				|

		52012PC0526

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 573/2007/ES, rozhodnutie č. 575/2007/ES a rozhodnutie Rady 2007/435/ES s cieľom zvýšiť mieru spolufinancovania uplatňovanú v rámci Európskeho fondu pre utečencov, Európskeho fondu pre návrat a Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia v súvislosti s niektorými členskými štátmi, ktoré majú alebo ktorým hrozia vážne ťažkosti v súvislosti s finančnou stabilitou /* COM/2012/0526 final - 2012/0252 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·
Dôvody a ciele
Pretrvávajúca
finančná a hospodárska kríza zvyšuje tlak na vnútroštátne finančné
zdroje, keďže členské štáty znižujú svoje rozpočty. V tejto
súvislosti je obzvlášť dôležité zabezpečiť bezproblémovú realizáciu
programov prijatých v kontexte štyroch fondov tvoriacich súčasť
všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“ (ďalej
len „fondy“), prostredníctvom ktorých do hospodárstva plynú finančné
prostriedky.
Realizácia
programov je však často náročná v dôsledku problémov s likviditou
vyplývajúcich z rozpočtových obmedzení, čo v mnohých prípadoch vedie
k výraznému kráteniu výdavkov, a tým problémy počas pretrvávajúcej
krízy ešte viac narastajú. To platí predovšetkým v prípade členských
štátov, ktoré sú najviac postihnuté krízou a ktoré dostali finančnú pomoc
na základe programu v rámci európskeho finančného stabilizačného
mechanizmu (EFSM), Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS),
bilaterálnych pôžičiek určených krajinám eurozóny, resp. na základe
mechanizmu platobnej bilancie pre krajiny mimo eurozóny. K dnešnému
dňu požiadalo o finančnú pomoc v rámci rôznych mechanizmov
podpory šesť krajín vrátane Grécka, ktoré pred zriadením mechanizmu EFSM
dostalo finančnú pomoc aj prostredníctvom bilaterálnych pôžičiek,
pričom tieto krajiny sa s Komisiou dohodli na programe
makroekonomických úprav. Ide o Maďarsko, Rumunsko, Lotyšsko (v rámci
mechanizmu platobnej bilancie), Portugalsko, Grécko a Írsko (v rámci EFSM, EFSF
a bilaterálnych mechanizmov). Treba poznamenať, že program pre
Maďarsko sa skončil v roku 2010 a program pre Lotyšsko sa
skončil začiatkom roka 2012.
Je potrebné
zabezpečiť, aby členské štáty, ktoré využívajú mechanizmus
finančnej podpory, resp. akékoľvek ďalšie členské štáty,
ktorým sa bude takáto pomoc poskytovať v budúcnosti, boli schopné
realizovať v praxi programy prijaté v rámci uvedených fondov a
financovať príslušné projekty. Preto sa v tomto návrhu predkladajú
ustanovenia, ktoré by Komisii mali umožniť zvýšiť podiel
spolufinancovania, ktoré Únia poskytuje týmto krajinám, a to v období,
počas ktorého tieto krajiny využívajú pomoc poskytovanú z niektorého
z mechanizmov podpory vytvorených v rámci príslušných nástrojov
financovania. Členským štátom to poskytne dodatočné finančné
zdroje a uľahčí to pokračovanie praktickej realizácie
programov.
·
Všeobecný kontext
Prehlbovanie
finančnej krízy v niektorých členských štátoch nepochybne
výrazne ovplyvňuje reálnu ekonomiku, čo je okrem iného
zapríčinené objemom akumulovaného dlhu a ťažkosťami,
s ktorými sa vlády stretávajú, keď si chcú za udržateľných
nákladov požičať peniaze na trhu.
Komisia mimoriadne
aktívne predkladala návrhy, v ktorých sa hľadali najlepšie spôsoby reakcie
na súčasnú krízu a jej sociálno-ekonomické dôsledky. V tejto súvislosti
boli prijaté tri jej návrhy. Predmetom prvého návrhu sú zmeny a doplnenia
nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa
ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja,
Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, zamerané na zvýšenie podielu
príspevku Únie, ktorý možno poskytnúť prostredníctvom priebežných
a záverečných platieb, a to až o 10 percentuálnych bodov nad
súčasné limity [nariadenie (EÚ) č. 1311/2011 z 13. decembra 2011]. Druhým
návrhom sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 z 20.
septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a to s cieľom
zvýšiť podiel príspevku poskytovaného z tohto fondu najvzdialenejším
regiónom a menším ostrovom v Egejskom mori až do výšky 95 % a v prípade
ostatných regiónov až do výšky 85 % [nariadenie (EÚ) č. 1312/2011 z 19.
decembra 2011]. Predmetom tretieho návrhu sú zmeny a doplnenia nariadenia Rady
(ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo, ktorých
cieľom bolo zvýšiť podiel príspevku Únie, ktorý možno poskytnúť
prostredníctvom priebežných a záverečných platieb, a to až o 10
percentuálnych bodov nad súčasné limity [nariadenie (EÚ) č. 387/2012
z 19. apríla 2012].
·
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
V článku 14 rozhodnutia Európskeho
parlamentu a Rady č. 573/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje
Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013 ako
súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných
tokov, sa ustanovuje, že výška príspevku Únie spravidla nesmie presiahnuť
50 % celkových nákladov na konkrétnu akciu. V tomto článku sa takisto
ustanovuje, že v členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje Kohézny
fond, sa príspevok Únie môže zvýšiť na 75 %; v zmysle tohto
článku je rovnaké zvýšenie možné aj v prípade projektov zameraných na
konkrétne priority uvedené v strategických usmerneniach.
Článok 15 rozhodnutia Európskeho
parlamentu a Rady č. 575/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje
Európsky fond pre návrat na obdobie rokov 2008 až 2013 ako súčasť
všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov, a článok
13 rozhodnutia Rady 2007/435/ES z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje
Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie
rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a
riadenie migračných tokov, obsahujú rovnaké ustanovenia ako vyššie uvedený
článok 14 rozhodnutia č. 573/2007/ES.
V článku 21 ods. 3 rozhodnutia č.
573/2007/ES sa ustanovuje, že finančná pomoc z Európskeho fondu pre
utečencov na núdzové opatrenia nepresiahne 80 % nákladov na každé
opatrenie.
·
Súlad s inými politikami a cieľmi
Únie
Návrh je
konzistentný/ v súlade s ostatnými návrhmi a iniciatívami, ktoré prijala
Európska komisia v rámci reakcie na finančnú krízu.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
·
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Neuskutočnili
sa žiadne konzultácie s externými zainteresovanými stranami.
·
Získavanie a využívanie expertízy
Využívanie externej
expertízy nebolo potrebné.
·
Posúdenie vplyvu
Predkladaným návrhom sa Komisii umožní
poskytnúť väčšie spolufinancovanie krajinám využívajúcim niektorý z
podporných mechanizmov.
Nie je potrebný dodatočný rozpočet,
pretože ročné prídely finančných prostriedkov z fondov pre uvedené
krajiny a na programy na programové obdobie 2007 až 2013 sa nezmenia.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·
Zhrnutie návrhu
Navrhuje sa upraviť článok 14 a
článok 21 ods. 3 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č.
573/2007/ES tak, aby sa miera spolufinancovania uplatňovaná v prípade
programov príslušných členských štátov realizovaných na základe Európskeho
fondu pre utečencov zvýšila o 20 percentuálnych bodov, ak tieto
členské štáty využívajú niektorý z podporných mechanizmov. Podobne sa
navrhuje upraviť aj článok 15 rozhodnutia Európskeho parlamentu a
Rady č. 575/2007/ES a článok 13 rozhodnutia Rady 2007/435/ES.
Po prijatí rozhodnutia o poskytnutí
finančnej pomoci členskému štátu využívajúcemu niektorý z podporných
