať tieto straty alebo poskytnúť
kapitál. Len za takýchto okolností by fond mohol pre súkromné zdroje konať
ako zabezpečovací mechanizmus.
Vytvorenie jednotného fondu na riešenie
krízových situácií je primárne odôvodnené skutočnosťou, že na
integrovaných finančných trhoch akákoľvek finančná podpora na
riešenie krízovej situácie banky zlepšuje finančnú stabilitu a zdravie
ostatných bánk nie len v dotknutom členskom štáte, ale aj v ostatných
členských štátoch. Keďže nepriamymi príjemcami takejto podpora sú
banky vo všetkých zúčastnených členských štátoch, príspevky na
financovanie podpory by sa nemali obmedzovať na banky z jediného
členského štátu.
Pokiaľ ide o účinnosť,
schopnosť fondu združovať zdroje zo všetkých bánk eurozóny poskytuje
oveľa účinnejší vankúš proti bankovým krízam, keď sú straty
asymetricky koncentrované v niektorých členských štátoch, a v tomto
ohľade slúži v rámci celej eurozóny ako poistný mechanizmus. Nedávna kríza
ukázala, že k stratám v jednotlivých členských štátoch došlo
diferencovaným spôsobom.
Keďže je pravdepodobné, že straty z
akýchkoľvek budúcich otrasov v bankovom sektore budú v ktoromkoľvek
momente v čase koncentrované v niektorých členských štátoch, oproti
vnútroštátnym zabezpečovacím mechanizmom uplatňovaným individuálne
bude pri absorbovaní takýchto otrasov účinnejším zabezpečovacím
mechanizmom spoločný európsky súkromný zabezpečovací mechanizmus, a
to prostredníctvom ex ante – a v extrémnych prípadoch aj ex post
– príspevkov bankového sektora v celej eurozóne. Ak bude preto fond
združovať zdroje na európskej úrovni, bude predstavovať väčšiu
„palebnú silu“ a zvýši odolnosť bankového systému. Rovnomerným rozložením
mimoriadnych ex post príspevkov na všetky banky vo všetkých
zúčastnených členských štátoch sa zároveň zníži úroveň
takýchto príspevkov pre každú banku, čím sa obmedzia prípadné procyklické
účinky takýchto príspevkov.
Navyše mechanizmom, v rámci ktorého
absorbovanie strát presahuje štátne hranice, sa môže účinným spôsobom
prerušiť bludný kruh vzájomnej závislosti medzi bankovou krízou v danom
členskom štáte a fiškálnou pozíciou daného štátu. Ak by jednotný fond na
riešenie krízových situácií existoval od začiatku finančnej krízy,
týmto spôsobom by sa zároveň bolo bývalo zmiernilo súčasné bremeno
niektorých členských štátov.
Navyše jednotný fond na riešenie krízových
situácií, ktorý má schopnosť združovať finančné prostriedky
bankového sektora vo všetkých zúčastnených členských štátoch, sa bude
opierať o väčšiu základňu príspevkov, a preto bude
disponovať lepšou reputáciou, čo rade umožní vypožičiavať
si v prípade potreby na trhu viac a za nižšiu cenu. Väčšia schopnosť
získavať finančné prostriedky externe na trhu bude znamenať, že
fond sa v prípadoch extrémnych strát nebude musieť do takej miery
spoliehať na verejné financie, čím by sa ďalej prispelo k
narušeniu väzby medzi štátmi a bankami a k ochrane daňovníkov pred
nákladmi na riešenie krízových situácií.
Zriadenie jednotného fondu sa napokon takisto
vyžaduje aj na účely riadneho zosúladenia motivačných faktorov vo
všetkých inštitúciách bankovej únie. Ak by sa najmä v prípade
cezhraničných bankových skupín museli prostriedky na pokrytie nákladov na
riešenie krízových situácií, ktoré prekročili rámec prostriedkov absorbovaných
akcionármi a veriteľmi, poskytnúť z vnútroštátnych fondov, zhoršila
by sa účinnosť nie len jednotného mechanizmu riešenia krízových
situácií, ale aj jednotného mechanizmu dohľadu.
Zriadenie jednotného mechanizmu riešenia
krízových situácií si vyžaduje, aby rada pre riešenie krízových situácií
disponovala rýchlym a účinným prístupom k jednotnému fondu na riešenie
krízových situácií. Fond vytvára súkromnú vonkajšiu vrstvu, ktorá môže
poskytnúť strednodobé až dlhodobé financovanie, aby sa predišlo využívaniu
verejných prostriedkov na riešenie krízových situácií bánk alebo aby sa
využívanie takýchto prostriedkov minimalizovalo. Navyše sa ním zvyšuje
účinnosť procesu riešenia krízových situácií tak, že sa predíde
problémom s koordináciou, ku ktorým dochádza pri využívaní vnútroštátnych
finančných prostriedkov, najmä v prípade cezhraničných skupín.
4.3.2.     Financovanie fondu
S cieľom zabezpečiť
dostatočné financovanie, vyhnúť sa procyklickosti priebežne
financovaných systémov a minimalizovať nutnosť požadovania externej
finančnej podpory musí mať fond k dispozícii rýchlo dostupné zdroje.
S týmto cieľom by cieľová úroveň fondu mala byť minimálne
1 % krytých vkladov v bankovom systéme zúčastnených
členských štátov, čo by postačovalo na zabezpečenie
riadneho riešenia krízových situácií počas budúcich kríz za predpokladu,
že veriteľom sa z vnútorných zdrojov poskytne záchrana minimálne až
8 % celkových pasív a vlastných zdrojov inštitúcie, ktorej krízová
situácia sa rieši.
Na základe údajov z roku 2011 o bankách a na
základe odhadovanej sumy krytých vkladov v držbe bánk v eurozóne by
cieľová úroveň 1 % pre jednotný fond na riešenie krízových
situácií zodpovedala sume približne 55 miliárd EUR. Cieľová úroveň
fondu v absolútnom vyjadrení (v EUR) zostane dynamicky stanovovaná a bude sa automaticky
zvyšovať, ak dôjde k rastu bankového sektora.
Pred tým, než fond dosiahne svoju plnú
cieľovú úroveň, sa počíta s prechodným obdobím 10 rokov. Toto
obdobie by sa mohlo predĺžiť na 14 rokov, ak dôjde k vyplácaniu
prostriedkov z fondu, ktorých výška presiahne polovicu cieľovej úrovne
fondu. Ak počas prvotnej fázy budovania fondu nedôjde k žiadnemu
vyplácaniu prostriedkov, bankový sektor by každoročne prispieval približne
jednou desatinou cieľovej sumy, resp. v absolútnom vyjadrení sumou
približne 5,5 miliardy EUR.
Po prvotnej fáze budovania fondu budú banky
musieť odvádzať dodatočné príspevky, ak ich príspevkový základ
narastie alebo ak dôjde k vyplateniu prostriedkov z fondu. Ak sa dostupné
finančné prostriedky fondu znížia na úroveň nižšiu než polovica jeho
cieľovej úrovne, banky budú musieť ročne prispievať
minimálne jednou pätinou celkových pasív (okrem regulatórneho kapitálu a
krytých vkladov) všetkých bánk v členských štátoch zúčastnených na
jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií.
Príspevky sa budú vypočítavať v
súlade so smernicou o ozdravení a riešení krízových situácií bánk na základe
pasív banky okrem jej vlastných zdrojov a krytých vkladov a budú upravené
podľa ich rizikového profilu. To znamená, že banky, ktoré sú financované
takmer výlučne z vkladov, budú v praxi musieť platiť veľmi
nízke príspevky. Tieto banky budú samozrejme prispievať do vnútroštátnych
systémov ochrany vkladov.
Počíta sa s ochrannými opatreniami, aby
sa predišlo situácii, keď by uvalenie takýchto príspevkov vytvorilo
problémy týkajúce sa finančnej stability zdravých inštitúcií, t. j.
dočasná výnimka z povinnosti platiť ex post príspevky.
V prípade, že ex ante príspevky
nepostačujú a ex post príspevky nie sú okamžite dostupné, môže
byť potrebné dodatočné záložné financovanie, a to najmä v prechodnej
fáze, aby sa zabezpečila kontinuita systémových funkcií banky (bánk) v
celom procese reštrukturalizácie. Fond bude môcť zmluvne
zabezpečovať výpožičky alebo iné formy podpory od
finančných inštitúcií alebo iných tretích strán, ak je to nevyhnutné na
financovanie riešenia krízovej situácie (a to aj z verejných zdrojov). Túto
podporu v zásade splatí späť samotná inštitúcia, ktorej krízová situácia
sa rieši. Ak by to však nebolo možné, v nariadení sa počíta s tým, že
straty sa rozdelia medzi všetky banky podliehajúce mechanizmu ex post
príspevkov. Týmto sa zabezpečí, aby bolo prípadné použitie verejných
zdrojov v strednodobom horizonte neutrálne.
Aby sa zabránilo znevýhodneniu členských
štátov, ktoré fond na riešenie krízových situácií zriadili v čase
nadobudnutia účinnosti tohto návrhu, v nariadení sa necháva na dotknuté
členské štáty, aby rozhodli, akým spôsobom sa na účely splnenia
povinností bánk podľa tohto nariadenia majú používať existujúce
vnútroštátne fondy na riešenie krízových situácií.
4.3.3.     Úloha systémov ochrany vkladov
v súvislosti s riešením krízových situácií
Ak sa rieši krízová situácia určitej
banky, vnútroštátny systém ochrany vkladov, ku ktorému je daná banka
pridružená, prispeje do výšky krytých vkladov takou sumou strát, ktorú by musel
znášať, keby sa banka zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania. To
je úloha, ktorá je už plne stanovená v smernici [ ].
SRM navyše nemá vplyv na schémy
inštitucionálneho zabezpečenia a iné mechanizmy finančnej podpory v
rámci skupín, ktoré zaviedli určité skupiny úverových inštitúcií.
Intervencia SRM prebehne len vtedy, keď takéto riešenia súkromného sektora
nebudú pri riešení úpadku banky úspešné.
4.3.4.     Úloha fondu pri riešení
krízových situácií skupín zahŕňajúcich aj inštitúcie mimo SRM
Na účely riešenia krízových situácií
skupín zahŕňajúcich tak inštitúcie patriace do SRM, ako aj inštitúcie
nespadajúce do SRM, bude príspevok fondu zodpovedať tým častiam
skupiny, ktoré patria do SRM, pričom zvyšok sa pokryje z vnútroštátnych
mechanizmov financovania mimo príspevkov SRM.
S cieľom posilniť financovanie
riešenia krízových situácií na celom vnútornom trhu návrh umožňuje fondu
dobrovoľne si vypožičiavať od iných mechanizmov financovania
riešenia krízových situácií alebo takýmto mechanizmom požičiavať. To
fondu umožní znášať vyplácanie značných prostriedkov, ktoré nie sú
kryté ex ante a ex post príspevkami. Zároveň sa tým podporia
mechanizmy financovania riešenia krízových situácií v členských štátoch
mimo SRM.
4.3.5.     Nahradenie vnútroštátnych
mechanizmov financovania riešenia krízových situácií
Keďže fond
nahrádza vnútroštátne mechanizmy financovania riešenia krízových situácií
členských štátov, ktoré sa na ňom zúčastňujú, členské
štáty, ktoré už zriadili vnútroštátne mechanizmy financovania riešenia
krízových situácií v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa
môžu rozhodnúť, či budú používať takéto mechanizmy podľa
svojho vnútroštátneho práva. Členské štáty by takisto mohli rozhodnúť
o tom, že tieto vnútroštátne mechanizmy financovania riešenia krízových
situácií budú platiť príspevky do fondu v mene svojich bánk až dovtedy,
kým tieto mechanizmy nebudú úplne vyčerpané.
5.           VPLYV NA ROZPOČET
Rada pre riešenie krízových situácií bude plne
financovaná z príspevkov finančných inštitúcií. Určitý mierny vplyv
na rozpočet Únie však nastane v počiatočnej fáze
zriaďovania rady. Podrobnosti sú uvedené v pripojenom finančnom
výkaze.
2013/0253 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa stanovujú jednotné pravidlá a
jednotný postup riešenia krízových situácií úverových inštitúcií a
určitých investičných spoločností v rámci jednotného mechanizmu
riešenia krízových situácií a jednotného fondu na riešenie krízových situácií
bánk a ktorým sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
1093/2010
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej
centrálnej banky[11],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[12],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Lepšie integrovaný vnútorný
trh s bankovými službami zohráva kľúčovú úlohu v záujme posilnenia
oživenia hospodárstva v Únii. Súčasná finančná a hospodárska kríza
však ukázala, že fungovanie vnútorného trhu v tejto oblasti je ohrozené a že
existuje čoraz väčšie riziko finančnej fragmentácie. Znížila sa
likvidita medzibankových trhov a dochádza k poklesu cezhraničných
bankových činností v dôsledku strachu z „nákazy“ a nedostatočnej
dôvery v iné vnútroštátne bankové systémy a v schopnosť členských
štátov podporovať banky.
(2)       Túto nedostatočnú dôveru
a nestabilitu na trhu prehlbujú rozdiely vo vnútroštátnych pravidlách riešenia
krízových situácií medzi rôznymi členskými štátmi a v príslušných
administratívnych postupoch, ako aj absencia jednotného rozhodovacieho procesu
na úrovni Únie na riešenie krízových situácií cezhraničných bánk,
keďže nezabezpečujú istotu a predvídateľnosť v súvislosti s
možným výsledkom úpadku banky. Rozhodnutia o riešení krízových situácií prijaté
na vnútroštátnej úrovni môžu spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže a
v konečnom dôsledku môžu oslabiť fungovanie vnútorného trhu.
(3)       Rôzne postupy členských
štátov pri zaobchádzaní s veriteľmi bánk, ktorých krízová situácia sa
rieši, a pri záchrane bánk v úpadku pomocou vonkajších zdrojov (bail out) majú
vplyv najmä na vnímané kreditné riziko, finančné zdravie a platobnú
schopnosť ich bánk. To oslabuje dôveru verejnosti v bankový sektor a bráni
uplatňovaniu slobody usadiť sa a slobodnému poskytovaniu služieb v
rámci vnútorného trhu, pretože náklady na financovanie by boli nižšie, keby takéto
rozdiely v postupoch členských štátov neexistovali.
(4)       Rozdiely vo vnútroštátnych
pravidlách riešenia krízových situácií medzi rôznymi členskými štátmi a v
príslušných administratívnych postupoch môžu viesť k vyšším nákladom bánk
a zákazníkov na prijaté úvery a pôžičky len z dôvodu ich miesta usadenia a
bez ohľadu na ich skutočnú úverovú bonitu. Okrem toho zákazníci bánk
v niektorých členských štátoch čelia vyšším výpožičným sadzbám
než zákazníci bánk v iných členských štátoch bez ohľadu na svoju
úverovú bonitu.
(5)       Pokiaľ pravidlá a
postupy riešenia krízových situácií a prístupy k rozdeleniu bremena zostanú
vnútroštátne a finančné zdroje potrebné na financovanie riešenia krízových
situácií sa získavajú a vynakladajú na vnútroštátnej úrovni, vnútorný trh bude
aj naďalej roztrieštený. Vnútroštátne orgány dohľadu majú navyše
silnú motiváciu minimalizovať potenciálny vplyv bankových kríz na svoje
národné hospodárstva tým, že prijmú jednostranné opatrenia zamerané na
účelové viazanie bankových operácií, napríklad obmedzením prevodov a
požičiavania v rámci skupiny alebo ukladaním prísnejších požiadaviek na
likviditu a kapitálových požiadaviek dcérskym spoločnostiam v rámci
svojich jurisdikcií, do ktorých patria materské spoločnosti v potenciálnom
úpadku. Obmedzujú sa tak cezhraničné činnosti bánk, čím vznikajú
prekážky pri uplatňovaní základných slobôd a narúša sa hospodárska
súťaž na vnútornom trhu.
(6)       Vnútroštátne pravidlá
riešenia krízových situácií bánk sa do určitej miery harmonizovali
smernicou Európskeho parlamentu a Rady [][13],
v ktorej sa stanovila spolupráca orgánov pre riešenie krízových situácií v
prípade, keď riešia úpadok cezhraničných bánk. Harmonizácia stanovená
smernicou [] však ešte nie je dokončená a rozhodovací proces nie je
centralizovaný. V smernici [] sa v zásade stanovujú spoločné nástroje a
právomoci na riešenie krízových situácií, ktoré majú k dispozícii vnútroštátne
orgány každého členského štátu, ktoré sa však môžu rozhodnúť
podľa vlastného uváženia, ako budú uplatňovať dané nástroje a
používať vnútroštátne mechanizmy financovania na podporu postupov riešenia
krízových situácií. Smernica [] nezabraňuje tomu, aby členské štáty
prijímali samostatné a potenciálne nekonzistentné rozhodnutia týkajúce sa
riešenia krízových situácií cezhraničných skupín, ktoré môžu
ovplyvniť výšku celkových nákladov na riešenie krízových situácií.
Keďže sa v nej navyše stanovujú vnútroštátne mechanizmy financovania,
nezabezpečuje dostatočné zníženie závislosti bánk od podpory z
rozpočtov jednotlivých štátov a nezabraňuje prijímaniu rôznych
prístupov členských štátov k využívaniu mechanizmov financovania.
(7)       Zabezpečenie toho, aby
sa v rámci Únie prijímali účinné jednotné rozhodnutia o riešení krízových
situácií bánk v úpadku, okrem iného aj v súvislosti s používaním financovania
získaného na úrovni Únie, zohráva kľúčovú úlohu z hľadiska
dobudovania vnútorného trhu s finančnými službami. V rámci vnútorného trhu
môže úpadok bánk v jednom členskom štáte ovplyvniť stabilitu
finančných trhov v celej Únii. Zabezpečenie účinných a jednotných
pravidiel riešenia krízových situácií a rovnocenných podmienok financovania
riešenia krízových situácií vo všetkých členských štátoch je ako
prostriedok na zachovanie hospodárskej súťaže a zlepšenie fungovania
vnútorného trhu v najlepšom záujme nielen členských štátov, v ktorých
banky vykonávajú svoju činnosť, ale aj všetkých členských štátov
vo všeobecnosti. Bankové systémy na vnútornom trhu sú vo vysokej miere navzájom
prepojené, bankové skupiny sú medzinárodné a banky majú veľký percentuálny
podiel zahraničných aktív. Ak by sa jednotný mechanizmus riešenia
krízových situácií nezriadil, bankové krízy v členských štátoch
zúčastnených na jednotnom mechanizme dohľadu (ďalej len „JMD“)
by mali silnejší negatívny systémový vplyv aj na nezúčastnené členské
štáty. Zriadením jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií sa zvýši
stabilita bánk v zúčastnených členských štátoch a predíde sa
presahovaniu účinkov kríz do nezúčastnených členských štátov,
čím sa uľahčí fungovanie celého vnútorného trhu.
(8)       V nadväznosti na zriadenie
JMD nariadením Rady (EÚ) č. …/…[14],
ktorým sa zabezpečuje centrálny dohľad Európskej centrálnej banky
(ďalej len „ECB“) nad bankami v zúčastnených členských štátoch,
dochádza k nesúladu medzi dohľadom Únie nad takýmito bankami a vnútroštátnym
zaobchádzaním s týmito bankami pri konaní zameranom na riešenie krízových
situácií podľa smernice [].
(9)       Zatiaľ čo banky v
členských štátoch mimo JMD využívajú zosúladené vnútroštátne mechanizmy
dohľadu a riešenia krízových situácií a finančné zabezpečovacie
mechanizmy, na banky v členských štátoch zúčastnených na JMD sa
vzťahujú mechanizmy Únie v oblasti dohľadu a vnútroštátne mechanizmy
riešenia krízových situácií a finančné zabezpečovacie mechanizmy.
Tento nesúlad vytvára znevýhodnenie v hospodárskej súťaži pre banky v
členských štátoch zúčastnených na JMD v porovnaní s bankami v
ostatných členských štátoch. Keďže sa dohľad a riešenie
krízových situácií vykonávajú na dvoch rôznych úrovniach v rámci JMD, intervencia
a riešenie krízových situácií bánk v členských štátoch zúčastnených
na JMD by neboli až také rýchle, konzistentné a účinné ako v prípade bánk
v členských štátoch mimo JMD. To má negatívne dôsledky pre náklady na
financovanie týchto bánk a vytvára znevýhodnenie v hospodárskej súťaži,
ktoré poškodzuje členské štáty, v ktorých tieto banky vykonávajú svoju
činnosť, ako aj celkové fungovanie vnútorného trhu. Z tohto dôvodu je
na zaručenie rovnakých podmienok nevyhnutný centralizovaný mechanizmus
riešenia krízových situácií pre všetky banky vykonávajúce svoju
činnosť v členských štátoch zúčastnených na JMD.
(10)     Rozdelenie zodpovednosti v
oblasti riešenia krízových situácií medzi vnútroštátnu úroveň a
úroveň Únie by sa malo zosúladiť s rozdelením zodpovednosti v oblasti
dohľadu medzi týmito úrovňami. Pokiaľ dohľad zostane na
vnútroštátnej úrovni v členskom štáte, tento členský štát by mal
zostať zodpovedný za finančné dôsledky úpadku banky. Jednotný
mechanizmus riešenia krízových situácií by sa mal preto rozšíriť na banky
a finančné inštitúcie, ktoré sú usadené v členských štátoch
zúčastnených na JMD a ktoré podliehajú dohľadu ECB v rámci JMD.
Jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií by sa nemal
vzťahovať na banky usadené v členských štátoch nezúčastnených
na JMD. Keby sa na takéto členské štáty vzťahoval jednotný
mechanizmus riešenia krízových situácií, vznikli by tak pre ne nesprávne
stimuly. Najmä orgány dohľadu v týchto členských štátoch by mohli
zaujať zhovievavejší postoj voči bankám patriacim do ich jurisdikcie,
keďže by finančné riziká úpadku týchto bánk nemuseli znášať v
plnom rozsahu. Z tohto dôvodu by sa v záujme zabezpečenia paralelnosti s
JMD mal jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií vzťahovať na
členské štáty zúčastnené na JMD. Ak členské štáty vstúpia do
JMD, mal by sa na ne automaticky vzťahovať aj jednotný mechanizmus
riešenia krízových situácií. V konečnom dôsledku sa očakáva, že
jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií sa rozšíri na celý vnútorný
trh.
(11)     Kľúčovým prvkom, bez
ktorého by jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií nemohol riadne
fungovať, je jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk (ďalej
len „fond“). Rôzne systémy vnútroštátneho financovania by narušili
uplatňovanie jednotných pravidiel riešenia krízových situácií bánk na
vnútornom trhu. Fond by mal pomôcť zabezpečiť jednotné
administratívne postupy pri financovaní riešenia krízových situácií a
zabrániť vytváraniu prekážok pri uplatňovaní základných slobôd alebo
narúšaniu hospodárskej súťaže v dôsledku rozdielnych vnútroštátnych
postupov. Fond by mali financovať priamo banky a mal by sa združovať
na úrovni Únie, aby sa zdroje na riešenie krízových situácií mohli objektívne
rozdeľovať medzi členské štáty, čím by sa zvýšila
finančná stabilita a obmedzila súvislosť medzi vnímanou fiškálnou
pozíciou jednotlivých členských štátov a nákladmi na financovanie bánk a
spoločností vykonávajúcich svoju činnosť v týchto členských
štátoch.
(12)     Je preto potrebné prijať
opatrenia na vytvorenie jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií pre
všetky členské štáty zúčastnené na jednotnom mechanizme dohľadu
s cieľom uľahčiť riadne a stabilné fungovanie vnútorného
trhu.
(13)     Centralizované
uplatňovanie pravidiel riešenia krízových situácií bánk stanovených v
smernici [] jednotným orgánom Únie pre riešenie krízových situácií v
zúčastnených členských štátoch možno zabezpečiť len vtedy,
keď sú pravidlá týkajúce sa zriadenia a fungovania jednotného mechanizmu
riešenia krízových situácií priamo uplatniteľné v členských štátoch s
cieľom zabrániť rozdielnym výkladom v členských štátoch. To by
malo priniesť prospech vnútornému trhu ako celku, pretože to pomôže
zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a odstrániť
prekážky slobodného uplatňovania základných slobôd, a to nie len v
zúčastnených členských štátoch, ale na celom vnútornom trhu.
(14)     Jednotný mechanizmus riešenia
krízových situácií by sa mal rovnako ako nariadenie Rady (EÚ) č. …/…
vzťahovať na všetky úverové inštitúcie usadené v zúčastnených
členských štátoch. V rámci jednotného mechanizmu riešenia krízových
situácií by však malo byť možné riešiť krízovú situáciu
akejkoľvek úverovej inštitúcie v zúčastnenom členskom štáte
priamo, aby sa na vnútornom trhu predchádzalo asymetriám pri zaobchádzaní s
inštitúciami v úpadku a veriteľmi v priebehu procesu riešenia krízových
situácií. Pokiaľ materské spoločnosti, investičné
spoločnosti a finančné inštitúcie podliehajú dohľadu ECB na
konsolidovanom základe, mali by sa zahrnúť do rozsahu pôsobnosti
jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií. Hoci ECB nad týmito
inštitúciami nebude vykonávať individuálny dohľad, bude jediným
orgánom dohľadu, ktorý bude mať celkový prehľad o riziku,
ktorému je vystavená skupina a nepriamo jej jednotliví členovia. Ak by sa
z rozsahu pôsobnosti jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií
vylúčili subjekty, ktoré podliehajú dohľadu na konsolidovanom základe
v rozsahu právomoci ECB, bolo by nemožné plánovať riešenie krízových
situácií bankových skupín a prijať stratégiu riešenia krízových situácií
skupín a zároveň by sa podstatne znížila účinnosť
akýchkoľvek rozhodnutí o riešení krízových situácií.
(15)     V rámci jednotného mechanizmu
riešenia krízových situácií by sa mali rozhodnutia prijímať na
najprimeranejšej úrovni.
(16)     ECB má ako orgán dohľadu
v rámci JMD najlepšie možnosti posúdiť, či je úverová inštitúcia v
úpadku alebo či pravdepodobne bude v úpadku a či neexistujú žiadne
reálne vyhliadky na to, že by nejaké alternatívne opatrenie súkromného sektora
alebo orgánu dohľadu zabránilo jej úpadku v primeranom časovom
horizonte. Rada by mala po prijatí oznámenia ECB poskytnúť
odporúčanie Komisii. Vzhľadom na potrebu vyvážiť rôzne príslušné
záujmy by Komisia mala rozhodnúť, či krízovú situáciu inštitúcie
začne riešiť alebo nie, a takisto by mala prijať rozhodnutie o
jednoznačnom a podrobnom rámci pre riešenie krízových situácií, v ktorom
sa stanovujú opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré má prijať
rada. V tomto rámci by rada mala rozhodnúť o programe riešenia krízových
situácií a dať inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových
situácií v súvislosti s nástrojmi a právomocami na riešenie krízových situácií,
ktoré sa majú vykonávať na vnútroštátnej úrovni.
(17)     Rada by mala byť
splnomocnená prijímať rozhodnutia, a to najmä v súvislosti s plánovaním
riešenia krízových situácií, posudzovaním riešiteľnosti krízových
situácií, odstraňovaním prekážok brániacim riešiteľnosti krízovej
situácie a prípravou opatrení na riešenie krízových situácií. Rade by pri
plánovaní riešenia krízových situácií a pri príprave rozhodnutí o riešení
krízových situácií mali pomáhať vnútroštátne orgány pre riešenie krízových
situácií. Keďže navyše výkon právomocí riešiť krízové situácie
zahŕňa uplatňovanie vnútroštátneho práva, za vykonávanie rozhodnutí
o riešení krízových situácií by mali byť zodpovedné vnútroštátne orgány
pre riešenie krízových situácií.
(18)     Z hľadiska dobrého
fungovania vnútorného trhu zohráva kľúčovú úlohu to, aby sa tie isté
pravidlá uplatňovali na všetky opatrenia na riešenie krízových situácií
bez ohľadu na to, či ich prijímajú vnútroštátne orgány pre riešenie
krízových situácií podľa smernice [] alebo či sa prijímajú v rámci
jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií. Komisia uvedené opatrenia
posúdi podľa článku 107 ZFEÚ. Keď používanie mechanizmov
riešenia krízových situácií nezahŕňa štátnu pomoc podľa
článku 107 ods. 1 ZFEÚ, Komisia by mala v záujme zabezpečenia
rovnakých podmienok na celom jednotnom trhu posúdiť uvedené opatrenia
analogicky podľa článku 107 ZFEÚ. Ak notifikácia podľa
článku 108 ZFEÚ nie je potrebná, keďže použitie fondu navrhované
radou nezahŕňa štátnu pomoc podľa článku 107 ZFEÚ, s
cieľom zabezpečiť integritu vnútorného trhu medzi
zúčastnenými a nezúčastnenými členskými štátmi by Komisia pri
posudzovaní navrhovaného použitia fondu mala analogicky uplatňovať
príslušné pravidlá štátnej pomoci podľa článku 107 ZFEÚ. Rada by
nemala prijať rozhodnutie o programe riešenia krízových situácií, až kým
Komisia prostredníctvom analógie s pravidlami štátnej pomoci nezabezpečí,
že použitie fondu spĺňa rovnaké pravidlá ako intervencie zo strany
mechanizmov riešenia krízových situácií.
(19)     S cieľom
zabezpečiť rýchly a účinný rozhodovací proces pri riešení
krízových situácií by rada mala byť osobitnou agentúrou Únie s osobitnou
štruktúrou zodpovedajúcou jej osobitným úlohám, ktorá sa odlišuje od modelu
všetkých ostatných agentúr Únie. V jej zložení by sa mali náležite
zohľadniť všetky príslušné záujmy relevantné z pohľadu postupov
riešenia krízových situácií. Rada by mala vykonávať svoju
činnosť na výkonných a plenárnych zasadnutiach. Rada by na svojom
výkonnom zasadnutí mala pozostávať z výkonného riaditeľa, zástupcu
výkonného riaditeľa a zástupcov Komisie a ECB. Vzhľadom na úlohy rady
by výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa mala vymenovať
Rada na návrh Komisie a po vypočutí Európskeho parlamentu. Pri rokovaní o
riešení krízovej situácie banky alebo skupiny usadenej v rámci jedného
zúčastneného členského štátu by rada na svojom výkonnom zasadnutí
mala prizvať a do rozhodovacieho procesu zapojiť aj člena,
ktorého vymenoval dotknutý členský štát a ktorý zastupuje svoj
vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií. Pri rokovaní o riešení
krízovej situácie cezhraničnej skupiny by rada na svoje výkonné zasadnutie
mala prizvať a do rozhodovacieho procesu zapojiť aj členov,
ktorých vymenovali dotknuté domovské a všetky dotknuté hostiteľské
členské štáty a ktorí zastupujú svoje dotknuté vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií. Domovské a hostiteľské orgány by však na
rozhodovanie mali mať vyvážený vplyv, takže hostiteľské orgány by
mali mať spolu jediný hlas. Na zasadnutia rady môžu byť prizvaní aj
pozorovatelia vrátane zástupcu EMS a Euroskupiny.
(20)     Vzhľadom na úlohy rady a
ciele riešenia krízových situácií, ktoré zahŕňajú ochranu verejných
zdrojov, by sa fungovanie rady malo financovať z príspevkov platených
inštitúciami v zúčastnených členských štátoch.
(21)     Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií určené podľa smernice [] by v súvislosti
so všetkými aspektmi týkajúcimi sa procesu rozhodovania o riešení krízových
situácií mala nahradiť rada a prípadne Komisia. Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií určené podľa smernice [] by mali aj
naďalej vykonávať činnosti spojené s plnením programu riešenia
krízových situácií, ktorý prijala rada. V záujme zabezpečenia
transparentnosti a demokratickej kontroly, ako aj ochrany práv inštitúcií Únie
by sa rada mala zodpovedať Európskemu parlamentu a Rade za akékoľvek
rozhodnutia prijaté na základe tohto návrhu. Z rovnakých dôvodov
transparentnosti a demokratickej kontroly by národné parlamenty mali mať
určité práva na získavanie informácií o činnostiach rady a na
zapájanie sa do dialógu s radou.
