               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 9. 2019
            COM(2019) 620 final
            2019/0188(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ)
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2019) 319 final} - {SWD(2019) 1350 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Verejné služby zamestnanosti (VSZ) sú hlavnými agentúrami, ktoré vykonávajú politiky zamestnanosti uľahčujúce integráciu uchádzačov o zamestnanie na trhu práce. Hoci štruktúra VSZ sa v jednotlivých krajinách líši, všetky pomáhajú zlaďovať ponuku a dopyt na trhu práce prostredníctvom informovania, umiestňovania (pracovníkov na pracovné miesta) a služieb aktívnej podpory na miestnej, vnútroštátnej a európskej úrovni. VSZ sú zároveň hlavnými aktérmi pri vykonávaní aktivačných politík v členských štátoch a zohrávajú dôležitú úlohu pri uľahčovaní úspešnej integrácie a zmeny postavenia na trhu práce. Kvalita ich služieb má priamy vplyv na účinnosť politík zamestnanosti v praxi. Preto sú VSZ kľúčovými aktérmi v boji proti nezamestnanosti v Európe a pri zabezpečovaní úspešného vykonávania príslušných politických iniciatív EÚ.

               Spolupráca medzi VSZ na európskej úrovni sa začala v roku 1997, keď Komisia zriadila neformálnu poradnú skupinu vedúcich pracovníkov VSZ (HoPES – európska sieť vedúcich pracovníkov VSZ). Jej cieľom bolo podporiť spoluprácu, výmenu a vzájomné učenie medzi členskými organizáciami, ako aj získať spätnú väzbu o iniciatívach politiky zamestnanosti.

               Vychádzajúc z nadobudnutých skúseností Komisia navrhla v roku 2013 sformalizovať túto spoluprácu s cieľom podporiť inovácie, referenčné porovnávanie a vzájomné učenie na európskej úrovni. V roku 2014 sa rozhodnutím
                  Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti zriadila Európska sieť verejných služieb zamestnanosti (ďalej len „sieť“) na obdobie do 31. decembra 2020.

               Cieľom tohto návrhu je naďalej posilňovať kapacitu, účinnosť a efektívnosť VSZ prostredníctvom platformy na porovnávanie ich výkonnosti na európskej úrovni, identifikáciu osvedčených postupov a rozvíjanie systému vzájomného učenia. Zároveň by mali mať VSZ vďaka návrhu viac príležitostí pomáhať pri rozvoji inovatívnych politík založených na dôkazoch.

               Sieť by sa mala uistiť, že iba dopĺňa a nenahrádza ani nezdvojuje činnosti vykonávané ako súčasť európskej stratégie zamestnanosti v zmysle hlavy IX Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä činnosti Výboru pre zamestnanosť (Employment Committee, ďalej len „EMCO“) a jeho nástroje, ako sú rámec spoločného hodnotenia, ako aj program vzájomného učenia. Komisia by okrem toho mala v záujme synergií naďalej zabezpečovať úzku spoluprácu medzi sekretariátom siete a sekretariátom EMCO.

               Uskutočnilo sa hodnotenie s cieľom objasniť stav vykonávania predchádzajúceho rozhodnutia, ako aj súvisiace výzvy a príležitosti pre ďalšie pokračovanie siete po 31. decembri 2020. Z hodnotenia vyplýva, že vykonávanie rozhodnutia bolo dosiaľ úspešné, najmä vďaka iniciatíve týkajúcej sa referenčného učenia
                  1
               , ktorá je výstižným príkladom spoločného nástroja EÚ na podporu porovnateľnosti, učenia a zrelosti medzi VSZ EÚ. Takisto sa v ňom konštatuje, že sieť bola pri plnení cieľov stanovených v rozhodnutí účinná.

                  Cieľom návrhu, ktorým sa mení rozhodnutie č. 573/2014/EÚ, je preto nadviazať na pozitívne výsledky siete preukázané v záveroch tohto hodnotenia
                     2
                   a zároveň reagovať na potreby a silnú podporu zainteresovaných strán siete, pokiaľ ide o pokračovanie tejto hodnotnej spolupráce po roku 2020. Jeho účelom je preto predĺžiť obdobie, na ktoré bola sieť zriadená, do 31. decembra 2027.

               •Súlad so súčasnými ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Vychádzajúc z článku 149 ZFEÚ ako právneho základu bola zriadená sieť na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a ich činnosti v oblasti zamestnanosti. Sieť je súčasťou rámca politiky zamestnanosti EÚ, ktorý bol vytvorený s cieľom reagovať na nové priority a zmeny na trhu práce. V súlade s článkom 148 ods. 4 zmluvy prijala Rada rozhodnutím 2010/707/EÚ usmernenia týkajúce sa politík zamestnanosti členských štátov, ktoré boli aktualizované [rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/1215 zo 16. júla 2018] a zachované na rok 2019.

               Usmernenia pre zamestnanosť spolu s usmerneniami pre hospodárske politiky pomáhajú členským štátom pri vymedzovaní svojich národných programov reforiem a vykonávaní reforiem. V usmernení č. 7 sa zdôrazňuje, že „členské štáty by sa mali usilovať o účinnejšie a efektívnejšie verejné služby zamestnanosti tým, že uchádzačom o zamestnanie zabezpečia včasnú pomoc prispôsobenú ich individuálnym potrebám, podporia dopyt na trhu práce a zavedú systémy riadenia založené na výsledkoch“. Integrované usmernenia tvoria základ odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré Rada adresuje členským štátom v rámci procesu Európskeho semestra. V posledných rokoch boli do nich zahrnuté osobitné odporúčania týkajúce sa fungovania a kapacity VSZ, ako aj účinnosti aktívnych politík trhu práce v členských štátoch. V tomto zmysle ide aj o potrebu individuálnejších služieb prispôsobených nezamestnaným, komplexnejšieho systému merania výkonnosti, lepšieho zacielenia a priorizácie a zároveň lepšej koordinácie medzi ústrednými a regionálnymi správami.

               Aktívna podpora zamestnanosti je tiež jednou z priorít Európskeho piliera sociálnych práv
                  3
                (zásada 4). Priorita týkajúca sa cielenej podpory pre tých, ktorí potrebujú pomoc pri získavaní prístupu na trh práce, napríklad prostredníctvom VSZ, sa posilňuje. Príkladom toho je zvýšený dôraz na úlohu VSZ pri oslovovaní neaktívneho obyvateľstva.

               Jedným z cieľov siete je prispievať k vykonávaniu politických iniciatív EÚ v oblasti zamestnanosti, ako je odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí a odporúčanie Rady z 15. februára 2016 týkajúce sa integrácie dlhodobo nezamestnaných do trhu práce, v ktorých zohrávajú VSZ kľúčovú úlohu. Okrem toho by sieť mala podporovať vykonávanie iniciatív EÚ zameraných na lepšie zosúladenie zručností, dôstojnú a udržateľnú prácu, posilnenú dobrovoľnú mobilitu pracovnej sily a uľahčenie prechodu zo vzdelávania a odbornej prípravy do práce.