mechanizmov môže tento členský štát Komisii predložiť návrh
ročného programu alebo návrh revidovaného ročného programu, v ktorom
bude uplatnená zvýšená miera spolufinancovania Únie.
Na to, aby členský štát mohol
uplatniť zvýšenú mieru spolufinancovania Únie, musí v čase predloženia
návrhu ročného programu alebo návrhu revidovaného ročného programu
Komisii využívať niektorý z podporných mechanizmov. Ak však niektorú akciu
konkrétneho ročného programu Únia spolufinancovala zvýšenou mierou, táto
miera sa bude uplatňovať až do konca obdobia oprávnenosti príslušného
ročného programu, a to bez ohľadu na to, či daný štát využíva
alebo nevyužíva niektorý z podporných mechanizmov.
·
Právny základ
Rozhodnutie
Európskeho parlamentu a Rady č. 573/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa
zriaďuje Európsky fond pre utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013
ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných
tokov.
Rozhodnutie
Európskeho parlamentu a Rady č. 575/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa
zriaďuje Európsky fond pre návrat na obdobie rokov 2008 až 2013 ako
súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných
tokov.
Rozhodnutie Rady
2007/435/ES z 25. júna 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond
pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín na obdobie rokov 2007
až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie
migračných tokov.
Tieto rozhodnutia
sú založené na zásade zdieľaného hospodárenia Komisie
a členských štátov a zahŕňajú ustanovenia o postupe
programovania, ako aj opatreniach týkajúcich sa riadenia programu (vrátane
finančného hospodárenia), monitorovania, finančnej kontroly
a hodnotenia projektov.
·
Zásada subsidiarity
Návrh je v súlade
so zásadou subsidiarity do tej miery, že jeho cieľom je poskytnúť
zvýšenú podporu z fondov tým členským štátom, ktoré majú vážne
ťažkosti, a to najmä s hospodárskou a finančnou stabilitou, a
ktoré čelia zhoršeniu deficitu a zadlženia, resp. spomalenému
hospodárskemu rastu vzhľadom na vnútroštátne štrukturálne výzvy
a medzinárodnú hospodársku a finančnú situáciu. V tomto kontexte je
potrebné ustanoviť dočasný mechanizmus na úrovni Európskej únie,
ktorý by jej umožňoval spolufinancovať certifikované výdavky z
fondov, a to pri uplatnení vyššej miery spolufinancovania.
·
Zásada proporcionality
Návrh je
v súlade so zásadou proporcionality:
Predmetný návrh je
vskutku v súlade so zásadou proporcionality, pretože predstavuje významný posun
v zabezpečení zvýšenej pomoci z fondov členským štátom, ktoré majú
alebo ktorým hrozia závažné ťažkosti spôsobené výnimočnými udalosťami
mimo ich kontroly, a na ktoré sa vzťahujú podmienky nariadenia Rady
(EÚ) č. 407/2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný
stabilizačný mechanizmus, resp. ktorým sa z rovnakých dôvodov poskytuje
finančná pomoc z Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS),
alebo ktoré majú alebo ktorým hrozia závažné ťažkosti z hľadiska
platobnej bilancie a na ktoré sa vzťahujú podmienky nariadenia Rady (ES)
č. 332/2002. Malo by sa to vzťahovať aj na Grécko, ktorému sa
poskytla pomoc na základe osobitného dojednania mimo podporných mechanizmov, a
to v rámci dohody medzi veriteľmi a dohody o pôžičke v eurozóne.
·
Výber nástroja
Navrhovaný
nástroj: rozhodnutia.
Iné nástroje by
neboli primerané z týchto dôvodov:
Komisia preskúmala
možnosti, ktoré ponúka právny rámec, a vzhľadom na doterajšie skúsenosti
považuje za nevyhnutné navrhnúť zmeny a doplnenia predmetných rozhodnutí.
Cieľom tejto revízie je uľahčiť spolufinancovanie akcií,
a tak urýchliť ich realizáciu, ako aj zvýšiť vplyv takýchto
investícií na reálnu ekonomiku.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Viazané
rozpočtové prostriedky nie sú ovplyvnené, pretože sa nenavrhuje žiadna
úprava maximálnych výšok finančných prostriedkov z fondov stanovených
v operačných programoch na programové obdobie rokov
2007 – 2013.
Predkladaný návrh
je prejavom pripravenosti Európskej únie poskytnúť členským štátom
pomoc pri ich úsilí o riešenie finančnej krízy. Predmetné zmeny a
doplnenia prinesú príslušným členským štátom finančné prostriedky
potrebné na podporu projektov a oživenie hospodárstva.
2012/0252 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie
č. 573/2007/ES, rozhodnutie č. 575/2007/ES a rozhodnutie Rady
2007/435/ES s cieľom zvýšiť mieru spolufinancovania uplatňovanú
v rámci Európskeho fondu pre utečencov, Európskeho fondu pre návrat a
Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín,
pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia
v súvislosti s niektorými členskými štátmi, ktoré majú alebo ktorým hrozia
vážne ťažkosti v súvislosti s finančnou stabilitou
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2 a
článok 79 ods. 2 a ods. 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným
parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Rozhodnutím Európskeho
parlamentu a Rady č. 573/2007/ES z 23. mája 2007[1] bol zriadený Európsky fond pre
utečencov, rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady
č. 575/2007/ES z 23. mája 2007[2]
bol zriadený Európsky fond pre návrat a rozhodnutím Rady 2007/435/ES z 25.
júna 2007[3]
bol zriadený Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov tretích
krajín, pričom všetky tieto fondy tvoria súčasť všeobecného
programu Solidarita a riadenie migračných tokov. V týchto rozhodnutiach sa
stanovujú rôzne miery spolufinancovania, ktoré Únia poskytuje na akcie
podporované z predmetných fondov.
(2)       Nebývalá svetová
finančná kríza a hospodársky útlm vážne poškodili hospodársky rast a
finančnú stabilitu a v niekoľkých členských štátoch vyvolali
výrazné zhoršenie finančných, hospodárskych a sociálnych podmienok.
Niektoré členské štáty majú alebo im hrozia vážne ťažkosti, a to
najmä s finančnou a hospodárskou stabilitou, čo vedie k zhoršeniu
deficitu a zadlženia a ohrozuje hospodársky rast brzdený v dôsledku
medzinárodnej hospodárskej a finančnej situácie.
(3)       Hoci sa už prijali dôležité
opatrenia na vyváženie negatívnych účinkov krízy, všeobecne sa
pociťuje vplyv finančnej krízy na reálnu ekonomiku, trh práce
a celú spoločnosť. Zvyšuje sa tlak na vnútroštátne finančné
zdroje. Prostredníctvom maximálneho a optimálneho
využívania finančných prostriedkov Únie by sa mali rýchlo
podniknúť ďalšie kroky na zmiernenie tohto tlaku.
(4)       Nariadenie Rady (ES) č.
332/2002 z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej
finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov[4], stanovuje, že Rada poskytne
strednodobú finančnú pomoc, pokiaľ má členský štát, ktorý
neprijal euro, ťažkosti alebo mu hrozia závažné ťažkosti s platobnou
bilanciou.
(5)       Rumunsku bola takáto pomoc
poskytnutá rozhodnutím Rady 2009/459/ES[5].
(6)       Rada 9. mája 2010 prijala
komplexný balík opatrení, medzi ktoré patrí a) nariadenie Rady, ktorým sa
zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus[6] a ktorého právnym základom je
článok 122 ods. 2 zmluvy, a b) Európsky nástroj finančnej stability,
ktorý poskytuje finančnú podporu členským štátom eurozóny v
ťažkostiach, ktoré boli vyvolané mimoriadnymi okolnosťami mimo kontrolu
týchto členských štátov, a to s cieľom zaistiť finančnú
stabilitu eurozóny ako celku aj jej členských štátov.
(7)       Írsku a Portugalsku bola
poskytnutá finančná pomoc prostredníctvom európskeho finančného