(22)     V prípadoch, keď sa v
smernici [] stanovuje pre vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií
možnosť uplatňovať zjednodušené povinnosti alebo udeliť
výnimky v súvislosti s požiadavkou vypracovať návrhy plánov riešenia
krízových situácií, mal by sa stanoviť postup, v rámci ktorého by rada
mohla povoliť uplatňovanie takýchto zjednodušených povinností.
(23)     S cieľom
zabezpečiť jednotný prístup pre inštitúcie a skupiny by mala byť
rada splnomocnená vypracúvať plány riešenia krízových situácií pre takého
inštitúcie a skupiny. Rada by mala posudzovať riešiteľnosť
krízových situácií inštitúcií a skupín a prijímať opatrenia zamerané na
odstraňovanie prípadných prekážok brániacich riešiteľnosti krízových
situácií. Rada by mala požadovať od vnútroštátnych orgánov pre riešenie
krízových situácií, aby uplatňovali takéto primerané opatrenia zamerané na
odstraňovanie prekážok brániacich riešiteľnosti krízových situácií s
cieľom zabezpečiť konzistentnosť a riešiteľnosť
krízových situácií dotknutých inštitúcií.
(24)     Kľúčovým prvkom
účinného riešenia krízových situácií je jeho plánovanie. Rada by preto
mala mať právomoc požadovať zmeny štruktúry a organizácie inštitúcií
alebo skupín s cieľom odstrániť praktické prekážky brániace
uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií a zabezpečiť
riešiteľnosť krízových situácií dotknutých subjektov. Vzhľadom
na potenciálne systémovú povahu všetkých inštitúcií je nevyhnutné, aby v záujme
zachovania finančnej stability mali orgány možnosť riešiť
krízovú situáciu ktorejkoľvek inštitúcie. S cieľom rešpektovať slobodu
podnikania stanovenú v článku 16 Charty základných práv by voľné
uváženie rady malo byť obmedzené na to, čo je nevyhnutné na
zjednodušenie štruktúry a operácií inštitúcie s výhradným cieľom
zlepšiť riešiteľnosť jej krízovej situácie. Okrem toho by akékoľvek
opatrenie uložené na takéto účely malo byť v súlade s právom Únie.
Opatrenia by nemali priamo ani nepriamo diskriminovať z dôvodu štátnej
príslušnosti a mali by byť zdôvodnené prevažujúcou potrebou zachovať
finančnú stabilitu, ktorá je vo verejnom záujme. S cieľom
stanoviť, či bolo opatrenie prijaté vo všeobecnom verejnom záujme, by
rada konajúc vo všeobecnom verejnom záujme mala byť schopná dosahovať
ciele riešenia krízových situácií bez toho, aby narážala na prekážky brániace
uplatňovaniu nástrojov riešenia krízových situácií alebo jej schopnosti
vykonávať právomoci, ktorými bola poverená. Opatrenie by navyše nemalo
prekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie
cieľov.
(25)     Jednotný mechanizmus riešenia
krízových situácií by sa mal vybudovať na rámcoch, ktoré poskytuje smernica
[] a JMD. Rada by preto mala byť splnomocnená včas intervenovať
v prípade, keď sa zhoršuje finančná situácia alebo platobná
schopnosť inštitúcie. Informácie, ktorá rada v tomto štádiu získava od
vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií alebo ECB, jej pomáhajú
určiť, aké opatrenie by mohla prijať s cieľom
pripraviť sa na riešenie krízovej situácie dotknutej inštitúcie.
(26)     S cieľom
zabezpečiť rýchle opatrenie na riešenie krízovej situácie v prípade,
keď sa stane potrebným, by rada v spolupráci s dotknutým príslušným
orgánom alebo ECB mala pozorne monitorovať situáciu dotknutých inštitúcií,
ako aj to, či tieto inštitúcie dodržiavajú opatrenie včasnej
intervencie prijaté v súvislosti s nimi.
(27)     S cieľom
minimalizovať narušenie finančného trhu a hospodárstva by sa proces
riešenia krízových situácií mal dokončiť v krátkom čase. Komisia
by počas celého procesu riešenia krízových situácií mala mať prístup
k akýmkoľvek informáciám, ktoré považuje za potrebné, aby mohla
prijať informované rozhodnutie v procese riešenia krízových situácií. Ak
sa Komisia rozhodne začať riešiť krízovú situáciu inštitúcie,
rada by mala bezodkladne prijať program riešenia krízových situácií, v
ktorom sa stanovujú podrobné informácie o nástrojoch a právomociach na riešenie
krízových situácií, ktoré sa majú uplatniť, ako aj o použití
akýchkoľvek mechanizmov financovania.
(28)     Likvidácia inštitúcie v úpadku
v rámci bežného konkurzného konania by mohla ohroziť finančnú
stabilitu, prerušiť poskytovanie základných služieb a negatívne
ovplyvniť ochranu vkladateľov. V takom prípade je uplatnenie
nástrojov riešenia krízových situácií vo verejnom záujme. Cieľmi riešenia
krízových situácií by preto malo byť zabezpečiť kontinuitu
vykonávania základných finančných služieb, zachovať stabilitu
finančného systému, znížiť morálny hazard minimalizáciou závislosti
od verejnej finančnej podpory poskytovanej inštitúciám v úpadku a
chrániť vkladateľov.
(29)     Pred tým, než možno
prijať rozhodnutie o nepretržitom pokračovaní činnosti
inštitúcie, by sa však mala zvážiť likvidácia insolventnej inštitúcie
prostredníctvom bežného konkurzného konania. Nepretržité pokračovanie
činnosti insolventnej inštitúcie by sa malo zachovať na účely
finančnej stability a pokiaľ možno s využitím súkromných zdrojov. To možno dosiahnuť buď prostredníctvom predaja kupujúcemu zo
súkromného sektora alebo fúziou s ním, alebo po odpísaní záväzkov inštitúcie
alebo po konverzii jej dlhu na vlastný kapitál na účely rekapitalizácie.
(30)     Komisia a rada by pri výkone
právomocí riešiť krízové situácie mali zabezpečiť, aby akcionári
a veritelia znášali primeraný podiel strát, aby sa vymenili manažéri, aby sa
minimalizovali náklady na riešenie krízovej situácie inštitúcie a aby sa so
všetkými veriteľmi insolventnej inštitúcie, ktorí sú v rovnakej triede,
zaobchádzalo podobným spôsobom.
(31)     Obmedzenia práv akcionárov a
veriteľov by mali byť v súlade s článkom 52 Charty základných
práv. Nástroje riešenia krízových situácií by sa preto mali
uplatňovať len na tie inštitúcie, ktoré sú v úpadku alebo
pravdepodobne budú v úpadku, a len ak je to nevyhnutné na dosahovanie
cieľa vo verejnom záujme, ktorým je zachovať finančnú stabilitu.
Nástroje riešenia krízových situácií by sa mali uplatniť najmä vtedy,
keď inštitúciu nemožno zlikvidovať v rámci bežného konkurzného
konania bez narušenia stability finančného systému, keď sú potrebné
opatrenia na zabezpečenie rýchleho prevodu a pokračovania vykonávania
systémovo významných funkcií a keď neexistujú žiadne reálne vyhliadky na
akékoľvek alternatívne riešenie súkromného sektora, ktoré okrem iného
zahŕňa zvýšenie kapitálu zo strany existujúcich akcionárov alebo
akejkoľvek tretej strany, ktoré by postačovalo na obnovenie úplnej
životaschopnosti inštitúcie.
(32)     Zasahovanie do práva
vlastniť majetok by nemalo byť neprimerané. V dôsledku toho by
dotknutým akcionárom a veriteľom nemali vzniknúť väčšie straty,
než aké by im boli vznikli v prípade likvidácie inštitúcie v čase prijatia
rozhodnutia o riešení krízovej situácie. V prípade čiastočného
prevodu aktív inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na súkromného
kupujúceho alebo na preklenovaciu inštitúciu by sa zvyšná časť
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, mala zlikvidovať v rámci
bežného konkurzného konania. S cieľom chrániť existujúcich akcionárov
a veriteľov inštitúcie počas likvidácie by títo akcionári a veritelia
mali mať nárok na to, aby im boli vyplatené ich pohľadávky aspoň
v takej výške, akú by podľa odhadov boli bývali získali v prípade
likvidácie celej inštitúcie v rámci bežného konkurzného konania.
(33)     V záujme ochrany práv
akcionárov a s cieľom zabezpečiť, aby veritelia nezískali menej,
než by boli získali v rámci bežného konkurzného konania, by sa mali
stanoviť jednoznačné povinnosti týkajúce sa oceňovania aktív a
záväzkov inštitúcie a mal by sa poskytnúť dostatočný čas na
riadne posúdenie toho, aké zaobchádzanie by sa na nich bolo vzťahovalo v
prípade likvidácie inštitúcie v rámci bežného konkurzného konania. S
realizáciou takéhoto oceňovania by sa malo dať začať už vo
fáze včasnej intervencie. Pred prijatím akékoľvek rozhodnutia by sa
mal vykonať odhad hodnoty aktív a záväzkov inštitúcie a zaobchádzania,
ktoré by sa vzťahovalo na akcionárov a veriteľov v rámci bežného
konkurzného konania.
(34)     Je dôležité, aby sa pri úpadku
inštitúcie zaúčtovali straty. Usmerňujúcou zásadou oceňovania
aktív a záväzkov inštitúcií v úpadku by mala byť ich trhová hodnota v
čase uplatnenia nástrojov riešenia krízových situácií, pokiaľ trhy
fungujú riadne. V prípade závažného narušenia fungovania trhov by ocenenie malo
vychádzať z náležite zdôvodnenej dlhodobej ekonomickej hodnoty aktív a
záväzkov. Z dôvodov naliehavosti by malo byť možné, aby rada vykonala
rýchle dočasné ocenenie aktív alebo záväzkov inštitúcie v úpadku, ktoré by
malo platiť až do vykonania nezávislého ocenenia.
(35)     S cieľom
zabezpečiť zachovanie objektívnosti a predvídateľnosti procesu
riešenia krízových situácií je potrebné stanoviť hierarchiu odpisovania
alebo konverzie nezabezpečených pohľadávok veriteľov voči
inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši. S cieľom obmedziť
riziko vzniku väčších strát pre veriteľov než v prípade likvidácie
inštitúcie v rámci bežného konkurzného konania by sa hierarchia, ktorá sa má
stanoviť, mala uplatňovať pri bežnom konkurznom konaní aj pri
odpisovaní alebo konverzii v rámci riešenia krízových situácií.
Uľahčilo by sa tak aj oceňovanie dlhu.
(36)     Komisia by mala stanoviť
rámec pre opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré sa majú prijať
podľa okolností prípadu, a mala by byť schopná určiť všetky
potrebné nástroje riešenia krízových situácií, ktoré sa majú použiť. V
tomto jednoznačnom a presnom rámci by rada mala prijať rozhodnutie o
podrobnom programe riešenia krízových situácií. Príslušné nástroje riešenia
krízových situácií by mali zahŕňať nástroj odpredaja obchodnej
činnosti, nástroj preklenovacej inštitúcie, nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov a nástroj oddelenia aktív, ktoré sa stanovujú aj v smernici
[]. Rámec by mal takisto umožniť posúdiť, či sú splnené
podmienky na odpísanie a konverziu kapitálových nástrojov.
(37)     Nástroj odpredaja obchodnej
činnosti by mal umožniť predaj inštitúcie alebo časti jej
obchodnej činnosti jednému alebo viacerým kupujúcim bez súhlasu
akcionárov.
(38)     Nástroj oddelenia aktív by mal
umožniť orgánom prevádzať aktíva so zníženou výkonnosťou alebo
so zníženou hodnotou na osobitný subjekt. Tento nástroj by sa mal použiť
len spolu s ďalšími nástrojmi, aby inštitúcia v úpadku nezískala
neprimeranú konkurenčnú výhodu.
(39)     Účinným režimom riešenia
krízových situácií by sa mali minimalizovať náklady na riešenie krízovej
situácie inštitúcie v úpadku, ktoré znášajú daňovníci. Takisto by sa ním
malo zabezpečiť, aby bez ohrozenia finančnej stability bolo
možné riešiť aj krízové situácie veľkých inštitúcií systémového
významu. Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov dosahuje tento cieľ
tak, že zabezpečuje, aby akcionári a veritelia subjektu utrpeli primerané
straty a znášali primeranú časť uvedených nákladov. Na tento
účel by sa v zmysle odporúčania Rady pre finančnú stabilitu do
rámca pre riešenie krízových situácií mali zahrnúť štatutárne právomoci
odpísať dlh ako dodatočná možnosť spolu s ďalšími nástrojmi
riešenia krízových situácií.
(40)     S cieľom
zabezpečiť potrebnú flexibilitu pri rozdeľovaní strát medzi veriteľov
v celej škále okolností je vhodné, aby sa nástroj záchrany pomocou vnútorných
zdrojov uplatňoval v prípade, keď je cieľom riešenia krízovej
situácie inštitúcie v úpadku zachovať nepretržité pokračovanie jej
činnosti, ak existujú reálne vyhliadky na možné obnovenie životaschopnosti
inštitúcie, ako aj v prípade, keď sa systémovo významné služby prevádzajú
na preklenovaciu inštitúciu a zvyšná časť inštitúcie prestáva
vykonávať svoju činnosť a je zlikvidovaná.
(41)     Ak sa nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov uplatňuje s cieľom obnoviť kapitál inštitúcie
v úpadku, aby jej umožnil nepretržité pokračovanie vykonávania jej
činnosti, riešenie krízovej situácie prostredníctvom nástroja záchrany
pomocou vnútorných zdrojov by mala vždy sprevádzať výmena manažmentu a
následná reštrukturalizácia inštitúcie a jej činností spôsobom, ktorým sa
odstraňujú príčiny jej úpadku. Táto reštrukturalizácia by sa mala
uskutočniť realizáciou plánu reorganizácie obchodnej činnosti.
(42)     Nie je vhodné
uplatňovať nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov na
pohľadávky, pokiaľ sú zabezpečené, kolateralizované alebo inak
zaručené. S cieľom zabezpečiť, aby bol nástroj záchrany
pomocou vnútorných zdrojov účinný a aby dosiahol svoje ciele, by však malo
byť možné uplatňovať ho na čo najširšiu škálu
nezabezpečených záväzkov inštitúcie v úpadku. Z rozsahu uplatňovania
nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov je však vhodné vylúčiť
určité druhy nezabezpečených záväzkov. Z dôvodov verejného poriadku a
účinného riešenia krízových situácií by sa nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov nemal uplatňovať na vklady chránené podľa
smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES[15],
na záväzky zamestnancov inštitúcie v úpadku ani na komerčné
pohľadávky, ktoré sa týkajú tovaru a služieb nevyhnutných na každodenné
fungovanie inštitúcie.
(43)     Nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov by sa nemal uplatňovať na vkladateľov, ktorí
majú v držbe vklady chránené systémom ochrany vkladov. Systém ochrany vkladov
však prispieva k financovaniu procesu riešenia krízových situácií, a to do
výšky odškodného, ktorú by musel vyplatiť svojim vkladateľom. Výkonom
právomocí uskutočniť záchranu pomocou vnútorných zdrojov by sa
zabezpečilo, aby vkladatelia mali k svojim vkladom prístup aj
naďalej, čo je hlavným dôvodom vytvorenia systémov ochrany vkladov.
Keby sa zapojenie týchto systémov v takýchto prípadoch nestanovilo, vznikla by
nespravodlivá výhoda vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí by
podliehali výkonu právomocí orgánu pre riešenie krízových situácií.
(44)     S cieľom realizovať
rozdeľovanie bremena medzi akcionárov a podriadených veriteľov v
zmysle požiadaviek podľa pravidiel štátnej pomoci by sa nástroj záchrany
pomocou vnútorných zdrojov mohol uplatňovať analogicky v rámci
jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií od začatia
uplatňovania tohto nariadenia.
(45)     S cieľom zabrániť
tomu, aby inštitúcie štruktúrovali svoje záväzky spôsobom, ktorý obmedzuje
účinnosť nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov, by rada mala
mať možnosť stanoviť, že inštitúcie by vždy mali mať v
držbe súhrnnú sumu vlastných zdrojov, podriadeného dlhu a nadriadených
záväzkov, ktoré podliehajú nástroju záchrany pomocou vnútorných zdrojov (v
percentuálnom vyjadrení ako podiel celkových pasív inštitúcie) a ktoré nespĺňajú
kritériá na vlastné zdroje na účely nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. 575/2013[16]
a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013[17].
(46)     Najlepšia metóda riešenia
krízových situácií by sa mala vybrať podľa okolností prípadu a na
tento účel by mali byť k dispozícii všetky nástroje riešenia
krízových situácií stanovené v smernici [].
(47)     Smernicou [] sa vnútroštátne
orgány pre riešenie krízových situácií poverili právomocou odpísať
kapitálové nástroje a vykonať ich konverziu, keďže sa podmienky
odpísania a konverzie kapitálových nástrojov môžu zhodovať s podmienkami
riešenia krízových situácií, a v takom prípade sa má posúdiť, či na
obnovenie finančného zdravia dotknutého subjektu postačuje
výlučne odpísanie a konverzia kapitálových nástrojov alebo či je
nevyhnutné prijať aj opatrenie na riešenie krízovej situácie. Platí
pravidlo, že táto právomoc sa bude používať v kontexte riešenia krízových
situácií. Komisia by vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií mala
nahradiť aj v tejto funkcii, a mala by byť preto splnomocnená
posúdiť, či sú splnené podmienky na odpísanie a konverziu
kapitálových nástrojov, a rozhodnúť, či sa krízová situácia subjektu
má začať riešiť v prípade, ak sú zároveň splnené požiadavky
na riešenie krízových situácií.
(48)     Vo všetkých zúčastnených
členských štátoch by sa mala zabezpečiť efektívnosť a
jednotnosť opatrení na riešenie krízových situácií. Rada by na tento
účel mala byť vo výnimočných prípadoch a v prípade, keď vnútroštátny
orgán pre riešenie krízových situácií neuplatnil rozhodnutie rady alebo ho
neuplatnil dostatočne, splnomocnená previesť na inú osobu
špecifikované práva, aktíva alebo záväzky inštitúcie, ktorej krízová situácia
sa rieši, alebo požadovať konverziu dlhových nástrojov, ktoré obsahujú
zmluvnú podmienku na konverziu za určitých okolností. Akékoľvek
opatrenie vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií, ktorým by sa
obmedzil alebo ovplyvnil výkon právomocí alebo funkcií rady, by sa malo
vylúčiť.
(49)     S cieľom zvýšiť
účinnosť jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií by rada
mala za všetkých okolností úzko spolupracovať s Európskym orgánom pre
bankovníctvo. V prípade, keď je to vhodné, by rada mala spolupracovať
aj s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy, Európskym orgánom pre
poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskym výborom
pre systémové riziká a s ďalšími orgánmi, ktoré sú súčasťou
európskeho systému orgánov finančného dohľadu. Rada by mala navyše
úzko spolupracovať s ECB a s ďalšími orgánmi splnomocnenými
vykonávať dohľad nad úverovými inštitúciami v rámci JMD, a to najmä v
prípade skupín, ktoré podliehajú dohľadu ECB na konsolidovanom základe. S
cieľom účinne riadiť proces riešenia krízových situácií bánk v úpadku
by rada mala spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových
situácií vo všetkých fázach procesu riešenia krízových situácií. Spolupráca s
uvedenými orgánmi je preto potrebná nielen na vykonávanie rozhodnutí o riešení
krízových situácií, ktoré prijala rada, ale aj pred prijatím akéhokoľvek
rozhodnutia o riešení krízovej situácie vo fáze plánovania riešenia krízových
situácií alebo počas fázy včasnej intervencie.
(50)     Keďže rada nahrádza
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií v zúčastnených
členských štátoch v súvislosti s ich rozhodnutiami o riešení krízových
situácií, rada by tieto orgány mala nahradiť aj na účely spolupráce s
nezúčastnenými členskými štátmi, pokiaľ ide o funkcie riešenia
krízových situácií. Rada by mala zastupovať najmä všetky orgány zo zúčastnených
členských štátov v kolégiách pre riešenie krízových situácií, ktoré
zahŕňajú orgány z nezúčastnených členských štátov.
(51)     Vzhľadom na to, že mnohé
inštitúcie nevykonávajú svoju činnosť len v rámci Únie, ale aj v
medzinárodnom meradle, účinný mechanizmus riešenia krízových situácií musí
stanoviť zásady spolupráce s dotknutými orgánmi z tretích krajín. Orgánom
z tretích krajín by sa mala poskytovať podpora v súlade s právnym rámcom
stanoveným v článku 88 smernice []. Na tento účel a vzhľadom na
to, že rada by mala byť jediným orgánom splnomocneným riešiť krízové
situácie bánk v úpadku v zúčastnených členských štátoch, by rada mala
mať výhradnú právomoc uzatvárať s týmito orgánmi z tretích strán
nezáväzné dohody o spolupráci v mene vnútroštátnych orgánov zúčastnených
členských štátov.
(52)     Aby rada mohla svoje úlohy
vykonávať účinne, mala by mať vhodné vyšetrovacie právomoci.
Mala by mať možnosť požadovať všetky potrebné informácie, a to
buď priamo, alebo prostredníctvom vnútroštátnych orgánov pre riešenie
krízových situácií, a vykonávať vyšetrovania a kontroly na mieste,
podľa okolností v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. V
kontexte riešenia krízových situácií by rada mohla vykonávať kontroly na
mieste s cieľom účinne monitorovať vykonávanie rozhodnutí
vnútroštátnymi orgánmi a zabezpečiť, aby Komisia a rada prijímali
svoje rozhodnutia na základe úplne presných informácií.
(53)     S cieľom
zabezpečiť prístup rady ku všetkým relevantným informáciám by
zamestnanci nemali mať možnosť dovolávať sa pravidiel služobného
tajomstva, aby zabránili poskytnutiu informácií rade.
(54)     S cieľom
zabezpečiť dodržiavanie rozhodnutí prijatých v rámci jednotného
mechanizmu riešenia krízových situácií by sa v prípade porušenia mali
uložiť primerané a odradzujúce sankcie. Rada by mala mať právo
dávať inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií,
aby ukladali pokuty alebo periodické sankčné platby spoločnostiam za
neplnenie záväzkov vyplývajúcich z jej rozhodnutí. Rada by s cieľom
zabezpečiť konzistentné, efektívne a účinné postupy vymáhania
mala mať právo vydávať usmernenia k uplatňovaniu pokút a
sankčných platieb, ktoré sú určené vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií.
(55)     Keď vnútroštátny orgán
pre riešenie krízových situácií poruší pravidlá jednotného mechanizmu riešenia
krízových situácií tým, že nevyužije právomoci splniť inštrukcie rady,
ktorými bol poverený podľa vnútroštátneho práva, dotknutý členský
štát môže byť v súlade s danou judikatúrou zodpovedný za náhradu všetkých
škôd, ktoré boli spôsobené jednotlivcom a podľa okolností aj subjektu
alebo skupine, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo ktorémukoľvek
veriteľovi ktorejkoľvek časti daného subjektu alebo skupiny v
ktoromkoľvek členskom štáte.
(56)     Mali by sa stanoviť
primerané pravidlá týkajúce sa rozpočtu rady, prípravy rozpočtu,
prijímania vnútorných pravidiel, v ktorých sa určuje postup zostavovania a
plnenia jej rozpočtu, a vnútorného a vonkajšieho auditu účtovnej
závierky.
(57)     Existujú okolnosti, za ktorých
účinnosť uplatňovaných nástrojov riešenia krízových situácií
môže závisieť od dostupnosti krátkodobého financovania pre inštitúciu
alebo preklenovaciu inštitúciu, od poskytovania záruk pre potenciálnych
kupujúcich alebo od poskytovania kapitálu preklenovacej inštitúcii. Z tohto
dôvodu je dôležité zriadiť fond s cieľom zabrániť používaniu
verejných zdrojov na takého účely.
(58)     Treba zabezpečiť,
aby bol fond plne k dispozícii na účely riešenia krízových situácií
upadajúcich inštitúcií. Fond by sa preto nemal používať na iné účely
než na efektívne uplatňovanie nástrojov a právomocí na riešenie krízových
situácií. Okrem toho by sa mal používať len v súlade s uplatniteľnými
cieľmi a zásadami riešenia krízových situácií. Rada by preto mala
zabezpečiť, aby akékoľvek straty, náklady alebo iné výdavky,
ktoré vznikli v súvislosti s použitím nástrojov riešenia krízových situácií,
znášali najprv akcionári a veritelia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa
rieši. Straty, náklady alebo iné výdavky, ktoré vznikli v súvislosti s použitím
nástrojov riešenia krízových situácií, by mal znášať fond až po
vyčerpaní zdrojov akcionárov a veriteľov.
(59)     Platí pravidlo, že príspevky
by sa mali vyberať od finančného sektora pred začatím
akejkoľvek operácie riešenia krízovej situácie a nezávisle od nej. Ak
predchádzajúce financovanie nestačí na pokrytie strát alebo nákladov,
ktoré vznikli používaním fondu, mali by sa vyberať ďalšie príspevky,
ktorými sa pokryjú dodatočné náklady alebo straty. Fond by mal mať navyše
možnosť zmluvne zabezpečovať výpožičky alebo iné formy
podpory od finančných inštitúcií alebo iných tretích strán, keď jeho
dostupné zdroje nepostačujú na pokrytie strát, nákladov a iných výdavkov,
ktoré vznikli v súvislosti s použitím fondu, a keď mimoriadne ex
post príspevky nie sú dostupné okamžite.
(60)     S cieľom dosiahnuť
kritické množstvo a zabrániť procyklickým účinkom, ku ktorým by došlo
v prípade, keby bol fond v čase systémovej krízy závislý výhradne od ex
post príspevkov, je nevyhnutné, aby ex ante dostupné finančné prostriedky
fondu dosiahli určitú cieľovú úroveň.
(61)     Na dosiahnutie cieľovej
úrovne financovania fondu by sa mal stanoviť primeraný časový rámec.
Rada by však mala mať možnosť prispôsobiť obdobie platenia
príspevkov tak, aby sa zohľadnilo vyplácanie značných prostriedkov z
fondu.
(62)     Ak zúčastnené
členské štáty už zaviedli vnútroštátne mechanizmy financovania riešenia
krízových situácií, mali by mať možnosť stanoviť, že
vnútroštátne mechanizmy financovania riešenia krízových situácií používajú
svoje dostupné finančné prostriedky, ktoré v minulosti vybrali inštitúcie
prostredníctvom ex ante príspevkov, na kompenzáciu ex ante
príspevkov, ktoré by inštitúcie mali platiť do fondu. Touto kompenzáciou
by nemali byť dotknuté povinnosti členských štátov podľa smernice
Európskeho parlamentu a Rady 94/18/ES[18].
(63)     S cieľom
zabezpečiť spravodlivý výpočet príspevkov a poskytnúť
motiváciu na fungovanie na základe menej rizikového modelu by sa v príspevkoch
do fondu mal zohľadniť stupeň rizika spojený s úverovými inštitúciami.
(64)     S cieľom
zabezpečiť riadne rozdelenie nákladov na riešenie krízových situácií
medzi systémy ochrany vkladov a fond môže systém ochrany vkladov, ku ktorému je
pridružená inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, až do výšky krytých
vkladov ručiť za sumu strát, ktoré by musel znášať v prípade
likvidácie inštitúcie v rámci bežného konkurzného konania.
(65)     V záujme ochrany hodnoty súm v
držbe fondu by sa tieto sumy mali investovať do dostatočne
bezpečných, diverzifikovaných a likvidných aktív.
(66)     Komisia by mala byť
splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s
cieľom určiť typ príspevkov do fondu a záležitosti, v súvislosti
s ktorými treba platiť príspevky, spôsob výpočtu výšky príspevkov a
spôsob, akým sa majú platiť; stanoviť registračné a účtovné
pravidlá, pravidlá podávania správ a ďalšie pravidlá potrebné s
cieľom zabezpečiť včasné platenie príspevkov v plnej výške;
stanoviť systém príspevkov pre inštitúcie, ktoré získali povolenie
vykonávať činnosť po tom, ako fond dosiahol svoju cieľovú
úroveň; stanoviť kritériá na časové rozloženie príspevkov;
stanoviť okolnosti, za ktorých príspevky možno platiť skôr;
stanoviť kritériá na určenie výšky ročných príspevkov;
stanoviť opatrenia s cieľom bližšie určiť okolnosti a
podmienky, za ktorých môže byť inštitúcia úplne alebo čiastočne
oslobodená od povinnosti platiť ex ante príspevky, a opatrenia s
cieľom bližšie určiť okolnosti a podmienky, za ktorých môže
byť inštitúcia úplne alebo čiastočne oslobodená od povinnosti
platiť ex post príspevky.
(67)     V záujme zachovania dôvernosti
práce rady by sa na členov rady a zamestnancov rady vrátane zamestnancov,
ktorí sa zúčastňujú na pracovnej výmene so zúčastnenými
členskými štátmi alebo sú týmito štátmi vyslaní na účely vykonávania
povinností zameraných na riešenie krízových situácií, mali vzťahovať
požiadavky služobného tajomstva, a to aj po skončení plnenia ich
povinností. Rada by na účely plnenia úloh, ktorými bola poverená, mala
byť za určitých podmienok poverená výmenou informácií s orgánmi a
subjektmi na vnútroštátnej úrovni alebo na úrovni Únie.
(68)     S cieľom
zabezpečiť zastúpenie rady v európskom systéme orgánov
finančného dohľadu by sa nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 malo
zmeniť tak, aby bola rada zahrnutá do vymedzenia pojmu „príslušné orgány“
stanoveného v uvedenom nariadení. Takáto asimilácia rady s príslušnými orgánmi
podľa nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 je v súlade s funkciami
pridelenými EBA podľa článku 25 nariadenia (EÚ)
č. 1093/2010 prispievať k vypracovaniu a ku koordinácii plánov
na ozdravenie a riešenie krízových situácií a aktívne sa na tomto vypracovaní a
koordinácii zúčastňovať a zameriavať sa na
uľahčenie riešenia krízových situácií upadajúcich inštitúcií a najmä
cezhraničných skupín.
(69)     Kým rada nezačne svoju
plnú činnosť, Komisia by mala byť zodpovedná za
počiatočné operácie vrátane výberu príspevkov nevyhnutných na
pokrytie administratívnych výdavkov a určenia dočasného výkonného
riaditeľa, ktorý v mene rady povoľuje všetky potrebné platby.
(70)     Toto nariadenie rešpektuje
základné práva a dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej
únie, najmä vlastnícke právo, právo na ochranu osobných údajov, slobodu
podnikania, právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces, a
musí sa vykonávať v súlade s týmito právami a zásadami.
(71)     Keďže ciele tohto
nariadenia, a to vytvorenie efektívneho a účinného jednotného európskeho
rámca pre riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a zabezpečenie
jednotného uplatňovania pravidiel riešenia krízových situácií, nie je
možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a
preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať
opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o
Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného
článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné
na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
ČASŤ 1
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet úpravy
V tomto nariadení sa stanovujú jednotné
pravidlá a jednotný postup riešenia krízových situácií subjektov uvedených v
článku 2, ktoré sú usadené v zúčastnených členských štátoch
uvedených v článku 4.
Tieto jednotné pravidlá a jednotný postup
uplatňuje Komisia spolu s radou a orgánmi pre riešenie krízových situácií
v zúčastnených členských štátoch v rámci jednotného mechanizmu
riešenia krízových situácií zriadeného týmto nariadením. Jednotný mechanizmus
riešenia krízových situácií je podporovaný jednotným fondom na riešenie
krízových situácií bánk (ďalej len „fond“).
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa vzťahuje na tieto
subjekty:
a)           úverové inštitúcie usadené v
zúčastnených členských štátoch;
b)           materské spoločnosti usadené v
jednom zo zúčastnených členských štátov vrátane finančných
holdingových spoločností a zmiešaných finančných holdingových
spoločností, keď podliehajú dohľadu na konsolidovanom základe,
ktorý vykonáva ECB v súlade s článkom 4 ods. 1 písm. i) nariadenia Rady
(EÚ) č. [ ], ktorým sa Európska centrálna banka poveruje
osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho
dohľadu nad úverovými inštitúciami;
c)           investičné spoločnosti a
finančné inštitúcie usadené v zúčastnených členských štátoch,
keď podliehajú dohľadu na konsolidovanom základe nad materskou
spoločnosťou, ktorý vykonáva ECB v súlade s článkom 4 ods. 1
písm. i) nariadenia Rady (EÚ) č. [].