               Činnosti siete patria do oblastí zodpovednosti VSZ a dopĺňajú iniciatívy iných zainteresovaných strán, pričom prispievajú k presadzovaniu celkového úsilia v tejto oblasti politiky. V hodnotení siete je preukázaná táto doplnkovosť, ako aj skutočnosť, že iniciatívy siete nenahradili iné iniciatívy.

               Európsky portál pracovných miest EURES
                  4
                a sieť majú určité vzájomne sa dopĺňajúce ciele týkajúce sa zlepšenia fungovania trhu práce. Sieť sa zameriava na spoluprácu medzi VSZ s cieľom zlepšiť výkonnosť VSZ a prispieva k vykonávaniu politických iniciatív v oblasti zamestnanosti, zatiaľ čo EURES sa zameriava na spoločné využívanie voľných pracovných miest a žiadostí o zamestnanie a poskytovanie služieb mobility s cieľom uľahčiť voľný pohyb pracovníkov a ďalšiu integráciu trhov práce.

                  Európsky orgán práce (European Labour Authority, ďalej len „ELA“) – nový orgán EÚ na podporu členských štátov v oblasti pracovnej mobility
                     5
                   – uľahčí prístup jednotlivcov a zamestnancov k informáciám o ich právach a povinnostiach, ako aj k príslušným službám, a to aj prostredníctvom jednotnej digitálnej brány. ELA bude pôsobiť aj ako mediátor v prípadoch cezhraničných sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi. Sieť a ELA majú teda rôzne ciele, ktoré sa navzájom dopĺňajú v úsilí o zlepšenie fungovania európskeho trhu práce.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Stratégia Európa 2020 je program EÚ pre rast a zamestnanosť na toto desaťročie. Z hodnotenia rozhodnutia č. 573/2014/EÚ vo všeobecnosti vyplynulo, že medzi rozhodnutím a politickým rámcom EÚ existuje vysoký stupeň súdržnosti. Mohli by sa zlepšiť synergie, napríklad spoluprácou s inými zainteresovanými stranami na trhu práce vrátane iných poskytovateľov služieb zamestnanosti, prípadne agentúr EÚ pôsobiacich v oblasti zamestnanosti, sociálnej politiky a vzdelávania a odbornej prípravy, sociálnych partnerov, organizácií zastupujúcich nezamestnané osoby alebo zraniteľné skupiny, mimovládnych organizácií pôsobiacich v oblasti zamestnanosti, regionálnych a miestnych orgánov. Žiadna zo zainteresovaných strán však nezaznamenala zdvojovanie činností.

                  EÚ zohráva dôležitú úlohu pri formovaní a vykonávaní Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú si stanovila Organizácia Spojených národov, a jej cieľov udržateľného rozvoja (Sustainable Development Goals, ďalej aj „SDG“)
                     6
                  . Sieť prispieva k podpore udržateľného a inkluzívneho hospodárskeho rastu, plnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práce pre všetkých (cieľ udržateľného rozvoja č. 8)
                     7
                  .

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právny základ návrhu zostáva rovnaký ako právny základ rozhodnutia č. 573/2014/EÚ.

               Právo konať vyplýva z článku 149 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že „Európsky parlament a Rada [...] môžu prijať motivačné opatrenia určené na podporu spolupráce medzi členskými štátmi a na podporu ich opatrení v oblasti zamestnanosti prostredníctvom podnetov zameraných na rozvíjanie výmeny informácií, osvedčených skúseností, na poskytovanie porovnávacích analýz a rád, ako aj na podporu nových prístupov a hodnotenia skúseností, najmä pomocou pilotných projektov [...]“.

               •Subsidiarita (v prípade iných ako výlučných právomocí Únie)

               Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže jeho zámerom je poskytnúť podporu členským štátom pri modernizácii ich VSZ s cieľom dosiahnuť celkové európske ciele v oblasti zamestnanosti.

                  V tejto fáze neexistujú informácie o tom, ako by sa spolupráca medzi VSZ mohla organizovať v prípade nepredĺženia rozhodnutia č. 573/2014/EÚ. Hoci je pravdepodobné, že určitá spolupráca bude pokračovať bez siete, zainteresované strany považujú formálnu úlohu podporovanú rozhodnutím, ako aj technickú a finančnú podporu poskytovanú Komisiou za kľúčové. Preto je pravdepodobné, že spolupráca medzi VSZ by bola menej účinná a systematická, ak by sa rozhodnutie nepredĺžilo.

               •Proporcionalita

               Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže má pre VSZ formu motivačného opatrenia a jeho trvanie je časovo obmedzené do roku 2027.

                  Hoci členské štáty sú naďalej zodpovedné za organizáciu, personálne obsadenie a vedenie svojich VSZ, tento návrh predlžuje obdobie, na ktoré bola zriadená sieť, poskytujúc tak platformu na porovnávanie ich výkonnosti na európskej úrovni, identifikáciu osvedčených postupov a podporu vzájomného učenia s cieľom posilniť kapacitu a efektívnosť služieb. Zo skúseností vyplýva, že VSZ sa nezapájajú dostatočne aktívne do procesu vzájomného učenia a činností týkajúcich sa referenčného porovnávania, a tak bránia možnosti včasnej identifikácie nízkej výkonnosti VSZ na vnútroštátnej úrovni a potenciálnych štrukturálnych problémov na trhu práce, ktoré z toho vyplývajú.

               •Výber nástroja

                  Zvoleným nástrojom je rozhodnutie podľa pôvodného zmeneného nástroja.
                     Rozhodnutie č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi VSZ je motivačným opatrením v zmysle článku 149. Vzhľadom na povahu tohto motivačného opatrenia zostáva výber rozhodnutia ako právneho nástroja najvhodnejší.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Vykonalo sa hodnotenie
                  8
                vykonávania rozhodnutia č. 573/2014/EÚ s cieľom posúdiť súčasný stav a mieru jeho vykonávania, ako aj objasniť možnú budúcu spoluprácu medzi európskymi VSZ po roku 2020. Toto hodnotenie sa nevyžadovalo na základe rozhodnutia č. 573/2014/EÚ, ale uskutočnilo sa s cieľom zabezpečiť dobrú správu v súlade so zásadou „najprv vyhodnotiť“
                  9
                a zohľadniť tak skúsenosti z minulých opatrení EÚ. Posudzuje sa v ňom, či sieť splnila svoje právne záväzky a dosiahla svoje ciele. Zahŕňa päť kritérií stanovených v požiadavkách lepšej právnej regulácie, a to relevantnosť, účinnosť, efektívnosť, súdržnosť a pridanú hodnotu EÚ.