stabilizačného mechanizmu na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady 2011/77/EÚ[7] a vykonávacieho rozhodnutia
Rady 2011/344/EÚ[8].
Tieto štáty dostali finančné prostriedky aj z Európskeho nástroja
finančnej stability.
(8)       Dohoda medzi veriteľmi a
dohoda o úverovom mechanizme pre Grécko uzavretá 8. mája 2010 nadobudli
platnosť 11. mája 2010. Ministri financií 17 členských štátov
eurozóny 12. marca 2012 prerušili prvý program a schválili druhý program finančnej
pomoci Grécku. Bolo prijaté rozhodnutie, že finančným nástrojom pre tento
druhý program bude Európsky nástroj finančnej stability, prostredníctvom
ktorého sa poskytne aj zostávajúca suma, ktorou mala prispieť eurozóna v
rámci prvého programu.
(9)       Ministri financií 17 členských
štátov eurozóny podpísali 2. februára 2012 Zmluvu o založení Európskeho
mechanizmu pre stabilitu (EMS). Podľa uvedenej zmluvy, ktorá vychádza z
rozhodnutia Európskej rady 2011/199/EÚ z 25. marca 2011, ktorým sa mení a
dopĺňa článok 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti
s mechanizmom pre stabilitu pre členské štáty, ktorých menou je euro[9], sa má Európsky mechanizmus pre
stabilitu od svojho nadobudnutia platnosti v polovici roka 2012 stať
primárnym poskytovateľom finančnej pomoci pre členské štáty
eurozóny. Preto by sa mal Európsky mechanizmus pre stabilitu
zohľadniť už v tomto rozhodnutí.
(10)     Európska rada vo svojich
záveroch z 23. a 24. júna 2011 uvítala zámer Komisie zlepšiť
súčinnosť medzi úverovým programom pre Grécko a finančnými prostriedkami
Únie a podporila snahy o zlepšenie schopnosti Grécka čerpať
finančné prostriedky Únie s cieľom stimulovať rast a
zamestnanosť prostredníctvom zmeny zamerania na vyššiu
konkurencieschopnosť a vytváranie pracovných miest. Okrem toho uvítala a
podporila komplexný program technickej pomoci Grécku, ktorý pripravuje Komisia
spolu s členskými štátmi. Tieto zmeny a doplnenia rozhodnutia
č. 573/2007/ES, rozhodnutia č. 575/2007/ES a rozhodnutia Rady
2007/435/ES tvoria súčasť tohto úsilia o zlepšenie účinnosti.
(11)     So zreteľom na mimoriadne
okolnosti bolo nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla
2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho
rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, zmenené a doplnené
prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 1311/2011 s cieľom umožniť
zvýšenie miery spolufinancovania uplatňovanej v prípade štrukturálnych
fondov a Kohézneho fondu, keď ide o členské štáty, ktoré čelia
vážnym ťažkostiam v súvislosti s finančnou stabilitou[10]. Podobný prístup sa vo
vzťahu k rovnakým členským štátom uplatnil v rámci Európskeho
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka [nariadenie (EÚ)
č. 1312/2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES)
č. 1698/2005][11]
a v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo [nariadenie (EÚ)
č. 387/2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES)
č. 1198/2006][12].
Tieto členské štáty by sa podobne mali podporiť aj v rámci štyroch
fondov zriadených na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť
všeobecného programu „Solidarita a riadenie migračných tokov“, konkrétne
Fondu pre vonkajšie hranice, Európskeho fondu pre návrat, Európskeho fondu pre
utečencov a Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích
krajín (ďalej len „fondy“).
(12)     Tieto fondy predstavujú
kľúčové nástroje, ktoré členským štátom pomáhajú pri riešení
dôležitých výziev v oblasti migrácie, azylu a vonkajších hraníc, kam okrem
iného patrí rozvoj komplexnej prisťahovaleckej politiky Únie zameraný na
posilnenie jej konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti a vytvorenie
spoločného európskeho azylového systému.
(13)     Aby sa uľahčilo
hospodárenie s finančným prostriedkami Európskej únie v oblasti migrácie,
azylu a vonkajších hraníc a aby sa zlepšila dostupnosť financovania pre
tie členské štáty, ktoré v rámci fondov plnia svoje ročné programy,
je potrebné na dočasnom základe a bez toho, aby tým bolo dotknuté
programové obdobie 2014 až 2020, vytvoriť podmienky pre zvýšenie miery
spolufinancovania z prostriedkov Únie o sumu zodpovedajúcu 20 percentuálnym
bodom nad miery spolufinancovania uplatňované v súčasnosti, ak ide o
členské štáty, ktoré čelia vážnym ťažkostiam v súvislosti s
finančnou stabilitou. To znamená, že ročné prídely prostriedkov z
fondov poskytované podľa základných aktov sa nezmenia, pričom sa však
zodpovedajúcim spôsobom zníži výška vnútroštátneho spolufinancovania.
Prebiehajúce ročné programy bude nutné revidovať, aby sa
zohľadnili zmeny vyplývajúce z uplatňovania tejto zvýšenej miery
spolufinancovania Únie.
(14)     Každý členský štát, ktorý
bude chcieť využiť zvýšenú mieru spolufinancovania Únie, by mal
Komisii spolu s návrhom svojho ročného programu alebo svojho revidovaného
ročného programu predložiť písomné vyhlásenie. V tomto vyhlásení by
predmetný členský štát mal uviesť odkaz na príslušné rozhodnutie
Rady, resp. akékoľvek iné relevantné rozhodnutie, na základe ktorého sa
stal oprávneným na využitie zvýšenej miery spolufinancovania Únie.
(15)     Bezprecedentná kríza
ovplyvňujúca medzinárodné finančné trhy a hospodársky pokles
vážne poškodili finančnú stabilitu viacerých členských štátov.
Keďže je nutné rýchlo reagovať, aby sa zmiernil ich vplyv na
hospodárstvo ako celok, toto rozhodnutie by malo nadobudnúť
účinnosť čo najskôr.
(16)     Rozhodnutie č.
573/2007/ES, rozhodnutie č. 575/2007/ES a rozhodnutie Rady 2007/435/ES by
sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. Ak sa
odkazuje na článok 14 alebo článok 21 ods. 3 rozhodnutia č.
573/2007/ES, na článok 15 rozhodnutia č. 575/2007/ES alebo na
článok 13 rozhodnutia Rady 2007/435/ES, resp. na percentuálny podiel
príspevku Únie stanovený v týchto článkoch, mal by sa takýto odkaz
vykladať tak, že odkazuje na revidované znenie článku 14, resp.
článku 21 ods. 3, článku 15 a článku 13, a na prípadne zvýšené
percento príspevku Únie.
(17)     V súlade s článkom 3
Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na
priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k
Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho,
aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Írsko [nezúčastňuje
na prijímaní tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu / oznámilo svoju vôľu podieľať sa na prijatí a
uplatňovaní tohto rozhodnutia].
(18)     V súlade s článkom 3
Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na
priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k
Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho,
aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo
[nezúčastňuje na prijímaní tohto rozhodnutia, nie je ním viazané
ani nepodlieha jeho uplatňovaniu / oznámilo svoju vôľu
podieľať sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia].
(19)     V súlade s článkami 1 a 2
Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a
Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko
nezúčastňuje na prijímaní tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani
nepodlieha jeho uplatňovaniu.
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Rozhodnutie č. 573/2007/ES sa týmto mení
a dopĺňa takto::
1) V článku 14 sa ods. 4 nahrádza
takto:
„4.        Výška príspevku Únie na podporované
projekty, pokiaľ ide o akcie vykonávané v členských štátoch
podľa článku 3, nesmie presiahnuť 50 % celkových
nákladov na konkrétnu akciu.