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú vymedzenia pojmov stanovené v článku 2 smernice [] a
článku 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna
2013[19].
Okrem toho sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.           „príslušný vnútroštátny orgán“ je
príslušný vnútroštátny orgán v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 2
nariadenia (EÚ) č. [];
2.           „vnútroštátny orgán pre riešenie
krízových situácií“ je orgán určený členským štátom v súlade s
článkom 3 smernice [];
3.           „opatrenie na riešenie krízovej
situácie“ je uplatnenie nástroja riešenia krízovej situácie na inštitúciu alebo
subjekt uvedený v článku 2 alebo výkon jednej alebo viacerých právomocí
riešiť krízové situácie v súvislosti s uvedenou inštitúciou alebo
subjektom;
4.           „kryté vklady“ sú vklady, ktoré sú
chránené v rámci systému ochrany vkladov podľa vnútroštátneho práva v
súlade so smernicou 94/19/ES a do výšky krytia stanovenej v článku 7
smernice 94/19/ES;
5.           „oprávnené vklady“ sú vklady
vymedzené v článku 1 smernice 94/19/ES, ktoré nie sú vylúčené z
ochrany podľa článku 2 uvedenej smernice bez ohľadu na svoju
výšku;
6.           „orgán pre riešenie krízových
situácií na úrovni skupiny“ je vnútroštátny orgán pre riešenie krízových
situácií v zúčastnenom členskom štáte, v ktorom je usadená inštitúcia
alebo materská spoločnosť, ktoré podliehajú dohľadu na
konsolidovanom základe;
7.           „úverová inštitúcia“ je úverová
inštitúcia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodu 1 nariadenia (EÚ)
č. 575/2013[20];
8.           „investičná
spoločnosť“ je investičná spoločnosť v zmysle
vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013,
na ktorú sa vzťahuje požiadavka na počiatočný kapitál stanovená
v článku 9 uvedeného nariadenia;
9.           „finančná inštitúcia“ je
finančná inštitúcia v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 26
nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
10.         „materská spoločnosť“ je
materská spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1
bode 15 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 vrátane inštitúcie,
finančnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej
holdingovej spoločnosti;
11.         „inštitúcia, ktorej krízová situácia
sa rieši“ je subjekt uvedený v článku 2, v súvislosti s ktorým sa prijíma
opatrenie na riešenie krízových situácií;
12.         „inštitúcia“ je úverová inštitúcia
alebo investičná spoločnosť, ktoré podliehajú dohľadu na
konsolidovanom základe v súlade s článkom 2 písm. c);
13.         „skupina“ je materská
spoločnosť a jej dcérske spoločnosti, ktoré sú subjektmi
uvedenými v článku 2;
14.         „dcérska spoločnosť“ je
dcérska spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1
bode 16 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
15.         „nástroj odpredaja obchodnej
činnosti“ je prevod nástrojov vlastníctva alebo aktív, práv alebo záväzkov
inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky na riešenie krízovej situácie, na
kupujúceho, ktorý nie je preklenovacou inštitúciou;
16.         „nástroj preklenovacej inštitúcie“ je
prevod aktív, práv alebo záväzkov inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky
na riešenie krízovej situácie, na preklenovaciu inštitúciu;
17.         „nástroj oddelenia aktív“ je prevod
aktív a práv inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky na riešenie krízovej
situácie, na subjekt pre správu aktív;
18.         „nástroj záchrany pomocou vnútorných
zdrojov“ (bail in) sú právomoci odpísať záväzky inštitúcie, ktorá
spĺňa podmienky na riešenie krízovej situácie, a vykonať ich
konverziu;
19.         „dostupné finančné prostriedky“
sú hotovosť, vklady, aktíva a neodvolateľné platobné záväzky, ktoré
má k dispozícii fond na účely uvedené v článku 74;
20.         „cieľová úroveň financovania“
je výška dostupných finančných prostriedkov, ktorá sa má dosiahnuť
podľa článku 68.
Článok 4
Zúčastnené členské štáty
Zúčastnený členský štát je
členský štát, ktorého menou je euro, alebo členský štát, ktorého
menou nie je euro a ktorý nadviazal úzku spoluprácu v súlade s článkom 7
nariadenia Rady (EÚ) č. [].
Článok 5
Vzťah so smernicou [] a uplatniteľným vnútroštátnym právom
1.           Keď na základe tohto
nariadenia Komisia alebo rada vykonáva úlohy alebo právomoci, ktoré má
podľa smernice [] vykonávať vnútroštátny orgán pre riešenie krízových
situácií zúčastneného členského štátu, rada sa na účely
uplatňovania tohto nariadenia a smernice [] považuje za dotknutý
vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií alebo v prípade
cezhraničného riešenia krízových situácií na úrovni skupiny za dotknutý
vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny.
2.           Keď rada koná ako
vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií, v prípade, keď je to
relevantné, koná na základe povolenia Komisie.
3.           S výhradou ustanovení tohto
nariadenia vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií v
zúčastnenom členskom štáte konajú na základe príslušných ustanovení
vnútroštátneho práva harmonizovaných smernicou [] a v súlade s nimi.
Článok 6
Všeobecné zásady
1.           Subjekty uvedené v
článku 2, držitelia vkladov, investori ani iní veritelia usadení v Únii
nesmú byť z dôvodu svojej štátnej príslušnosti alebo miesta podnikania
diskriminovaní žiadnym opatrením, návrhom ani politikou rady, Komisie alebo
vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií.
2.           Pri prijímaní rozhodnutí
alebo opatrení, ktoré môžu mať vplyv vo viac než jednom zúčastnenom
členskom štáte, a najmä pri prijímaní rozhodnutí týkajúcich sa skupín
usadených v dvoch alebo viacerých zúčastnených členských štátoch
Komisia náležite zohľadňuje všetky tieto faktory:
a)      záujmy zúčastnených členských
štátov, v ktorých skupina vykonáva svoju činnosť, a najmä vplyv
každého rozhodnutia alebo opatrenia alebo nečinnosti na finančnú
stabilitu, hospodárstvo, systém ochrany vkladov alebo systém náhrad pre
investorov v ktoromkoľvek z daných členských štátov;
b)      cieľ dosiahnuť rovnováhu medzi
záujmami rôznych dotknutých členských štátov a predchádzať
nespravodlivým predsudkom alebo nespravodlivej ochrane záujmov
zúčastneného členského štátu;
c)      potrebu zabrániť negatívnemu vplyvu
na ostatné časti skupiny, ktorej členom je subjekt uvedený v
článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši;
d)      potrebu zabrániť neprimeranému
nárastu nákladov uložených veriteľom týchto subjektov uvedených v
článku 2, pokiaľ by bol vyšší než v prípade nákladov, ktoré by im
boli vznikli pri riešení krízovej situácie prostredníctvom bežného konkurzného
konania;
e)      rozhodnutia, ktoré sa majú prijať
podľa článku 107 ZFEÚ a ktoré sú uvedené v článku 16 ods. 10.
3.           Komisia dosiahne rovnováhu
medzi faktormi uvedenými v odseku 2 a cieľmi riešenia krízových situácií
uvedenými v článku 12 vzhľadom na povahu a okolnosti každého prípadu.
4.           Žiadne rozhodnutie rady ani
Komisie si nesmie vyžadovať poskytnutie mimoriadnej verejnej
finančnej podpory zo strany členských štátov.
ČASŤ II
OSOBITNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
Funkcie v rámci jednotného
mechanizmu riešenia krízových situácií a procesné pravidlá
Kapitola 1
Plánovanie
riešenia krízových situácií
Článok 7
Plány riešenia krízových situácií
1.           Rada vypracúva plány riešenia
krízových situácií pre subjekty uvedené v článku 2 a pre skupiny.
2.           Na účely odseku 1
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií zasielajú rade všetky
informácie potrebné na vypracovanie a vykonávanie plánov riešenia krízových
situácií, ktoré získali v súlade s článkom 10 a článkom 12 ods. 1
smernice [], bez toho, aby bola dotknutá kapitola 5 tejto hlavy.
3.           V pláne riešenia
krízových situácií sa stanovujú možnosti uplatňovania nástrojov riešenia
krízových situácií a právomocí riešiť krízové situácie uvedených v tomto
nariadení na subjekty uvedené v článku 2.
4.           V pláne riešenia krízových
situácií sa stanovujú opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré môže
prijať Komisia alebo rada, ak subjekt uvedený v článku 2 alebo
skupina spĺňajú podmienky na riešenie krízových situácií.
V pláne riešenia krízových situácií sa zohľadňuje celé spektrum
scenárov vrátane prípadu možného idiosynkratického úpadku alebo úpadku v
čase širšej finančnej nestability alebo udalostí na úrovni celého
systému. V pláne riešenia krízových situácií sa okrem použitia fondu zriadeného
v súlade s týmto nariadením nepočíta so žiadnou mimoriadnou verejnou
finančnou podporou.
5.           Plán riešenia krízových
situácií pre každý subjekt zahŕňa aspoň:
a)      zhrnutie kľúčových prvkov
plánu;
b)      zhrnutie podstatných zmien v inštitúcii,
ku ktorým došlo od posledného predloženia informácií týkajúcich sa riešenia
krízových situácií;
c)      ukážku toho, ako by sa mohli kritické
funkcie a hlavné oblasti obchodnej činnosti právne a ekonomicky
oddeliť od ostatných funkcií v rozsahu, ktorý je potrebný na
zabezpečenie kontinuity pri úpadku inštitúcie;
d)      odhad časového rámca pre vykonávanie
každého podstatného aspektu plánu;
e)      podrobný opis posúdenia
riešiteľnosti krízovej situácie vykonaného v súlade
s článkom 8;
f)       opis všetkých opatrení požadovaných
podľa článku 8 ods. 5 na riešenie alebo odstránenie prekážok
brániacich riešiteľnosti krízovej situácie zistených pri posúdení
vykonanom v súlade s článkom 8;
g)      opis postupov stanovenia hodnoty
kritických funkcií, hlavných oblastí obchodnej činnosti a aktív
inštitúcie a možnosti ponúkať ich na trhu;
h)      podrobný opis mechanizmov na
zabezpečenie toho, aby informácie vyžadované podľa článku 8 boli
aktuálne a aby boli orgánom pre riešenie krízových situácií neustále
k dispozícii;
i)       vysvetlenie, ktoré poskytol orgán pre
riešenie krízových situácií v súvislosti s tým, ako by sa možnosti riešenia
krízových situácií mohli financovať bez toho, aby sa počítalo s
akoukoľvek mimoriadnou verejnou finančnou podporou;
j)       podrobný opis rôznych stratégií riešenia
krízových situácií, ktoré by sa mohli uplatniť podľa rôznych možných
scenárov;
k)      opis kritických vzájomných prepojení;
l)       analýzu vplyvu plánu na ostatné
inštitúcie v rámci skupiny;
m)     opis možností zachovania prístupu k
platobným službám a službám zúčtovania a iným infraštruktúram;
n)      plán komunikácie s médiami a
verejnosťou;
o)      minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a
oprávnené záväzky podľa článku 10 a v prípade potreby termín na
dosiahnutie tejto úrovne;
p)      prípadne minimálnu požiadavku na vlastné
zdroje a zmluvne dohodnuté nástroje záchrany pomocou vnútorných zdrojov
podľa článku 10 a v prípade potreby termín na dosiahnutie tejto
úrovne;
q)      opis základných činností a systémov
potrebných na zachovanie nepretržitého fungovania prevádzkových procesov
inštitúcie;
r)       opis vplyvu vykonávania plánu na
zamestnancov vrátane posúdenia všetkých súvisiacich nákladov.
6.           Plány riešenia krízových
situácií na úrovni skupiny zahŕňajú plán riešenia krízových situácií
skupiny ako celku a identifikujú sa v nich opatrenia na riešenie krízových
situácií materských spoločností a dcérskych spoločností, ktoré sú
súčasťou skupiny.
7.           Rada vypracúva plány riešenia
krízových situácií v spolupráci s orgánom dohľadu alebo orgánom
konsolidovaného dohľadu a s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových
situácií v zúčastnených členských štátoch, v ktorých sú subjekty
usadené.
8.           Rada môže od vnútroštátnych
orgánov pre riešenie krízových situácií požadovať, aby pripravili
predbežný návrh plánov riešenia krízových situácií, a od orgánu pre riešenie
krízových situácií na úrovni skupiny, aby vypracoval predbežný návrh plánu
riešenia krízovej situácie na úrovni skupiny.
9.           Plány riešenia krízových
situácií sa preskúmavajú a prípadne aktualizujú aspoň raz za rok
a po každej zmene právnej alebo organizačnej štruktúry
inštitúcie alebo jej obchodnej činnosti či finančnej pozície,
ktorá by mohla mať významný vplyv na plán alebo si vyžadovať jeho
zmenu.
Článok 8
Posúdenie riešiteľnosti krízových situácií
1.           Pri vypracúvaní návrhov
plánov riešenia krízových situácií v súlade s článkom 7 rada po porade s
príslušným orgánom vrátane ECB a orgánmi pre riešenie krízových situácií v
nezúčastnených členských štátoch, v ktorých sa nachádzajú významné
pobočky, pokiaľ je to pre významnú pobočku relevantné, vykonáva
posúdenie rozsahu, v akom sú krízové situácie inštitúcií a skupín
riešiteľné bez toho, aby sa okrem použitia fondu zriadeného v súlade s
článkom 64 počítalo s mimoriadnou verejnou finančnou podporou.
2.           Pri vypracúvaní návrhu plánu
riešenia krízových situácií pre subjekty uvedené v článku 2 rada posudzuje
rozsah, v akom je krízová situácia takéhoto subjektu riešiteľná v súlade s
týmto nariadením. Krízová situácia subjektu sa považuje za riešiteľnú, ak
je pre orgán pre riešenie krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné
buď zlikvidovať ho v rámci bežného konkurzného konania, alebo
riešiť jeho krízovú situáciu uplatnením rôznych nástrojov a právomocí
riešenia krízových situácií bez toho, aby to malo významné nepriaznivé dôsledky
pre finančné systémy (vrátane okolností širšej finančnej nestability
alebo udalostí na úrovni celého systému) členského štátu, v ktorom sa daný
subjekt nachádza, alebo iných členských štátov alebo Únie, a s cieľom
zabezpečiť kontinuitu kritických funkcií, ktoré subjekt vykonáva.
3.           Pri vypracúvaní návrhov
plánov riešenia krízových situácií pre subjekty rada posudzuje rozsah, v akom
sú krízové situácie skupín riešiteľné v súlade s týmto nariadením. Krízová
situácia skupiny sa považuje za riešiteľnú, ak je pre orgány pre riešenie
krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať
subjekty skupiny v rámci bežného konkurzného konania, alebo riešiť ich
krízovú situáciu uplatnením nástrojov a právomocí riešenia krízových situácií
na subjekty skupiny bez toho, aby to malo významné nepriaznivé dôsledky pre
finančné systémy (vrátane okolností širšej finančnej nestability
alebo udalostí na úrovni celého systému) členských štátov, v ktorých sa
subjekty patriace k skupine nachádzajú, alebo iných členských štátov alebo
Únie, a s cieľom zabezpečiť kontinuitu kritických funkcií, ktoré
dané subjekty vykonávajú, buď preto, že ich možno ľahko a včas
oddeliť, alebo použitím iných prostriedkov.
4.           Na účely posúdenia rada
preskúmava aspoň záležitosti uvedené v oddiele C prílohy k smernici [].
5.           Ak pri posúdení
riešiteľnosti krízovej situácie subjektu alebo skupiny vykonanom v súlade
s odsekmi 2 a 3 rada po porade s príslušným orgánom vrátane ECB skonštatuje, že
existujú možné podstatné prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie
daného subjektu alebo skupiny, rada po porade s príslušnými orgánmi pripraví
správu určenú inštitúcii alebo materskej spoločnosti, v ktorej
analyzuje podstatné prekážky brániace účinnému uplatňovaniu nástrojov
riešenia krízových situácií a vykonávaniu právomocí riešiť krízové
situácie. Uvedená správa obsahuje aj odporúčania opatrení, ktoré sú
podľa názoru rady potrebné alebo vhodné na odstránenie uvedených prekážok
v súlade s odsekom 8.
6.           Správa sa oznamuje dotknutému
subjektu alebo materskej spoločnosti, príslušným orgánom a orgánom pre
riešenie krízových situácií v nezúčastnených členských štátoch, v
ktorých sa nachádzajú významné pobočky. Je podložená dôvodmi vedúcimi
k predmetnému posúdeniu alebo konštatovaniu a uvádza sa v nej, ako
posúdenie alebo konštatovanie spĺňa požiadavku primeraného
uplatňovania stanovenú v článku 6.
7.           Subjekt alebo materská
spoločnosť môže do štyroch mesiacov od doručenia správy
predložiť svoje pripomienky a navrhnúť rade alternatívne
opatrenia na odstránenie prekážok identifikovaných v správe. V správe sa
uvádza každé opatrenie, ktoré subjekt alebo materská spoločnosť
navrhli príslušným orgánom a orgánom pre riešenie krízových situácií v
nezúčastnených členských štátoch, v ktorých sa nachádzajú významné
pobočky.
8.           Ak opatrenia, ktoré navrhol
dotknutý subjekt alebo materská spoločnosť, účinne
neodstraňujú prekážky brániace riešiteľnosti krízovej situácie, rada
po porade s príslušným orgánom a prípadne s orgánom makroprudenciálneho
dohľadu prijme rozhodnutie, v ktorom uvedie, že navrhnuté opatrenia
účinne neodstraňujú prekážky brániace riešiteľnosti krízovej
situácie, a v ktorom dá inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových
situácií, aby od inštitúcie, materskej spoločnosti alebo akejkoľvek
dcérskej spoločnosti dotknutej skupiny požadovali prijatie
ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v odseku 9 na základe týchto kritérií:
a)      účinnosť opatrenia pri
odstraňovaní prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie;
b)      potreba zabrániť negatívnemu vplyvu
na finančnú stabilitu v zúčastnených členských štátoch;
c)      potreba zabrániť vplyvu na dotknutú
inštitúciu alebo skupinu, ktorý by prekračoval rámec nevyhnutný na odstránenie
prekážok brániacich riešiteľnosti krízovej situácie alebo ktorý by bol
neprimeraný.
9.           Na účely odseku 8 dáva
rada vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií inštrukcie, aby
vykonali ktorékoľvek z týchto opatrení:
a)      požadovať, aby subjekt vypracoval
dohody (či už v rámci skupiny alebo s tretími stranami)
o poskytovaní služieb na zabezpečenie poskytovania kritických
funkcií;
b)      požadovať, aby subjekt obmedzil
svoju maximálnu individuálnu alebo súhrnnú expozíciu;
c)      uložiť povinnosť poskytovať
špecifické alebo pravidelné informácie relevantné z hľadiska riešenia
krízových situácií;
d)      požadovať, aby subjekt odpredal
konkrétne aktíva;
e)      požadovať, aby subjekt obmedzil
alebo ukončil konkrétne existujúce alebo navrhované činnosti;
f)       obmedziť rozvoj nových alebo
existujúcich oblastí obchodnej činnosti alebo predaj nových či
existujúcich produktov alebo zabrániť takémuto rozvoju alebo predaju;
g)      požadovať zmeny právnych alebo
prevádzkových štruktúr subjektu alebo ktoréhokoľvek subjektu patriaceho do
skupiny, ktorý je priamo alebo nepriamo pod jej kontrolou, s cieľom
znížiť ich zložitosť a zabezpečiť tak, aby kritické
funkcie bolo možné z právneho a prevádzkového hľadiska oddeliť od
ostatných funkcií prostredníctvom uplatnenia nástrojov riešenia krízových
situácií;
h)      požadovať, aby subjekt zriadil
materskú finančnú holdingovú spoločnosť v členskom štáte
alebo materskú finančnú holdingovú spoločnosť v Únii;
i)       požadovať, aby subjekt emitoval
oprávnené záväzky s cieľom splniť požiadavky článku 10;
j)       požadovať, aby sa subjekt pokúsil
opätovne prerokovať akýkoľvek oprávnený záväzok, nástroj
dodatočného kapitálu Tier 1 alebo nástroj kapitálu Tier 2, ktoré emitoval,
s cieľom zabezpečiť, aby sa každé rozhodnutie Komisie
odpísať alebo konvertovať daný záväzok alebo nástroj vykonalo
podľa práva jurisdikcie, do ktorej patrí tento záväzok alebo nástroj.
10.         Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií plnia inštrukcie rady v súlade s článkom 26.
Článok 9
Zjednodušené povinnosti a výnimky
1.           Rada z vlastnej iniciatívy
alebo na návrh vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií môže
uplatniť zjednodušené povinnosti v súvislosti s vypracúvaním návrhov
plánov riešenia krízových situácií podľa článku 7 alebo
oslobodiť od povinnosti vypracovať návrhy týchto plánov.
2.           Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií môžu navrhnúť rade, aby uplatnila zjednodušené
povinnosti na konkrétne inštitúcie alebo skupiny alebo ich oslobodila od
povinnosti vypracovať návrhy plánov riešenia krízových situácií. Uvedený
návrh musí byť zdôvodnený a podložený všetkými relevantnými dokumentmi.
3.           Rada po doručení návrhu
podľa odseku 1 alebo konajúc z vlastnej iniciatívy vykoná posúdenie
dotknutých inštitúcií alebo skupiny. Pri posúdení sa zohľadňuje
potenciálny vplyv na finančné trhy, ostatné inštitúcie alebo na podmienky
financovania, ktorý by úpadok inštitúcie alebo skupiny mohol mať z dôvodu
povahy jej obchodnej činnosti, jej veľkosti alebo jej vzájomného
prepojenia s inými inštitúciami alebo s finančným systémom vo
všeobecnosti.
4.           Rada posudzuje
pokračovanie uplatňovania výnimiek aspoň raz za rok, a to od
dátumu udelenia výnimky alebo po zmene právnej či organizačnej
štruktúry, obchodnej alebo finančnej situácie dotknutej inštitúcie alebo
skupiny. V prípade, keď má inštitúcia v inom členskom štáte alebo
tretej krajine jednu alebo viacero dcérskych spoločností alebo významných
pobočiek, rada danej inštitúcii výnimky neudelí.
Rada prestáva uplatňovať zjednodušené
povinnosti alebo už neoslobodzuje od povinnosti vypracovať návrhy plánov
riešenia krízových situácií, ak už neexistujú okolnosti, ktoré boli dôvodom na
ich uplatnenie.
Keď sa vnútroštátny orgán pre riešenie
krízových situácií, ktorý navrhol uplatňovanie zjednodušenej povinnosti
alebo udelenie výnimky v súlade s odsekom 1, domnieva, že rozhodnutie
uplatňovať zjednodušenú povinnosť alebo udeliť výnimku sa
musí zrušiť, predloží na tento účel návrh rade. Rada v takom prípade
prijme rozhodnutie o navrhovanom zrušení, pričom plne zohľadní
zdôvodnenie zrušenia, ktoré navrhol vnútroštátny orgán pre riešenie krízových
situácií, vzhľadom na prvky uvedené v odseku 3.
5.           Rada môže v súlade s odsekmi
3 a 4 od uplatňovania povinnosti vypracovať návrhy plánov riešenia
krízových situácií oslobodiť jednotlivé inštitúcie pridružené k ústrednému
orgánu v zmysle článku 21 smernice 2013/36/EÚ, ktoré sú úplne alebo
čiastočne oslobodené od prudenciálnych požiadaviek uvedených vo
vnútroštátnom práve v súlade s článkom 2 ods. 5 smernice 2013/36/EÚ. V
takom prípade sa povinnosť vypracovať návrh plánu riešenia krízových
situácií uplatňuje na konsolidovanom základe na ústredný orgán.
6.           Rada môže od
uplatňovania povinnosti vypracovať návrhy plánov riešenia krízových
situácií oslobodiť inštitúcie, ktoré patria do schémy inštitucionálneho zabezpečenia
v súlade s článkom 113 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Rada
pri rozhodovaní o tom, či udeliť výnimku inštitúcii, ktorá patrí do
takejto schémy inštitucionálneho zabezpečenia, zvažuje, či takáto
schéma inštitucionálneho zabezpečenia bude pravdepodobne schopná
splniť požiadavky, ktoré sa budú na ňu klásť súbežne vo
vzťahu k jej členom.
7.           Rada informuje EBA o tom, že
uplatňuje odseky 1, 4 a 5.
Článok 10
Minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky
1.           Rada po porade s príslušnými orgánmi
vrátane ECB stanovuje minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené
záväzky podľa odseku 2, ktoré podliehajú právomociam na odpísanie
a konverziu a ktoré inštitúcie a materské spoločnosti uvedené v
článku 2 musia udržiavať.
2.           Minimálna požiadavka sa
vypočítava ako suma vlastných zdrojov a oprávnených záväzkov vyjadrená ako
percentuálny podiel celkových pasív a vlastných zdrojov (okrem záväzkov
vyplývajúcich z derivátov) inštitúcií a materských spoločností uvedených v
článku 2.
3.           Minimálna požiadavka uvedená
v odseku 1 sa stanovuje na základe týchto kritérií:
a)      potreba zabezpečiť, aby sa
krízová situácia inštitúcie a materskej spoločnosti uvedenej v článku
2 mohla vyriešiť uplatnením nástrojov riešenia krízových situácií vrátane
prípadného uplatnenia nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov takým
spôsobom, ktorý spĺňa ciele riešenia krízových situácií;
b)      potreba vo vhodných prípadoch
zabezpečiť, aby inštitúcia a materská spoločnosť uvedená v
článku 2 mala dostatok oprávnených záväzkov s cieľom
zabezpečiť, že v prípade, keby sa nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov mal uplatniť, straty by bolo možné absorbovať a
podiel vlastného kapitálu Tier 1 inštitúcie a materskej spoločnosti
uvedenej v článku 2 by mohol byť obnovený na úroveň potrebnú na
to, aby sa jej umožnilo aj naďalej plniť podmienky na udelenie
povolenia a naďalej vykonávať činnosti, na ktoré má
povolenie podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a aby sa udržala
dostatočná dôvera trhu v inštitúciu a materskú spoločnosť
uvedenú v článku 2;
c)      potreba zabezpečiť, aby v
prípade, keď sa v pláne riešenia krízovej situácie predpokladá, že
určité triedy oprávnených záväzkov by sa mohli vylúčiť zo
záchrany pomocou vnútorných zdrojov podľa článku 24 ods. 5 alebo že
určité triedy oprávnených záväzkov by sa mohli previesť na príjemcu v
plnej výške v rámci čiastočného prevodu, inštitúcia a materská
spoločnosť uvedená v článku 2 mali dostatočné ďalšie
oprávnené záväzky na zabezpečenie toho, že straty by bolo možné
absorbovať a podiel vlastného kapitálu Tier 1 inštitúcie a materskej
spoločnosti uvedenej v článku 2 by sa mohol obnoviť na
úroveň potrebnú na to, aby sa jej umožnilo aj naďalej plniť
podmienky na udelenie povolenia a naďalej vykonávať činnosti,
na ktoré má povolenie podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
d)      veľkosť, obchodný model a
rizikový profil inštitúcie a materskej spoločnosti uvedenej v článku
2 vrátane jej vlastných zdrojov;
e)      rozsah, v akom by systém ochrany vkladov
mohol prispieť k financovaniu riešenia krízových situácií v súlade s
článkom 73;
f)       rozsah, v akom by úpadok inštitúcie a
materskej spoločnosti uvedenej v článku 2 mal nepriaznivý vplyv na
finančnú stabilitu, okrem iného z dôvodu jej vzájomného prepojenia s inými
inštitúciami alebo zvyškom finančného systému prostredníctvom „nákazy“
iných inštitúcií.
Pri stanovovaní sa spresňuje minimálna
požiadavka, ktorú inštitúcie musia plniť na individuálnom základe a ktorú
materské spoločnosti musia plniť na konsolidovanom základe. Rada sa
môže rozhodnúť oslobodiť od minimálnej požiadavky na konsolidovanom
základe materskú spoločnosť za predpokladu splnenia podmienok
stanovených v článku 39 ods. 4ca písm. a) a b) smernice []. Rada sa môže
rozhodnúť oslobodiť od minimálnej požiadavky na konsolidovanom
základe dcérsku spoločnosť za predpokladu splnenia podmienok
stanovených v článku 39 ods. 4d písm. a) až c) smernice [].
4.           Pri stanovovaní uvedenom v
odseku 1 sa môže stanoviť, že minimálna požiadavka na vlastné zdroje a
oprávnené záväzky je čiastočne splnená na konsolidovanom alebo
individuálnom základe prostredníctvom zmluvne dohodnutého nástroja záchrany
pomocou vnútorných zdrojov.
5.           Aby nástroj spĺňal
kritériá na vymedzenie ako zmluvne dohodnutý nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov v zmysle odseku 4, musí byť rada presvedčená, že
tento nástroj:
a)      obsahuje zmluvnú podmienku, na základe
ktorej sa stanovuje, že ak sa Komisia rozhodne uplatniť nástroj záchrany
pomocou vnútorných zdrojov na danú inštitúciu, nástroj sa v požadovanom rozsahu
odpíše alebo konvertuje pred tým, než sa odpíšu alebo konvertujú iné oprávnené
záväzky, a
b)      podlieha záväznej dohode, záväzku alebo
ustanoveniu o podriadenosti, na základe ktorých má v prípade bežného
konkurzného konania nižšie postavenie než iné oprávnené záväzky, a nie je možné
ho splatiť, až kým nie sú vyrovnané ostatné oprávnené záväzky splatné v
tom čase.
6.           Rada stanovuje minimálnu
požiadavku podľa odseku 1 v priebehu vypracúvania a dodržiavania plánov
riešenia krízových situácií podľa článku 7.
7.           Rada adresuje stanovenú
minimálnu požiadavku vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií.
Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií plnia inštrukcie rady v
súlade s článkom 26. Rada požaduje, aby vnútroštátne orgány pre riešenie
krízových situácií overovali, či inštitúcie a materské spoločnosti
stále dodržiavajú minimálnu požiadavku stanovenú v odseku 1, a
zabezpečovali jej neustále dodržiavanie z ich strany.
8.           Rada o minimálnej požiadavke,
ktorú stanovila pre každú inštitúciu a materskú spoločnosť podľa
odseku 1, informuje ECB a EBA.
Kapitola 2
Včasná
intervencia
Článok 11
Včasná intervencia
1.           ECB alebo príslušné orgány
zúčastnených členských štátov informujú radu o každom opatrení,
ktorého prijatie požadujú od inštitúcie alebo skupiny alebo ktoré prijímajú
sami podľa článku 13b nariadenia Rady (EÚ) č. [],
článku 23 ods. 1 alebo článku 24 smernice [] alebo podľa
článku 104 smernice 2013/36/EÚ.
Rada oznamuje Komisii všetky informácie, ktoré
získala podľa prvého pododseku.
2.           Od dátumu doručenia
informácií uvedených v odseku 1 a bez toho, aby boli dotknuté právomoci ECB a
príslušných orgánov v súlade s ďalšími právnymi predpismi Únie, sa rada
môže pripraviť na riešenie krízovej situácie dotknutej inštitúcie alebo
skupiny.
Na účely prvého pododseku rada v spolupráci s
ECB a dotknutým príslušným orgánom pozorne monitoruje podmienky inštitúcie
alebo materskej spoločnosti a dodržiavanie akéhokoľvek opatrenia
včasnej intervencie, ktoré musela daná inštitúcia alebo materská
spoločnosť prijať.
3.           Rada má právomoc:
a)      v súlade s kapitolou 5 tejto hlavy
požadovať všetky informácie potrebné na prípravu riešenia krízovej
situácie inštitúcie alebo skupiny;
b)      vykonať ocenenie aktív a záväzkov
inštitúcie alebo skupiny v súlade s článkom 17;
c)      kontaktovať možných kupujúcich s
cieľom pripraviť riešenie krízovej situácie inštitúcie alebo skupiny
alebo požadovať tento kontakt od inštitúcie, materskej spoločnosti
alebo vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií, pričom sa
dodržiavajú požiadavky na dôvernosť stanovené v tomto nariadení a v
článku 76 smernice [];
d)      požadovať od dotknutého
vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií, aby vypracoval predbežný
plán riešenia krízovej situácie dotknutej inštitúcie alebo skupiny.