               Rozhodnutie je pre VSZ naďalej veľmi dôležité. Ciele a iniciatívy siete uvedené v článkoch 3 a 4 rozhodnutia zahŕňajú kľúčové oblasti zodpovednosti VSZ a poskytujú pevný rámec pre politiku a konkrétne činnosti siete. Stanovené ciele poskytujú široký rámec pre činnosti siete, čo umožňuje flexibilný prístup k riešeniu prioritných opatrení v závislosti od vývoja na trhu práce.

               Z hodnotenia vyplýva, že sieť účinne realizovala svoje ciele a iniciatívy. Sieť dokázala, že je účinným nástrojom na podporu národných VSZ pri zvládaní jednotlivých výziev, ktorým čelia, a na posilnenie európskej spolupráce. Iniciatíva založená na referenčnom učení (kombinujúca referenčné porovnávanie a vzájomné učenie) slúži najmä ako výstižný príklad spoločného nástroja EÚ na podporu porovnateľnosti, učenia a zrelosti medzi VSZ. VSZ vyvodili závery z výsledkov posúdenia referenčného učenia, vďaka čomu sa stali vyspelejšími organizáciami. Účinnosť možno predovšetkým pripísať iniciatíve referenčného učenia, ako aj výmene poznatkov prostredníctvom podujatí zameraných na vzájomné učenie, prostredníctvom správ a najlepších postupov VSZ.

               Niektoré činnosti siete sa ťažko kvantifikujú a štyri roky sú krátke obdobie na realizáciu určitých prínosov a ich zviditeľnenie, ako sú napríklad zmeny v organizačnej kultúre. Ochota VSZ zúčastniť sa na podujatiach zameraných na referenčné a vzájomné učenie, ako aj pozitívna spätná väzba VSZ však poukazujú na to, že výstupy siete sú vysoko efektívne a oceňované všetkými členmi siete. Pokiaľ ide o zlepšenie výkonnosti, účasť na sieti bola vo všeobecnosti prospešnejšia pre menej vyspelé VSZ, prínosom bola však aj pre vyspelé VSZ. Ako potenciál na ďalšie zlepšenie efektívnosti sa v hodnotení identifikujú niektoré oblasti, napríklad zameranie sa na menšie a cielenejšie vzdelávacie podujatia a potenciál ďalšieho využívania digitálnych riešení.

               Z hodnotenia vyplýva, že medzi rozhodnutím č. 573/2014/EÚ a politickým rámcom EÚ existuje vysoký stupeň súdržnosti. Príspevky siete na politické iniciatívy EÚ boli najrozsiahlejšie pri vykonávaní záruky pre mladých ľudí a pri integrácii dlhodobo nezamestnaných na trhu práce. Sieť preukázala pružnosť v orientácii na nové témy, ako je integrácia migrantov a utečencov, predchádzanie nezamestnanosti a riešenie nedostatku zručností. Tieto výstupy takisto jasne prispeli k lepšej analýze výkonnosti členských štátov v oblasti hospodárstva/zamestnanosti v kontexte európskeho semestra.

                  Okrem toho sieť podporuje národné VSZ pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré sú určené členským štátom a ktoré sa týkajú aktívnych politík trhu práce a otázok súvisiacich s VSZ v kontexte európskeho semestra. Ako kľúčoví aktéri pri vykonávaní Európskeho sociálneho fondu zohrávajú VSZ aj aktívnu úlohu pri vytváraní komplexného politického rámca pre aktívne politiky trhu práce v rámci svojich členských štátov, čím prispievajú k účinnému a efektívnemu vynakladaniu finančných prostriedkov EÚ.

               Pridanou hodnotou siete VSZ je štruktúrovaný rámec na posudzovanie výkonnosti a kapacity VSZ a na uľahčenie porovnávania, partnerského učenia a zlepšovania. Z hodnotenia vyplýva niekoľko ďalších výsledkov rozhodnutia, ktoré sa nedosiahli pred zriadením siete v roku 2014, a ktoré by sa neboli dosiahli prostredníctvom dobrovoľnej spolupráce vnútroštátnych VSZ. Medzi významné úspechy patrí väčšia zodpovednosť, poskytovanie príležitostí jednotlivým VSZ na učenie a kolektívne vzájomné učenie, zabezpečenie spoločného hlasu a formálnej platformy pri tvorbe politík na úrovni EÚ a príspevky k cieľom stratégie Európa 2020. Z hodnotenia takisto vyplýva, že finančná, organizačná a odborná podpora zo strany EÚ je nevyhnutná na zabezpečenie nepretržitej účasti všetkých VSZ.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               S cieľom zabezpečiť, aby boli názory zainteresovaných strán riadne zohľadnené v hodnotení, sa do konzultačného procesu zapojila široká škála zainteresovaných strán. Medzi cieľové zainteresované strany patrili zástupcovia 32 VSZ zapojených do siete
                  10
               , príslušné organizácie a orgány na úrovni EÚ (napr. EMCO, súkromné služby zamestnanosti a agentúry dočasného zamestnávania na úrovni EÚ, Európska sieť pre rozvoj politík celoživotného poradenstva), príslušné medzinárodné organizácie (napr. MOP, OECD, Svetová banka, WAPES), ako aj sekretariát VSZ, dodávatelia, bývalí členovia siete VSZ alebo osoby zapojené do spolupráce v rámci VSZ pred rokom 2014. Uskutočnil sa seminár venovaný hodnoteniu s poradcami VSZ pre európske záležitosti (AFEPA). Verejná internetová konzultácia bola otvorená aj pre každú zainteresovanú stranu a verejnosť.

                  Zistenia rôznych zainteresovaných strán sú konzistentné. Existujú určité rozdiely týkajúce sa posúdenia účinnosti rôznych činností siete alebo miery ich prínosu k dosiahnutiu každého cieľa. Väčšina zainteresovaných strán napríklad uviedla, že existuje určitá spolupráca medzi sieťou a inými príslušnými zainteresovanými stranami na trhu práce (ako sa uvádza v článku 5 rozhodnutia č. 573/2014/EÚ), ale že zostáva priestor na zlepšenie v budúcnosti prostredníctvom rozvoja silnejších vzťahov s partnermi na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Spätná väzba od zainteresovaných strán významným spôsobom prispieva k formovaniu budúcich priorít siete v súlade s cieľmi rozhodnutia č. 573/2014/EÚ.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  V záujme podpory zhromažďovania dôkazov, názorov a stanovísk zainteresovaných strán, ako aj analytickej časti hodnotenia bola dodávateľovi zadaná externá štúdia
                     11
                  .