V prípade projektov zameraných na konkrétne
priority uvedené v strategických usmerneniach, na ktoré
odkazuje článok 17, sa môže tento príspevok zvýšiť na
75 %.
V členských štátoch, na ktoré sa
vzťahuje Kohézny fond, sa príspevok Únie zvyšuje na 75 %.
Príspevok Únie možno
zvýšiť o 20 percentuálnych bodov, ak príslušný členský štát v
čase predloženia návrhu ročného programu podľa článku 20
ods. 3 tohto rozhodnutia, resp. návrhu revidovaného ročného programu
podľa článku 23 rozhodnutia Komisie č. 2008/22/ES*,
spĺňa niektorú z týchto podmienok:
a)      poskytuje sa mu strednodobá finančná
pomoc podľa nariadenia Rady (ES) č. 332/2002**;
b)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010*** alebo mu pred
nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia poskytli pomoc iné členské
štáty eurozóny;
c)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa medzivládnej dohody v súvislosti so zriadením Európskeho
nástroja finančnej stability alebo podľa Zmluvy o založení
Európskeho mechanizmu pre stabilitu.
Príslušný členský štát predloží Komisii
spolu s návrhom ročného programu alebo návrhom revidovaného ročného
programu písomné vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že spĺňa podmienky
uvedené v písm. a), b) alebo c) ods. 4 tohto článku.
Projekt možno ďalej spolufinancovať
predmetnou zvýšenou mierou spolufinancovania, aj keď v priebehu
vykonávania súvisiaceho ročného programu členský štát prestane
spĺňať príslušnú podmienku uvedenú v písm. a), b) alebo c) ods.
4 tohto článku.
_______
*          Ú. v. EÚ
L 167, 27.06.2008, s. 1.
**        Ú. v. EÚ
L 53, 12.5.2010, s. 1.
***      Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.“
2) V článku 21 sa ods. 3 nahrádza
takto:
„3.        Finančná pomoc z fondu na
núdzové opatrenia stanovené v článku 5 je obmedzená na obdobie
šiestich mesiacov a nepresiahne 80 % nákladov na každé opatrenie.
Finančnú pomoc možno zvýšiť o 20
percentuálnych bodov, ak príslušný členský štát v čase predloženia
žiadosti o pomoc na núdzové opatrenia podľa odseku 2 tohto článku,
resp. v čase predloženia návrhu revidovaného ročného programu
podľa článku 23 rozhodnutia 2008/22/ES, spĺňa niektorú z
podmienok uvedených v článku 14 ods. 4 štvrtom pododseku písm. a), b)
alebo c) tohto rozhodnutia.
Príslušný členský štát predloží Komisii
spolu so žiadosťou o pomoc na núdzové opatrenia alebo návrhom revidovaného
ročného programu písomné vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že spĺňa
niektorú z podmienok uvedených v článku 14 ods. 4 štvrtom pododseku písm.
a), b) alebo c).
Projekt možno spolufinancovať predmetnou
zvýšenou mierou spolufinancovania, aj keď v priebehu vykonávania
súvisiaceho ročného programu členský štát prestane spĺňať
príslušnú podmienku uvedenú v článku 14 ods. 4 štvrtom pododseku písm. a),
b) alebo c).“
Článok 2
V článku 15
rozhodnutia č. 575/2007/ES sa ods. 4 nahrádza takto:
„4.        Výška
príspevku Únie na podporované projekty, pokiaľ ide o akcie vykonávané
v členských štátoch podľa článku 3, nesmie
presiahnuť 50 % celkových nákladov na konkrétnu akciu.
V prípade
projektov zameraných na konkrétne priority uvedené v strategických
usmerneniach, na ktoré odkazuje článok 18, sa môže tento
príspevok zvýšiť na 75 %.
V členských
štátoch, na ktoré sa vzťahuje Kohézny fond, sa príspevok Únie zvyšuje na
75 %.
Príspevok Únie možno
zvýšiť o 20 percentuálnych bodov, ak príslušný členský štát v
čase predloženia návrhu ročného programu podľa článku 21
ods. 3 tohto rozhodnutia, resp. návrhu revidovaného ročného programu
podľa článku 23 rozhodnutia Komisie 2008/458/ES*,
spĺňa niektorú z týchto podmienok:
a)      poskytuje sa mu strednodobá finančná
pomoc podľa nariadenia Rady (ES) č. 332/2002**;
b)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010*** alebo mu pred
nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia poskytli pomoc iné členské
štáty eurozóny;
c)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa medzivládnej dohody v súvislosti so zriadením Európskeho
nástroja finančnej stability alebo podľa Zmluvy o založení
Európskeho mechanizmu pre stabilitu.
Príslušný členský štát predloží Komisii
spolu s návrhom ročného programu alebo návrhom revidovaného ročného
programu písomné vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že spĺňa podmienky
uvedené v písm. a), b) alebo c) ods. 4 tohto článku.
Projekt možno ďalej spolufinancovať
predmetnou zvýšenou mierou spolufinancovania, aj keď v priebehu
vykonávania súvisiaceho ročného programu členský štát prestane
spĺňať príslušnú podmienku uvedenú v písm. a), b) alebo c) ods.
4 tohto článku.
_______
*          Ú. v. EÚ
L 167, 27.6.2008, s. 135.
**        Ú. v. EÚ
L 53, 12.5.2010, s. 1.
***      Ú. v. EÚ
L 118, 12.5.2010, s. 1.“
Článok 3
V článku 13 rozhodnutia 435/2007/ES sa
ods. 4 nahrádza takto:
„4.        Výška príspevku Únie na podporované
projekty, pokiaľ ide o akcie vykonávané v členských štátoch
podľa článku 4, nesmie presiahnuť 50 % celkových
nákladov na konkrétnu akciu.
V prípade projektov zameraných na
konkrétne priority uvedené v strategických usmerneniach, na ktoré odkazuje
článok 16, sa môže tento príspevok zvýšiť na 75 %.
V členských štátoch, na ktoré sa
vzťahuje Kohézny fond, sa príspevok Únie zvyšuje na 75 %.
Príspevok Únie možno
zvýšiť o 20 percentuálnych bodov, ak príslušný členský štát v
čase predloženia návrhu ročného programu podľa článku 19
ods. 3 tohto rozhodnutia, resp. návrhu revidovaného ročného programu
podľa článku 23 rozhodnutia Komisie 2008/457/ES*,
spĺňa niektorú z týchto podmienok:
a)      poskytuje sa mu strednodobá finančná
pomoc podľa nariadenia Rady (ES) č. 332/2002**;
b)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010*** alebo mu pred
nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia poskytli pomoc iné členské
štáty eurozóny;
c)      poskytuje sa mu finančná pomoc
podľa medzivládnej dohody v súvislosti so zriadením Európskeho
nástroja finančnej stability alebo podľa Zmluvy o založení
Európskeho mechanizmu pre stabilitu.
Príslušný členský štát predloží Komisii
spolu s návrhom ročného programu alebo návrhom revidovaného ročného
programu písomné vyhlásenie, v ktorom potvrdí, že spĺňa podmienky
uvedené v písm. a), b) alebo c) ods. 4 tohto článku.
Projekt možno ďalej spolufinancovať
predmetnou zvýšenou mierou spolufinancovania, aj keď v priebehu
vykonávania súvisiaceho ročného programu členský štát prestane
spĺňať príslušnú podmienku uvedenú v písm. a), b) alebo c) ods.
4 tohto článku.
_______
*          Ú. v. EÚ
L 167, 27.6.2008, s. 69.
**        Ú. v. EÚ
L 53, 12.5.2010, s. 1.
***      Ú. v. EÚ
L 118, 12.5.2010, s. 1.“
Článok 4
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 5
Toto
rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 45.
[3]               Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2007, s. 18.
[4]               Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.
[5]               Ú. v. EÚ L 150, 13.6.2009, s. 8.
Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2010/183/EÚ (Ú. v. EÚ
L 83, 30.3.2010, s. 19).
[6]               Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.
[7]               Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34.
[8]               Ú. v. EÚ L 159, 17.6.2011, s. 88.
[9]               Ú. v. EÚ L 91, 6.4.2011, s. 1.
[10]             Ú. v. EÚ L 337, 20.12.2011, s. 5.
[11]             Ú. v. EÚ L 339, 21.12.2011, s. 1.
[12]             Ú. v. EÚ L 129, 16.5.2012, s. 7.