4.           Ak ECB alebo príslušné orgány
zúčastnených členských štátov plánujú uložiť inštitúcii alebo
skupine akékoľvek ďalšie opatrenie podľa článku 13b
nariadenia Rady (EÚ) č. [] alebo článkov 23 alebo 24 smernice []
alebo článku 104 smernice 2013/36/EÚ pred tým, než daná inštitúcia alebo
skupina dosiahla úplný súlad s prvým opatrením oznámeným rade, pred uložením
takéhoto ďalšieho opatrenia dotknutej inštitúcii alebo skupine sa poradia
s radou.
5.           ECB alebo príslušný orgán a
rada zabezpečujú, aby ďalšie opatrenie uvedené v odseku 4 a
akékoľvek opatrenie rady zamerané na prípravu na riešenie krízových
situácií podľa odseku 2 boli vo vzájomnom súlade.
Kapitola 3
Riešenie
krízových situácií
Článok 12
Ciele riešenia krízových situácií
1.           Komisia a rada pri konaní v
rámci postupu riešenia krízových situácií uvedeného v článku 16 s
prihliadnutím na svoje príslušné právomoci zohľadňujú ciele riešenia
krízových situácií a vyberajú nástroje a právomoci, ktorými sa podľa ich
názoru najlepšie dosiahnu ciele, ktoré sú relevantné vzhľadom na okolnosti
prípadu.
2.           Medzi ciele riešenia krízových
situácií uvedené v odseku 1 patrí:
a)      zabezpečiť kontinuitu
vykonávania kritických funkcií;
b)      zabrániť významným nepriaznivým
účinkom na finančnú stabilitu, okrem iného zabrániť „nákaze“
a udržať trhovú disciplínu;
c)      chrániť verejné zdroje minimalizáciou
závislosti od mimoriadnej verejnej finančnej podpory;
d)      chrániť vkladateľov, na ktorých
sa vzťahuje smernica 94/19/ES, a investorov, na ktorých sa vzťahuje
smernica 97/9/ES[21].
Pri sledovaní uvedených cieľov sa Komisia a
rada usilujú zabrániť zbytočnému znehodnoteniu a minimalizovať
náklady na riešenie krízových situácií.
3.           Komisia vyvažuje ciele
uvedené v odseku 2 vzhľadom na povahu a okolnosti každého prípadu.
Článok 13
Všeobecné zásady, ktorými sa riadi riešenie krízových situácií
1.           Komisia a rada pri konaní v
rámci postupu riešenia krízových situácií uvedeného v článku 16 prijímajú
všetky vhodné kroky na zabezpečenie toho, aby sa opatrenia na riešenie
krízových situácií prijímali v súlade s týmito zásadami:
a)      akcionári inštitúcie, ktorej krízová
situácia sa rieši, znášajú straty ako prví;
b)      veritelia inštitúcie, ktorej krízová
situácia sa rieši, znášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich
pohľadávok podľa článku 15;
c)      manažment inštitúcie, ktorej krízová
situácia sa rieši, sa vymení, s výnimkou tých prípadov, keď sa usúdi, že
zachovanie celého manažmentu alebo jeho časti primerane podľa
okolností je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií;
d)      v súlade s riadnym procesom sú fyzické
osoby a subjekty zodpovedné za úpadok inštitúcie, ktorej krízová situácia sa
rieši, v rozsahu ich zodpovednosti podľa vnútroštátneho práva;
e)      s veriteľmi tej istej triedy sa
zaobchádza rovnocenným spôsobom;
f)       žiadny veriteľ nesmie utrpieť
vyššie straty než straty, ktoré by utrpel, keby sa subjekt uvedený v
článku 2 bol býval zlikvidoval v rámci bežného konkurzného konania.
2.           Ak je inštitúcia subjektom
patriacim do skupiny, Komisia v prípade, keď je to uplatniteľné, a
rada uplatňujú nástroje riešenia krízových situácií a vykonávajú právomoci
riešiť krízové situácie spôsobom, ktorým sa minimalizuje vplyv na ostatné
subjekty patriace do skupiny a na skupinu ako celok a ktorým sa minimalizuje
nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v Únii, a najmä v krajinách, v
ktorých skupina vykonáva svoju činnosť.
3.           Pri uplatňovaní nástroja
odpredaja obchodnej činnosti, nástroja preklenovacej inštitúcie alebo
nástroja oddelenia aktív na subjekt uvedený v článku 2 sa tento subjekt
považuje na účely článku 5 ods. 1 smernice 2001/23/ES[22] za predmet konkurzného konania
alebo podobného konania riešiaceho platobnú neschopnosť.
Článok 14
Riešenie krízových situácií finančných inštitúcií a materských
spoločností
1.           Komisia prijíma opatrenie na
riešenie krízových situácií v súvislosti s finančnou inštitúciou, keď
sú splnené podmienky uvedené v článku 16 ods. 2, pokiaľ ide o
finančnú inštitúciu aj materskú spoločnosť.
2.           Komisia prijíma opatrenie na
riešenie krízových situácií v súvislosti s materskou spoločnosťou
uvedenou v článku 2 písm. b), ak sú splnené podmienky uvedené v
článku 16 ods. 2, pokiaľ ide o materskú spoločnosť aj jednu
alebo viaceré dcérske spoločnosti, ktoré sú inštitúciami.
3.           Odchylne od odseku 2 a bez
ohľadu na skutočnosť, že materská spoločnosť možno
nebude spĺňať podmienky stanovené v článku 16 ods. 2,
Komisia môže prijať opatrenie na riešenie krízovej situácie v súvislosti s
danou materskou spoločnosťou, ak jedna alebo viaceré dcérske
spoločnosti, ktoré sú inštitúciami, spĺňajú podmienky stanovené
v článku 16 ods. 2, a ak opatrenie v súvislosti s danou materskou
spoločnosťou je nevyhnutné na riešenie krízovej situácie jednej alebo
viacerých dcérske spoločností, ktoré sú inštitúciami, alebo na riešenie
krízovej situácie skupiny ako celku.
Článok 15
Hierarchia pohľadávok
Pri uplatnení nástroja záchrany pomocou
vnútorných zdrojov na inštitúciu, ktorej krízová situácia sa rieši, a bez toho,
aby boli dotknuté záväzky vylúčené z uplatňovania nástroja záchrany
pomocou vnútorných zdrojov podľa článku 24 ods. 3, Komisia prijíma
rozhodnutie o pohľadávkach na základe poradia v hierarchii, ktoré je
obrátené vo vzťahu k nasledujúcej hierarchii uplatňovanej v prípade
bežného konkurzného konania, a rada a vnútroštátne orgány pre riešenie
krízových situácií v zúčastnených členských štátoch vykonávajú právomoc
odpísať uvedené pohľadávky a právomoc vykonať ich konverziu na
základe poradia v hierarchii, ktoré je obrátené vo vzťahu k nasledujúcej
hierarchii uplatňovanej v prípade bežného konkurzného konania:
a)           pohľadávky súvisiace s
oprávnenými vkladmi a pohľadávky zo systémov ochrany vkladov;
b)           nezabezpečené pohľadávky
bez prioritného postavenia;
c)           podriadené pohľadávky okrem
pohľadávok uvedených v písmenách d) až f);
d)           pohľadávky vrcholových vedúcich
pracovníkov a riaditeľov;
e)           pohľadávky súvisiace s nástrojmi
dodatočného kapitálu Tier 1 a nástrojmi kapitálu Tier 2;
f)            pohľadávky súvisiace s
nástrojmi vlastného kapitálu Tier 1;
počnúc písmenom f) a končiac
písmenom a).
Článok 16
Postup riešenia krízových situácií
1.           Ak ECB alebo vnútroštátny
orgán pre riešenie krízových situácií usúdia, že podmienky uvedené v odseku 2
písm. a) a b) sú v súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2 splnené,
oznámia toto posúdenie bezodkladne Komisii a rade.
2.           Rada po doručení
oznámenia podľa odseku 1 alebo konajúc z vlastnej iniciatívy vykoná
posúdenie splnenia týchto podmienok:
a)      subjekt je v úpadku alebo pravdepodobne
bude v úpadku;
b)      vzhľadom na načasovanie a iné
relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek
alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu dohľadu (vrátane
opatrení včasnej intervencie alebo odpísania či konverzie
kapitálových nástrojov v súlade s článkom 14) prijaté v súvislosti s daným
subjektom by zabránilo jeho úpadku v primeranom časovom horizonte;
c)      opatrenie na riešenie krízovej situácie
je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 4.
3.           Na účely odseku 2 písm.
a) sa subjekt považuje za subjekt v úpadku alebo subjekt, ktorý
pravdepodobne bude v úpadku, za akýchkoľvek z týchto okolností:
a)      subjekt porušuje požiadavky na zachovanie
udeleného povolenia spôsobom, ktorý by bol dôvodom na to, aby ECB alebo
príslušný orgán odobrali povolenie okrem iného aj preto, lebo inštitúcia
utrpela alebo pravdepodobne utrpí straty, ktoré vyčerpajú všetky jej
vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne
skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že inštitúcia v blízkej
budúcnosti poruší uvedené požiadavky;
b)      objem aktív subjektu je nižší než objem
jeho záväzkov alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie,
že objem aktív subjektu bude v blízkej budúcnosti nižší než objem jeho
záväzkov;
c)      subjekt je neschopný platiť svoje
splatné dlhy alebo existujú objektívne skutočnosti, ktoré potvrdzujú
konštatovanie, že subjekt bude v blízkej budúcnosti neschopný platiť svoje
splatné dlhy;
d)      vyžaduje sa mimoriadna verejná
finančná podpora s výnimkou prípadov, keď s cieľom napraviť
vážne narušenie hospodárstva členského štátu a zachovať finančnú
stabilitu má uvedená podpora niektorú z týchto foriem:
i)        štátna záruka
na zaručenie facilít likvidity, ktoré poskytujú centrálne banky podľa
podmienok centrálnych bánk;
ii)       štátna záruka na novo emitované
záväzky;
iii)      injekcia vlastných zdrojov alebo nákup
kapitálových nástrojov za ceny a za podmienok, ktoré subjektu neposkytujú
výhodu, v prípade, že v čase poskytnutia verejnej podpory nenastali žiadne
z okolností uvedených v odseku 2 písm. a), b) a c) ani okolnosti stanovené v
článku 14.
V každom z prípadov uvedených v bodoch i), ii) a
iii) sa záručné alebo rovnocenné opatrenia, ktoré sú v nich uvedené,
obmedzujú na solventné subjekty a podliehajú schváleniu podľa pravidiel
štátnej pomoci. Tieto opatrenia sú preventívne a dočasné, musia byť
primerané na nápravu dôsledkov vážneho narušenia a nesmú sa použiť na
kompenzáciu strát, ktoré subjekt utrpel alebo pravdepodobne utrpí v blízkej
budúcnosti.
4.           Na účely odseku 2 písm.
c) sa opatrenie na riešenie krízovej situácie považuje za opatrenie vo verejnom
záujme, ak sa ním dosahuje jeden alebo viacero cieľov riešenia krízovej
situácie podľa článku 12 a ak je úmerné tomuto cieľu alebo
cieľom a likvidáciou subjektu v rámci bežného konkurzného konania by sa v
rovnakom rozsahu nedosiahlo splnenie uvedených cieľov riešenia krízovej
situácie.
5.           Ak sú splnené všetky
podmienky stanovené v odseku 2, rada odporučí Komisii, aby sa krízová
situácia subjektu začala riešiť. Odporúčanie zahŕňa
aspoň:
a)      odporúčanie, aby sa krízová situácia
subjektu začala riešiť;
b)      rámec pre nástroje riešenia krízových
situácií podľa článku 19 ods. 3;
c)      rámec pre používanie fondu na podporu
opatrení na riešenie krízových situácií v súlade s článkom 71.
6.           Vzhľadom na
naliehavosť okolností v danom prípade sa Komisia z vlastnej iniciatívy
alebo s prihliadnutím na prípadné oznámenie uvedené v odseku 1 alebo
odporúčanie rady uvedené v odseku 5 rozhodne, či sa krízová situácia
subjektu začne riešiť alebo nie, a prijme rozhodnutie o rámci pre
nástroje riešenia krízových situácií, ktoré sa budú uplatňovať v
súvislosti s dotknutým subjektom, a o rámci pre používanie fondu na podporu
opatrení na riešenie krízových situácií. Komisia sa z vlastnej iniciatívy môže
rozhodnúť, že krízová situácia subjektu sa začne riešiť, ak sú
splnené všetky podmienky uvedené v odseku 2.
7.           Rozhodnutie Komisie je
určené rade. Ak sa Komisia rozhodne, že krízová situácia subjektu sa
nezačne riešiť z dôvodu nesplnenia podmienky stanovenej v odseku 2
písm. c), dotknutý subjekt sa zlikviduje v súlade s vnútroštátnym konkurzným
právom.
8.           V rámci stanovenom
rozhodnutím Komisie rada prijíma rozhodnutie o programe riešenia krízových
situácií uvedenom v článku 20 a zabezpečuje prijatie potrebného
opatrenia na riešenie krízových situácií na účely realizácie programu
riešenia krízových situácií zo strany dotknutých vnútroštátnych orgánov pre
riešenie krízových situácií. Rozhodnutie rady je určené dotknutým
vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií, pričom sa v
ňom uvádzajú inštrukcie pre tieto orgány, ktoré prijímajú všetky opatrenia
nevyhnutné na vykonanie rozhodnutia rady v súlade s článkom 26
prostredníctvom výkonu právomocí riešiť krízové situácie uvedených v
smernici [], a to najmä v článkoch 56 až 64 uvedenej smernice []. V
prípade poskytnutia štátnej pomoci môže rada prijať rozhodnutie až po tom,
ako o uvedenej štátnej pomoci rozhodla Komisia.
9.           Ak sa rada po doručení
oznámenia podľa odseku 1 alebo z vlastnej iniciatívy domnieva, že
opatrenia na riešenie krízových situácií by mohli predstavovať štátnu
pomoc podľa článku 107 ods. 1 ZFEÚ, vyzve zúčastnené
členské štáty alebo dotknuté členské štáty, aby Komisii bezodkladne
notifikovali plánované opatrenia podľa článku 108 ods. 3 ZFEÚ.
10.         Pokiaľ opatrenie na
riešenie krízových situácií v zmysle návrhu rady zahŕňa použitie
fondu a neznamená poskytnutie štátnej pomoci podľa článku 107 ods. 1
ZFEÚ, Komisia súbežne analogicky uplatňuje kritériá stanovené na
účely uplatňovania článku 107 ZFEÚ.
11.         Komisia má právomoc
získať od rady akékoľvek informácie, ktoré považuje za relevantné z
hľadiska plnenia svojich úloh podľa tohto nariadenia a v prípade,
keď je to uplatniteľné, článku 107 ZFEÚ. Rada má v súlade s
kapitolou 5 tejto hlavy právomoc získať od akejkoľvek osoby
akékoľvek informácie, ktoré považuje za potrebné na účely prípravy
opatrenia na riešenie krízových situácií a rozhodnutia o takomto
opatrení, pričom uvedené informácie zahŕňajú aktualizácie a
doplnenia informácií uvedených v plánoch riešenia krízových situácií.
12.         Rada má právomoc
odporučiť Komisii, aby zmenila rámec pre nástroje riešenia krízových
situácií a rámec pre používanie fondu v súvislosti so subjektom, ktorého
krízová situácia sa začala riešiť.
Článok 17
Oceňovanie
1.           Rada pred prijatím opatrenia
na riešenie krízových situácií alebo výkonom právomoci odpísať kapitálové
nástroje alebo vykonať ich konverziu zabezpečuje, aby osoba nezávislá
od akéhokoľvek verejného orgánu vrátane rady, orgánu pre riešenie
krízových situácií a dotknutého subjektu uskutočnila spravodlivé a
realistické ocenenie aktív a záväzkov subjektu uvedeného v článku 2.
2.           S výhradou odseku 13 sa
ocenenie pri dodržaní všetkých požiadaviek stanovených v odsekoch 3 až 14
považuje za konečné.
3.           Ak nezávislé ocenenie
podľa odseku 1 nie je možné, rada môže uskutočniť predbežné
ocenenie aktív a záväzkov subjektu uvedeného v článku 2 v súlade s
ustanoveniami odseku 9.
4.           Cieľom oceňovania
je posúdiť hodnotu aktív a záväzkov subjektu uvedeného v článku 2,
ktorý je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku.
5.           Účelom oceňovania
je:
a)      zohľadniť ho na účely
konštatovania, či sú splnené podmienky na riešenie krízovej situácie alebo
podmienky na odpísanie alebo konverziu kapitálových nástrojov;
b)      ak sú splnené podmienky na riešenie
krízovej situácie, zohľadniť ho na účely rozhodnutia o
primeranom opatrení na riešenie krízovej situácie, ktoré sa má prijať v
súvislosti so subjektom uvedeným v článku 2;
c)      ak sa uplatňuje právomoc
odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu,
zohľadniť ho na účely rozhodnutia o rozsahu zrušenia akcií alebo
iných nástrojov vlastníctva alebo zriedenia ich hodnoty, ako aj o rozsahu
odpísania alebo konverzie príslušných kapitálových nástrojov;
d)      ak sa uplatňuje nástroj záchrany
pomocou vnútorných zdrojov, zohľadniť ho na účely rozhodnutia o
rozsahu odpísania alebo konverzie oprávnených záväzkov;
e)      ak sa uplatňuje nástroj preklenovacej
inštitúcie alebo nástroj oddelenia aktív, zohľadniť ho na účely
rozhodnutia o aktívach, právach, záväzkoch, akciách alebo iných nástrojoch
vlastníctva, ktoré sa majú previesť, ako aj rozhodnutia o výške
akejkoľvek protihodnoty, ktorá sa má vyplatiť inštitúcii, ktorej
krízová situácia sa rieši, alebo prípadne vlastníkom akcií či iných
nástrojov vlastníctva;
f)       ak sa uplatňuje nástroj odpredaja
obchodnej činnosti, zohľadniť ho na účely rozhodnutia o
aktívach, právach, záväzkoch, akciách alebo iných nástrojoch vlastníctva, ktoré
sa majú previesť, a informovať radu o tom, čo predstavuje
komerčné podmienky na účely článku 21 ods. 2 písm. b);
g)      vo všetkých prípadoch
zabezpečiť, aby sa akékoľvek straty aktív subjektu uvedeného v
článku 2 plne zaúčtovali v okamihu uplatnenia nástrojov riešenia
krízových situácií alebo výkonu právomoci odpísať kapitálové nástroje
alebo vykonať ich konverziu.
6.           V prípade, keď je to
uplatniteľné, sa oceňovanie zakladá na obozretných predpokladoch,
okrem iného pokiaľ ide o mieru zlyhania a závažnosti strát. Pri
oceňovaní sa nepredpokladá, že by sa subjektu uvedenému v článku 2 v
budúcnosti – od okamihu prijatia opatrenia na riešenie krízovej situácie alebo
výkonu právomoci odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich
konverziu – mohla poskytnúť mimoriadna verejná finančná podpora.
Okrem toho sa pri oceňovaní zohľadňuje skutočnosť, že
v prípade, ak sa uplatňuje akýkoľvek nástroj riešenia krízových
situácií:
a)      rada môže od inštitúcie, ktorej krízová
situácia sa rieši, vymáhať akékoľvek odôvodnené výdavky, ktoré sa
riadne vynaložili;
b)      fond môže účtovať úroky alebo
poplatky v súvislosti s akýmikoľvek pôžičkami alebo zárukami
poskytnutými inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, v súlade s
článkom 71.
7.           Oceňovanie
dopĺňajú tieto informácie z účtovných kníh a záznamov subjektu
uvedeného v článku 2:
a)      aktualizovaná súvaha a správa o
finančnej pozícii subjektu uvedeného v článku 2;
b)      analýza a odhad účtovnej hodnoty
aktív;
c)      zoznam neuhradených záväzkov vykázaných v
účtovných knihách a záznamoch subjektu uvedeného v článku 2,
pričom sa uvedie informácia o príslušných úveroch a hierarchii
pohľadávok podľa článku 15;
d)      zoznam aktív v držbe subjektu uvedeného v
článku 2 na účet tretích strán, ktoré majú vlastnícke práva vo
vzťahu k týmto aktívam.
8.           V relevantných prípadoch sa
na účely zdôvodnenia rozhodnutí uvedených v odseku 5 písm. e) a f) môžu
informácie uvedené v odseku 7 písm. b) doplniť analýzou a odhadom hodnoty
aktív a záväzkov subjektu uvedeného v článku 2 na základe trhovej hodnoty.
9.           Pri oceňovaní sa uvádza
ďalšie rozdelenie veriteľov na triedy v súlade s hierarchiou
pohľadávok podľa článku 15 a odhadované zaobchádzanie, ktoré by
sa podľa očakávaní uplatňovalo na každú triedu akcionárov a veriteľov
v prípade, ak by sa subjekt uvedený v článku 2 zlikvidoval v rámci bežného
konkurzného konania.
10.         Ak vzhľadom na
naliehavosť okolností daného prípadu buď nie je možné splniť
požiadavky v odsekoch 6 a 8, alebo ak sa uplatňuje odsek 2, vykoná sa
predbežné ocenenie. Predbežné ocenenie spĺňa požiadavky v odseku 4, a
pokiaľ je to možné za daných okolností, požiadavky odsekov 1, 7 a 9.
Predbežné oceňovanie uvedené v prvom
pododseku zahŕňa vankúš na dodatočné straty spolu s primeraným
odôvodnením.
11.         Oceňovanie, ktoré
nespĺňa všetky požiadavky stanovené v tomto článku, sa považuje
za predbežné, až kým nezávislá osoba nevykoná oceňovanie, ktoré je plne v
súlade so všetkými požiadavkami stanovenými v tomto článku. Takéto
konečné ex post ocenenie sa vykoná čo najskôr.
Účelom konečného ex post ocenenia je:
a)      zabezpečiť, aby sa
akékoľvek straty aktív subjektu uvedeného v článku 2 plne
zaúčtovali v účtovných knihách daného subjektu;
b)      zdôvodniť rozhodnutie odpísať
pohľadávky veriteľov alebo zvýšiť výšku vyplatenej protihodnoty
v súlade s odsekom 12.
12.         V prípade, že odhad
čistej hodnoty aktív subjektu uvedeného v článku 2 na základe
konečného ex post ocenenia je vyšší než odhad čistej hodnoty
aktív daného subjektu na základe predbežného ocenenia, rada môže od
vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií požadovať, aby:
a)      vykonal svoju právomoc zvýšiť
hodnotu pohľadávok veriteľov, ktoré sa odpísali v rámci nástroja
záchrany pomocou vnútorných zdrojov;
b)      dal inštrukcie preklenovacej inštitúcii
alebo subjektu pre správu aktív, aby v súvislosti s aktívami, právami a
záväzkami vyplatili subjektu uvedenému v článku 2, ktorého krízová
situácia sa rieši, ďalšiu protihodnotu alebo aby prípadne takúto
protihodnotu vyplatili vlastníkom akcií alebo iných nástrojov vlastníctva v súvislosti
s akciami alebo nástrojmi vlastníctva.
13.         Odchylne od odseku 1 predbežné
oceňovanie vykonané v súlade s odsekmi 10 a 11 je pre radu platným
základom na prijímanie opatrení na riešenie krízových situácií alebo výkon
právomocí odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu.
14.         Oceňovanie nemá žiadny
právny účinok a je procedurálnym krokom na prípravu odporúčania, na
základe ktorého rada odporúča uplatňovať nástroj riešenia
krízových situácií alebo vykonávať právomoc riešiť krízové situácie.
15.         Oceňovanie je takisto v
súlade s delegovanými aktmi, ktoré Komisia prijíma podľa článku 30
ods. 7 smernice [] a ktoré sa týkajú okolností, za ktorých je osoba nezávislá,
metodiky posudzovania hodnoty aktív a záväzkov subjektu a metodiky výpočtu
a zahrnutia vankúša na dodatočné straty do predbežného oceňovania.
16.         Na účely posúdenia,
či by sa na akcionárov a veriteľov vzťahovalo lepšie
zaobchádzanie v prípade, ak by inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši,
bola predmetom bežného konkurzného konania, rada zabezpečuje, aby
oceňovanie vykonala nezávislá osoba po tom, ako sa vykonalo opatrenie na
riešenie krízovej situácie. Toto oceňovanie sa odlišuje od oceňovania
vykonaného podľa odsekov 1 až 14.
17.         Pri oceňovaní uvedenom v
odseku 16 sa určuje:
a)      zaobchádzanie, ktoré by sa
vzťahovalo na akcionárov a veriteľov, ak by subjekt uvedený v
článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši a v súvislosti s ktorým sa
vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, bol predmetom
bežného konkurzného konania bezprostredne pred vykonaním prevodu, odpísania
alebo konverzie;
b)      skutočné zaobchádzanie, ktoré sa
vzťahovalo na akcionárov a veriteľov pri riešení krízovej situácie
subjektu uvedeného v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši;
c)      či existuje nejaký rozdiel medzi
zaobchádzaním podľa písmena a) a zaobchádzaním podľa písmena b).
18.         Pri oceňovaní uvedenom v
odseku 16 sa:
a)      vychádza z predpokladu, že subjekt
uvedený v článku 2, ktorého krízová situácia sa rieši a v súvislosti s
ktorým sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by bol
predmetom bežného konkurzného konania bezprostredne pred vykonaním opatrenia na
riešenie krízovej situácie;
b)      vychádza z predpokladu, že
čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo záväzkov alebo
odpísanie či konverzia sa nevykonali;
c)      nepočíta s poskytnutím mimoriadnej
verejnej podpory subjektu uvedenému v článku 2, ktorého krízová situácia
sa rieši.
Článok 18
Odpísanie a konverzia kapitálových nástrojov
1.           ECB, príslušný orgán alebo
orgán pre riešenie krízových situácií určený členským štátom v súlade
s článkom 51 ods. 1 písm. ba) a bb) a článkom 54 smernice []
informujú radu, keď sú toho názoru, že v súvislosti so subjektom uvedeným
v článku 2 alebo so skupinou usadenou v zúčastnenom členskom
štáte sú splnené tieto podmienky:
a)      ak sa nevykoná odpísanie kapitálových
nástrojov alebo ich konverzia na vlastný kapitál, subjekt už nebude
životaschopný;
b)      subjekt alebo skupina si vyžadujú
mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou akýchkoľvek z
okolností uvedených v článku 16 ods. 3 písm. d) bode iii).
2.           Na účely odseku 1 sa
subjekt uvedený v článku 2 alebo skupina už nepovažujú za životaschopné,
len ak sú splnené obe tieto podmienky:
a)      daný subjekt alebo skupina sú v úpadku
alebo pravdepodobne budú v úpadku;
b)      vzhľadom na načasovanie a iné
relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek opatrenie
vrátane alternatívneho opatrenia súkromného sektora alebo orgánu dohľadu
(vrátane opatrení včasnej intervencie) iné než odpísanie alebo konverzia
kapitálových nástrojov vykonané buď jednotlivo, alebo spoločne s
opatrením na riešenie krízovej situácie by zabránilo úpadku daného subjektu
alebo skupiny v primeranom časovom horizonte.
3.           Na účely odseku 1 písm.
a) sa daný subjekt považuje za subjekt, ktorý je v úpadku alebo pravdepodobne
bude v úpadku, ak sa vyskytne jedna alebo viaceré okolnosti uvedené v
článku 16 ods. 3.
4.           Na účely odseku 2 písm.
a) sa skupina považuje za skupinu, ktorá je v úpadku alebo pravdepodobne bude v
úpadku, ak porušuje konsolidované prudenciálne požiadavky spôsobom, ktorý by
bol dôvodom na to, aby príslušný orgán konal okrem iného aj preto, lebo skupine
vznikli alebo pravdepodobne vzniknú straty, ktoré vyčerpajú všetky jej
vlastné zdroje alebo ich podstatnú časť, alebo existujú objektívne
skutočnosti, ktoré potvrdzujú konštatovanie, že skupina uvedené požiadavky
poruší v blízkej budúcnosti.
5.           Komisia na základe
odporúčania rady alebo z vlastnej iniciatívy overuje, či sú splnené
podmienky uvedené v odseku 1. Komisia určuje, či sa právomoci
odpísať kapitálové nástroje alebo vykonať ich konverziu vykonajú
jednotlivo alebo uplatnením postupu podľa článku 16 ods. 4 až 7
spoločne s opatrením na riešenie krízovej situácie.
6.           Ak Komisia konštatuje, že
podmienky uvedené v odseku 1 sú splnené, ale podmienky na riešenie krízových
situácií v súlade s článkom 16 ods. 2 splnené nie sú, rada na základe
rozhodnutia Komisie dáva inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií, aby vykonali právomoci na odpísanie alebo konverziu v súlade
s článkami 51 a 52 smernice [].
7.           Ak sú splnené podmienky
uvedené v odseku 1, ako aj podmienky uvedené v článku 16 ods. 2,
uplatňuje sa postup stanovený v článku 16 ods. 4 až 7.
8.           Rada zabezpečuje, aby
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií vykonávali právomoci na
odpísanie alebo konverziu spôsobom, ktorým sa dosiahnu tieto výsledky:
a)      najprv sa zníži vlastný kapitál Tier 1 v
pomere k stratám a v rozsahu jeho kapacity;
b)      istina relevantných kapitálových
nástrojov sa odpíše alebo konvertuje na nástroje vlastného kapitálu Tier 1,
alebo sa vykoná oboje, a to v potrebnom rozsahu a v rozsahu kapacity
relevantných kapitálových nástrojov.
9.           Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií plnia inštrukcie rady a vykonávajú odpísanie alebo
konverziu kapitálových nástrojov v súlade s článkom 26.
Článok 19
Všeobecné zásady, ktorými sa riadia nástroje riešenia krízových situácií
1.           Ak sa rada rozhodne
uplatniť nástroj riešenia krízových situácií na subjekt uvedený v
článku 2, pričom dané opatrenie na riešenie krízovej situácie by
viedlo k stratám, ktoré by znášali veritelia, alebo ku konverzii ich
pohľadávok, rada vykoná právomoc podľa článku 18 bezprostredne
pred uplatnením nástroja riešenia krízových situácií alebo spolu s ním.
2.           Medzi nástroje riešenia
krízových situácií uvedené v článku 16 ods. 5 písm. b) patrí:
a)      nástroj odpredaja obchodnej
činnosti;
b)      nástroj preklenovacej inštitúcie;
c)      nástroj oddelenia aktív;
d)      nástroj záchrany pomocou vnútorných
zdrojov.
3.           Pri prijímaní
odporúčania uvedeného v článku 16 ods. 5 rada zohľadňuje
tieto faktory:
a)      aktíva a záväzky inštitúcie, ktorej
krízová situácia sa rieši, na základe ocenenia podľa článku 17;
b)      pozíciu v oblasti likvidity inštitúcie,
ktorej krízová situácia sa rieši;
c)      možnosť ponúknuť na trhu
hodnotu franšízy inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, vzhľadom na
konkurenčné a hospodárske podmienky na trhu;
d)      čas, ktorý je k dispozícii.
4.           S výhradou odseku 5 sa
nástroje riešenia krízových situácií môžu uplatňovať buď
jednotlivo, alebo spolu, s výnimkou nástroja oddelenia aktív, ktorý sa môže
uplatňovať len spolu s ďalším nástrojom riešenia krízových
situácií.
Článok 20
Program riešenia krízovej situácie
V programe riešenia krízových situácií, ktorý
prijíma rada podľa článku 16 ods. 8, sa v súlade s rozhodnutiami
Komisie o rámci pre riešenie krízových situácií podľa článku 16 ods.
6 a s rozhodnutím o štátnej pomoci v prípade, keď je toto rozhodnutie
uplatniteľné analogicky, stanovujú podrobné informácie o nástrojoch
riešenia krízových situácií, ktoré sa majú uplatňovať na inštitúciu,
ktorej krízová situácia sa rieši, a to aspoň v súvislosti s opatreniami
uvedenými v článku 21 ods. 2, článku 22 ods. 2, článku 23 ods. 2
a článku 24 ods. 1, a určujú sa konkrétne sumy a účely, na ktoré
sa fond používa.