               •Posúdenie vplyvu

                  Predĺženie rozhodnutia č. 573/2014/EÚ znamená pokračovanie existujúceho rámca a iniciatív. Tento návrh sa obmedzuje na predĺženie obdobia uvedeného v článku 1, na ktoré bola sieť zriadená, a na niekoľko technických aktualizácií. K návrhu je pripojené uvedené hodnotenie. Tento návrh rutinnej povahy sa považuje za iniciatívu menšieho významu v rámci pravidiel lepšej právnej regulácie.

                  Nevykonalo sa žiadne samostatné posúdenie vplyvu, pretože:

               –z hodnotenia vyplýva, že rozhodnutie VSZ funguje dobre, a teda sa v ňom nenavrhujú žiadne podstatné zmeny súčasnej politiky,

               –zistenia z hodnotenia poukazujú na význam predĺženia platnosti rozhodnutia o VSZ,

               –hodnotenie (spolu s výzvou národných VSZ a rady siete) už poskytuje dostatočné dôkazy o tom, že nepredĺženie by malo negatívny vplyv,

               –navrhovaná iniciatíva logicky nadväzuje na zistenia vyplývajúce z hodnotenia a je s nimi konzistentná.

               •Základné práva

                  V rozhodnutí č. 573/2014/EÚ sa dodržiavajú základné práva a zásady stanovené v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto rozhodnutia je predovšetkým zabezpečiť, aby sa plne dodržiavali práva na prístup k bezplatným službám zamestnanosti, a podporiť uplatňovanie článku 29 charty. Tento návrh nemá za následok žiadne zmeny.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh si nevyžaduje dodatočné zdroje (vrátane zamestnancov) z rozpočtu EÚ.

                  Finančná podpora siete verejných služieb zamestnanosti v celej Únii je už plánovaná v návrhu nariadenia o ESF+ na roky 2021 – 2027 v rámci navrhovaného rozpočtu na zložku EaSI
                     12
                  . Príslušné výdavky sú jednoduchým predĺžením podpory pre sieť, ktorá sa už poskytla v rámci súčasného programového obdobia 2014 – 2020.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Výročné správy sa zašlú Európskemu parlamentu a Rade a uverejnia sa.

                  Hodnotenie uplatňovania návrhu sa predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov do septembra 2026.

               2019/0188 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie č. 573/2014/EÚ o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ)

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 149,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  13
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  14
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2014/EÚ
                  15
                sa na obdobie od 17. júna 2014 do 31. decembra 2020 zriaďuje európska sieť verejných služieb zamestnanosti (ďalej len „sieť“).

               (2)Cieľom siete je posilňovať kapacitu, účinnosť a efektívnosť verejných služieb zamestnanosti (VSZ) poskytovaním platformy na porovnávanie ich výkonnosti na európskej úrovni, identifikáciu osvedčených postupov a vytvorenie systému vzájomného učenia. Jej zámerom je takisto poskytnúť VSZ viac príležitostí pomáhať pri rozvoji inovatívnych politík založených na dôkazoch v súlade s príslušnými politickými iniciatívami Únie.

               (3)Sieť zohrala kľúčovú úlohu pri podpore ďalšej spolupráce medzi členskými štátmi v rámci oblastí patriacich do zodpovednosti VSZ, a výrazne prispela aj k modernizácii a posilneniu VSZ. Z hodnotenia stavu vykonávania rozhodnutia č. 573/2014/EÚ
                  16
                vyplýva, že sieť mala pozitívny vplyv, pričom sa v ňom uvádzajú poučenia z rôznych činností a skúseností.

               (4)S cieľom zúročiť doterajšie výsledky a ďalej posilniť spoluprácu medzi VSZ by sa malo obdobie, na ktoré bola sieť zriadená, predĺžiť do 31. decembra 2027.

               (5)Pokračovanie siete by malo pomôcť pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv, ktorého zásady zahŕňajú poskytovanie aktívnej podpory zamestnanosti. Malo by takisto prispieť k dosiahnutiu cieľa udržateľného rozvoja č. 8 Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú si stanovila Organizácia Spojených národov, a to podporou inkluzívneho a udržateľného hospodárskeho rastu, zamestnanosti a dôstojnej práce pre všetkých.

               (6)Sieť by mala naďalej organizovať spoluprácu a kontakty s ostatnými zainteresovanými stranami na trhu práce s cieľom podporiť ich súčinnosť, a to najmä spoluprácu s agentúrami Únie v oblasti zamestnanosti, sociálnej politiky, vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom zabezpečiť konzistentný politický rámec.

               (7)Finančná podpora Únie pre sieť by mala byť k dispozícii v súlade s viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027.

               (8)Rozhodnutie č. 573/2014/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (9)S cieľom zabezpečiť plynulé pokračovanie činností siete by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať od 1. januára 2021,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rozhodnutie č. 573/2014/EÚ sa týmto mení takto:

               1.V článku 1 sa prvý odsek nahrádza takto:

               „Týmto sa zriaďuje sieť verejných služieb zamestnanosti Únie (VSZ) na obdobie do 31. decembra 2027 (ďalej len „sieť“).“

               2.V článku 3 sa úvodný text nahrádza takto:

               „Cieľom tohto rozhodnutia je podporovať prostredníctvom siete spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti zamestnanosti, v rámci okruhov, ktoré sú v zodpovednosti VSZ, s cieľom prispievať k uskutočňovaniu politík Únie v oblasti zamestnanosti. Takéto kroky pomôžu aj pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a dosahovaní cieľov Organizácie Spojených národov v oblasti udržateľného rozvoja, čím sa podporí(-ia):“.

               3.V článku 4 sa písmeno c) v odseku 1 nahrádza takto:

               „c) prispievať k modernizácii a posilneniu VSZ v kľúčových oblastiach v súlade s politikami Únie v oblasti zamestnanosti, Európskym pilierom sociálnych práv a cieľmi udržateľného rozvoja;“.

               4.Článok 5 sa nahrádza takto:

                     „Spolupráca

               Sieť rozvinie spoluprácu s príslušnými zainteresovanými stranami na trhu práce vrátane ďalších poskytovateľov služieb zamestnanosti a prípadne s agentúrami EÚ v oblasti zamestnanosti, sociálnej politiky a vzdelávania a odbornej prípravy, so sociálnymi partnermi, s organizáciami zastupujúcimi nezamestnané osoby alebo zraniteľné skupiny, s mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v oblasti zamestnanosti a s regionálnymi a miestnymi orgánmi, a to prostredníctvom ich zapájania do príslušných činností a zasadnutí siete, ako aj výmenou informácií a údajov.“

               5.Článok 7 sa nahrádza takto:

               „Finančná podpora

               Celkové finančné zdroje na vykonávanie tohto rozhodnutia sa riadne sprístupnia v súlade s ďalším viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027, pričom ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje Európsky parlament a Rada v rámci obmedzení finančného rámca.“

               6.V článku 9 sa odsek 2 nahrádza takto:

               „Právomoc prijímať delegované akty, ktorá sa uvádza v článku 8, sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027.“

               7.Článok 10 sa nahrádza takto:

               „Preskúmanie

               Komisia do septembra 2026 predloží hodnotenie uplatňovania tohto rozhodnutia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.“

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2021.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=20613&langId=en
                  , pozri stranu 1.