				|

		52013PC0345

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o prijatí eura Lotyšskom od 1. januára 2014 /* COM/2013/0345 final - 2013/0190 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Rada 3. mája 1998 rozhodla, že Belgicko,
Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko,
Portugalsko, Rakúsko a Fínsko splnili potrebné podmienky na prijatie eura
od 1. januára 1999. Dánsko a Spojené kráľovstvo využili doložky
o možnosti neúčasti, preto ich Rada neposudzovala. Grécko a Švédsko
posudzovala Rada ako členské štáty, pre ktoré platí výnimka. Rada 19. júna
2000 rozhodla, že Grécko splnilo potrebné podmienky na prijatie eura od 1. januára
2001. Štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 (Česká
republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko,
Slovinsko a Slovensko) sa stali členskými štátmi, pre ktoré platí výnimka
v súlade s článkom 4 príslušného aktu o pristúpení. Rada 11.
júla 206 rozhodla, že Slovinsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura 1.
januára 2007. Bulharsko a Rumunsko, ktoré pristúpili k Európskej únii 1.
januára 2007, sa stali členskými štátmi, pre ktoré platí výnimka
v súlade s článkom 5 príslušného aktu o pristúpení. Rada 10. júla
2007 rozhodla, že Cyprus a Malta splnili potrebné podmienky na prijatie
eura od 1. januára 2008. Rada 8. júla 2008 rozhodla, že Slovensko
splnilo potrebné podmienky na prijatie eura od 1. januára 2009. Rada 13. júla
2010 rozhodla, že Estónsko splnilo potrebné podmienky na prijatie eura od 1.
januára 2011. Chorvátsko pristúpi k Európskej únii 1. januára 2013 a stane
sa členským štátom, pre ktorý platí výnimka v súlade s článkom 5
príslušného aktu o pristúpení.
V článku 140 ods. 1 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“) sa stanovuje, že Komisia a
Európska centrálna banka musia minimálne raz za dva roky alebo
na požiadanie členského štátu, pre ktorý platí výnimka, predložiť Rade
správu o pokroku, ktorý členské štáty, pre ktoré platí výnimka, dosiahli pri
plnení svojich záväzkov týkajúcich sa uskutočnenia hospodárskej a menovej únie.
Komisia môže na základe vlastnej správy a správy ECB predložiť Rade návrh
na rozhodnutie Rady v súlade s postupom stanoveným v článku
140 ods. 2 zmluvy s cieľom zrušiť výnimku členských štátov, ktoré
spĺňajú potrebné podmienky.
Predchádzajúce pravidelné konvergenčné správy
Komisie a ECB boli prijaté v máji 2012. Lotyšsko predložilo 5. marca 2013
žiadosť o nové hodnotenie konvergencie s cieľom zaviesť euro 1. januára 2014 v
prípade zrušenia výnimky. Komisia a ECB v reakcii na túto žiadosť
vypracovali konvergenčné správy týkajúce sa Lotyšska.
Konvergenčnú správu Komisie o Lotyšsku za rok 2013
prijalo kolégium 5. júna 2013. ECB prijala svoju správu 3. júna. Správy
obsahujú preskúmanie zlučiteľnosti vnútroštátnych právnych predpisov Lotyšska
vrátane štatútu jeho národnej centrálnej banky s článkami 130 a 131 zmluvy
a štatútom ESCB a ECB. V správach sa takisto posudzuje dosiahnutie
vysokého stupňa stálosti konvergencie na základe plnenia konvergenčných
kritérií a zohľadňuje sa v nich niekoľko ďalších faktorov, ktoré sa
vyžadujú v záverečnom pododseku článku 140 ods. 1 zmluvy.
Komisia vo svojej konvergenčnej správe
konštatuje, že Lotyšsko spĺňa podmienky na prijatie eura.
Na základe svojej správy a správy ECB
Komisia prijala pripojený návrh na rozhodnutie Rady týkajúce sa zrušenia
výnimky Lotyšska s účinnosťou od 1 januára 2014.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Rokovania s členskými štátmi
o problémoch hospodárskej politiky v členských štátoch sa
z rôznych hľadísk pravidelne uskutočňujú na pôde Hospodárskeho a
finančného výboru a ECOFIN/euroskupiny. Zahŕňajú neformálne diskusie o záležitostiach,
ktoré majú osobitný význam pre prípravu prípadného vstupu do eurozóny
(vrátane devízovej politiky). Dialóg s členmi akademickej obce a inými
záujmovými skupinami sa uskutočňuje v rámci konferencií a seminárov a
na príležitostných stretnutiach.
Ekonomický vývoj v eurozóne a
v členských štátoch sa vyhodnocuje v rámci rôznych postupov
koordinácie hospodárskej politiky a dohľadu (najmä podľa článku 121 zmluvy),
ako aj v kontexte pravidelného monitorovania a analýzy vývoja jednotlivých
členských štátov aj v rámci celej zóny, ktoré uskutočňuje Komisia (vrátane
predpovedí, pravidelných sérií publikácií, príspevkov pre EFC a
ECOFIN/euroskupinu). V súlade so zásadou proporcionality a
s predchádzajúcimi skúsenosťami Komisia navrhuje nevypracovávať formálne
posúdenie vplyvu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.        Právny základ
Právnym základom tohto návrhu je článok 140 ods. 2
zmluvy, v ktorom sa stanovuje postup pre rozhodnutie Rady o zavedení
eura a pre zrušenie výnimky v daných členských štátoch.
Rada koná na návrh Komisie po porade
s Európskym parlamentom, po diskusii v Európskej rade a
po prijatí odporúčania kvalifikovanej väčšiny tých jej členov, ktorí
zastupujú členské štáty, ktorých menou je euro.
3.2.        Subsidiarita a
proporcionalita
Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada
subsidiarity sa preto neuplatňuje.
Táto iniciatíva nepresahuje rámec nevyhnutný
na dosiahnutie jej cieľa, a preto je v súlade so zásadou
proporcionality.
3.3.        Výber právneho nástroja
Rozhodnutie je jediný vhodný právny nástroj
podľa článku 140 ods. 2 zmluvy.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá vplyv na rozpočet Únie.
2013/0190 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o prijatí eura Lotyšskom od 1. januára 2014