Rada môže v priebehu procesu riešenia
krízových situácií meniť a aktualizovať program riešenia krízových
situácií vzhľadom na okolnosti daného prípadu a v rámci pre riešenie
krízových situácií, o ktorom rozhoduje Komisia podľa článku 16 ods.
6.
Článok 21
Nástroj odpredaja obchodnej činnosti
1.           V rámci, o ktorom rozhodne
Komisia, nástroj odpredaja obchodnej činnosti predstavuje prevod na
kupujúceho, ktorý nie je preklenovacou inštitúciou:
a)      akcií alebo iných nástrojov vlastníctva
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo
b)      všetkých alebo špecifikovaných aktív,
práv alebo záväzkov inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši.
2.           Pokiaľ ide o nástroj
odpredaja obchodnej činnosti, v programe riešenia krízových situácií
uvedenom v článku 16 ods. 8 sa určujú najmä:
a)      nástroje, aktíva, práva a záväzky, ktoré
má previesť vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií v súlade s
článkom 32 ods. 1 a 7 až 11 smernice [];
b)      komerčné podmienky s prihliadnutím
na okolnosti a náklady a výdavky, ktoré vznikli v procese riešenia krízových
situácií, na základe ktorých vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií
vykonáva prevod v súlade s článkom 32 ods. 2 až 4 smernice [];
c)      či právomoci na prevod môže
vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií vykonať viac než raz v
súlade s článkom 32 ods. 5 a 6 smernice [];
d)      opatrenia na to, aby vnútroštátny orgán
pre riešenie krízových situácií daný subjekt alebo dané nástroje, aktíva, práva
a záväzky ponúkal na trhu v súlade s článkom 33 ods. 1 a 2 smernice [];
e)      či plnenie požiadaviek na ponúkanie
na trhu zo strany vnútroštátneho orgánu pre riešenie krízových situácií
pravdepodobne naruší plnenie cieľov riešenia krízových situácií v súlade s
odsekom 3.
3.           Rada uplatňuje nástroj
odpredaja obchodnej činnosti bez toho, aby boli splnené požiadavky na
ponúkanie na trhu podľa odseku 2 písm. e), ak skonštatuje, že súlad s
uvedenými požiadavkami by pravdepodobne narušil plnenie jedného alebo viacerých
cieľov riešenia krízových situácií, a najmä, ak sú splnené tieto
podmienky:
a)      rada sa domnieva, že existuje podstatné
ohrozenie finančnej stability spôsobené alebo zhoršené úpadkom alebo
možným úpadkom inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši;
b)      rada sa domnieva, že súlad s uvedenými
požiadavkami by pravdepodobne narušil účinnosť nástroja odpredaja
obchodnej činnosti pri riešení tejto hrozby alebo plnení cieľa
riešenia krízových situácií uvedeného v článku 12 ods. 2 písm. b).
Článok 22
Nástroj preklenovacej inštitúcie
1.           V rámci, o ktorom rozhodne
Komisia, nástroj preklenovacej inštitúcie predstavuje prevod na preklenovaciu
inštitúciu:
a)      akcií alebo iných nástrojov vlastníctva
emitovaných jednou alebo viacerými inštitúciami, ktorých krízová situácia sa
rieši, alebo
b)      všetkých alebo niektorých aktív, práv
alebo záväzkov jednej alebo viacerých inštitúcií, ktorých krízová situácia sa
rieši.
2.           Pokiaľ ide o nástroj
preklenovacej inštitúcie, v programe riešenia krízových situácií uvedenom v
článku 20 sa určujú najmä:
a)      nástroje, aktíva, práva a záväzky, ktoré
má vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií previesť na
preklenovaciu inštitúciu v súlade s článkom 34 ods. 1 až 9 smernice [];
b)      opatrenia na to, aby vnútroštátny orgán
pre riešenie krízových situácií zriadil, prevádzkoval a ukončil prevádzku
preklenovacej inštitúcie v súlade s článkom 35 ods. 1 až 3 a ods. 5 až 8
smernice [];
c)      opatrenia na to, aby vnútroštátny orgán
pre riešenie krízových situácií preklenovaciu inštitúciu alebo jej aktíva alebo
záväzky ponúkal na trhu v súlade s článkom 35 ods. 4 smernice [].
3.           Rada zabezpečuje, aby
celková hodnota záväzkov prevedených vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií na preklenovaciu inštitúciu nepresiahla celkovú hodnotu práv
a aktív prevedených z inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo
poskytnutých z iných zdrojov.
Článok 23
Nástroj oddelenia aktív
1.           V rámci, o ktorom rozhodne
Komisia, nástroj oddelenia aktív predstavuje prevod aktív, práv alebo záväzkov
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na subjekt pre správu aktív.
Subjekt pre správu aktív je právnická osoba, ktorá
spĺňa všetky tieto požiadavky:
a)      úplne alebo čiastočne ju
vlastní alebo kontroluje jeden alebo viac verejných orgánov, medzi ktoré môže
patriť orgán pre riešenie krízových situácií alebo mechanizmus
financovania riešenia krízových situácií;
b)      bola založená na účely prijatia
niektorých alebo všetkých aktív, práv a záväzkov jednej alebo viacerých
inštitúcií, ktorých krízová situácia sa rieši, alebo preklenovacej inštitúcie.
2.           Pokiaľ ide o nástroj
oddelenia aktív, v programe riešenia krízových situácií uvedenom v článku
20 sa určujú najmä:
a)      nástroje, aktíva, práva a záväzky, ktoré
má vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií previesť na subjekt
pre správu aktív v súlade s článkom 36 ods. 1 až 4 a ods. 6 až 10 smernice
[];
b)      protihodnota, za ktorú vnútroštátny orgán
pre riešenie krízových situácií prevádza aktíva na subjekt pre správu aktív v
súlade so zásadami stanovenými v článku 17. Toto ustanovenie nebráni tomu,
aby mala protihodnota menovitú alebo zápornú hodnotu.
Článok 24
Nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov (bail in)
1.           Nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov možno uplatniť na ktorýkoľvek z týchto
účelov:
a)      rekapitalizovať subjekt uvedený v
článku 2, ktorý spĺňa podmienky na riešenie krízových situácií,
v dostatočnom rozsahu na obnovenie jeho schopnosti plniť podmienky na
udelenie povolenia a vykonávať činnosti, na ktoré má povolenie
podľa smernice 2013/36/EÚ alebo smernice 2004/39/ES;
b)      vykonať konverziu na vlastný kapitál
alebo znížiť istinu pohľadávok alebo dlhových nástrojov prevedených
na preklenovaciu inštitúciu s cieľom poskytnúť kapitál danej
preklenovacej inštitúcii.
V rámci, o ktorom rozhodne Komisia v súvislosti s
nástrojom záchrany pomocou vnútorných zdrojov, sa v programe riešenia krízových
situácií určuje najmä:
a)      súhrnná suma, o ktorú sa oprávnené
záväzky musia znížiť alebo konvertovať v súlade s odsekom 6;
b)      záväzky, ktoré možno vylúčiť v
súlade s odsekmi 5 až 13;
c)      ciele a minimálny obsah plánu
reorganizácie obchodnej činnosti, ktorý sa má predložiť v súlade s
odsekom 16.
2.           Nástroj záchrany pomocou
vnútorných zdrojov sa môže uplatňovať na účel uvedený v odseku 1
písm. a) iba v prípade, keď existuje reálny predpoklad, že uplatnením
tohto nástroja spolu s opatreniami vykonávanými v súlade s plánom reorganizácie
obchodnej činnosti požadovaným podľa odseku 16 sa okrem dosiahnutia
príslušných cieľov riešenia krízových situácií obnoví aj finančné
zdravie a dlhodobá životaschopnosť predmetnej inštitúcie.
Ak nie je splnená podmienka stanovená v prvom
pododseku, uplatňuje sa ktorýkoľvek z nástrojov riešenia krízových
situácií uvedených v článku 19 ods. 2 písm. a), b) a c) a v prípade,
keď je to vhodné, nástroj záchrany pomocou vnútorných zdrojov uvedený v
článku 19 ods. 2 písm. d).
3.           Predmetom odpísania a
konverzie nesmú byť tieto záväzky:
a)      kryté vklady;
b)      zabezpečené záväzky vrátane krytých
dlhopisov;
c)      akékoľvek záväzky vznikajúce v
dôsledku toho, že subjekt uvedený v článku 2 má v držbe aktíva alebo
peniaze klientov, alebo v dôsledku fiduciárneho vzťahu medzi
subjektom uvedeným v článku 2 (ako fiduciárom) a iným subjektom (ako
príjemcom) za predpokladu, že takýto klient alebo príjemca je chránený
podľa platného konkurzného alebo občianskeho práva;
d)      záväzky voči inštitúciám s výnimkou
subjektov, ktoré sú súčasťou tej istej skupiny, s pôvodnou lehotou
splatnosti menej než sedem dní;
e)      záväzky vyplývajúce z účasti v
systéme označenom podľa smernice 98/26/ES[23], ktorých zostávajúca lehota
splatnosti je menej než sedem dní;
f)       záväzok voči ktorémukoľvek
z týchto subjektov:
i)        zamestnanec vo vzťahu k splatnej
mzde, dôchodkovým dávkam alebo inej pevnej odmene s výnimkou variabilnej zložky
odmeny, ktorá sa neupravuje v zákone ani v kolektívnej zmluve;
ii)       komerčný či obchodný
veriteľ na základe poskytovania tovaru alebo služieb kritických pre
každodenné fungovanie inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 1 písm.
b), c) alebo d) vrátane služieb IT, verejnoprospešných služieb, služieb
súvisiacich s prenájmom, prevádzkou a údržbou priestorov;
iii)      daňové úrady a orgány sociálneho
zabezpečenia za predpokladu, že tieto záväzky sa uprednostňujú v
príslušnom konkurznom alebo občianskom práve.
4.           Rozsah pôsobnosti nástroja
záchrany pomocou vnútorných zdrojov stanovený v odseku 3 v prípade, keď je
to vhodné, nebráni vo výkone právomoci uskutočniť záchranu pomocou
vnútorných zdrojov v súvislosti s akoukoľvek časťou
zabezpečeného záväzku alebo záväzku, na ktorý bol poskytnutý kolaterál
presahujúci hodnotu aktív, záväzku (pledge), zálohy alebo kolaterálu, voči
ktorému je tento záväzok zabezpečený. Z tohto ustanovenia možno
vylúčiť kryté dlhopisy v zmysle vymedzenia v článku 52 ods. 4
smernice 2009/65/ES[24].
5.           Vo výnimočných prípadoch
možno z uplatňovania právomocí na odpísanie a konverziu vylúčiť
alebo čiastočne vylúčiť určité záväzky za
akýchkoľvek z týchto okolností:
a)      napriek úsiliu, ktoré orgán pre riešenie
krízových situácií vynaloží v dobrej viere, nie je možné v súvislosti s daným
záväzkom uskutočniť v primeranej lehote záchranu pomocou vnútorných
zdrojov, alebo
b)      vylúčenie je úplne nevyhnutné a je
primerané na dosiahnutie kontinuity vykonávania kritických funkcií a hlavných
oblastí obchodnej činnosti tak, aby sa zachovala schopnosť
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, pokračovať vo
vykonávaní kľúčových operácií, služieb a transakcií, alebo
c)      vylúčenie je úplne nevyhnutné a je
primerané s cieľom zabrániť vyvolaniu rozsiahlej nákazy, ktorá by
vážne narušila fungovanie finančných trhov takým spôsobom, ktorý by mohol
spôsobiť vážne narušenie hospodárstva členského štátu alebo Únie,
alebo
d)      uplatnenie nástroja záchrany pomocou
vnútorných zdrojov na tieto záväzky by spôsobilo také znehodnotenie, pri ktorom
by boli straty znášané ostatnými veriteľmi vyššie než v prípade, keby sa
tieto záväzky zo záchrany pomocou vnútorných zdrojov vylúčili.
V prípade vylúčenia alebo
čiastočného vylúčenia oprávneného záväzku alebo triedy
oprávnených záväzkov sa miera odpísania alebo konverzie uplatňovaná na
ostatné oprávnené záväzky môže zvýšiť, aby sa zohľadnili takéto
vylúčenia, za predpokladu, že miera odpísania a konverzie uplatňovaná
na ostatné oprávnené záväzky dodržiava zásadu stanovenú v článku 13 ods. 1
písm. f).
6.           V prípade vylúčenia
alebo čiastočného vylúčenia oprávneného záväzku alebo triedy
oprávnených záväzkov podľa odseku 5 a v prípade, keby sa straty, ktoré by
vznikli v dôsledku uvedených záväzkov, nepreniesli v plnej miere na
ďalších veriteľov, možno inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši,
poskytnúť príspevok z fondu na:
a)      pokrytie akýchkoľvek strát, ktoré
neabsorbovali oprávnené záväzky, a obnovenie čistej hodnoty aktív
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, na nulu v súlade s odsekom 1
písm. a);
b)      nákup akcií alebo iných nástrojov
vlastníctva alebo kapitálových nástrojov inštitúcie, ktorej krízová situácia sa
rieši, s cieľom rekapitalizovať inštitúciu v súlade s odsekom 1 písm.
b).
7.           Príspevok z fondu uvedený v
odseku 6 možno poskytnúť len za predpokladu, že príspevok spĺňa
obe tieto kritériá:
a)      príspevok na absorpciu strát a
rekapitalizáciu rovnajúci sa sume nie nižšej než 8 % celkových pasív
(vrátane vlastných zdrojov) inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši,
ocenený v čase prijatia opatrenia na riešenie krízových situácií v súlade
s oceňovaním podľa článku 17 poskytli akcionári a držitelia
iných nástrojov vlastníctva, držitelia relevantných kapitálových nástrojov a
ostatných oprávnených záväzkov prostredníctvom odpísania, konverzie alebo iným
spôsobom;
b)      príspevok z fondu nepresahuje 5 %
celkových pasív (vrátane vlastných zdrojov) inštitúcie, ktorej krízová situácia
sa rieši, ocenený v čase prijatia opatrenia na riešenie krízových situácií
v súlade s oceňovaním podľa článku 17.
8.           Príspevok z fondu možno
financovať:
a)      sumou, ktorá je k dispozícii pre fond a
ktorá bola získaná prostredníctvom príspevkov subjektov uvedených v článku
2 v súlade s článkom 66;
b)      sumou, ktorú možno získať
prostredníctvom ex post príspevkov v súlade s článkom 67 v období
troch rokov, a
c)      v prípade, keď sumy uvedené v
písmenách a) a b) nepostačujú, sumami získanými z alternatívnych zdrojov
financovania v súlade s článkom 69.
9.           Za výnimočných okolností
sa možno usilovať o získanie ďalšieho financovania z alternatívnych
zdrojov financovania po:
a)      dosiahnutí 5 % limitu stanoveného v
odseku 7 písm. b) a
b)      úplnom odpísaní alebo úplnej konverzii
všetkých nezabezpečených záväzkov bez prioritného postavenia okrem
oprávnených vkladov.
10.         Alternatívnou alebo
dodatočnou možnosťou v prípade splnenia podmienok v odseku 7 písm. a)
a b) je možnosť poskytnúť príspevok zo zdrojov získaných
prostredníctvom ex ante príspevkov v súlade s článkom 66, ktoré
ešte neboli použité.
11.         Na účely tohto nariadenia
sa neuplatňuje článok 38 ods. 3cab pododsek 5 smernice [].
12.         Pri prijímaní rozhodnutia
uvedeného v odseku 5 sa náležite zohľadňujú tieto faktory:
a)      zásada, podľa ktorej by straty mali
znášať najprv akcionári a po nich obvykle veritelia inštitúcie, ktorej
krízová situácia sa rieši, podľa poradia prednosti;
b)      úroveň kapacity absorpcie strát,
ktorá by zostala inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, ak by sa
vylúčil záväzok alebo trieda záväzkov;
c)      potreba udržiavať primerané zdroje
na financovanie riešenia krízových situácií.
13.         Rada na základe ocenenia,
ktoré spĺňa požiadavky článku 17, posudzuje tieto prvky:
a)      súhrnnú sumu, o ktorú sa oprávnené
záväzky musia odpísať, aby sa zabezpečilo, že čistá hodnota
aktív inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, sa rovná nule;
b)      v prípade potreby súhrnnú sumu, o ktorú
sa oprávnené záväzky musia konvertovať na akcie, aby sa obnovil podiel
vlastného kapitálu Tier 1 buď inštitúcie, ktorej krízová situácia sa
rieši, alebo preklenovacej inštitúcie.
Ak sa prijme rozhodnutie o uplatňovaní
nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov na účel uvedený v odseku 1
písm. a), v posúdení uvedenom v prvom pododseku sa stanovuje suma, o ktorú sa
musia oprávnené záväzky konvertovať, aby sa obnovil podiel vlastného
kapitálu Tier 1 inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo prípadne
preklenovacej inštitúcie, pričom sa zohľadňujú akékoľvek
kapitálové príspevky z fondu na riešenie krízových situácií podľa
článku 71 ods. 1 písm. d), a aby sa udržala dostatočná dôvera trhu v
inštitúciu, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo v preklenovaciu inštitúciu
a aby sa jej umožnilo aj naďalej spĺňať podmienky na
udelenie povolenia a naďalej vykonávať činnosti, na ktoré má
povolenie podľa smernice 2013/36/EÚ alebo smernice 2004/39/ES.
14.         Vylúčenia podľa
odseku 5 sa môžu uplatniť s cieľom buď úplne vylúčiť
záväzok z odpísania, alebo obmedziť rozsah odpísania uplatnený na daný
záväzok.
15.         Právomoci na odpísanie a
konverziu dodržiavajú požiadavky na hierarchiu pohľadávok stanovené v
článku 15.
16.         Vnútroštátny orgán pre
riešenie krízových situácií bezodkladne posiela rade plán reorganizácie
obchodnej činnosti, ktorý po začatí uplatňovania nástroja
záchrany pomocou vnútorných zdrojov predložil správca vymenovaný v súlade s
článkom 47 ods. 1 smernice [].
Do dvoch týždňov od dátumu predloženia plánu
reorganizácie obchodnej činnosti orgán pre riešenie krízových situácií
poskytuje rade svoje posúdenie plánu. Do jedného mesiaca od dátumu predloženia
plánu reorganizácie obchodnej činnosti rada posudzuje pravdepodobnosť
toho, či plán v prípade svojej realizácie obnoví dlhodobú
životaschopnosť subjektu uvedeného v článku 2. Posúdenie sa
dokončuje po dohode s príslušným orgánom.
Ak je rada presvedčená o tom, že uvedený plán
by dosiahol tento cieľ, povolí vnútroštátnemu orgánu pre riešenie
krízových situácií, aby plán schválil v súlade s článkom 47 ods. 5
smernice []. Ak rada nie je presvedčená o tom, že uvedený plán by dosiahol
tento cieľ, dá inštrukcie vnútroštátnemu orgánu pre riešenie krízových
situácií, aby oznámil správcovi jej obavy a požiadal správcu o zmenu plánu
spôsobom, ktorý tieto obavy vyrieši v súlade s článkom 47 ods. 6 smernice
[]. Dochádza k tomu po dohode s príslušným orgánom.
Vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií
predloží zmenený plán rade. Rada dá inštrukcie vnútroštátnemu orgánu pre riešenie
krízových situácií, aby správcovi do jedného týždňa oznámil, či je
presvedčený o tom, že zmenený plán rieši oznámené obavy, alebo či sú
potrebné ďalšie zmeny.
Článok 25
Monitorovanie radou
1.           Rada pozorne monitoruje
vykonávanie programu riešenia krízových situácií vnútroštátnymi orgánmi pre
riešenie krízových situácií. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových
situácií na tento účel:
a)      spolupracujú s radou a pomáhajú jej pri
plnení jej povinnosti v oblasti monitorovania;
b)      v pravidelných intervaloch stanovených
radou poskytujú presné, spoľahlivé a úplné informácie o vykonávaní
programu riešenia krízových situácií, uplatňovaní nástrojov riešenia
krízových situácií a výkone právomocí riešiť krízové situácie, ktoré môže
požadovať rada a ktoré zahŕňajú informácie o:
i)        činnosti a finančnej situácii
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, preklenovacej inštitúcie a
subjektu pre správu aktív;
ii)       zaobchádzaní, ktoré by sa
vzťahovalo na akcionárov a veriteľov pri likvidácii inštitúcie v
rámci bežného konkurzného konania;
iii)      akomkoľvek prebiehajúcom súdnom
konaní v súvislosti s likvidáciou aktív inštitúcie v úpadku, s napadnutím
rozhodnutia o riešení krízových situácií a ocenenia alebo v súvislosti so
žiadosťami o náhradu, ktoré podali akcionári alebo veritelia;
iv)      vymenovaní, odvolaní alebo nahradení
hodnotiteľov, správcov, účtovníkov, právnikov a iných profesionálov,
ktorí môžu byť potrební s cieľom pomáhať vnútroštátnemu orgánu
pre riešenie krízových situácií, a o plnení ich povinností;
v)       akejkoľvek inej záležitosti, ktorú
možno postúpiť rade;
vi)      rozsahu, v akom vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií vykonávajú právomoci uvedené v kapitole V smernice
[], a o spôsobe, akým ich vykonávajú;
vii)     ekonomickej životaschopnosti,
uskutočniteľnosti a vykonávaní plánu reorganizácie obchodnej
činnosti uvedeného v článku 24 ods. 16.
Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových
situácií predkladajú rade konečnú správu o vykonávaní programu riešenia
krízových situácií.
2.           Na základe poskytnutých informácií
môže dať rada inštrukcie vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových
situácií, pokiaľ ide o akýkoľvek aspekt vykonávania programu riešenia
krízových situácií, a najmä o prvky uvedené v článku 20, a výkon právomocí
riešiť krízové situácie.
3.           Ak je to potrebné na
dosiahnutie cieľov riešenia krízových situácií, Komisia môže na základe
odporúčania rady alebo z vlastnej iniciatívy preskúmať svoje
rozhodnutie o rámci pre riešenie krízových situácií a prijať primerané
zmeny.
Článok 26
Vykonávanie rozhodnutí o riešení krízových situácií
1.           Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií prijímajú opatrenia nevyhnutné na vykonávanie
rozhodnutí o riešení krízových situácií uvedených v článku 16 ods. 8, a to
najmä vykonávaním kontroly nad subjektmi uvedenými v článku 2, prijímaním
potrebných opatrení v súlade s článkom 64 smernice [] a
zabezpečovaním dodržiavania ochranných opatrení stanovených v uvedenej
smernici []. Vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií vykonávajú
všetky rozhodnutia, ktoré im adresovala rada.
Na tieto účely využívajú svoje právomoci
podľa vnútroštátneho práva, ktorým sa transponuje smernica [], a v súlade
s podmienkami stanovenými vo vnútroštátnom práve. Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií v plnom rozsahu informujú radu o vykonávaní týchto
právomocí. Akékoľvek opatrenie, ktoré prijímajú, musí byť v súlade s
rozhodnutím uvedeným v článku 16 ods. 8.
2.           Ak vnútroštátny orgán pre
riešenie krízových situácií neuplatnil rozhodnutie uvedené v článku 16
alebo ho uplatnil spôsobom, ktorým sa nedosahujú ciele riešenia krízových
situácií podľa tohto nariadenia, rada má právomoc prikázať
inštitúcii, ktorej krízová situácia sa rieši, aby:
a)      špecifikované práva, aktíva alebo záväzky
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, previedla na inú osobu;
b)      požadovala konverziu dlhových nástrojov,
ktoré obsahujú zmluvnú podmienku na konverziu za okolností uvedených v
článku 18.
3.           Inštitúcia, ktorej krízová
situácia sa rieši, musí splniť akékoľvek prijaté rozhodnutie uvedené
v odseku 2. Tieto rozhodnutia majú prednosť pred akýmkoľvek predošlým
rozhodnutím, ktoré v tej istej záležitosti prijali vnútroštátne orgány.
4.           Pri prijímaní rozhodnutí v
súvislosti s otázkami, ktoré sú predmetom rozhodnutia prijatého podľa
odseku 2, vnútroštátne orgány musia splniť uvedené rozhodnutie.
Kapitola 4
Spolupráca
Článok 27
Povinnosť spolupracovať
1.           Rada informuje Komisiu o
každom opatrení, ktoré prijme, aby sa pripravila na riešenie krízovej situácie.
Pokiaľ ide o informácie rady, na členov Komisie a zamestnancov
Komisie sa vzťahuje požiadavka služobného tajomstva stanovená v
článku 79.
2.           Pri vykonávaní svojich
príslušných právomocí podľa tohto nariadenia rada, Komisia, ECB a
príslušné vnútroštátne orgány a orgány pre riešenie krízových situácií úzko
spolupracujú. ECB a príslušné vnútroštátne orgány poskytujú rade a Komisii
všetky informácie potrebné na vykonávanie ich úloh.
3.           Pri vykonávaní svojich
príslušných právomocí podľa tohto nariadenia rada, Komisia, ECB a
príslušné vnútroštátne orgány a orgány pre riešenie krízových situácií úzko
spolupracujú vo fázach plánovania riešenia krízových situácií, včasnej
intervencie a riešenia krízových situácií podľa článkov 7 až 26. ECB
a príslušné vnútroštátne orgány poskytujú rade a Komisii všetky informácie
potrebné na vykonávanie ich úloh.
4.           Na účely tohto
nariadenia rada v prípade, keď ECB pozve zástupcu rady, aby sa
zúčastňoval na činnostiach rady ECB pre dohľad zriadenej v
súlade s článkom 19 nariadenia Rady (EÚ) č. [], rada vymenuje
zástupcu.
5.           Na účely tohto
nariadenia rada vymenuje zástupcu, ktorý sa zúčastňuje na
činnostiach Výboru pre riešenie krízových situácií v rámci Európskeho
orgánu pre bankovníctvo zriadeného v súlade s článkom 113 smernice [].
6.           Rada úzko spolupracuje s
Európskym nástrojom finančnej stability (ENFS) a Európskym mechanizmom pre
stabilitu (EMS), a to najmä v prípade, keď ENFS alebo EMS poskytli alebo
pravdepodobne poskytnú priamu alebo nepriamu finančnú pomoc subjektom
usadeným v zúčastnenom členskom štáte, najmä za výnimočných
okolností uvedených v článku 24 ods. 9.
7.           Rada a ECB uzavrú memorandum
o porozumení, v ktorom sa uvedú všeobecné podmienky ich spolupráce podľa
odseku 2. Memorandum sa pravidelne preskúmava a zverejní sa pod podmienkou, že
sa zabezpečí primerané zaobchádzanie s dôvernými informáciami.
Článok 28
Výmena informácií v rámci SRM
1.           Na radu aj vnútroštátne
orgány pre riešenie krízových situácií sa vzťahuje povinnosť
spolupracovať v dobrej viere a povinnosť vymieňať si
informácie.
2.           Rada poskytuje Komisii
akékoľvek informácie, ktoré sú relevantné na účely plnenia jej úloh
podľa tohto nariadenia a v prípade, keď je to uplatniteľné, na
účely článku 107 ZFEÚ.
Článok 29
Spolupráca v rámci SRM a zaobchádzanie na úrovni skupiny
Článok 12 ods. 4, 5, 6 a 15 a články
80 až 83 smernice [] sa neuplatňujú na vzťahy medzi vnútroštátnymi
orgánmi pre riešenie krízových situácií v zúčastnených členských
štátoch. Namiesto toho sa uplatňujú príslušné ustanovenia tohto
nariadenia.
Článok 30
Spolupráca s nezúčastnenými členskými štátmi
Keď skupina zahŕňa subjekty
usadené v zúčastnených členských štátoch, ako aj v
nezúčastnených členských štátoch a bez toho, aby bol dotknutý
akýkoľvek súhlas Komisie požadovaný podľa tohto nariadenia, rada na účely
spolupráce s nezúčastnenými členskými štátmi v súlade s článkami
7, 8, 11, 12, 15, 50 a 80 až 83 smernice [] zastupuje vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií v zúčastnených členských štátoch.
Článok 31
Spolupráca s orgánmi tretích krajín
Za uzavretie nezáväzných dohôd o spolupráci
uvedených v článku 88 ods. 4 smernice [] v mene vnútroštátnych orgánov pre
riešenie krízových situácií v zúčastnených členských štátoch sú v
rámci svojich príslušných právomocí výlučne zodpovedné Komisia a rada,
ktoré tieto dohody oznamujú v súlade s odsekom 6 uvedeného článku.
Kapitola 5
Vyšetrovacie
právomoci
Článok 32
Žiadosti o informácie
1.           Na účely vykonávania
úloh uvedených v článkoch 7, 8, 11, 16 a 17 môže rada buď priamo,
alebo prostredníctvom vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií
požadovať poskytnutie všetkých informácií potrebných na vykonávanie úloh,
ktorými sa rada poveruje týmto nariadením, od týchto právnických alebo
fyzických osôb:
a)      subjektov uvedených v článku 2;
b)      zamestnancov subjektov uvedených v
článku 2;
c)      tretích strán, ktoré pre subjekty uvedené
v článku 2 externe vykonávajú funkcie alebo činnosti.
2.           Subjekty uvedené v
článku 2 a akékoľvek osoby uvedené v odseku 1 písm. b) poskytujú
informácie požadované podľa odseku 1. Ustanovenia o služobnom tajomstve
nesmú uvedené subjekty a osoby oslobodiť od povinnosti poskytovať
informácie. Poskytovanie požadovaných informácií sa nepovažuje za porušenie
služobného tajomstva.
3.           Keď rada získa
informácie priamo od uvedených subjektov a osôb, sprístupní tieto informácie
dotknutým vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií.
4.           Rada musí byť schopná
priebežne získavať všetky informácie o kapitáli, likvidite, aktívach a
záväzkoch, ktoré sa týkajú každej inštitúcie, ktorá podlieha právomociam rady
riešiť krízové situácie, a ktoré sú podstatné na účely riešenia
krízových situácií.
5.           Rada, príslušné orgány a
vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií môžu vypracovať
memorandum o porozumení, v ktorom sa stanoví postup na výmenu informácií.
6.           Príslušné orgány, ktoré v
relevantných prípadoch zahŕňajú ECB, a vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií spolupracujú s radou, aby overili, či sú už k
dispozícii niektoré alebo všetky požadované informácie. Keď takéto
informácie sú k dispozícii, príslušné orgány, ktoré v relevantných prípadoch
zahŕňajú ECB, alebo vnútroštátne orgány pre riešenie krízových
situácií poskytujú tieto informácie rade.
Článok 33
Všeobecné vyšetrovania
1.           Na účely vykonávania
úloh uvedených v článkoch 7, 8, 11, 16 a 17 a za akýchkoľvek
ďalších podmienok stanovených v príslušných právnych predpisoch Únie môže
rada vykonávať všetky potrebné vyšetrovania ktorejkoľvek osoby
uvedenej v článku 32 ods. 1 usadenej alebo nachádzajúcej sa v
zúčastnenom členskom štáte.
Na tieto účely má rada právo:
a)      požadovať predloženie dokumentov;
b)      preskúmavať účtovné knihy a
záznamy osôb uvedených v článku 32 ods. 1 a robiť kópie takýchto
účtovných kníh a záznamov alebo výpisy z nich;
c)      získať písomné alebo ústne
vysvetlenia od všetkých osôb uvedených v článku 32 ods. 1 alebo ich
zástupcov alebo personálu;
d)      vypočuť akúkoľvek inú
osobu, ktorá s týmto vypočutím súhlasí, s cieľom zhromaždiť
informácie týkajúce sa predmetu vyšetrovania.
2.           Osoby uvedené v článku
32 ods. 1 sa podrobujú vyšetrovaniam, ktoré sa začali na základe
rozhodnutia rady.
Ak osoba bráni výkonu vyšetrovania, vnútroštátne
orgány pre riešenie krízových situácií v zúčastnenom členskom štáte,
v ktorom sa nachádzajú príslušné priestory, v súlade s vnútroštátnymi právnymi
predpismi poskytuje potrebnú pomoc vrátane uľahčenia prístupu rady do
obchodných priestorov právnických osôb uvedených v článku 32 ods. 1 s
cieľom umožniť uplatnenie uvedených práv.