                     (2)

                        Pracovný dokument útvarov Komisie, SWD(2019) 1350.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/social-summit-european-pillar-social-rights-booklet_sk.pdf.

                     (4)

                     http://data.europa.eu/eli/reg/2016/589/oj

                  .

                     (5)

                  https://ela.europa.eu/
                  .

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf.

                     (7)

                     https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals

                  .

                     (8)

                  https://publications.europa.eu/sk/home
                  .

                     (9)

                  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_sk
                  .

                     (10)

                        Sieť VSZ zahŕňa VSZ zmai každého z členských štátov EÚ28, ako aj z Islandu a Nórska (spolu 30 krajín). Keďže v Belgicku sa na sieti zúčastňujú tri VSZ, celkový počet zúčastnených VSZ je 32.

                     (11)

                  https://publications.europa.eu/sk/home
                  .

                     (12)

                        COM(2018) 382 final.

                     (13)

                        Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (14)

                        Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (15)

                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2014/EÚ z 15. mája 2014 o posilnenej spolupráci medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ) (Ú. v. EÚ L 159, 28.5.2014, s. 32)
                  .

                     (16)

                        Pracovný dokument útvarov Komisie, SWD(2019) 1350.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 12. 2019
            COM(2019) 624 final
            2019/0274(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Únie na 63. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971. Uvedené 63. zasadnutie Komisie pre omamné látky je naplánované na 2. až 6. marca 2020.

               2.Kontext návrhu

               2.1. Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971

               Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“)
                  1
                sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

               Dohovorom OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  2
                sa zriaďuje systém medzinárodnej kontroly psychotropných látok. Tento dohovor bol reakciou na diverzifikáciu a rozširovanie škály zneužívaných drog a u rady syntetických drog zaviedol kontroly v závislosti od potenciálu zneužívania na jednej strane a terapeutickej hodnoty na strane druhej.

               Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami príslušných dohovorov, zatiaľ čo Únia nie je zmluvnou stranou.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „rada ECOSOC“) a jej funkcie a právomoci sú okrem iného stanovené v uvedených dvoch dohovoroch. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí ECOSOC. V marci 2020 bude 13 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom
                  3
               . Únia má v Komisii pre omamné látky štatút pozorovateľa.

               2.3.Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky pravidelne mení zoznam látok, ktorý je v prílohe k uvedeným dohovorom na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorej poskytuje poradenstvo jej odborný výbor pre drogovú závislosť.

               Svetová zdravotnícka organizácia predložila 24. januára 2019 generálnemu tajomníkovi OSN
                  4
                šesť odporúčaní, ktoré vzišli z predchádzajúceho kritického preskúmania na štyridsiatom prvom zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť venovanom kanabisu a látkam príbuzným kanabisu.

               Program 63. zasadnutia Komisie pre omamné látky, ktoré sa bude konať od 2. do 6. marca 2020 vo Viedni, môže zahŕňať prijatie rozhodnutia o zaradení týchto látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 ods. 1 písm. rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/JHA z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami
                  5
                (ďalej len „rámcové rozhodnutie“), sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia je „droga“ látka, na ktorú sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach, a ktorákoľvek z látok uvedených v prílohe k rámcovému rozhodnutiu. Rámcové rozhodnutie sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka je už pod kontrolou na úrovni EÚ.

               Kanabis a látky príbuzné kanabisu, ktoré boli predmetom kritického preskúmania na štyridsiatom prvom zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť a šiestich odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie z 24. januára 2019, sú v súčasnosti pod kontrolou na medzinárodnej úrovni podľa dohovoru o omamných látkach alebo podľa dohovoru o psychotropných látkach:

               –látky „kanabis a kanabisová živica“ sú začlenené do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach. Látky „kanabis a kanabisová živica“ sú ďalej začlenené aj do Zoznamu IV k dohovoru o omamných látkach, ktorý obsahuje látky so zvlášť nebezpečným charakterom,

               –látka dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) je začlenená do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach,

               –látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) je začlenená do Zoznamu I k dohovoru o psychotropných látkach,

               –„výťažky a tinktúry z kanabisu“ sú začlenené do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach,

               –„prípravky z kanabidiolu“ sú kontrolované podľa položky „výťažky a tinktúry z kanabisu“ v Zozname I k dohovoru o omamných látkach,

               –„farmaceutické prípravky z kanabisu a dronabinolu“ sú kontrolované ako prípravky vyrábané z kanabisu podľa Zoznamu I k Jednotnému dohovoru o omamných látkach alebo ako prípravky používajúce syntetický delta-9-tetrahydrokanabinol podľa Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               Návrh Komisie na pozíciu Únie vychádza z dostupných dokumentov pre zasadnutia odborného výboru pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie a odpovedí, ktoré počas štvrtého a piateho medzizasadnutia Komisie pre omamné látky 24. júna 2019 a 23. septembra 2019 uviedla Svetová zdravotnícka organizácia, Medzinárodný úrad pre kontrolu omamných látok (INCB) a Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) v rámci svojich príslušných mandátov
                  6
               . Rovnako zohľadňuje výmeny medzi členskými štátmi v horizontálnej pracovnej skupine a prácu Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) v tejto oblasti.

               V návrhu Komisie na pozíciu Únie sa navrhuje podporiť iba niektoré odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré odrážajú vývoj vedeckých poznatkov v ich súvislosti a ktoré by neviedli k výraznej zmene v kontrole týchto látok.

               Na druhej strane sú mnohé odporúčania v súvislosti so svojimi právnymi a praktickými dôsledkami a následkami nejasné, pokiaľ ide o nové kontrolné opatrenia alebo ich neexistenciu. Komisia teda navrhuje, aby Únia vo svojej pozícii namietala proti týmto odporúčaniam. Prípadne ako záložnú možnosť Komisia navrhuje o týchto odporúčaniach nehlasovať a vyžiadať si ďalšie posúdenie zo strany Svetovej zdravotníckej organizácie.

               Je potrebné, aby Rada stanovila pozíciu Únie na účely zasadnutia Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby rozhodla o zaradení látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN. Z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie by túto pozíciu mali vyjadriť členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2020, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia nie je zmluvnou stranou týchto dohovorov, má však v tejto oblasti výlučnú právomoc.