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 140 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na správu Európskej komisie[1],
so zreteľom na správu Európskej centrálnej
banky[2],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu,
so zreteľom na rokovanie Európskej rady,
so zreteľom na odporúčanie členov Rady
zastupujúcich členské štáty, ktorých menou je euro,
keďže:
(1)       Tretia etapa hospodárskej
a menovej únie (ďalej len „HMÚ“) sa začala 1. januára 1999. Rada na svojom
zasadnutí v Bruseli 3. mája 1998 v zložení hláv štátov alebo
predsedov vlád rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko,
Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko a Fínsko splnili
potrebné podmienky na prijatie eura od 1. januára 1999[3].
(2)       Rozhodnutím 2000/427/ES[4] Rada rozhodla, že Grécko
splnilo potrebné podmienky na prijatie eura od 1. januára 2001.
Rozhodnutím 2006/495/ES[5]
Rada rozhodla, že Slovinsko splnilo potrebné podmienky na prijatie eura od
1. januára 2007. Rozhodnutiami 2007/503/ES[6]
a 2007/504/ES[7]
Rada rozhodla, že Cyprus a Malta splnili potrebné podmienky na prijatie
eura od 1. januára 2008. Rozhodnutím 2008/608/ES[8] Rada rozhodla, že Slovensko
splnilo potrebné podmienky na prijatie eura. Rozhodnutím 2010/416/EÚ[9] Rada rozhodla, že Estónsko
splnilo potrebné podmienky na prijatie eura.
(3)       V súlade s odsekom 1
protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené
kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska v prílohe k Zmluve
o založení Európskeho spoločenstva (ďalej len „Zmluva o ES“), Spojené
kráľovstvo Rade oznámilo, že nemá v úmysle 1. januára 1999 prejsť
do tretej etapy HMÚ. Toto oznámenie sa nezmenilo. V súlade
s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa
na Dánsko v prílohe k Zmluve o ES a rozhodnutím, ktoré prijali hlavy
štátov alebo predsedovia vlád v Edinburgu v decembri 1992, Dánsko
oznámilo Rade, že sa nezúčastní tretej etapy HMÚ. Dánsko nepožiadalo
o začatie postupu uvedeného v článku 140 ods. 2 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“).
(4)       Na základe rozhodnutia 98/317/ES
má Švédsko výnimku vymedzenú v článku 139 ods. 1 zmluvy. V súlade s článkom 4
Aktu o pristúpení z roku 2003[10]
Česká republika, Lotyšsko, Litva, Maďarsko a Poľsko majú výnimku podľa
vymedzenia v článku 139 ods. 1 zmluvy. V súlade s článkom 5 Aktu o pristúpení z
roku 2005[11]
má Bulharsko a Rumunsko výnimku podľa vymedzenia v článku 139 ods. 1 zmluvy. V
súlade s článkom 5 Aktu o pristúpení[12]
má Chorvátsko výnimku podľa vymedzenia v článku 139 ods. 1 zmluvy.
(5)       Európska centrálna banka
(ďalej len „ECB“) bola založená 1. júla 1998. Európsky menový systém bol
nahradený mechanizmom výmenných kurzov, na založení ktorého sa dohodlo 16. júna
1997 uznesením Európskej rady o zavedení mechanizmu výmenných kurzov
v tretej etape hospodárskej a menovej únie[13]. Postupy mechanizmu výmenného
kurzu v tretej etape hospodárskej a menovej únie (ERM II) sa
stanovili v dohode zo 16. marca 2006 medzi Európskou centrálnou bankou
a národnými centrálnymi bankami členských štátov mimo eurozóny, ktorou sa
stanovujú prevádzkové postupy mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape
hospodárskej a menovej únie[14].
(6)       V článku 140 ods. 2 zmluvy sa
stanovujú postupy na zrušenie výnimky príslušných členských štátov. Najmenej
raz za dva roky alebo na žiadosť členského štátu, pre ktorý platí výnimka, podá
Komisia a ECB Rade správu v súlade s postupom stanoveným v článku 140 ods. 1
zmluvy. Lotyšsko predložilo 5. marca 2013 formálnu žiadosť o hodnotenie
konvergencie.
(7)       Vnútroštátne právne predpisy
členských štátov vrátane štatútov národných centrálnych bánk sa majú
prispôsobiť v súlade s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť s článkami 130 a 131
zmluvy a so štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej
banky (ďalej len „štatút ESCB a ECB“). Správy Komisie a ECB poskytujú podrobné
hodnotenie zlučiteľnosti právnych predpisov Lotyšska s článkami 130
a 131 zmluvy a so štatútom ESCB a ECB.
(8)       Podľa článku 1 protokolu č. 13
o konvergenčných kritériách uvedených v článku 140 zmluvy, kritérium
cenovej stability uvedené v prvej zarážke článku 140 ods. 1
zmluvy znamená, že členský štát má trvalú stabilitu cien a počas posledného
roka pred preskúmaním vykazuje priemernú mieru inflácie, ktorá nie je vyššia
ako jeden a pol percentuálneho bodu miery inflácie najviac troch členských
štátov, ktoré v cenovej stabilite dosahujú najlepšie výsledky. Na účely
kritéria cenovej stability sa inflácia meria podľa harmonizovaných indexov
spotrebiteľských cien (HISC) vymedzených v nariadení Rady (ES) č. 2494/95
z 23. októbra 1995 o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien[15]. S cieľom posúdiť kritérium
cenovej stability sa inflácia členského štátu merala pomocou percentuálnej
zmeny aritmetického priemeru 12 mesačných indexov v porovnaní s aritmetickým
priemerom 12 mesačných indexov za predchádzajúce obdobie. V správach Komisie a
ECB sa posudzovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický
priemer inflačných mier troch členských štátov, ktoré dosahujú najlepšiu cenovú
stabilitu, s pripočítaním 1,5 percentuálneho bodu. Za jednoročné obdobie
končiace sa v apríli 2013 bola referenčná hodnota inflácie vypočítaná na 2,7 %
a tromi členskými štátmi, ktoré dosiahli najlepšiu cenovú stabilitu, boli
Švédsko s mierou inflácie 0,8 %, Lotyšsko s mierou inflácie 1,3 %
a Írsko s mierou inflácie 1,6 %. Je oprávnené vylúčiť spomedzi krajín s
najlepšími výsledkami tie krajiny, ktorých miera inflácie sa pre ostatné
členské štáty nedá považovať za zmysluplnú referenčnú hodnotu. Tieto mimoriadne
krajiny boli v minulosti identifikované v konvergenčných správach z roku 2004
a 2010. V súčasnej situácii je oprávnené vylúčiť spomedzi krajín s najlepšími
výsledkami Grécko, keďže jeho miera inflácie a profil sa výrazne odchyľujú od
priemeru eurozóny, čo odráža hlavne potreby náročnej úpravy a výnimočnú
situáciu, v akej sa nachádza grécke hospodárstvo, a začleniť ho by nenáležite