Článok 34
Kontroly na mieste
1.           Na účely vykonávania
úloh uvedených v článkoch 7, 8, 11, 16 a 17 a za ďalších podmienok
stanovených v príslušných právnych predpisoch Únie môže rada za predpokladu
predloženia predchádzajúceho oznámenia dotknutým vnútroštátnym orgánom pre
riešenie krízových situácií vykonávať všetky potrebné kontroly na mieste v
obchodných priestoroch právnických osôb uvedených v článku 32 ods. 1. Ak
je to nevyhnutné pre riadne a účinné vykonávanie kontrol, rada môže
vykonávať kontroly na mieste bez toho, aby uvedené právnické osoby boli o
tom vopred informované.
2.           Úradníci rady a iné osoby
ňou poverené na vykonávanie kontrol na mieste môžu vstúpiť do
všetkých obchodných priestorov a na pozemky právnických osôb, ktoré sú
predmetom rozhodnutia o vyšetrovaní prijatého radou podľa článku 32
ods. 2, a majú všetky právomoci uvedené v článku 32 ods. 1.
3.           Právnické osoby uvedené v
článku 32 ods. 1 sa podrobujú kontrolám na mieste na základe rozhodnutia
rady.
4.           Úradníci a iné sprevádzajúce
osoby poverené alebo vymenované vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových
situácií v členských štátoch, kde sa má kontrola vykonať, pod
dohľadom rady, ktorá zabezpečuje aj koordináciu, aktívne pomáhajú
úradníkom rady a iným osobám ňou povereným. Na tieto účely disponujú
právomocami stanovenými v odseku 2. Právo zúčastniť sa na kontrolách
na mieste majú aj úradníci vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových
situácií v dotknutých zúčastnených členských štátoch.
5.           Keď úradníci rady a iné
sprevádzajúce osoby ňou poverené alebo vymenované zistia, že sa osoba
bráni vykonaniu kontroly nariadenej podľa odseku 1, vnútroštátne orgány
pre riešenie krízových situácií v dotknutých zúčastnených členských
štátoch im poskytnú potrebnú pomoc v súlade s vnútroštátnymi právnymi
predpismi. V rozsahu potrebnom na vykonanie kontroly táto pomoc zahŕňa
zapečatenie obchodných priestorov a účtovných kníh alebo záznamov. Ak
dotknuté vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií na to nemajú
právomoc, využijú svoje právo požiadať o potrebnú pomoc iné vnútroštátne
orgány pre riešenie krízových situácií.
Článok 35
Povolenie súdneho orgánu
1.           Ak si kontrola na mieste
uvedená v článku 34 ods. 1 a 2 alebo pomoc uvedená v článku 34 ods. 5
vyžadujú povolenie súdneho orgánu podľa vnútroštátnych predpisov, podá sa
žiadosť o takéto povolenie.
2.           Keď sa žiada o povolenie
uvedené v odseku 1, vnútroštátny súdny orgán skontroluje, či je
rozhodnutie rady pravé a či plánované donucovacie opatrenia nie sú so
zreteľom na predmet kontroly svojvoľné alebo neprimerané. Pri
kontrole primeranosti donucovacích opatrení môže vnútroštátny súdny orgán
požiadať radu o podrobné vysvetlenia, a to najmä dôvodov, na ktorých
základe má rada podozrenie, že došlo k porušeniu aktov uvedených v článku
26, a závažnosti údajného porušenia a povahy účasti osoby, na ktorú sa
vzťahujú donucovacie opatrenia. Vnútroštátny súdny orgán však nesmie
skúmať potrebu kontroly ani požadovať informácie obsiahnuté v
dokumentácii rady. Zákonnosť rozhodnutia rady podlieha iba preskúmaniu
Súdnym dvorom Európskej únie.
Kapitola 6
Právomoci
ukladať sankcie
Článok 36
Pokuty
1.           Keď rada zistí, že sa
subjekt uvedený v článku 2 zámerne alebo z nedbanlivosti dopustil jedného
z porušení uvedených v odseku 2, rada dá inštrukcie dotknutému vnútroštátnemu
orgánu pre riešenie krízových situácií, aby v súvislosti s príslušným subjektom
uvedeným v článku 2 uložil pokutu v súlade so smernicou [].
Predpokladá sa, že takýto subjekt sa dopustil
porušenia zámerne, ak existujú objektívne skutočnosti, ktoré dokazujú, že
subjekt alebo jeho vrcholový manažment.
2.           Pokuty možno uložiť
subjektom uvedeným v článku 2 za tieto porušenia:
a)      keď neposkytujú informácie
požadované v súlade s článkom 32;
b)      keď sa nepodrobia všeobecnému
vyšetrovaniu v súlade s článkom 33 alebo kontrolám na mieste a neposkytujú
informácie požadované v súlade s článkom 32;
c)      keď neprispievajú do fondu v súlade
s článkami 66 alebo 67;
d)      keď nedodržiavajú rozhodnutie, ktoré
im adresovala rada podľa článku 24.
3.           Vnútroštátne orgány pre
riešenie krízových situácií uverejňujú akékoľvek pokuty uložené
podľa odseku 1. Keby uverejnenie spôsobilo neprimeranú škodu
zúčastneným stranám, vnútroštátne orgány pre riešenie krízových situácií
uverejnia sankciu bez toho, aby odhalili totožnosť strán.
4.           Rada s cieľom
stanoviť konzistentné, efektívne a účinné postupy vymáhania a
zabezpečiť spoločné, jednotné a konzistentné uplatňovanie
tohto nariadenia vydáva usmernenia k uplatňovaniu pokút a periodických
sankčných platieb, ktoré sú určené vnútroštátnym orgánom pre riešenie
krízových situácií.
Článok 37
Periodické sankčné platby
1.           Rada dáva inštrukcie
dotknutému vnútroštátnemu orgánu pre riešenie krízových situácií, aby uložil
periodickú sankčnú platbu v súvislosti s príslušným subjektom uvedeným v
článku 2 v súlade so smernicou [] s cieľom prinútiť:
a)      úverovú inštitúciu dodržiavať
rozhodnutie prijaté podľa článku 32;
b)      osobu uvedenú v článku 32 ods. 1
poskytnúť úplné informácie požadované na základe rozhodnutia prijatého
podľa uvedeného článku;
c)      osobu uvedenú v článku 33 ods. 1
podrobiť sa vyšetrovaniu, a najmä predložiť úplné záznamy, údaje,
postupy alebo akýkoľvek iný požadovaný materiál, a doplniť a
opraviť ďalšie informácie poskytnuté pri vyšetrovaní, ktoré sa
začalo na základe rozhodnutia podľa uvedeného článku;
d)      osobu uvedenú v článku 34 ods. 1
podrobiť sa kontrole na mieste nariadenej na základe rozhodnutia prijatého
podľa uvedeného článku.
2.           Periodická sankčná
platba musí byť účinná a primeraná. Periodická sankčná platba sa
ukladá každý deň až dovtedy, kým dotknutá úverová inštitúcia alebo osoba
nezačne plniť príslušné rozhodnutia uvedené v odseku 1 písm. a)
až d).
3.           Periodickú sankčnú
platbu možno uložiť na obdobie najviac šesť mesiacov.
ČASŤ III
INŠTITUCIONÁLNY RÁMEC
HLAVA I
Rada
Článok 38
Právny stav
1.           Týmto sa zriaďuje
jednotná rada pre riešenie krízových situácií. Rada je agentúrou Európskej únie
s osobitnou štruktúrou zodpovedajúcou jej úlohám. Má právnu subjektivitu.
2.           V každom členskom štáte
požíva rada najširšiu spôsobilosť na práva a právne úkony, aké ich právo
priznáva právnickým osobám. Rada môže najmä nadobúdať alebo scudzovať
hnuteľný a nehnuteľný majetok a môže vystupovať pred súdmi.
3.           Radu zastupuje jej výkonný
riaditeľ.
Článok 39
Zloženie
1.           Rada je zložená z:
a)      výkonného riaditeľa;
b)      zástupcu výkonného riaditeľa;
c)      člena vymenovaného Komisiou;
d)      člena vymenovaného ECB;
e)      člena, ktorého vymenuje každý
zúčastnený členský štát a ktorý zastupuje vnútroštátny orgán pre
riešenie krízových situácií.
2.           Funkčné obdobie
výkonného riaditeľa, zástupcu výkonného riaditeľa a členov rady
vymenovaných Komisiou a ECB je päť rokov. S výhradou článku 53 ods. 6
nie je uvedené funkčné obdobie obnoviteľné.
3.           Administratívnu a riadiacu
štruktúry rady tvorí:
a)      plenárne zasadnutie rady, na ktorom sa
vykonávajú úlohy stanovené v článku 47;
b)      výkonné zasadnutie rady, na ktorom sa vykonávajú
úlohy stanovené v článku 51;
c)      výkonný riaditeľ, ktorý vykonáva
úlohy stanovené v článku 53.
Článok 40
Súlad s právom Únie
Rada koná v súlade s právom Únie, a najmä s
rozhodnutiami Komisie podľa tohto nariadenia.
Článok 41
Zodpovednosť
1.           Rada sa za vykonávanie tohto
nariadenia zodpovedá Európskemu parlamentu, Rade a Komisii v súlade s odsekmi 2
až 8.
2.           Rada každoročne
predkladá Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Európskemu dvoru audítorov
správu o vykonávaní úloh, ktorými bola poverená podľa tohto nariadenia.
3.           Výkonný riaditeľ verejne
prezentuje túto správu pred Európskym parlamentom a Radou.
4.           Výkonný riaditeľ sa na
žiadosť Európskeho parlamentu zúčastňuje na vypočúvaní zo
strany príslušných výborov Parlamentu zameranom na vykonávanie jeho úloh
riešenia krízových situácií.
5.           V súvislosti s vykonávaním
úloh riešenia krízových situácií môže výkonného riaditeľa na žiadosť
Rady vypočuť Rada.
6.           Na otázky, ktoré rade
adresoval Európsky parlament alebo Rada, odpovedá rada ústne alebo písomne v
súlade s vlastnými postupmi a v prítomnosti zástupcov z ktorýchkoľvek
zúčastnených členských štátov, ktorých menou nie je euro.
7.           Výkonný riaditeľ na
požiadanie uskutoční dôverné ústne rozhovory za zatvorenými dverami s
predsedom a podpredsedami príslušného výboru Európskeho parlamentu, ak sú
takéto rozhovory potrebné na vykonávanie právomocí Európskeho parlamentu
podľa zmluvy. Medzi Európskym parlamentom a radou sa uzavrie
dohoda o podrobných podmienkach organizovania takýchto rozhovorov, aby sa zabezpečila
úplná dôvernosť v súlade s povinnosťami zachovania dôvernosti, ktoré
má ECB ako príslušný orgán podľa príslušného práva Únie.
8.           Počas vyšetrovaní zo
strany parlamentu rada spolupracuje s parlamentom s prihliadnutím na ZFEÚ. Rada
a Parlament uzavrú vhodné dojednania o praktických postupoch vykonávania
demokratickej zodpovednosti a dohľadu nad plnením úloh, ktorými bola rada
poverená týmto nariadením. Tieto dojednania sa vzťahujú okrem iného na
prístup k informáciám, spoluprácu pri vyšetrovaniach a informovanie o výberovom
konaní na miesto výkonného riaditeľa.
Článok 42
Národné parlamenty
1.           Vzhľadom na osobitné
úlohy rady môžu národné parlamenty zúčastnených členských štátov
prostredníctvom vlastných postupov požiadať radu o písomnú odpoveď na
akékoľvek pripomienky alebo otázky, ktoré predložili rade v súvislosti s
funkciami rady podľa tohto nariadenia.
2.           Národný parlament
zúčastneného členského štátu môže výkonného riaditeľa
pozvať, aby sa spoločne so zástupcom vnútroštátneho orgánu pre
riešenie krízových situácií zúčastnil na výmene názorov v súvislosti s
riešením krízových situácií úverových inštitúcií v danom členskom štáte.
3.           Týmto nariadením nie je
dotknutá zodpovednosť vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových
situácií voči národným parlamentom v súlade s vnútroštátnym právom v
súvislosti s vykonávaním úloh, ktorými rada alebo Komisia nebola poverená
podľa tohto nariadenia.
Článok 43
Nezávislosť
1.           Rada a vnútroštátne orgány
pre riešenie krízových situácií pri vykonávaní úloh, ktorými boli poverené
podľa tohto nariadenia, konajú nezávisle a vo všeobecnom záujme.
2.           Členovia rady uvedení v
článku 40 ods. 2 konajú nezávisle a objektívne v záujme Únie ako celku a
nevyhľadávajú ani neprijímajú pokyny od inštitúcií či orgánov Únie,
od žiadnej vlády členského štátu ani od iného verejného či súkromného
subjektu.
Článok 44
Sídlo
Rada má sídlo v Bruseli v Belgicku.
HLAVA II
Plenárne zasadnutia rady
Článok 45
Účasť na plenárnych zasadnutiach
Na plenárnych zasadnutiach sa
zúčastňujú všetci členovia rady.
Článok 46
Úlohy
1.           Rada na svojom plenárnom
zasadnutí:
a)      do 30. novembra každý rok prijíma na
základe návrhu predloženého výkonným riaditeľom ročný pracovný
program rady na nasledujúci rok v súlade s článkom 49 ods. 1 a na
informačné účely ho postupuje Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a
Európskej centrálnej banke;
b)      prijíma ročný rozpočet rady v
súlade s článkom 59 ods. 2;
c)      rozhoduje o dobrovoľnom
vypožičiavaní medzi mechanizmami financovania v súlade s článkom 68,
spoločnom využívaní vnútroštátnych mechanizmov financovania v súlade s
článkom 72 a o požičiavaní finančných prostriedkov do systému
ochrany vkladov v súlade s článkom 73;
d)      prijíma výročnú správu o
činnostiach rady uvedených v článku 42. V tejto správe sa uvádzajú
podrobné vysvetlivky k plneniu rozpočtu;
e)      prijíma finančné pravidlá
uplatniteľné na radu v súlade s článkom 61;
f)       prijíma stratégiu boja proti podvodom,
ktorá je primeraná rizikám podvodov, pričom zohľadňuje náklady a
prínosy opatrení, ktoré sa majú vykonať;
g)      prijíma pravidlá predchádzania konfliktom
záujmov v súvislosti so svojimi členmi a pravidlá riešenia takýchto
konfliktov;
h)      prijíma svoj rokovací poriadok;
i)       v súlade s odsekom 2 v súvislosti so
zamestnancami rady vykonáva právomoci zverené služobným poriadkom menovaciemu
orgánu a na základe podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov orgánu
splnomocnenému uzatvárať pracovné zmluvy[25]
(ďalej len „právomoci menovacieho orgánu“);
j)       v súlade s článkom 110 služobného
poriadku prijíma primerané vykonávacie predpisy na účely uplatňovania
služobného poriadku a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov;
k)      vymenúva účtovníka podliehajúceho
služobnému poriadku a podmienkam zamestnávania ostatných zamestnancov, ktorý je
pri vykonávaní svojich povinností funkčne nezávislý;
l)       zabezpečuje primerané nadväzné
opatrenia na zistenia a odporúčania vyplývajúce zo správ o vnútornom
či vonkajšom audite a z hodnotení, ako aj vyšetrovaní Európskeho úradu pre
boj proti podvodom (OLAF);
m)     prijíma všetky rozhodnutia týkajúce sa zriadenia
vnútorných štruktúr rady a v prípade potreby ich zmien.
2.           Rada na svojom plenárnom
zasadnutí v súlade s článkom 110 služobného poriadku prijíma na základe
článku 2 ods. 1 služobného poriadku a článku 6 podmienok
zamestnávania ostatných zamestnancov rozhodnutie, ktorým deleguje príslušné
právomoci menovacieho orgánu na výkonného riaditeľa a ktorým vymedzuje
podmienky, za ktorých možno toto delegovanie právomoci pozastaviť. Výkonný
riaditeľ je oprávnený tieto právomoci delegovať ďalej.
Ak si to vyžadujú výnimočné okolnosti, rada
môže na svojom plenárnom zasadnutí na základe rozhodnutia dočasne
pozastaviť delegovanie právomocí menovacieho orgánu na výkonného
riaditeľa a na subjekty, ktorým ďalej delegoval právomoc, a tieto právomoci
vykonáva sama alebo ich deleguje na jedného zo svojich členov alebo
člena personálu okrem výkonného riaditeľa.
Článok 47
Plenárne zasadnutie rady
1.           Plenárne zasadnutia rady
zvoláva výkonný riaditeľ.
2.           Riadne plenárne zasadnutia
rady sa uskutočnia aspoň dvakrát za rok. Zasadnutia rady sa okrem
toho uskutočňujú z iniciatívy výkonného riaditeľa, na
žiadosť Komisie alebo na žiadosť aspoň jednej tretiny jej
členov.
3.           Rada na svoje plenárne
zasadnutia môže ad hoc prizývať pozorovateľov.
4.           Rada zabezpečuje
sekretariát plenárneho zasadnutia rady.
Článok 48
Rozhodovací proces
1.           Rada na svojich plenárnych
zasadnutiach prijíma rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich členov.
Rozhodnutia uvedené v článku 47 ods. 1 písm. c) sa však prijímajú
dvojtretinovou väčšinou jej členov.
2.           Na hlasovaní sa
zúčastňuje výkonný riaditeľ.
3.           Rada prijme a zverejní svoj
rokovací poriadok. V rokovacom poriadku sa stanovujú podrobné pravidlá
hlasovania, najmä okolnosti, za ktorých môže člen konať v mene iného
člena, a ak je to vhodné, aj požiadavky týkajúce sa uznášaniaschopnosti.
HLAVA III
Výkonné zasadnutia rady
Článok 49
Účasť na výkonných zasadnutiach
1.           S výhradou odsekov 2 a 3 sa
na výkonných zasadnutiach rady zúčastňujú členovia rady uvedení
v článku 40 ods. 1 písm. a) až d).
2.           Pri rokovaní o subjekte
uvedenom v článku 2 alebo o skupine subjektov usadenej len v jednom
zúčastnenom členskom štáte sa na rokovaniach a rozhodovacom procese v
súlade s článkom 52 ods. 1 a 3 zúčastňuje aj člen
vymenovaný daným členským štátom.
3.           Pri rokovaní o cezhraničnej
skupine sa na rokovaniach a rozhodovacom procese v súlade s článkom 52
ods. 2 a 3 zúčastňuje člen vymenovaný členským štátom, v
ktorom sa nachádza orgán pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny, ako
aj členovia vymenovaní členskými štátmi, v ktorých je usadená dcérska
spoločnosť alebo subjekt, ktoré podliehajú dohľadu na
konsolidovanom základe.
Článok 50
Úlohy
1.           Rade na jej plenárnom
zasadnutí pomáha jej výkonné zasadnutie.
2.           Rada na svojich výkonných
zasadnutiach:
a)      pripravuje rozhodnutia, ktoré má
prijať rada na svojom plenárnom zasadnutí;
b)      prijíma všetky rozhodnutia na vykonávanie
tohto nariadenia.
To zahŕňa:
i)        čo najskoršie poskytnutie
akýchkoľvek relevantných informácií Komisii, na základe ktorých bude
môcť Komisia posúdiť a prijať odôvodnené rozhodnutie podľa
článku 16 ods. 6;
ii)       prijatie rozhodnutia o časti II
rozpočtu rady pre fond.
3.           Ak je to potrebné z dôvodu
naliehavosti, rada môže na svojom výkonnom zasadnutí prijať určité
dočasné rozhodnutia v mene rady na jej plenárnom zasadnutí, a to najmä v
súvislosti s otázkami administratívneho riadenia vrátane rozpočtových
záležitostí.
4.           Výkonné zasadnutia rady sa
uskutočňujú z iniciatívy výkonného riaditeľa alebo na
žiadosť jej členov.
5.           Rada na svojom plenárnom
zasadnutí prijme rokovací poriadok na svoje výkonné zasadnutia.
Článok 51
Rozhodovanie
1.           Pri rokovaní o jednotlivom
subjekte alebo skupine, ktorá je usadená len v jednom zúčastnenom
členskom štáte, Rada na svojich výkonných zasadnutiach prijíma rozhodnutia
jednoduchou väčšinou svojich zúčastnených členov. Pri rovnosti
hlasov rozhoduje hlas výkonného riaditeľa.
2.           Pri rokovaní o
cezhraničnej skupine Rada na svojich výkonných zasadnutiach prijíma
rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich zúčastnených členov.
Členovia rady uvedení v článku 40 ods. 2 a člen vymenovaný
členským štátom, v ktorom sa nachádza orgán pre riešenie krízových
situácií na úrovni skupiny, majú každý jeden hlas. Hlas každého iného
zúčastneného člena zodpovedá podielu jedného hlasu a počtu
vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií v členských
štátoch, v ktorých je usadená dcérska spoločnosť alebo subjekt, ktorý
podlieha dohľadu na konsolidovanom základe. Pri rovnosti hlasov rozhoduje
hlas výkonného riaditeľa.
3.           Až kým sa nedosiahne
cieľová úroveň financovania uvedená v článku 65, člen
vymenovaný členským štátom môže jedenkrát požadovať ďalšie
rokovanie rady, ak predložené rozhodnutie zasahuje do fiškálnej zodpovednosti
daného členského štátu.
4.           Rada na svojom výkonnom
zasadnutí prijme a zverejní rokovací poriadok na svoje výkonné zasadnutia.
Výkonné zasadnutia rady zvoláva výkonný
riaditeľ z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť dvoch členov a
týmto zasadnutiam aj predsedá. Rada na svoje výkonné zasadnutia môže ad hoc
prizývať pozorovateľov.
HLAVA IV
Výkonný riaditeľ a zástupca
výkonného riaditeľa
Článok 52
Vymenovanie a úlohy
1.           Rade predsedá výkonný
riaditeľ na plný úväzok, ktorý nezastáva žiadne funkcie na vnútroštátnej
úrovni.
2.           Výkonný riaditeľ je
zodpovedný za:
a)      prípravu práce rady na jej plenárne a
výkonné zasadnutia a za zvolávanie jej zasadnutí a vykonávanie úlohy jej
predsedu;
b)      všetky personálne záležitosti;
c)      každodenné administratívne záležitosti;
d)      plnenie rozpočtu rady v súlade s
článkom 59 ods. 3;
e)      riadenie rady;
f)       plnenie ročného pracovného programu
rady;
g)      výkonný riaditeľ každý rok pripraví
návrh správy, v ktorej je jeden oddiel venovaný činnostiam v oblasti
riešenia krízových situácií a jeden oddiel finančným a administratívnym
záležitostiam.
3.           Výkonnému riaditeľovi pomáha
zástupca výkonného riaditeľa.
V neprítomnosti výkonného riaditeľa vykonáva
jeho funkcie zástupca výkonného riaditeľa.
4.           Výkonný riaditeľ a
zástupca výkonného riaditeľa sú vymenovaní na základe zásluh,
kvalifikácie, znalosti bankových a finančných záležitostí a skúseností
súvisiacich s finančným dohľadom a reguláciou.
5.           Po vypočutí rady na jej
plenárnom zasadnutí Komisia navrhuje Rade zoznam kandidátov na vymenovanie
výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa. Po vypočutí
Európskeho parlamentu Rada vymenuje výkonného riaditeľa a zástupcu
výkonného riaditeľa.
6.           Odchylne od článku 40
ods. 2 je funkčné obdobie prvého zástupcu výkonného riaditeľa
vymenovaného po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia tri roky; toto
funkčné obdobie možno obnoviť raz na obdobie piatich rokov. Výkonný
riaditeľ a zástupca výkonného riaditeľa ostávajú vo funkcii až do
vymenovania svojich nástupcov.
7.           Výkonný riaditeľ ani
zástupca výkonného riaditeľa, ktorých funkčné obdobie sa
predĺžilo, sa na konci celkového obdobia nesmú zúčastniť na inom
výberovom konaní na rovnaké miesto.
8.           Ak už výkonný riaditeľ
alebo zástupca výkonného riaditeľa nespĺňajú podmienky potrebné
na plnenie svojich povinností alebo boli uznaní vinnými zo závažného
pochybenia, môže Rada na návrh Komisie a po vypočutí Európskeho parlamentu
odvolať výkonného riaditeľa alebo zástupcu výkonného riaditeľa z
funkcie.
Článok 53
Nezávislosť
1.           Výkonný riaditeľ a
zástupca výkonného riaditeľa vykonávajú svoje úlohy v súlade s
rozhodnutiami Komisie a rady.
Pri rokovaniach a rozhodovacom procese v rámci
rady výkonný riaditeľ a zástupca výkonného riaditeľa
nevyhľadávajú ani neprijímajú pokyny od inštitúcií či orgánov Únie,
ale vyjadrujú vlastné názory a hlasujú nezávisle. Pri rokovaniach a rozhodovacích
procesoch zástupca výkonného riaditeľa nepodlieha právomoci výkonného
riaditeľa.
2.           Členské štáty ani iný
verejný či súkromný subjekt sa nesmú snažiť ovplyvňovať
výkonného riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa pri plnení ich
úloh.
3.           V súlade so služobným
poriadkom uvedeným v článku 78 ods. 6 je výkonný riaditeľ a zástupca
výkonného riaditeľa po ukončení služobného pomeru naďalej
viazaný povinnosťou správať sa čestne a rozvážne, pokiaľ
ide o prijímanie určitých funkcií alebo výhod.
HLAVA V
FINANČNÉ USTANOVENIA
Kapitola 1
Všeobecné
ustanovenia
Článok 54
Zdroje
Rada zodpovedá za vyčlenenie potrebných
finančných a ľudských zdrojov na plnenie úloh, ktorými bola poverená
týmto nariadením.
Článok 55
Rozpočet
1.           Odhady všetkých príjmov a
výdavkov rady sa pripravujú na každý rozpočtový rok, ktorý zodpovedá
kalendárnemu roku, a uvádzajú sa v rozpočte rady.
2.           Rozpočet rady musí
byť z hľadiska príjmov a výdavkov vyrovnaný.
3.           Rozpočet má dve
časti: časť I pre správu rady a časť II pre fond.
Článok 56
Časť I rozpočtu pre správu rady
1.           Príjmy časti I
rozpočtu tvoria ročné príspevky potrebné na pokrytie
administratívnych výdavkov v súlade s článkom 62 ods. 1 písm. a).
2.           Výdavky časti I
rozpočtu zahŕňajú aspoň výdavky na zamestnancov, odmeny,
infraštruktúru, odbornú prípravu a administratívne a operačné výdavky.
Článok 57
Časť II rozpočtu pre fond
1.           Príjmy časti II
rozpočtu tvoria najmä:
a)      príspevky platené inštitúciami usadenými
v zúčastnených členských štátoch v súlade s článkom 62 okrem
ročného príspevku uvedeného v článku 62 ods. 1 písm. a);
b)      pôžičky prijaté z iných mechanizmov
financovania riešenia krízových situácií v nezúčastnených členských
štátoch v súlade s článkom 68 ods. 1;
c)      pôžičky prijaté od finančných
inštitúcií alebo iných tretích strán v súlade s článkom 69;
d)      výnosy z investovaných súm držaných vo
fonde v súlade s článkom 70.
2.           Výdavky časti II
rozpočtu tvoria:
a)      výdavky na účely uvedené v
článku 71;
b)      investície v súlade s článkom 70;
c)      úroky zaplatené z pôžičiek prijatých
z iných mechanizmov financovania riešenia krízových situácií v
nezúčastnených členských štátoch v súlade s článkom 68 ods. 1;
d)      úroky zaplatené z pôžičiek prijatých
od finančných inštitúcií alebo iných tretích strán v súlade s článkom
69.
Článok 58
Zostavenie a plnenie rozpočtu
1.           Výkonný riaditeľ do 15.
februára každého roka vypracuje odhad príjmov a výdavkov rady na nasledujúci
rok a najneskôr 31. marca každého roka ho zašle na schválenie rade na jej
plenárne zasadnutie.
2.           Rozpočet rady prijíma
rada na svojom plenárnom zasadnutí na základe odhadu príjmov a výdavkov. V
prípade potreby ho zodpovedajúcim spôsobom upravuje.
3.           Rozpočet rady plní
výkonný riaditeľ.
Článok 59
Audit a kontrola
1.           V rámci rady sa vytvorí
funkcia vnútorného auditu, ktorá sa má vykonávať v súlade s príslušnými
medzinárodnými štandardmi. Vnútorný audítor vymenovaný radou sa jej zodpovedá
za overovanie riadneho fungovania systémov a postupov rady v oblasti plnenia
rozpočtu.
2.           Vnútorný audítor poskytuje
rade poradenstvo, pokiaľ ide o riešenie rizík, vydávaním nezávislých
stanovísk týkajúcich sa kvality systémov hospodárenia a kontroly a poskytovaním
odporúčaní na zlepšovanie podmienok realizácie operácií a na podporu
riadneho finančného hospodárenia.
3.           Za zavedenie systémov a
postupov vnútornej kontroly, ktoré sú vhodné na vykonávanie jeho úloh,
zodpovedá rada.
Článok 60
Predkladanie účtovnej závierky a absolutórium
1.           Výkonný riaditeľ koná
ako povoľujúci úradník.
2.           Účtovník rady do 1.
marca nasledujúceho rozpočtového roka zasiela predbežnú účtovnú
závierku Dvoru audítorov.
3.           Rada do 31. marca každého
roka na svojom výkonnom zasadnutí poskytne Európskemu parlamentu, Rade, Komisii
a Dvoru audítorov predbežnú účtovnú závierku rady za predošlý
rozpočtový rok.
4.           Výkonný riaditeľ po
doručení pripomienok Dvora audítorov k predbežnej účtovnej závierke
rady vypracuje v rámci svojej právomoci konečnú účtovnú závierku rady
a posiela ju na schválenie rade na jej plenárnom zasadnutí.
5.           Výkonný riaditeľ do 1.
júla každého nasledujúceho rozpočtového roka posiela konečnú účtovnú
závierku Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov.
6.           Výkonný riaditeľ zasiela
Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky do 30. septembra.
7.           Konečná účtovná
závierka sa v Úradnom vestníku Európskej únie uverejňuje do
15. novembra nasledujúceho roka.
8.           Rada na svojom plenárnom
zasadnutí udeľuje absolutórium výkonnému riaditeľovi v súvislosti s
plnením rozpočtu.
9.           Výkonný riaditeľ
poskytuje Európskemu parlamentu na jeho žiadosť akékoľvek informácie
požadované v súvislosti s účtovnou závierkou rady.
Článok 61
Finančné pravidlá
Rada po porade s Dvorom audítorov Únie a
Komisiou prijme vnútorné finančné ustanovenia, v ktorých stanoví najmä
postup zostavovania a plnenia rozpočtu.
Pokiaľ je to zlučiteľné s
osobitným charakterom rady, finančné ustanovenia vychádzajú z rámcového
nariadenia o rozpočtových pravidlách prijatého pre subjekty zriadené
podľa ZFEÚ v súlade s článkom 208 nariadenia Európskeho parlamentu a
Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[26].
Článok 62
Príspevky
1.           Subjekty uvedené v
článku 2 prispievajú do rozpočtu rady v súlade s týmto nariadením a
delegovanými aktmi o príspevkoch prijatými podľa odseku 5. Príspevky
pozostávajú z:
a)      ročných príspevkov potrebných na
pokrytie administratívnych výdavkov;
b)      ročných ex ante príspevkov
potrebných na dosiahnutie cieľovej úrovne financovania fondu uvedenej v
článku 65, ktoré sa vypočítavajú v súlade s článkom 66;
c)      mimoriadnych ex post príspevkov
vypočítaných v súlade s článkom 67.
2.           Výška príspevkov sa určí
na takej úrovni, aby sa zabezpečilo, že príjmy vyplývajúce z týchto
príspevkov budú v zásade postačovať na každoročné vyváženie
rozpočtu rady a na plnenie úloh fondu.
3.           Rada v súlade s delegovanými
aktmi uvedenými v odseku 5 stanovuje výšku príspevkov, ktoré má zaplatiť
každý subjekt uvedený v článku 2, v rozhodnutí určenom dotknutému
subjektu. Rada uplatňuje procedurálne pravidlá, pravidlá podávania správ a
ďalšie pravidlá, aby zabezpečila včasné platenie príspevkov v
plnej výške.
4.           Sumy získané v súlade s
odsekmi 1, 2 a 3 sa používajú len na účely tohto nariadenia.