               Na tento účel Komisia navrhuje na 63. zasadnutí Komisie pre omamné látky vyjadriť pozíciu Únie o zaradení látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach v mene Európskej únie členskými štátmi, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2020. Komisia predkladá takýto návrh pozície Únie štvrtýkrát
                  7
               . Rada tieto pozície prijala
                  8
               , a EÚ tak mohla na predchádzajúcich zasadnutiach Komisie pre omamné látky vystupovať jednotne v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov k príslušným dohovorom OSN, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali za zaradenie látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN v súlade s prijatou pozíciou Únie.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  9
               . Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  10
               .

               Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“ vzhľadom na to, že je to orgán, ktorý bol zriadený Hospodárskou a sociálnou radou (ďalej len „rada ECOSOC“) – orgánom Organizácie Spojených národov – a ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

               Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie rade ECOSOC v rámci príslušnej lehoty
                  11
               . Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné. Vzhľadom na to, že rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, majú podľa práva Únie, konkrétne podľa rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/JHA, právne účinky aj v právnom poriadku EÚ. Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania tohto právneho nástroja EÚ.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie.

               Hlavný cieľ a obsah plánovaného aktu sa týkajú nedovoleného obchodovania s drogami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 83 ods. 1 ZFEÚ, ktorý vymedzuje nedovolené obchodovanie s drogami ako oblasť trestnej činnosti s osobitným cezhraničným rozmerom, a Európsky parlament a Rada sa v ňom splnomocňujú stanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami.

               4.3.Variabilná geometria

               V súlade s článkom 10 ods. 4 Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach pripojeného k zmluvám Spojené kráľovstvo oznámilo, že neakceptuje plné právomoci Komisie a Súdneho dvora, pokiaľ ide o akty v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré boli prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy. V dôsledku toho sa rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA na Spojené kráľovstvo prestalo vzťahovať od 1. decembra 2014
                  12
               .

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN nemajú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Spojené kráľovstvo viazané, Spojené kráľovstvo sa nezúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k uvedeným dohovorom prijímajú
                  13
               .

               Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/JHA v znení uplatniteľnom do 21. novembra 2018, v ktorom sa v článku 1 uvádza, že „drogy“ sú ktorékoľvek z látok, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach.

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN majú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Dánsko viazané, Dánsko sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k uvedeným dohovorom prijímajú.

               4.4.Záver

               Právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny vplyv na rozpočet.

               2019/0274 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972
                  14
                (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) nadobudol platnosť 8. augusta 1975.

               (2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Môže vykonať zmeny v zoznamoch len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť nevykonať zmeny, ktoré odporúča Svetová zdravotnícka organizácia.

               (3)Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej aj „dohovor o psychotropných látkach“)
                  15
                nadobudol platnosť 16. augusta 1976.

               (4)Podľa článku 2 dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov k tomuto dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci s cieľom zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

               (5)Zmeny zoznamov pripojených k uvedeným dvom dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA
                  16
                sa vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k týmto dohovorom. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               (6)Komisia pre omamné látky má počas svojho šesťdesiateho tretieho zasadnutia, ktoré sa uskutoční od 2. do 6. marca 2020 vo Viedni prijať rozhodnutia, pokiaľ ide o kanabis a látky príbuzné kanabisu, ktoré sú v súčasnosti pod kontrolou na základe dohovoru o omamných látkach alebo dohovoru o psychotropných látkach.

               (7)Únia nie je zmluvnou stranou príslušných dohovorov OSN. Má štatút pozorovateľa v Komisii pre omamné látky, kde bude v marci 2020 trinásť členských štátov členom s hlasovacím právom
                  17
               . Preto je nevyhnutné, aby Rada oprávnila členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení látok do medzinárodných zoznamov podľa dohovorov patria do výlučnej právomoci Únie.

               (8)Svetová zdravotnícka organizácia predložila 24. januára 2019
                  18
                šesť odporúčaní, ktoré vzišli z predchádzajúceho kritického preskúmania na štyridsiatom prvom zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť (ďalej len „ odborný výbor Svetovej zdravotníckej organizácie“) venovanom kanabisu a látkam príbuzným kanabisu. Cieľom týchto odporúčaní nie je povoliť rekreačné užívanie kanabisu alebo látok príbuzných kanabisu.

               (9)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie nemôžu kanabis a kanabisová živica vyvolať konkrétne negatívne účinky podobné účinkom iných látok uvedených v Zozname IV k dohovoru o omamných látkach. Navyše, prípravky z kanabisu preukázali potenciál na liečbu bolesti a iných ochorení, ako je epilepsia a spasticita súvisiaca so sklerózou multiplex.

               (10)Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie by sa kanabis a kanabisová živica mali zaradiť do zoznamu s takou úrovňou kontroly, ktorá zabráni poškodzovaniu spôsobenému užívaním kanabisu a zároveň nebude prekážkou v prístupe k prípravkom súvisiacim s kanabisom na lekárske účely a s nimi súvisiacim výskumom a vývojom. Svetová zdravotnícka organizácia preto dospela k záveru, že zaradenie kanabisu a kanabisovej živice do zoznamu IV nie je v súlade s kritériami na zaradenie liekov do zoznamu IV.

               (11)Z uvedeného odporúčania nevyplývajú žiadne zmeny na úrovni medzinárodnej kontroly kanabisu a kanabisovej živice, keďže budú aj naďalej zaradené do Zoznamu k I dohovoru o omamných látkach. Uvedené odporúčanie náležite zohľadňuje vedecký vývoj v tejto oblasti od prvého uvedenia kanabisu a kanabisovej živice do dohovoru o omamných látkach. Vypustenie kanabisu a kanabisovej živice zo Zoznamu IV k dohovoru o omamných látkach by prospelo rozvoju kolektívnych vedomostí o liečebných účinkoch, ako aj akýchkoľvek poškodeniach súvisiacich s kanabisom.

               (12)Členské štáty by preto mali podporiť vypustenie kanabisu a kanabisovej živice zo Zoznamu IV k dohovoru o omamných látkach.

               (13)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie môže látka delta-9-tetrahydrokanabinol a jeho aktívny stereoizomér dronabinol, a to najmä v nelegálne získaných vysoko čistých formách, vyvolať negatívne účinky, závislosť a potenciál zneužívania, ktorý sú prinajmenšom rovnako závažné ako pri kanabise, ktorý je zaradený do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach. Látka, ktorá by mohla byť obdobne zneužitá a vyvolať podobné negatívne účinky ako látka, ktorá je už zaradená do zoznamov dohovoru o omamných látkach, býva obvykle zaradená rovnakým spôsobom ako takáto látka. Keďže látka delta-9-tetrahydrokanabinol môže byť zneužitá podobne ako kanabis a má podobné negatívne účinky, spĺňa kritériá na zaradenie do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (14)Svetová zdravotnícka organizácia okrem iného dospela k názoru, že zaradenie látky delta-9-tetrahydrokanabinol do rovnakého dohovoru a zároveň aj do takého istého zoznamu, ako kanabis, t. j. do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach, by značne uľahčilo vykonávanie kontrolných opatrení príslušných dohovorov v členských štátoch. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila zaradiť látku delta-9-tetrahydrokanabinol a jeho aktívne izoméry do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach a pokiaľ sa toto odporúčanie príjme, vypustiť ju zo Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               (15)Z tohto odporúčania nevyplývajú žiadne zmeny na úrovni medzinárodnej kontroly látky delta-9-tetrahydrokanabinol a jej aktívneho stereoizoméru dronabinolu. Mohlo by takisto uľahčiť vykonávanie kontrolných opatrení v členských štátoch.