ovplyvnilo referenčnú hodnotu a teda aj spravodlivosť tohto kritéria[16].
(9)       V súlade s článkom 2
protokolu č. 13 kritérium stavu štátneho rozpočtu uvedené v druhej zarážke
článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že v čase preskúmania sa na členský štát
nevzťahuje rozhodnutie Rady podľa článku 126 ods. 6 zmluvy, že vykazuje
nadmerný deficit.
(10)     V súlade s článkom 3 protokolu
č. 13 kritérium účasti na mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového
systému uvedené v tretej zarážke článku 140 ods. 1 zmluvy znamená, že členský
štát dodržiava normálne fluktuačné rozpätie, ktoré je stanovené mechanizmom
výmenných kurzov (ERM) Európskeho menového systému bez toho, aby bol výmenný
kurz vystavený závažným tlakom minimálne počas dvoch posledných rokov pred
preskúmaním. Konkrétne členský štát nesmel v rovnakom období
z vlastného podnetu devalvovať bilaterálny ústredný kurz svojej meny voči
euru. Od 1. januára 1999 ERM II poskytuje rámec na posudzovanie
plnenia kritéria výmenného kurzu. Pri posudzovaní plnenia tohto kritéria
Komisia a ECB vo svojich správach skúmali dvojročné obdobie, ktoré sa
skončilo 16. mája 2013.
(11)     V súlade s článkom 4 protokolu
č. 13 konvergenčné kritérium úrokových sadzieb uvedené v štvrtej zarážke článku
140 ods. 1 zmluvy znamená, že priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba
členského štátu, sledovaná v období jedného roka pred preskúmaním, nepresahuje
o viac než dva percentuálne body úrokové sadzby najviac troch členských štátov,
ktoré v cenovej stabilite dosahujú najlepšie výsledky. Na účely konvergenčných
kritérií úrokových sadzieb boli použité porovnateľné úrokové sadzby dlhodobých
štátnych dlhopisov s 10-ročnou splatnosťou. S cieľom posúdiť plnenie kritéria
úrokovej sadzby sa v správach Komisie a ECB zohľadňovala referenčná hodnota
vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer nominálnych dlhodobých úrokových
sadzieb troch členských štátov, ktoré dosahujú v cenovej stabilite najlepšie
výsledky, s pripočítaním dvoch percentuálnych bodov. Na základe toho
predstavovala referenčná hodnota za jednoročné obdobie končiace sa v apríli 2013
5,5 %.
(12)     V súlade s článkom 5 protokolu
č. 13 Komisia poskytne údaje, ktoré sa použili pri súčasnom posúdení plnenia
konvergenčných kritérií. Komisia poskytla údaje na prípravu tohto návrhu.
Komisia poskytla rozpočtové údaje po tom, čo členské štáty predložili do 1.
apríla 2013 svoje správy v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 z 22.
novembra 1993 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom
schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva[17].
(13)     Na základe správ, ktoré
predložila Komisia a ECB o pokroku, ktorý Lotyšsko dosiahlo
pri plnení záväzkov týkajúcich sa dosiahnutia hospodárskej a menovej únie,
sa dospelo k záveru, že:
a)      v Lotyšsku sú vnútroštátne právne
predpisy vrátane štatútu národnej centrálnej banky zlučiteľné s článkami 130
a 131 zmluvy a so štatútom ESCB a ECB.
b)      pokiaľ ide o plnenie konvergenčných
kritérií uvedených v štyroch zarážkach článku 140 ods. 1 zmluvy
zo strany Lotyšska:
–
priemerná miera inflácie v Lotyšsku za rok končiaci
sa v apríli 2013 bola 1,3 %, čo je dostatočne pod úrovňou referenčnej
hodnoty a pravdepodobne pod ňou zostane aj v nasledujúcich mesiacoch,
–
rozpočtový deficit v Lotyšsku zaznamenal koncom
roka 2012 hodnoverný a udržateľný pokles pod 3 % HDP, Rada konajúca
na základe odporúčania Komisie rozhodnutím 2013/.../EÚ[18] zrušila rozhodnutie 2009/591/ES
o existencii nadmerného deficitu v Lotyšsku,
–
Lotyšsko je od 2. mája 2005 členom ERM II. Pri
vstupe do ERM II sa orgány jednostranne zaviazali udržať lat v rámci
fluktuačného rozpätia ±1 % okolo ústredného kurzu. Výmenný kurz lat sa
počas dvoch rokov predchádzajúcich tomuto posúdeniu neodchýlil od ústredného
kurzu o viac než ±1 % a nebol vystavený tlakom,
–
počas ročného obdobia, ktoré sa skončilo v apríli 2013,
dlhodobá úroková sadzba dosahovala v Lotyšsku v priemere 3,8 %, čo je pod
úrovňou referenčnej hodnoty.
c)      na základe posúdenia právnej
zlučiteľnosti a plnenia konvergenčných kritérií, ako aj ďalších faktorov
Lotyšsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Lotyšsko spĺňa potrebné podmienky
na prijatie eura. Výnimka v prospech Lotyšska uvedená v článku 4
Aktu o pristúpení z roku 2003 sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára
2014.
Článok 2
Toto
rozhodnutie je určené členským štátom.
Článok 3
Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom
vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]
[2]
[3]               Rozhodnutie 1998/317/ES (Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 30).
[4]               Ú. v. ES L 167, 7.7.2000, s. 19.
[5]               Ú. v. EÚ L 195, 15.7.2006, s. 25.
[6]               Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 29.
[7]               Ú. v. EÚ L 186, 18.7.2007, s. 32.
[8]               Ú. v. EÚ L 195, 24.7.2008, s. 24.
[9]               Ú. v. EÚ L 196, 28.7.2010, s. 24.
[10]             Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33.
[11]             Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 203.
[12]             Ú. v. EÚ L 112, 24.4.2012, s. 21.
[13]             Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 5.
[14]             Ú. v. EÚ C 73, 25.3.2006, s. 21. Dohoda zmenená dohodou zo 14. decembra 2007 (Ú. v. EÚ C 319, 29.12.2007,
s. 7).
[15]             Ú. v. ES L 257, 27.10.1995, s. 1. Nariadenie zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1) a nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 596/2009.
[16]             Priemerná miera inflácie za 12 mesačné obdobie predstavovala v apríli 2013
v Grécku 0,4 % a v eurozóne 2,2 %, pričom podľa odhadov sa rozdiel
medzi týmito dvomi údajmi bude v nadchádzajúcich mesiacoch ešte zväčšovať.
[17]             Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené nariadením Rady (ES) č. 2103/2005 (Ú.
v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).
[18]