5.           Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty o príspevkoch v súlade s článkom 82 s
cieľom:
a)      určiť typ príspevkov a
záležitosti, v súvislosti s ktorými treba platiť príspevky, spôsob
výpočtu výšky príspevkov a spôsob, akým sa majú platiť;
b)      stanoviť registračné a
účtovné pravidlá, pravidlá podávania správ a ďalšie pravidlá uvedené
v odseku 3 potrebné s cieľom zabezpečiť včasné platenie
príspevkov v plnej výške;
c)      stanoviť systém príspevkov pre
inštitúcie, ktoré získali povolenie vykonávať činnosť po tom,
ako fond dosiahol svoju cieľovú úroveň;
d)      určiť výšku ročných
príspevkov nevyhnutných na pokrytie administratívnych výdavkov rady pred tým,
než sa dosiahne jej plná činnosť.
Článok 63
Opatrenia proti podvodom
1.           Rada v záujme
uľahčenia boja proti podvodom, korupcii a akémukoľvek inému
protiprávnemu konaniu podľa nariadenia (ES) č. 1073/1999 do šiestich
mesiacov od začatia svojej činnosti pristúpi
k Medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999, ktorá sa týka
vnútorných vyšetrovaní Európskeho orgánu pre boj proti podvodom (OLAF) a prijme
vhodné ustanovenia uplatniteľné na všetkých zamestnancov rady s použitím
vzoru uvedeného v prílohe k uvedenej dohode.
2.           Európsky dvor audítorov má
právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u príjemcov
grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým rada poskytla
finančné prostriedky Únie.
3.           Európsky úrad pre boj proti
podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste, a to v
súlade s ustanoveniami a postupmi podľa nariadenia (ES)
č. 1073/1999 a nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely
zistenia, či v súvislosti so zmluvou financovanou radou nedošlo k podvodu,
korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu
finančné záujmy Únie.
Kapitola 2
Jednotný fond
na riešenie krízových situácií bánk
Oddiel 1
ZRIADENIE FONDU
Článok 64
Všeobecné ustanovenia
1.           Týmto sa zriaďuje
jednotný fond na riešenie krízových situácií bánk.
2.           Rada používa fond len na
účely zabezpečenia efektívneho uplatňovania nástrojov a
právomocí na riešenie krízových situácií podľa hlavy I časti II a v
súlade s cieľmi riešenia krízových situácií a zásadami, ktorými sa riadi
riešenie krízových situácií, stanovenými v článkoch 12 a 13. Rozpočet
Únie za žiadnych okolností nenesie zodpovednosť za výdavky alebo straty
fondu.
3.           Vlastníkom fondu je rada.
Článok 65
Cieľová úroveň financovania
1.           Počas obdobia maximálne
desiatich rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia musí výška
dostupných finančných prostriedkov fondu dosiahnuť aspoň
1 % sumy vkladov všetkých úverových inštitúcií s povolením udeleným v
zúčastnených členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje ochrana
podľa smernice 94/19/ES.
2.           Počas úvodného obdobia
uvedeného v odseku 1 sa príspevky do fondu vypočítané v súlade s
článkom 66 a získané v súlade s článkom 62 časovo rozložia
čo možno najrovnomernejšie, až kým sa nedosiahne cieľová úroveň,
okrem prípadu, ak ich v závislosti od okolností možno platiť skôr
vzhľadom na priaznivé trhové podmienky alebo potreby financovania.
3.           Rada môže úvodné obdobie
predĺžiť maximálne o štyri roky v prípade, ak fond súhrnne vyplatí
prostriedky prevyšujúce 0,5 % celkovej sumy uvedenej v odseku 1.
4.           Ak sa dostupné finančné
prostriedky po úvodnom období uvedenom v odseku 1 znížia pod cieľovú
úroveň stanovenú v odseku 1, príspevky vypočítané v súlade s
článkom 66 sa získavajú až dovtedy, kým sa nedosiahne cieľová úroveň.
Ak dostupné finančné prostriedky dosahujú menej než polovicu cieľovej
úrovne, ročné príspevky nesmú byť nižšie než štvrtina cieľovej
úrovne.
5.           Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 82 s cieľom bližšie
určiť:
a)      kritériá na časové rozloženie
príspevkov do fondu vypočítaných podľa odseku 2;
b)      okolnosti, za ktorých príspevky možno
platiť skôr podľa odseku 2;
c)      kritériá na určenie počtu
rokov, o koľko možno podľa odseku 3 predĺžiť úvodné obdobie
uvedené v odseku 1;
d)      kritériá na určenie výšky
ročných príspevkov podľa odseku 4.
Článok 66
Ex ante príspevky
1.           Jednotlivý príspevok každej
inštitúcie sa získava aspoň raz za rok a vypočítava sa pomerne k sume
jej pasív, okrem vlastných zdrojov a krytých vkladov, vzhľadom na celkové
pasíva, okrem vlastných zdrojov a krytých vkladov, všetkých inštitúcií s
povolením udeleným na území zúčastnených členských štátov.
Jeho výška sa upravuje pomerne k rizikovému
profilu každej inštitúcie v súlade s kritériami stanovenými v delegovaných
aktoch uvedených v článku 94 ods. 7 smernice [].
2.           Dostupné finančné
prostriedky, ktoré sa majú zohľadniť s cieľom dosiahnuť
cieľovú úroveň financovania stanovenú v článku 65, môžu
zahŕňať aj platobné záväzky, ktoré sú plne zaručené
kolaterálom vo forme aktív s nízkym rizikom nezaťažených žiadnymi
právami tretích strán, ktoré sú plne k dispozícii a vybrané na
výhradné použitie rady na účely uvedené v článku 71 ods. 1.
Podiel týchto neodvolateľných platobných záväzkov nesmie presiahnuť
30 % z celkovej výšky príspevkov získaných v súlade s odsekom 1.
3.           Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 82 s cieľom bližšie
určiť:
a)      metódu výpočtu jednotlivých
príspevkov uvedených v odseku 1;
b)      kvalitu kolaterálu, ktorý zaručuje
platobné záväzky v odseku 2;
c)      kritériá na výpočet podielu
platobných záväzkov uvedeného v odseku 2.
Článok 67
Mimoriadne ex post príspevky
1.           Ak dostupné finančné
prostriedky nepostačujú na pokrytie strát, nákladov alebo iných výdavkov,
ktoré vznikli použitím fondu, rada v súlade s článkom 62 získava mimoriadne
ex post príspevky od inštitúcií s povolením udeleným na území
zúčastnených členských štátov s cieľom pokryť ďalšie
sumy. Tieto mimoriadne príspevky sa rozdelia medzi inštitúcie v súlade s
pravidlami stanovenými v článku 66.
2.           Rada môže v súlade s delegovanými
aktmi uvedenými v odseku 3 inštitúciu úplne alebo čiastočne
oslobodiť od povinnosti platiť ex post príspevky v súlade s
odsekom 1, ak by sa celkovými platbami uvedenými v článku 66 a v odseku 1
tohto článku ohrozilo vyrovnanie pohľadávok ostatných veriteľov
voči danej inštitúcii. Takáto výnimka sa nesmie udeliť na dlhšie než
šesť mesiacov, ale na žiadosť inštitúcie ju možno predĺžiť.
3.           Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 82 s cieľom bližšie
určiť okolnosti a podmienky, za ktorých môže byť subjekt uvedený
v článku 2 úplne alebo čiastočne oslobodený od povinnosti
platiť ex post príspevky podľa odseku 2.
Článok 68
Dobrovoľné vypožičiavanie medzi mechanizmami financovania
1.           Rada môže požiadať o
výpožičku pre fond všetky iné mechanizmy financovania riešenia krízových
situácií v nezúčastnených členských štátoch v prípade, keď:
a)      sumy získané podľa článku 66
nepostačujú na pokrytie strát, nákladov alebo iných výdavkov, ktoré
vznikli použitím fondu;
b)      mimoriadne ex post príspevky
uvedené v článku 67 nie sú dostupné okamžite;
c)      alternatívne zdroje financovania uvedené
v článku 69 nie sú dostupné okamžite za primeraných podmienok.
2.           Uvedené mechanizmy
financovania riešenia krízových situácií rozhodujú o takejto žiadosti v súlade
s článkom 97 smernice []. Na podmienky vypožičiavania sa
vzťahuje článok 97 ods. 3 písm. a), b) a c) smernice [].
Článok 69
Alternatívne zdroje financovania
1.           V prípade, keď sumy
získané podľa článkov 66 a 67 nie sú dostupné okamžite alebo nepostačujú
na pokrytie výdavkov, ktoré vznikli použitím fondu, rada môže pre fond zmluvne
zabezpečiť výpožičky alebo iné formy podpory od finančných
inštitúcií alebo iných tretích strán.
2.           Výpožičky alebo iné
formy podpory uvedené v odseku 1 sa musia vrátiť v plnej výške v súlade s
článkom 62 počas obdobia splatnosti pôžičky.
3.           Akékoľvek výdavky, ktoré
vznikli použitím výpožičiek uvedených v odseku 1, musí znášať samotná
rada, a nie rozpočet Únie ani zúčastnené členské štáty.
Oddiel 2
Správa fondu
Článok 70
Investície
1.           Fond spravuje rada, ktorá
môže požiadať Komisiu, aby vykonávala určité úlohy v súvislosti so
správou fondu.
2.           Sumy získané od inštitúcie,
ktorej krízová situácia sa rieši, alebo od preklenovacej inštitúcie, úroky a
iné zisky z investícií a akékoľvek ostatné zisky sú výlučne v
prospech fondu.
3.           Rada investuje sumy držané vo
fonde do obligácií zúčastnených členských štátov alebo medzinárodných
organizácií alebo do vysoko likvidných aktív s vysokou mierou kreditnej
spoľahlivosti. Investície by mali byť geograficky dostatočne
diverzifikované. Výnosy z týchto investícií sú v prospech fondu.
4.           Komisia je v súlade s
postupom uvedeným v článku 82 splnomocnená prijať delegované akty o
podrobných pravidlách správy fondu.
Oddiel 3
Použitie fondu
Článok 71
Úloha fondu
1.           V rámci, o ktorom rozhodne
Komisia, pri uplatňovaní nástrojov riešenia krízových situácií na subjekty
uvedené v článku 2 môže rada použiť fond na tieto účely:
a)      na zaručenie aktív alebo záväzkov
inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, jej dcérskych spoločností,
preklenovacej inštitúcie alebo subjektu pre správu aktív;
b)      na poskytnutie pôžičiek inštitúcii,
ktorej krízová situácia sa rieši, jej dcérskym spoločnostiam,
preklenovacej inštitúcii alebo subjektu pre správu aktív;
c)      na nákup aktív inštitúcie, ktorej krízová
situácia sa rieši;
d)      na poskytnutie kapitálového príspevku
preklenovacej inštitúcii alebo subjektu pre správu aktív;
e)      na vyplatenie náhrady akcionárom alebo
veriteľom, ak sa im na základe hodnotenia podľa článku 17 ods. 5
za ich pohľadávky vyplatilo menej, než by na základe oceňovania
podľa článku 17 ods. 16 boli dostali pri likvidácii v rámci bežného
konkurzného konania;
f)       na poskytnutie príspevku inštitúcii,
ktorej krízová situácia sa rieši, namiesto príspevku, ktorý by sa bol dosiahol
odpísaním dlhu určitých veriteľov, ak sa uplatňuje nástroj
záchrany pomocou vnútorných zdrojov a orgán pre riešenie krízových situácií sa
rozhodne vylúčiť určitých veriteľov z rozsahu pôsobnosti
nástroja záchrany pomocou vnútorných zdrojov v súlade s článkom 24 ods. 3;
g)      na prijatie akejkoľvek kombinácie
opatrení uvedených v písmenách a) až f).
2.           Fond sa môže použiť na
prijatie opatrení uvedených v písmenách a) až g) aj v súvislosti s
kupujúcim v kontexte nástroja odpredaja obchodnej činnosti.
3.           Fond sa nesmie použiť
priamo na absorbovanie strát inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku
2 ani na rekapitalizáciu inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 2. V
prípade, keď použitie mechanizmu financovania riešenia krízových situácií
na účely uvedené v odseku 1 nepriamo vedie k tomu, že sa časť
strát inštitúcie alebo subjektu uvedeného v článku 2 prenesie na fond,
uplatňujú sa zásady, ktorými sa riadi používanie mechanizmu financovania
riešenia krízových situácií podľa článku 24.
4.           Rada nesmie mať
kapitálový príspevok poskytnutý v súlade s odsekom 1 písm. f) v držbe dlhšie
než päť rokov.
Článok 72
Spoločné využívanie vnútroštátnych mechanizmov financovania v prípade
riešenia krízových situácií na úrovni skupiny,
do ktorého sú zapojené inštitúcie v nezúčastnených členských štátoch
V prípade riešenia krízových situácií na
úrovni skupiny, do ktorého sú zapojené inštitúcie s povolením udeleným v jednom
alebo vo viacerých zúčastnených členských štátoch na jednej strane a
inštitúcie s povolením udeleným v jednom alebo vo viacerých nezúčastnených
členských štátoch na strane druhej, fond prispieva k financovaniu riešenia
krízových situácií na úrovni skupiny v súlade s ustanoveniami článku 98
smernice [].
Článok 73
Používanie systémov ochrany vkladov v súvislosti s riešením krízových situácií
1.           Zúčastnené členské
štáty zabezpečujú, aby v prípade, keď rada prijíma opatrenia pre
riešenie krízových situácií, a za predpokladu, že týmito opatreniami sa
zabezpečuje, aby vkladatelia mali naďalej prístup k svojim vkladom,
systém ochrany vkladov, ku ktorému je inštitúcia pridružená, ručil za sumy
uvedené v článku 99 ods. 1 a 4 smernice [].
2.           Pri určovaní sumy, do
ktorej systém ochrany vkladov ručí v súlade s odsekom 1, sa dodržiavajú
podmienky stanovené v článku 17.
3.           Pred prijatím rozhodnutia v
súlade s odsekom 1 tohto článku o sume, do ktorej systém ochrany vkladov
ručí v súlade s podmienkami stanovenými v článku 39 ods. 3 písm.
d) smernice [], sa rada poradí s dotknutým systémom ochrany vkladov,
pričom plne zohľadňuje naliehavosť záležitosti.
4.           V prípade, keď zdroje
systému ochrany vkladov nepostačujú na pokrytie platieb pre
vkladateľov a ďalšie zdroje nie sú dostupné okamžite z dotknutého
zúčastneného členského štátu, fond môže uvedenému systému ochrany
vkladov požičať potrebné zdroje za predpokladu, že sú splnené všetky
podmienky podľa článku 10 smernice 94/19/ES.
HLAVA VI
Ostatné ustanovenia
Článok 74
Výsady a imunity
Na radu a jej zamestnancov sa vzťahuje
protokol (č. 7) o výsadách a imunitách Európskej únie pripojený k Zmluve o
Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie.
Článok 75
Jazyky
1.           Na radu sa vzťahuje
nariadenie Rady č. 1[27].
2.           O vnútornom jazykovom režime
rady rozhodne rada.
3.           Rada môže rozhodnúť,
ktorý z úradných jazykov sa použije pri posielaní dokumentov inštitúciám alebo
orgánom Únie.
4.           Rada sa môže dohodnúť s
každým vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií na jazyku alebo
jazykoch, v ktorých sa vypracúvajú dokumenty, ktoré sa majú posielať
vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií alebo ktoré majú
posielať tieto orgány.
5.           Prekladateľské služby
potrebné na fungovanie rady poskytuje Prekladateľské stredisko pre orgány
Európskej únie.
Článok 76
Zamestnanci rady
1.           Na zamestnancov rady vrátane výkonného
riaditeľa a zástupcu výkonného riaditeľa sa vzťahuje služobný
poriadok a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov, ako aj predpisy
prijaté dohodou medzi inštitúciami Únie na účely uplatňovania
uvedeného služobného poriadku a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov.
2.           Rada po dohode s Komisiou v
súlade s článkom 110 služobného poriadku prijíma primerané vykonávacie
predpisy na účely uplatňovania služobného poriadku a podmienok
zamestnávania ostatných zamestnancov.
Článok 77
Výmena zamestnancov
1.           Rada môže využívať
vyslaných národných expertov alebo iných zamestnancov, ktorých nezamestnáva
rada.
2.           Rada na svojom plenárnom
zasadnutí prijme primerané rozhodnutie, v ktorom stanoví pravidlá výmeny
zamestnancov s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií a
pravidlá ich dočasného vysielania do rady.
3.           Rada môže zriadiť
vnútorné tímy pre riešenie krízových situácií zložené zo zamestnancov
vnútroštátnych orgánov pre riešenie krízových situácií v zúčastnených
členských štátoch.
Článok 78
Zodpovednosť rady
1.           Zmluvná zodpovednosť
rady sa riadi právom uplatniteľným na predmetnú zmluvu.
2.           Súdny dvor Európskej únie má
súdnu právomoc rozhodovať podľa akejkoľvek rozhodcovskej doložky
uvedenej v zmluve, ktorú uzavrela rada.
3.           V prípade nezmluvnej
zodpovednosti rada v súlade so všeobecnými zásadami spoločnými pre zákony
o zodpovednosti verejných orgánov členských štátov nahrádza všetky škody,
ktoré spôsobila alebo ktoré spôsobili jej zamestnanci pri vykonávaní svojich
povinností, a to najmä pokiaľ ide o ich funkcie riešenia krízových
situácií, vrátane úkonov a opomenutí na podporu zahraničných konaní na
riešenie krízových situácií.
4.           Rada kompenzuje vnútroštátny
orgán pre riešenie krízových situácií za škody, ktoré mu prikázal uhradiť
vnútroštátny súd alebo ktoré sa po dohode s radou zaviazal zaplatiť v
súlade s mimosúdnym vyrovnaním a ktoré sú dôsledkami úkonu alebo opomenutia,
ktorého sa dopustil vnútroštátny orgán pre riešenie krízových situácií pri
riešení krízových situácií podľa tohto nariadenia, okrem prípadu, keď
tento úkon alebo opomenutie predstavuje porušenie práva Únie, tohto nariadenia,
rozhodnutia Komisie alebo rozhodnutia rady alebo zjavný a závažný nesprávny
úsudok.
5.           Súdny dvor Európskej únie má
súdnu právomoc v akomkoľvek spore, ktorý sa týka odsekov 3 a 4. Nároky
vyplývajúce z mimozmluvnej zodpovednosti sú premlčané po uplynutí piatich
rokov od udalosti, ktorá ich vyvolala.
6.           Osobná zodpovednosť
zamestnancov rady voči rade sa riadi ustanoveniami služobného poriadku alebo
podmienok zamestnávania, ktoré sa na nich vzťahujú.
Článok 79
Služobné tajomstvo a výmena informácií
1.           Na členov rady,
zamestnancov rady a zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na pracovnej
výmene so zúčastnenými členskými štátmi alebo sú týmito štátmi vyslaní,
ktorí si plnia povinnosti zamerané na riešenie krízových situácií, a to aj po
skončení ich plnenia, sa vzťahujú požiadavky služobného tajomstva
podľa článku 339 ZFEÚ a príslušné ustanovenia právnych predpisov
Únie, a to aj po skončení plnenia ich povinností.
2.           Rada zabezpečuje, aby sa
na jednotlivcov, ktorí v súvislosti s plnením svojich povinností poskytujú
akúkoľvek službu, či už priamo alebo nepriamo, permanentne alebo
príležitostne, vzťahovali rovnocenné požiadavky služobného tajomstva.
3.           Na účely vykonávania
úloh, ktorými bola rada poverená týmto nariadením, sa rada v rámci obmedzení a
na základe podmienok stanovených v príslušných právnych predpisoch Únie
poveruje výmenou informácií s vnútroštátnymi alebo európskymi orgánmi v
prípadoch, keď príslušné právne predpisy Únie umožňujú vnútroštátnym
príslušným orgánom poskytovať informácie uvedeným subjektom alebo keď
členské štáty môžu stanoviť takéto poskytovanie informácií podľa
príslušných právnych predpisov Únie.
Článok 80
Transparentnosť
1.           Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001[28]
sa uplatňuje na dokumenty, ktoré má v držbe rada.
2.           Rada do šiestich mesiacov od
svojho prvého zasadnutia prijme podrobné pravidlá na účely
uplatňovania nariadenia (ES) č. 1049/2001.
3.           Rozhodnutia, ktoré prijala
rada podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 1049/2001, môžu
byť predmetom sťažnosti ombudsmanovi alebo konania na Súdnom dvore
Európskej únie na základe prípadného podania opravného prostriedku na opravnom
orgáne, a to podľa podmienok stanovených v článku 228 a článku
263 ZFEÚ.
4.           Spracovanie osobných údajov
radou podlieha nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001[29]. Spracovanie osobných údajov
vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií podlieha smernici
Európskeho parlamentu a Rady č. 95/46[30].
Článok 81
Bezpečnostné predpisy v oblasti ochrany utajovaných skutočností a
citlivých neutajovaných skutočností
Rada uplatňuje bezpečnostné zásady
zahrnuté v bezpečnostných predpisoch Komisie na ochranu utajovaných
skutočností Európskej únie a citlivých neutajovaných skutočností v
zmysle prílohy k rozhodnutiu 2001/844/ES, ESUO, Euratom. Uplatňovanie
bezpečnostných zásad sa vzťahuje okrem iného na ustanovenia týkajúce
sa výmeny, spracovania a uchovávania takýchto informácií.
ČASŤ IV
VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 82
Vykonávanie delegovania právomoci
1.           Komisii sa udeľuje
právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto
článku.
2.           Delegovanie právomocí sa
udeľuje na dobu neurčitú odo dňa uvedeného v článku 88.
3.           Delegovanie právomocí uvedené
v článku 62 ods. 5, článku 65 ods. 5, článku 66 ods. 3,
článku 67 ods. 3 a článku 70 ods. 4 môže Európsky parlament alebo
Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje
delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom
určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už
nadobudli účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý
podľa článku 62 ods. 5, článku 65 ods. 5, článku 66 ods. 3,
článku 67 ods. 3 a článku 70 ods. 4 nadobudne
účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu
nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného
aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty
Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí
nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto
lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 83
Preskúmanie
1.           Komisia do 31. decembra 2016
a následne každých päť rokov uverejní správu o uplatňovaní tohto
nariadenia s osobitným dôrazom na monitorovanie prípadného vplyvu na
bezproblémové fungovanie vnútorného trhu. V správe sa hodnotí:
a)      fungovanie SRM a vplyv jeho činností
v oblasti riešenia krízových situácií na záujmy Únie ako celku a na
celistvosť a integritu vnútorného trhu s finančnými službami vrátane
ich prípadného vplyvu na štruktúry vnútroštátnych bankových systémov v rámci
Únie a účinnosť spolupráce a mechanizmov výmeny informácií v rámci
SRM, medzi SRM a JMD a medzi SRM a vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie
krízových situácií a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi v nezúčastnených
členských štátoch;
b)      účinnosť opatrení v oblasti
nezávislosti a zodpovednosti;
c)      vzájomné pôsobenie medzi radou a
Európskym orgánom pre bankovníctvo;
d)      vzájomné pôsobenie medzi radou a
vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií v nezúčastnených
členských štátoch a účinky SRM na tieto členské štáty.
2.           Správa sa zašle Európskemu
parlamentu a Rade. Komisia v prípade potreby predloží sprievodné návrhy.
Článok 84
Zmena nariadenia (EÚ) č. 1093/2010
Nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 sa mení
takto:
1.           V článku 4 sa odsek 2
nahrádza takto:
„2. ‚príslušné orgány‛ znamenajú:
i)        príslušné orgány vymedzené v
článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 Európskeho
parlamentu a Rady a v smernici 2007/64/ES a uvedené v smernici 2009/110/ES;
ii)       v súvislosti so smernicami 2002/65/ES a
2005/60/ES orgány kompetentné zabezpečovať dodržiavanie požiadaviek
uvedených smerníc zo strany úverových a finančných inštitúcií;
iii)      v súvislosti so systémami ochrany
vkladov subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov podľa smernice
94/19/ES, alebo v prípade, ak prevádzku systému ochrany vkladov spravuje
súkromná spoločnosť, orgán verejnej moci, ktorý vykonáva dohľad
nad týmito systémami podľa uvedenej smernice, a
iv)      v súvislosti s článkom 62 ods. 5,
článkom 65 ods. 5, článkom 66 ods. 3, článkom 67 ods. 3 a
článkom 70 ods. 4 orgány pre riešenie krízových situácií vymedzené v
článku 3 uvedenej smernice a jednotnú radu pre riešenie krízových situácií
zriadenú nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. …/… .“
2.           V článku 25 sa
vkladá tento odsek:
„1a.    Orgán môže organizovať a
vykonávať vzájomné hodnotenia výmeny informácií a spoločných aktivít
rady uvedených v nariadení o SRM a vnútroštátnych orgánov pre riešenie
krízových situácií v členských štátoch nezúčastnených na SRM pri
riešení krízových situácií cezhraničných skupín v záujme posilnenia
účinnosti a konzistentnosti výsledkov. Orgán na tieto účely vypracuje
metódy, aby umožnil objektívne posúdenie a porovnanie.“
3.           V článku 40
ods. 6 sa dopĺňa tento tretí pododsek:
„Na účely konania v rozsahu pôsobnosti
článku 62 ods. 5, článku 65 ods. 5, článku 66 ods. 3,
článku 67 ods. 3 a článku 70 ods. 4 sa výkonný riaditeľ
Európskej rady pre riešenie krízových situácií zúčastňuje na
činnostiach rady orgánov dohľadu ako pozorovateľ.“
Článok 85
Nahradenie vnútroštátnych mechanizmov financovania riešenia krízových situácií
Od dátumu začatia uplatňovania
uvedeného v článku 88 druhom pododseku sa fond považuje za mechanizmus
financovania riešenia krízových situácií zúčastnených členských
štátov podľa hlavy VII smernice [].
Článok 86
Dohoda o sídle a podmienky fungovania
1.           Potrebné ustanovenia o
poskytnutí sídla rady v hostiteľskom členskom štáte a o zariadeniach,
ktoré tento členský štát sprístupní, ako aj osobitné pravidlá, ktoré sa v
hostiteľskom členskom štáte vzťahujú na výkonného
riaditeľa, členov rady na jej plenárnom zasadnutí, zamestnancov rady
a členov ich rodín, sa vymedzia v dohode o sídle medzi radou a
hostiteľským členským štátom, ktorá sa uzavrie po schválení radou na
jej plenárnom zasadnutí a najneskôr dva roky po nadobudnutí účinnosti
tohto nariadenia.
2.           Na účely riadneho
fungovania rady hostiteľský členský štát rady zabezpečí
najlepšie možné podmienky vrátane ponuky viacjazyčného a európsky orientovaného
vzdelávania a primeraných dopravných spojení.
Článok 87
Začiatok činnosti rady
1.           Rada začne plne
fungovať najneskôr do 1. januára 2015.
2.           Komisia zodpovedá za
zriadenie a počiatočné fungovanie rady, až kým nenadobudne
operačnú kapacitu na plnenie svojho rozpočtu. Na tento účel:
a)      dovtedy, kým výkonný riaditeľ
neprevezme svoju funkciu po vymenovaní Radou v súlade s článkom 53, môže
Komisia určiť úradníka Komisie, ktorý vo funkcii dočasného
výkonného riaditeľa vykonáva úlohy pridelené výkonnému riaditeľovi;
b)      odchylne od článku 47 ods. 1 písm.
i) a do prijatia rozhodnutia uvedeného v článku 47 ods. 2 dočasný
výkonný riaditeľ vykonáva právomoci menovacieho orgánu;
c)      Komisia môže rade ponúknuť pomoc, a
to najmä dočasným vysielaním úradníkov Komisie, ktorí vykonávajú
činnosti agentúry pod zodpovednosťou dočasného výkonného
riaditeľa alebo výkonného riaditeľa;
d)      Komisia vyberá ročné príspevky
uvedené v článku 62 ods. 5 písm. d) v mene rady.
3.           Dočasný výkonný
riaditeľ môže povoľovať všetky platby kryté finančnými
prostriedkami uvedenými v rozpočte rady a uzatvárať zmluvy vrátane
zamestnaneckých zmlúv.
Článok 88
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie.
Články 7 až 23 a články 25 až 38 sa
uplatňujú od 1. januára 2015.
Článok 24 sa uplatňuje od 1. januára
2018.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Príspevky od tretích
strán
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa
zriaďuje jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií a jednotný fond
na riešenie krízových situácií bánk
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[31]
Vnútorný trh – finančné trhy
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
þ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie,
ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[32]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
·
Posilniť vnútorný trh s bankovými službami a
súčasne zachovať rovnaké podmienky
·
Zachovať finančnú stabilitu a dôveru v
banky, zabezpečiť kontinuitu základných finančných služieb, predísť
šíreniu problémov
·
Minimalizovať straty pre spoločnosť
ako celok a najmä pre daňovníkov, chrániť vkladateľov a
znížiť mieru morálneho hazardovania
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
V nadväznosti na uvedené všeobecné ciele sa sledujú
tieto konkrétne ciele:
Príprava a prevencia:
·
zvýšiť pripravenosť orgánov dohľadu
a bánk na krízové situácie a
·
umožniť riešiteľnosť krízových
situácií všetkých bánk.
Včasná intervencia:
·
zlepšiť mechanizmy včasnej intervencie
pre orgány dohľadu nad bankami.
Riešenie krízových situácií bánk:
·
zabezpečiť riešenie krízových situácií
bánk, ktoré podliehajú jednotnému mechanizmu dohľadu, včasným a
spoľahlivým spôsobom,
·
zabezpečiť právnu istotu pre strany
zainteresované na riešení krízových situáciách bánk.
Financovanie:
·
vytvoriť jednotný fond na riešenie krízových
situácií bánk, ktorý bude schopný účinne absorbovať geograficky
asymetrické straty v bankovom systéme Únie,
·
zabezpečiť, aby riešenie krízovej
situácie upadajúcich bánk bolo plne kryté z príspevkov finančných
inštitúcií po tom, ako prebehla záchrana pomocou vnútorných zdrojov akcionárov
a veriteľov (bail-in).
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
·
Narušiť negatívnu spätnú väzbu medzi
zvrchovanými štátmi a ich bankami.
·
Poskytnúť všetkým podnikom v celej bankovej
únii rovnocenné podmienky a prístup k bankovému financovaniu.
·
Minimalizovať straty vkladateľov, štátov
a daňovníkov z dôvodu ozdravenia a riešenia krízových situácií
veľkých a systémovo významných bánk.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu
·
Dlhodobé rizikové prirážky k úrokovej sadzbe
štátnych dlhopisov medzi členskými štátmi.
·
Počet bánk, ktorých krízová situácia sa rieši.
·
Náklady na riešenie krízových situácií bánk vrátane
vyplácania prostriedkov z jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk.
·
Zmeny v podiele dlhu zachrániteľného pomocou
vnútorných zdrojov v bankách.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Ako bolo načrtnuté v koncepcii Komisie pre
rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu a v správe troch predsedov
a prezidenta ECB v roku 2012, zásadnou súčasťou politických opatrení,
ktoré majú do Európy prinavrátiť oživenie hospodárstva a hospodársky rast,
je integrovaný finančný rámec alebo „banková únia“. Nekoordinované
vnútroštátne reakcie na úpadok bánk zintenzívnili fragmentáciu vnútorného trhu
pri poskytovaní úverov a financovania. V dôsledku toho sa oslabuje vykonávanie
spoločnej menovej politiky a účelové viazanie ohrozuje
poskytovanie úverov podnikom a spotrebiteľom.
Tento fenomén má obzvlášť negatívne
účinky v rámci eurozóny. Keďže v bankovom sektore existuje len malý
priestor na využívanie menových nástrojov na odstraňovanie slabých miest,
využívanie vnútroštátnych fiškálnych zdrojov pri riadení úpadkov bánk naďalej
vedie k negatívnej spätnej väzbe medzi bankami a štátmi. Podniky v
členských štátoch so zníženou vnímanou schopnosťou zachrániť
upadajúce banky na svojom území sú v hospodárskej súťaži podstatne
znevýhodnené. Navyše ako ukázala kríza, problémy v niektorých členských
štátoch eurozóny sa môžu prostredníctvom pochybností a finančných
prepojení rýchlo rozšíriť do ostatných členských štátov, ktoré trhy
vnímajú ako ohrozované podobnými rizikami.
Európska rada vo svojich záveroch z decembra 2012
uviedla, že „v kontexte skutočného prenosu bankového dohľadu na
jednotný mechanizmus dohľadu bude potrebný jednotný mechanizmus na
riešenie krízových situácií s príslušnými právomocami, aby sa zabezpečilo,
že krízovú situáciu akejkoľvek banky v zúčastnených členských
štátoch bude možné riešiť prostredníctvom vhodných nástrojov“.