               (16)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky delta-9-tetrahydrokanabinol a jej aktívnych izomérov do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach a pokiaľ sa toto odporúčanie príjme, ich vypustenie zo Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach. Prípadne by sa odporúčanie nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie Svetovej zdravotníckej organizácie.

               (17)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie nevyvoláva látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu), ktorá je zaradená do Zoznamu I k dohovoru o psychotropných látkach, zneužívanie a nemá negatívne účinky podobné účinkom spojeným s látkou delta-9-tetrahydrokanabinol, avšak keďže je všetkých šesť izomérov z chemického hľadiska podobných látke delta-9-tetrahydrokanabinol, použitím bežných metód chemickej analýzy je náročné odlíšiť ktorýkoľvek z týchto šiestich izomérov od látky delta-9-tetrahydrokanabinol. Navyše, zaradenie týchto šiestich izomérov do rovnakého dohovoru a zároveň aj rovnakého zoznamu, akodelta-9-tetrahydrokanabinol, t. j. do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach, by značne uľahčilo vykonávanie medzinárodnej kontroly látky delta-9-tetrahydrokanabinol a napomohlo by členským štátom pri vykonávaní kontrolných opatrení na úrovni jednotlivých krajín. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila, aby bola látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) zaradená do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach s výhradou prijatia odporúčania Komisie pre omamné látky zaradiť látku dronabinol a jej stereoizoméry (delta-9-tetrahydrokanabinol) do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach a pokiaľ sa toto odporúčanie príjme, aby bola uvedená látka vypustená zo Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               (18)Z tohto odporúčania nevyplývajú žiadne zmeny na úrovni medzinárodnej kontroly látky tetrahydrokanabinol (izomérov delta-9-tetrahydrokanabinolu). Mohlo by takisto uľahčiť vykonávanie kontrolných opatrení v členských štátoch.

               (19)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach s výhradou prijatia odporúčania Komisie pre omamné látky zaradiť látku dronabinol a jej stereoizoméry (delta-9-tetrahydrokanabinol) do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach, a v prípade, že sa uvedené odporúčanie príjme podporiť vypustenie látky tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) zo Zoznamu I k dohovoru o psychotropných látkach. Prípadne by sa odporúčanie nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie Svetovej zdravotníckej organizácie.

               (20)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie spôsobujú variabilitu psychoaktívnych vlastností výťažkov a tinktúr z kanabisu, tak ako je uvedené v dohovore o omamných látkach najmä rozdielne koncentrácie látky delta-9-tetrahydrokanabinol obsiahnutej v týchto výťažkoch a tinktúrach. Niektoré výťažky a tinktúry z kanabisu, ktoré nemajú psychoaktívne vlastnosti a obsahujú najmä kanabidiol, majú sľubné liečebné použitie. Zodpovedným orgánom, ktoré vykonávajú kontrolné opatrenia v jednotlivých krajinách, spôsobuje problém skutočnosť, že tieto rozličné prípravky s premenlivou koncentráciou látky delta-9-tetrahydrokanabinol sú kontrolované v rámci tej istej položky „Výťažky a tinktúry“, ako aj v rámci rovnakého zoznamu. Navyše, definícia prípravkov v rámci dohovoru o omamných látkach môže zahŕňať všetky výrobky, ktoré sú „výťažkami a tinktúrami“ kanabisu ako „prípravky“ z kanabisu, ako aj „prípravky“ z dronabinolu a jeho stereoizomérov v prípade, ak by sa uplatnilo odporúčanie výboru presunúť dronabinol do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila vypustiť výťažky a tinktúry zo Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (21)Avšak aj bez ohľadu na objasnenia, ktoré Svetová zdravotnícka organizácia po vydaní tohto odporúčania poskytla, preň neexistuje žiadne zjavné odôvodnenie z hľadiska verejného zdravia, preto je ťažké posúdiť jeho dôsledky v celom rozsahu so zreteľom na komplexnosť systému medzinárodnej kontroly.

               (22)Členské štáty by preto mali prijať pozíciu, že odporúčanie by sa nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie Svetovej zdravotníckej organizácie.

               (23)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie sa látka kanabidiol nachádza v kanabise a kanabisovej živici, ale nemá psychoaktívne vlastnosti a potenciál na zneužitie či vyvolanie závislosti u užívateľov. Nemá významné negatívne účinky. Okrem iného sa preukázalo, že látka kanabidiol je účinná pri zvládaní niektorých epileptických porúch s nástupom v detskom veku, rezistentných voči liečbe.

               (24)Svetová zdravotnícka organizácia poznamenala, že lieky, ktoré nemajú psychoaktívne účinky a vyrábajú sa ako prípravky z kanabisovej rastliny, budú obsahovať stopové množstvá látky delta-9-tetrahydrokanabinol, a pripustila, že chemická analýza látky delta-9-tetrahydrokanabinol s presnosťou na 0,15 % môže byť pre niektoré členské štáty náročná. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila doplniť poznámku pod čiarou do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach v znení: „Prípravky obsahujúce prevažne kanabidiol a nie viac ako 0,2 % delta-9-tetrahydrokanabinolu nepodliehajú medzinárodnej kontrole.“

               (25)Toto odporúčanie by však len znížilo súčasnú úroveň kontroly týchto prípravkov. Stanovenie akéhokoľvek limitu THC pre prípravky obsahujúce prevažne kanabidiol nie je podložené vedeckými dôkazmi a znenie odporúčania nevylučuje možné rozdielne interpretácie spôsobu výpočtu tejto hranice. Rozdielne zaobchádzanie s kanabidiolom v porovnaní s ostatnými kanabinoidmi nie je odôvodnené a nie je v súlade s existujúcou štruktúrou zoznamov k dohovorom.

               (26)Členské štáty by preto mali prijať pozíciu, že odporúčanie by sa nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie Svetovej zdravotníckej organizácie.

               (27)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie sa lieky, ktoré obsahujú látku delta-9-tetrahydrokanabinol, nespájajú s problémami zneužívania a závislosti a nepoužívajú sa na iné ako lekárske účely. Navyše, Svetová zdravotnícka organizácia uznala, že tieto prípravky sú formulované tak, aby sa s najväčšou pravdepodobnosťou nedali zneužiť, a neexistuje žiadny dôkaz o tom, že sa dajú skutočne zneužiť alebo majú negatívne účinky do takej miery, ktorá by odôvodňovala súčasnú úroveň kontroly súvisiacu so Zoznamom I k dohovoru o omamných látkach alebo úroveň kontroly súvisiacu so Zoznamom II k dohovoru o psychotropných látkach. Svetová zdravotnícka organizácia teda odporučila, aby boli „prípravky vyrobené chemickou syntézou alebo kanabisové prípravky, ktoré sú zložené ako farmaceutické prípravky s jednou alebo viacerými inými zložkami a takým spôsobom, že látku delta-9-tetrahydrokanabinol nie je možné získať jednoducho alebo v pomere, ktorý by predstavoval ohrozenie verejného zdravia“, pridané do Zoznamu III k dohovoru o omamných látkach.

               (28)Toto odporúčanie by však so sebou mohlo priniesť dodatočné regulačné zaťaženie členských štátov. Navyše, znenie odporúčania, ktoré sa týka „farmaceutických“ prípravkov, sa nezakladá na žiadnej definícii v rámci dohovoru o omamných látkach a nemusí byť v súlade s terminológiou EÚ zavedenou smernicou 2001/83/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch
                  19
               .

               (29)Členské štáty by teda mali podporiť hlasovanie proti odporúčaniu zaradiť „prípravky vyrobené chemickou syntézou alebo kanabisové prípravky, ktoré sú zložené ako farmaceutické prípravky s jednou alebo viacerými inými zložkami a takým spôsobom, že látku delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol) nie je možné získať jednoducho alebo v pomere, ktorý by predstavoval ohrozenie verejného zdravia“ do Zoznamu III k dohovoru o omamných látkach. Prípadne by sa toto odporúčanie nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie Svetovej zdravotníckej organizácie.

               (30)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať v Komisii pre omamné látky, pretože rozhodnutia týkajúce sa rozdielnych rozhodnutí o zaradení kanabisu a látok príbuzných kanabisu do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne rámcového rozhodnutia 2004/757/JHA.

               (31)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               (32)Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/JHA v znení uplatniteľnom do 21. novembra 2018, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (33)Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/JHA, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (34)Spojené kráľovstvo nie je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/JHA, a preto sa nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 2. do 6. marca 2020, keď bude tento orgán vyzvaný, aby prijal rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971, sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (2)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Od 1. januára 2020 bude týchto 13 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom: Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko a Taliansko.

                     (4)

                        https://www.who.int/medicines/access/controlled- substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8, zmenené smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2103 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA s cieľom zahrnúť nové psychoaktívne látky do vymedzenia pojmu drogy a ktorou sa zrušuje rozhodnutie Rady 2005/387/JHA, Ú. v. EÚ L 305, 21.11.2017, s. 12.

                     (6)

                        Pozri zhrnutie všetkých otázok a odpovedí k 26. novembru na adrese
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Scheduling_Resource_Material/Cannabis/Consultations_with_WHO_Questions_and_Answers_26_November_2019.pdf

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final. Je potrebné poznamenať, že Komisia súbežne predkladá návrh týkajúci sa zaradenia nových psychoaktívnych látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN.

                     (8)

                        Prijaté na zasadnutí Rady 7. marca 2017, 27. februára 2018 a 5. marca 2019.

                     (9)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (10)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (11)

                        Článok 3 ods. 7 dohovoru o omamných látkach, článok 2 ods. 7 dohovoru o psychotropných látkach.

                     (12)

                        Pozri bod 29 zoznamu aktov Únie prijatých pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach, ktoré sa od 1. decembra 2014 prestanú vzťahovať na Spojené kráľovstvo v súlade s článkom 10 ods. 4 druhou vetou Protokolu (č. 36) o prechodných ustanoveniach (Ú. v. EÚ C 430 1.12.2014, s. 17).

                     (13)

                        Tento návrh sa týka stanovenia pozície, ktorá sa má v mene Únie prijať na zasadnutí, ktoré sa uskutoční po vystúpení Spojeného kráľovstva z Únie, pokiaľ Spojené kráľovstvo nepožiada o štvrté predĺženie lehoty podľa článku 50 zmluvy, ktoré si vyžaduje jednomyseľný súhlas Európskej rady (článok 50). Avšak v čase, keď Komisia svoj návrh prijíma, je Spojené kráľovstvo členským štátom. Preto napr. odkazy na počet „členských štátov“, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky atď., zahŕňajú aj Spojené kráľovstvo.

                     (14)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (15)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (16)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (17)

                        Od 1. januára 2020 bude týchto 13 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom: Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko a Taliansko.

                     (18)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (19)

                        Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67 – 128.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 12. 2019
            COM(2019) 624 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorú majú prijať členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie na šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 2. do 6. marca 2020, pokiaľ ide o zmeny v rozsahu kontroly látok:

               1.látky kanabis a kanabisová živica sa majú vypustiť zo Zoznamu IV k Jednotnému dohovoru o omamných látkach (1961);

               2.látka dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) sa má zaradiť do Zoznamu I k Jednotnému dohovoru o omamných látkach (1961) a ak sa toto odporúčanie prijme, má sa vypustiť zo Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach (1971). Odporúčanie o výťažkoch a tinktúrach by sa nemalo predkladať na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie WHO.

               3.Látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) sa má zaradiť do Zoznamu I k Jednotnému dohovoru o omamných látkach (1961) na základe prijatia odporúčania Komisie pre omamné látky zaradiť látku dronabinol a jeho stereoizoméry (delta-9-tetrahydrokanabinol) do zoznamu I k Jednotnému dohovoru o omamných látkach (1961); ak sa toto odporúčanie príjme, má sa vypustiť zo Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach (1971). Prípadne by sa odporúčanie nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie WHO.

               4.Odporúčanie o výťažkoch a tinktúrach by sa nemalo predkladať na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie WHO.

               5.Odporúčanie týkajúce sa poznámky pod čiarou v znení „prípravky obsahujúce prevažne kanabidiol a nie viac ako 0,2 percenta delta-9-tetrahydrokanabinolu nie sú pod medzinárodnou kontrolou“ by sa nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie WHO.

               6.Prípravky vyrobené chemickou syntézou alebo kanabisové prípravky, ktoré sú zložené ako farmaceutické prípravky z jednej alebo viacerých ďalších zložiek a takým spôsobom, že látku delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol) nie je možné získať jednoducho alebo v pomere, ktorý by predstavoval ohrozenie verejného zdravia, sa majú zaradiť do Zoznamu III k Jednotnému dohovoru o omamných látkach (1961). Prípadne by sa odporúčanie nemalo predložiť na hlasovanie a malo by sa vyžadovať ďalšie posúdenie WHO.