Ak sa má zabezpečiť finančná
stabilita a rast v eurozóne, nevyhnutný je rýchly pokrok smerom k bankovej
únii. Vychádzajúc zo silného regulačného rámca, ktorý je spoločný pre
všetkých 28 členov vnútorného trhu (jednotný súbor pravidiel), sa Európska
komisia preto rozhodla konať inkluzívnym spôsobom a navrhla plán
realizácie bankovej únie obsahujúci rozličné nástroje a kroky, ktoré sú
potenciálne otvorené pre všetky členské štáty, no ktoré sa v každom
prípade vzťahujú na 17 súčasných členských štátov eurozóny.
Prvý krok, jednotný mechanizmus dohľadu (JMD)
pre banky z eurozóny a banky z tých členských štátov, ktoré hodlajú do
tohto mechanizmu vstúpiť, poveruje ECB právomocami vykonávať
kľúčové úlohy v oblasti dohľadu nad takýmito bankami.
O ďalšom kľúčovom aspekte bankovej
únie – návrhu smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie
a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií
a investičných spoločností (smernica o ozdravení a riešení krízových
situácií bánk), prijatom v roku 2012 – v súčasnosti rokujú
spoluzákonodarcovia. Smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk
prinesie pravidlá toho, ako sa na celom vnútornom trhu bude
uskutočňovať riešenie krízových situácií bánk, a poskytne
vnútroštátnym orgánom pre riešenie krízových situácií právomoci a postupy,
ktoré im umožnia riešiť krízové situácie bánk.
V súlade so závermi Európskej rady si integrácia
bankových trhov Únie vyžaduje mechanizmus riešenia krízových situácií pre celú
eurozónu, aby sa mohli riešiť problémy bánk v ťažkostiach, a tým
riadiť riziko rozšírenia nákazy, aby sa v eurozóne ochránila finančná
stabilita v prospech celého vnútorného trhu.
V súlade s koncepciou Komisie z roku 2012 je
dlhodobým cieľom vybudovať bankovú úniu pre banky vo všetkých
členských štátoch. Priamy dohľad zo strany ECB v kombinácii s
jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií pre banky a účinné a
spoľahlivé systémy ochrany vkladov vo všetkých členských štátoch prispejú
k tomu, aby sa udržala dôvera v udržateľnú stabilitu Únie.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Podľa zásady subsidiarity uvedenej v
článku 5 ods. 3 ZEÚ by v oblastiach, ktoré nepatria do jej výlučnej
právomoci, mala Únia konať len vtedy a v takom rozsahu, ak ciele navrhovanej
činnosti nemôžu uspokojivo dosiahnuť členské štáty na ústrednej
úrovni alebo na regionálnej a miestnej úrovni, ale z dôvodov rozsahu alebo
účinkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na
úrovni Únie.
Iba opatreniami na európskej úrovni sa dá zabezpečiť,
aby bola krízová situácia upadajúcich bánk riešená nediskriminačným
spôsobom na základe jednotného súboru pravidiel s cieľom zlepšiť
fungovanie hospodárskej a menovej únie a vnútorného trhu. Napriek hlbokej
integrácii bankového sektora Únie sa môže stať, že ak sa na vnútroštátnej
úrovni prijmú významne rozdielne rozhodnutia o riešení krízových situácií, môže
to viesť k neprijateľnému ohrozeniu finančnej stability.
Jednotná mena si vyžaduje jednotný dohľad
a jednotné riešenie krízových situácií bánk v eurozóne, aby sa predišlo
deštruktívnej hospodárskej fragmentácii. Jednotný
mechanizmus riešenia krízových situácií bude účinnejší než sieť
vnútroštátnych orgánov zodpovedných za riešenie krízových situácií, najmä
pokiaľ ide o cezhraničné bankové skupiny, pri ktorých má
rýchlosť a koordinácia zásadný význam, ak sa majú minimalizovať
náklady a obnoviť dôvera. Bude to znamenať aj významné úspory z
rozsahu a predíde sa tým negatívnym externalitám, ktoré môžu prameniť z
výhradne vnútroštátnych rozhodnutí.
1.5.3.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi
Prvý krok, jednotný mechanizmus dohľadu (JMD)
pre banky z eurozóny a banky z tých členských štátov, ktoré hodlajú do
tohto mechanizmu vstúpiť, poveruje ECB právomocami vykonávať kľúčové
úlohy v oblasti dohľadu nad takýmito bankami.
O ďalšom kľúčovom aspekte bankovej
únie – návrhu smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie
a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií
a investičných spoločností (smernica o ozdravení a riešení
krízových situácií bánk), prijatom v roku 2012 – v súčasnosti rokujú
spoluzákonodarcovia. Smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk
prinesie pravidlá toho, ako sa na celom vnútornom trhu bude
uskutočňovať riešenie krízových situácií bánk, a poskytne
vnútroštátnym orgánom na riešenie krízových situácií právomoci a postupy, ktoré
im umožnia riešiť krízové situácie bánk.
V súlade so závermi Európskej rady si integrácia
bankových trhov Únie vyžaduje mechanizmus riešenia krízových situácií pre celú
eurozónu, aby sa mohli riešiť problémy bánk v ťažkostiach, a tým
riadiť riziko rozšírenia nákazy, aby sa v eurozóne ochránila finančná
stabilita v prospech celého vnútorného trhu.
V súlade s koncepciou Komisie z roku 2012 je
dlhodobým cieľom vybudovať bankovú úniu pre banky vo všetkých
členských štátoch. Priamy dohľad zo strany ECB v kombinácii s
jednotným mechanizmom riešenia krízových situácií pre banky a účinné a
spoľahlivé systémy ochrany vkladov vo všetkých členských štátoch
prispejú k tomu, aby sa udržala dôvera v udržateľnú stabilitu Únie.
1.6.        Trvanie a finančný vplyv
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR.
þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od roku 2014 do konca roku 2014,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[33]
¨ Priame hospodárenie na úrovni Komisie
–
¨ jej útvarmi vrátane jej zamestnancov v zastúpeniach Únie,
–
þ  výkonnými agentúrami.
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨ tretie krajiny alebo orgány nimi označené,
–
¨ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–
¨EIB a Európsky investičný fond,
–
þ orgány uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia o
rozpočtových pravidlách,
–
¨ verejnoprávne subjekty,
–
¨ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby,
pokiaľ poskytujú dostatočné finančné záruky,
–
¨ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré
sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú
dostatočné finančné záruky,
–
¨ osoby poverené vykonávaním osobitných akcií v oblasti SZBP podľa
hlavy V ZEÚ a určené v príslušnom základnom akte.
–
V prípade viacerých spôsobov hospodárenia
uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Na základe článku 47 nariadenia sa od rady vyžaduje,
aby sa za vykonávanie tohto nariadenia zodpovedala Európskemu parlamentu, Rade
a Komisii a aby okrem iného každoročne predkladala Európskemu parlamentu,
Rade, Komisii a Európskemu dvoru audítorov správu o vykonávaní úloh, ktorými
bola poverená týmto nariadením.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
V súvislosti so zákonným, hospodárnym, efektívnym
a účinným používaním rozpočtových prostriedkov by návrh nemal
priniesť nové riziká.
V internom riadení rizík by sa však mala
zohľadniť osobitá povaha mechanizmu financovania rady. Na rozdiel od
mnohých iných orgánov, ktoré zriadili Spoločenstvá, služby poskytované
radou sa budú financovať výhradne z príspevkov finančných inštitúcií.
Po druhé, rada bude zabezpečovať
riadenie jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk. V tomto
ohľade bude potrebné vypracovať a zaviesť súbor postupov
vnútornej kontroly.
2.2.2.     Informácie týkajúce sa
štruktúry systému vnútornej kontroly
Rámec a pravidlá vnútornej kontroly by sa mali
riadiť pravidlami, ktoré uplatňujú ostatné orgány zriadené Komisiou,
s výnimkou riadenia jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk, ktoré
si bude vyžadovať vypracovanie osobitného súboru pravidiel.
2.2.3.     Odhad nákladov a prínosov
kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby
Vnútorné kontroly musia byť zakotvené v
postupoch rady, ktoré sú významné z hľadiska uplatňovania jej
zodpovednosti a vykonávania úloh, ktorými bola poverená. Náklady na takéto
postupy nesmú presiahnuť ich prínosy vyplývajúce z predchádzania závažným
chybám.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Na účely boja proti podvodom, korupcii a
akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu sa na radu bez obmedzenia
uplatňujú ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre
boj proti podvodom (OLAF).
Rada takisto pristúpi k Medziinštitucionálnej
dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej
únie a Komisiou Európskych spoločenstiev, ktorá sa týka vnútorných
vyšetrovaní Európskeho orgánu pre boj proti podvodom (OLAF) a bezodkladne
prijme vhodné ustanovenia pre všetkých zamestnancov rady.
V rozhodnutiach a dohodách o financovaní a vo
vykonávacích nástrojoch vyplývajúcich z nich sa výslovne stanovuje, že Dvor
audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonávať kontroly na mieste u
príjemcov peňažných prostriedkov vyplatených radou, ako aj zamestnancov
zodpovedných za prideľovanie týchto peňažných prostriedkov.
Ustanovenia o plnení rozpočtu rady, jeho
kontrole a príslušných finančných pravidlách sú stanovené v článkoch
58 až 63 nariadenia, ktorým sa zriaďuje rada.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
Ďalej uvedená analýza poskytuje odhad
celkových nákladov rady a jej administratívy (ďalej len „rada“), ako aj
nákladov Komisie vyplývajúcich z tohto návrhu.
Výdavky rady budú plne financovať
finančné inštitúcie, na ktoré sa vzťahuje európsky mechanizmus
riešenia krízových situácií. Približne 6 000 bánk eurozóny bude popri
svojich každoročných príspevkoch do jednotného fondu na riešenie krízových
situácií bánk odvádzať pevne stanovenú pomernú časť sumy,
čím sa plne pokryjú rozpočtové výdavky rady. Výška príspevku, ako aj
rozpočet rady sa budú schvaľovať raz za rok. Aby sa
zabezpečila vyrovnanosť rozpočtu rady, každý rok sa upraví výška
príspevku určená na financovanie rady.
Rada bude vykonávať úlohy súvisiace s
prípravou a vykonávaním riešenia krízových situácií, ako aj s príspevkami a
riadením fondu na riešenie krízových situácií. Pokiaľ ide o prípravu
riešenia krízových situácií, rada bude vypracúvať alebo skúmať plány
riešenia krízových situácií, zúčastňovať sa na
cezhraničných kolégiách na riešenie krízových situácií a pripravovať
samotné riešenie krízových situácií. Pri značnom počte inštitúcií a
skupín bude rada musieť v spolupráci s orgánom (konsolidovaného)
dohľadu a s vnútroštátnymi orgánmi na riešenie krízových situácií
vypracúvať plány riešenia krízových situácií, v ktorých budú stanovené
opatrenia na riešenie krízových situácií, ktoré možno prijať, keď
budú splnené podmienky riešenia krízových situácií, a tieto plány aspoň
raz ročne skúmať a v prípade potreby aktualizovať. Rada bude
musieť takisto posudzovať riešiteľnosť krízových situácií
inštitúcií a skupín a zaoberať sa akýmikoľvek potenciálnymi vecnými
prekážkami tejto riešiteľnosti.
Vnútroštátne orgány na riešenie krízových situácií
budú takisto musieť vypracúvať plány riešenia krízových situácií pre
ďalšie subjekty a skupiny, ktoré rada bude musieť preskúmať. V
prípade, že určitá skupina zahŕňa aj subjekty usadené aj mimo
zúčastnených členských štátov, rada bude zastupovať vnútroštátne
orgány na riešenie krízových situácií zúčastnených členských štátov v
kolégiu na riešenie krízových situácií. Kolégiá na riešenie krízových situácií
sa zriaďujú preto, aby sa zabezpečila spolupráca a koordinácia medzi
dotknutými orgánmi a aby sa okrem iného vykonávali úlohy týkajúce sa
vypracúvania plánov riešenia krízových situácií, posudzovanie
riešiteľnosti krízových situácií a samotné riešenie týchto situácií.
V prípade, že sa Komisia rozhodla začať
riešiť krízovú situáciu určitého subjektu, rada bude monitorovať
vykonávanie tohto riešenia a zároveň bude posudzovať
uskutočniteľnosť plánu reorganizácie obchodnej činnosti
daného subjektu.
Pokiaľ ide o fond, rada bude musieť
uložiť povinnosť vyberať každoročné príspevky takmer
6 000 inštitúciám, bude musieť zabezpečiť, aby bol správne
stanovený základ výpočtu príspevkov pre jednotlivé banky, aby sa príspevky
uhrádzali načas a aby sa účinne vymáhali nezaplatené sumy. S týmto
cieľom bude rada uskutočňovať inšpekcie bankových záznamov.
Výška finančných prostriedkov, ktorá sa má vybrať a spravovať,
by mohla presiahnuť polovicu ročného rozpočtu Únie. Rada bude
zároveň musieť spravovať finančné prostriedky takým
spôsobom, aby sa minimalizovali riziká a aby bolo v prípade potreby možné
zdroje rýchlo sprístupniť na financovanie riešenia krízovej situácie. To
znamená, že musí byť zavedená premyslená dlhodobá investičná
stratégia, v ktorej budú zohľadnené okrem iného faktory ako druh,
geografické aspekty a splatnosť investícií. Tieto líniové funkcie rady
budú samozrejme musieť mať oporu v personálnych funkciách, okrem
iného vrátane informačných technológií a komunikácií.
Hlavné predpoklady
Odhadovaná štruktúra zamestnancov a nákladov
rady:
·
Očakáva sa, že rada bude plne funkčná
koncom prvého roka svojho fungovania, čo znamená, že všetci zamestnanci
musia byť prijatí v priebehu prvého roka; vplyv na rozpočet sa
odhaduje vo výške 50 % v prvom roku a 100 % od druhého roku
fungovania.
·
Vzhľadom na skutočnosť, že v Európe
prakticky neexistujú vnútroštátne orgány na riešenie krízových situácií s
významnými skúsenosťami v tejto oblasti, odhad ľudských zdrojov pre
potreby rady bol odvodený na základe referenčného porovnania úloh rady s
úlohami Federálnej spoločnosti na poistenie vkladov USA (FDIC) – pozri
tabuľku 1 ďalej v texte.
·
Pokiaľ ide o kryté vklady a cieľovú
úroveň fondov na riešenie krízových situácií, príslušné sumy v USA sú
porovnateľné so sumami v eurozóne, zatiaľ čo aktíva bánk
spadajúce pod mechanizmus riešenia krízových situácií sú v eurozóne výrazne
vyššie než v USA.
·
Pokiaľ ide o režijné náklady, porovnávalo sa s
európskymi orgánmi dohľadu (ESA). Vzhľadom na skutočnosť,
že podiel režijných nákladov v ESA bol vyšší než podiel režijných nákladov
odhadovaný pri FDIC, sa však použil podiel režijných nákladov v FDIC,
t. j. konzervatívnejší pomer 11,5 %. Ďalšie predpoklady v
súvislosti s referenčným porovnávaním s FDIC a ich vysvetlenia sú uvedené
ďalej v tabuľke 1. V roku 2012 mala FDIC 7 476 zamestnancov v
ekvivalente plného pracovného času.
·
Keďže FDIC má rozsiahlejší mandát než rada,
pri referenčnom porovnávaní boli do úvahy zobraté len relevantné divízie
FDIC.
·
Na základe referenčného porovnávania sa odhaduje,
že požadovaný počet zamestnancov by mal byť 309. Treba
poznamenať, že 21 % zamestnancov v FDIC sú dočasní zamestnanci.
Pri najkonzervatívnejšom predpoklade, že za nekrízových okolností by FDIC bola
odkázaná len na stálych zamestnancov, by sa cieľový počet
zamestnancov rady za nekrízových okolností znížil o 75 na 244 pracovníkov.
Preto je dôležité zabezpečiť, aby rada mala dostatočnú
flexibilitu zamestnávať dodatočných pracovníkov alebo
zabezpečovať pracovné úlohy externe.
·
Navrhuje sa toto rozloženie zamestnancov:
–
80 % dočasných agentúrnych zamestnancov –
DAZ (68 % AD a 12 % AST),
–
10 % vyslaných národných expertov (VNE),
–
10 % zmluvných zamestnancov (ZZ).
·
Uplatní sa služobný poriadok inštitúcií EÚ, z
ktorého vychádzajú použité platy na zamestnanca:
–
priemerné ročné náklady na DAZ: 131 000
EUR,
–
priemerné ročné náklady na VNE: 78 000
EUR,
–
priemerné ročné náklady na ZZ: 70 000
EUR.
Popri samotných platoch tieto sumy
zahŕňajú aj nepriame náklady, ako napr. budovy, odbornú prípravu,
náklady na IT a sociálno-zdravotnícku infraštruktúru.
·
Vzhľadom na to, že umiestnenie rady v tejto
fáze ešte nie je známe, v súvislosti s platmi sa uplatnil opravný koeficient vo
výške 1. Iné umiestnenie rady by si pravdepodobne vyžiadalo prehodnotenie
týchto nákladov.
·
Ostatné výdavky na zamestnancov, administratívne a
operačné výdavky boli odhadnuté na základe referenčného porovnávania
so súčasnou nákladovou štruktúrou ESA.
·
Operačné výdavky sa očakávajú vo výške
25 % celkových nákladov rady, a to najmä na rozvoj a údržbu
informačných systémov, vybudovanie vzťahu a spoločnej kultúry v
oblasti dohľadu s vnútroštátnymi orgánmi na riešenie krízových situácií v
nadväznosti na európsky mechanizmus riešenia krízových situácií, keďže by
mal existovať úzky a účinný vzťah medzi radou a vnútroštátnymi
orgánmi na riešenie krízových situácií, ktoré sú primárne zapojené do
vykonávania rozhodnutí o riešení krízových situácií.
·
Odhadovaná nákladová štruktúra rady je zhrnutá
ďalej v tabuľke 2.
Tabuľka 1. Odhad počtu požadovaných
zamestnancov rady na základe štruktúry a počtu zamestnancov Federálnej
spoločnosti na poistenie vkladov USA (FDIC)
   || FDIC1 || RADA
   Charakteristické vlastnosti
 Počet bánk || 7 1812 || 6 0083
 Aktíva spolu || 14 451 mld. USD (2012) || 29 994 mld. EUR (2011)
 Kryté vklady spolu || 6 027 mld. USD (marec 2013) || 5 514 mld. EUR (2011)
 Cieľová úroveň fondu || 81 mld. USD || 55 mld. EUR
 Upadajúce inštitúcie v rokoch 2008 – 2012 || 465 || 904
   Zamestnanci
 Počet zamestnancov spolu (ekvivalent plného pracovného času, 2012, % na ústredí) || 7 476 (28,6 %) ||
 a)           Počet zamestnancov „divízie riešenia krízových situácií a nútenej správy“ (ekvivalent plného pracovného času, 2012) || 1 428 || 82 (odhad)5
 b)           Počet zamestnancov „divízie financií“ (ekvivalent plného pracovného času, 2012) || 176 || 88 (odhad)6
 c)           Počet zamestnancov „úradu pre zložené inštitúcie“ (ekvivalent plného pracovného času, 2012) || 148 || 74 (odhad)7
 d)           Počet zamestnancov „právnej divízie“ (ekvivalent plného pracovného času, 2012 / % celkového počtu zamestnancov) || 716 / 9,6 % || 30 / 9,6 % (odhad)8
 e)           Celkový počet zamestnancov v relevantných divíziách (ekvivalent plného pracovného času, 2012) [súčet a), b), c), d)] || 2 468 || 274
 f)            Funkcie zamestnancov (IT, komunikácie atď.) (počet / % celkového počtu zamestnancov) || 863 / 11,5 % || 35 / 11,5 % (odhad)
 g)           Celkový počet zamestnancov rady [súčet e) a f)] ||   || 309 (odhad)
 h)           Dočasní zamestnanci (% celkového počtu zamestnancov, 2012) || 21 %9 || 21 %
 i)            Celkový počet stálych zamestnancov rady ||   || 244 (odhad)
 1               Zdroj: www.fdic.gov. 2               Počet členov fondu na poistenie vkladov, 2012. 3               Počet úverových inštitúcií v EÚ-17 v januári 2013. Zdroj: ECB. 4               Zdroj: Pracovný dokument útvarov Komisie „Fakty a údaje o štátnej pomoci v členských štátoch EÚ, aktualizácia 2012“. Skutočný počet upadajúcich inštitúcií v eurozóne je vyšší, pretože inštitúcie, ktoré upadli, no nedostali štátnu pomoc, sem neboli zahrnuté. 5               Predpokladá sa, že 20 % zamestnancov pracuje na riešení krízových situácií a 80 % na nútenej správe. Rada by sa podieľala iba na riešení krízových situácií. Na základe rozdelenia medzi ústrednou úrovňou a regionálnymi úrovňami FDIC sa predpokladalo, že 28,6 % zamestnancov pracujúcich na riešení krízových situácií bude pracovať na ústrednej úrovni rady a 71,4 % bude pracovať na vnútroštátnej úrovni. Ide o konzervatívny predpoklad vzhľadom na to, že v návrhu sa predpokladá, že všetky úlohy súvisiace s riešením krízových situácií zostanú na úrovni rady, zatiaľ čo na vnútroštátnej úrovni bude uskutočňované a centrálne monitorované len vykonávanie rozhodnutí o riešení krízových situácií. 6               Úlohy divízie financií FDIC sa vykonávajú na ústrednej úrovni. Táto divízia má za úlohu nie len vyberať príspevky a spravovať fond, ale aj všeobecnejšie činnosti, ako napr. kontroly, finančné operácie a finančné plánovanie. Z tohto dôvodu sa predpokladá, že na ústrednej úrovni rady bude potrebných 50 % počtu zamestnancov divízie financií FDIC, ktorí budú spravovať príspevky a fond. 7               Plánovanie riešenia krízových situácií veľkých bánk eurozóny je v zodpovednosti rady. Rada má možnosť požiadať vnútroštátne orgány, aby poskytli návrh plánu riešenia krízových situácií. Z tohto dôvodu sa predpokladá, že 50 % zamestnancov bude pracovať na ústrednej úrovni rady. 8               Právna divízia FDIC je zapojená nie len do riešenia krízových situácií, nútenej správy a správy fondu, ale podieľa sa napr. aj na úlohách FDIC v oblasti dohľadu. Z tohto dôvodu sa percentuálny podiel zamestnancov právnej divízie k celkovému počtu zamestnancov použil na odhadnutie počtu zamestnancov potrebných v rade. 9               Percentuálny podiel dočasných zamestnancov sa vypočítal na základe celkového počtu zamestnancov FDIC okrem zamestnancov divízie riešenia krízových situácií a nútenej správy, ktorí sú poväčšine zamestnaní na regionálnej úrovni.
Tabuľka 2. Odhadovaná nákladová
štruktúra rady pri predpoklade 309 zamestnancov
 Údaje v mil. EUR || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Náklady na zamestnancov (vrátane platov a príspevkov a súvisiacich výdavkov, ako napr. náklady na budovy, nábytok a IT) || 18 || 37 || 38 || 38 || 39 || 40 || 41
 Ostatné náklady na ĽZ [náklady na nábor, služobné cesty, ostatné náklady na externých pracovníkov (dočasní agentúrni zamestnanci, externí poskytovatelia služieb)...] || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 ĽZ a súvisiace výdavky medzisúčet || 22 || 40 || 41 || 42 || 43 || 43 || 44
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratívne výdavky (výdavky na telekomunikácie, informovanie a publikovanie, výdavky na zasadnutia a iné) || 3 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
 Administratívne výdavky medzisúčet || 3 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5 || 5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné výdavky (správa a riadenie, projekty IT, kontakty s príslušnými európskymi orgánmi a orgánmi tretích krajín, spoločné projekty a semináre s vnútroštátnymi orgánmi na riešenie krízových situácií a ostatnými relevantnými orgánmi atď.) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné výdavky medzisúčet || 8 || 16 || 16 || 16 || 16 || 17 || 17
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výdavky spolu || 33 || 61 || 62 || 63 || 64 || 65 || 66
Jednotný fond na riešenie krízových situácií
bánk:
·
Cieľová úroveň jednotného fondu na
riešenie krízových situácií bánk je stanovená na 1 % krytých vkladov v
bankovom systéme zúčastnených členských štátov. Na základe údajov o
bankách z roku 2011 by odhadovaná cieľová úroveň fondu mala byť
približne 55 miliárd EUR.
·
Zúčastnené banky budú jednotnému fondu na
riešenie krízových situácií bánk platiť svoj podiel upravený podľa
ich rizika počas obdobia 10 rokov. Ročná akumulácia finančných
prostriedkov na riešenie krízových situácií by teda mala dosiahnuť
približne 5,5 miliardy EUR, pričom v tom nie sú zohľadnené výnosy a
prípadné odlevy prostriedkov.
·
V absolútnom vyjadrení platí, že najväčšie banky
budú do jednotného fondu na riešenie krízových situácií bánk prispievať
najvyššími sumami. V hrubom vyjadrení a bez toho, aby sa zohľadnil
rizikový profil bánk, z odhadov útvarov Komisie na základe údajov z roku 2011
vyplýva, že 17 najväčších európskych bánk bude predstavovať až
40 % všetkých príspevkov bánk do fondu.
·
Pokiaľ ide o riadenie fondu, treba
poznamenať, že v odhade nákladov pre radu boli zohľadnené iba aspekty
týkajúce sa ľudských zdrojov. Predpokladalo sa, že ostatné náklady, ako
napr. investičné náklady, budú priamo odpočítané z fondu.
Finančný vplyv na úrovni Komisie:
·
Odhaduje sa, že na úrovni Komisie bude v prvom roku
fungovania (2014) potrebné dočasné pridelenie 15 pracovných miest
relevantných pre zriadenie rady, so špecializáciou na záležitosti ľudských
zdrojov, rozpočtové záležitosti a iné administratívne záležitosti, aby sa
zabezpečila počiatočná fáza (v odhadovanom trvaní 6
mesiacov) fungovania rady, ktorej umiestnenie sa predpokladá v Bruseli. Finančné
posúdenie uvedené ďalej v texte sa môže zmeniť v závislosti od
vybraného umiestnenia rady.
·
Odhaduje sa, že od roku 2015 by v rámci Komisie
mohlo byť potrebných 10 pracovných miest na vykonávanie úloh, ktorými bola
Komisia poverená týmto nariadením, a to najmä prípravou rozhodnutí o riešení
krízových situácií. To bude predmetom rozhodovania v rámci ročného
rozpočtového postupu.
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
Odhaduje sa, že na úrovni Komisie bude v prvom
roku fungovania rady (2014) potrebných 15 pracovných miest, aby sa
zabezpečila počiatočná fáza fungovania rady.
Od roku 2015 bude v rámci Komisie potrebných 10
pracovných miest na vykonávanie úloh, ktorými bola Komisia poverená týmto
nariadením, a to najmä prípravou rozhodnutí o riešení krízových situácií.
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky

3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca || Číslo || […][Názov……………...……………………………………………………………….]
 GR: <…….> ||   ||   || Rok N[34]   || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka || Záväzky || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka || Záväzky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov[35]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky SPOLU pre GR <…….> || Záväzky || = 1 + 1a + 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || = 2 + 2a +3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU <….> viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca || 5 || Administratívne výdavky
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Komisia ||
  Ľudské zdroje || 1,965 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 9,825
  Ostatné administratívne výdavky – náklady na služobné cesty || 0,150 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,750
 Komisia SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
 Platby || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh[36]   || Priemerné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[37]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je vysvetlené vyššie:
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N[38]   || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
–

   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 1,965 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 1,310 || 9,825
 Ostatné administratívne výdavky || 0,150 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,750
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
–

 Mimo OKRUHU 5[39] viacročného finančného rámca   || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 Ľudské zdroje || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 Ostatné administratívne výdavky || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv. || neuv.
–

 SPOLU || 2,115 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 1,410 || 10,575
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne
prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré
sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
þ         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako
je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného
času
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||   ||
 || XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 15 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[40]   ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[41]   || – ústredie   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegácie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 15 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
XX predstavuje príslušnú oblasť politiky
alebo rozpočtovú hlavu.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Pozri opis vyššie.
 Externí zamestnanci ||
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
¨  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a
uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[42].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Príspevky od tretích strán
–
Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie
tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové
prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[43]
 Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré
bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové
riadky výdavkov.
Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade „Plán
smerom k vytvoreniu bankovej únie“, COM(2012) 510, 12.9.2012.
[2]               Oznámenie Komisie „Koncepcia pre rozsiahlu a
skutočnú hospodársku a menovú úniu – Zahájenie európskej diskusie“,
COM(2012) 777 final/2, 30.11.2012.
[3]               „Smerom k skutočnej hospodárskej a menovej únii“,
správa predsedu Európskej rady Hermana Van Rompuya, EUCO 120/12, 26.6.2012.
[4]               COM(2012) 511.
[5]               Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa
ustanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových
inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa menia
smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES,
2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010,
COM(2012) 280, 6.6.2012.
[6]               Nariadenie a smernica o kapitálových požiadavkách.
(CRR/CRDIV) http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm.
[7]               V závislosti od konečného výsledku rokovaní medzi
Parlamentom a Radou by úplné nadobudnutie účinnosti nástroja záchrany
pomocou vnútorných zdrojov (bail-in) mohlo byť predmetom ďalšieho
prechodného obdobia, potenciálne až do roku 2018, ako to navrhla Komisia.
[8]               Pozri závery Rady o posilňovaní mechanizmov pre
finančnú stabilitu v EÚ z 9. októbra 2007: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/96351.pdf.
[9]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a
investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ)
č. 648/2012, Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.
[10]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26.
júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom
dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými
spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc
2006/48/ES a 2006/49/ES, Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.
[11]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[12]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[13]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa
ustanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových
inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa menia
smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES,
2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie (EÚ) č.
1093/2010. Ú. v. EÚ C , , s. .
[14]             Nariadenie Rady (EÚ) č. …/… z ….., ktorým sa Európska
centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky
týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami.
[15]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES z 30. mája
1994 o systémoch ochrany vkladov. Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, s. 5 – 14.
[16]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a
investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ)
č. 648/2012, Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.
[17]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26.
júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom
dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými
spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES
a 2006/49/ES, Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.
[18]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/18/ES z 30. mája
1994, ktorou sa mení smernica 80/390/EHS o koordinácii požiadaviek na
vypracovanie, kontrolu a rozširovanie prospektov, ktoré sa musia zverejniť
na prijímanie cenných papierov na kótovanie na burze, vzhľadom na
povinnosť uverejniť prospekt. Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, s. 1.
[19]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26.
júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom
dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými
spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc
2006/48/ES a 2006/49/ES, Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338.
[20]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a
investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ)
č. 648/2012, Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1.
[21]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/9/ES z 3. marca
1997 o systémoch náhrad pre investorov. Ú. v. ES L 84, 26.3.1997, s. 22.
[22]             Smernica Rady 2001/23/ES z 12. marca 2001 o aproximácii
zákonov členských štátov týkajúcich sa zachovania práv zamestnancov pri
prevodoch podnikov, závodov alebo častí podnikov alebo závodov. Ú. v. ES L
82, 22.3.2001, s. 16.
[23]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája
1998 o konečnom zúčtovaní v platobných systémoch a zúčtovacích
systémoch cenných papierov. Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45.
[24]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES z 13.
júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení
týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných
papierov (PKIPCP), Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32.
[25]
[26]             Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.
[27]             Ú. v. ES 17, 6.10.1958, s. 385.
[28]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
1049/2001 z 30. mája 2001 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho
parlamentu, Rady a Komisie, Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43.
[29]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na
spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o
voľnom pohybe takýchto údajov, Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[30]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24.
októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a
voľnom pohybe týchto údajov, Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.
[31]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[32]             Podľa článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[33]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[34]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[35]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[36]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[37]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“.
[38]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[39]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[40]             ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE =
vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný
expert v delegácii.
[41]             Čiastkový strop pre externých zamestnancov
financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[42]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody (na obdobie
rokov 2007 – 2013).
[43]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.