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 8. 2015
            COM(2015) 397 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o uvoľnení prostriedkov z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (žiadosť z Talianska – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               KONTEXT NÁVRHU

               1.Pravidlá, ktoré sa uplatňujú na finančné príspevky z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  1
                (ďalej len „nariadenie o EGF“).

               2.Talianske orgány podali 24. marca 2015 žiadosť EGF/2015/004 IT/Alitalia o finančný príspevok z EGF v dôsledku prepúšťania
                  2
                v spoločnosti Gruppo Alitalia
                  3
                v Taliansku.

               3.Po posúdení tejto žiadosti Komisia dospela v súlade so všetkými uplatniteľnými ustanoveniami nariadenia o EGF k záveru, že podmienky na udelenie finančného príspevku z EGF sú splnené.

               ZHRNUTIE ŽIADOSTI

                        Žiadosť o podporu z EGF

                        EGF/2015/004 IT/Alitalia

                        Členský štát

                        Taliansko

                        Príslušný(-é) región(-y) (úroveň NUTS 2)

                        Lazio (ITI 4)

                        Dátum podania žiadosti

                        24. marec 2015

                        Dátum potvrdenia prijatia žiadosti

                        7. apríl 2015

                        Dátum žiadosti o dodatočné informácie

                        7. apríl 2015

                        Termín na poskytnutie dodatočných informácií

                        19. máj 2015

                        Termín na dokončenie posúdenia

                        11. august 2015

                        Kritérium zásahu

                        článok 4 písm. a) nariadenia o EGF

                        Hlavný podnik

                        Gruppo Alitalia

                        Počet dotknutých podnikov

                        1

                        Odvetvie(-a) ekonomickej činnosti

                        (divízia NACE Rev. 2)
                           4

                        Divízia 51 (letecká doprava)

                        Počet pobočiek, dodávateľov a nadväzujúcich výrobcov

                        0

                        Referenčné obdobie (štyri mesiace)

                        od 31. augusta 2014 do 30. decembra 2014

                        Počet prepustených pracovníkov alebo prípadov ukončenia činnosti počas referenčného obdobia (a)

                        1 247

                        Počet prepustených pracovníkov alebo prípadov ukončenia činnosti pred referenčným obdobím alebo po ňom (b)

                        2

                        Celkový počet prepustených pracovníkov (a + b)

                        1 249

                        Celkový počet oprávnených prijímateľov

                        1 249

                        Celkový odhadovaný počet dotknutých prijímateľov

                        184

                        Počet dotknutých mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET)

                        0

                        Rozpočet na personalizované služby (v EUR)

                        2 264 080

                        Rozpočet na vykonávanie EGF
                           5
                         (v EUR)

                        94 000

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        2 358 080

                        Príspevok z EGF (60 %) (v EUR)

                        1 414 848

               POSÚDENIE ŽIADOSTI

               Postup

               4.Talianske orgány podali žiadosť EGF/2015/004 IT/Alitalia 24. marca 2015, t. j. do 12 týždňov odo dňa, keď boli splnené kritériá zásahu stanovené v článku 4 nariadenia o EGF. Komisia potvrdila prijatie žiadosti 7. apríla 2015, t. j. do dvoch týždňov od jej predloženia, a v ten istý deň požiadala talianske orgány o dodatočné informácie. Tieto dodatočné informácie boli poskytnuté do 6 týždňov. Lehota 12 týždňov od prijatia úplnej žiadosti, v ktorej by Komisia mala dokončiť svoje posúdenie súladu žiadosti s podmienkami na poskytnutie finančného príspevku, uplynie 11. augusta 2015.

               Oprávnenosť žiadosti

               Príslušné podniky a prijímatelia

               5.Žiadosť sa týka 1 249 pracovníkov prepustených z Gruppo Alitalia. Gruppo Alitalia pôsobí v ekonomickom odvetví patriacom podľa klasifikácie NACE Rev. 2 do divízie 51 (letecká doprava). K prepúšťaniu v Gruppo Alitalia došlo prevažne v regióne na úrovni NUTS
                  6
                2 Lazio (ITI 4).

               Kritériá zásahu

               6.Talianske orgány predložili žiadosť podľa kritérií zásahu uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia o EGF, v ktorom sa vyžaduje, aby počas referenčného obdobia štyroch mesiacov dosiahol počet prepustených pracovníkov alebo samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré ukončili svoju činnosť, najmenej 500 osôb v jednom podniku v členskom štáte vrátane pracovníkov, ktorí boli prepustení u dodávateľov daného podniku a nadväzujúcich výrobcov.

               7.Referenčné obdobie štyroch mesiacov trvalo od 31. augusta 2014 do 30. decembra 2014. Žiadosť sa týka 1 247 pracovníkov prepustených z Gruppo Alitalia.

               Stanovenie počtu prepustených pracovníkov a prípadov ukončenia činnosti

               8.Počet 1 247 prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia bol vypočítaný na základe ukončenia pracovnej zmluvy de facto alebo uplynutia lehoty, na ktorú bola uzavretá.

               Oprávnení prijímatelia

               9.Okrem už uvedených 1 247 pracovníkov zahŕňajú oprávnení prijímatelia aj 2 pracovníkov prepustených po referenčnom období štyroch mesiacov. Je možné stanoviť jasnú príčinnú súvislosť s udalosťou, ktorá viedla k prepúšťaniu počas referenčného obdobia.

               10.Celkový počet oprávnených prijímateľov je preto 1 249.

               Súvislosť medzi prepúšťaním a vážnymi zmenami v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie

               11.V snahe stanoviť súvislosť medzi prepúšťaním a vážnymi zmenami v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie talianske orgány tvrdia, že hoci v globálnom meradle európske letecké spoločnosti stále dominujú na trhu medzinárodnej leteckej dopravy, došlo v tomto sektore k vážnym hospodárskym otrasom, a to najmä k rýchlemu zníženiu podielu EÚ na trhu. Ako súčasť trendu dlhodobého rastu, ktorý sa pozoruje od roku 1970, zaznamenala celosvetová doprava za roky 2008 – 2012 nárast o 4,6 % za rok. Napriek tomu zaznamenáva letecká doprava medzi Európou a zvyškom sveta pomalší rast (2,4 %), čo viedlo k zníženiu podielu krajín EÚ-27 na trhu leteckej dopravy meranému v príjmoch na základe osobokilometrov. Z dostupných údajov za roky 2013
                  7
                a 2014
                  8
                vyplýva, že uvedený trend za obdobie rokov 2008 – 2012 pretrváva. Európska doprava v roku 2013 vzrástla o 3,8 % a v roku 2014 o 5,7 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, čo predstavuje hodnotu pod celosvetovým priemerom (5,2 %, resp. 6,3 %) a tvorí 38 % svetovej dopravy (merané v príjmoch na základe osobokilometrov), čiže o jeden percentuálny bod menej ako v roku 2012. Región Blízkeho východu je v oblasti dopravy aj naďalej najrýchlejšie sa rozvíjajúcim regiónom na svete, pričom v roku 2013 tu došlo k rastu o 10,9 % a v roku 2014 o 13,4 %. Región tak zabezpečuje 14 % celosvetovej medzinárodnej dopravy.

               12.V oblasti nadväzujúcej leteckej dopravy preukazuje Blízky východ vysokú výkonnosť, pričom všetky jeho tri kľúčové letiská – Dauha (Katar), Abú Zabí (SAE) a Dubaj (SAE) – vykazujú vysoký objem nadväzujúcej dopravy (približne 50 %). Ako skupina zabezpečujú tieto tri letiská 15 % objemu celkovej leteckej dopravy smerom z Ázie do Európy a z Európy do juhozápadného Tichomoria. Celkový objem dopravy medzi Európou a Áziou rastie približne o 7 % ročne, ale európsko-ázijská doprava smerovaná cez Blízky východ rastie zhruba o 20 % ročne
                  9
               .

               13.Nedávny vývoj leteckej spoločnosti Turkish Airlines bol porovnateľný so situáciou spoločností Perzského zálivu. Spoločnosť využila svoje stredisko Istanbul-Atatürk na zachytenie významného podielu dopravných tokov medzi Áziou a Európou a na tento účel zdvojnásobila, celkový počet svojich lietadiel, ktorý sa zvýšil zo 100 v roku 2006 na 200 v roku 2012. Rast spoločnosti Turkish Airlines bol ešte zreteľnejší, ak sa meria na základe ponúknutých osobokilometrov na jej diaľkovej sieti, ktorých počet sa zvýšil z 5 000 miliónov v roku 2004 na viac ako 30 000 miliónov v roku 2013.

               14.Medzinárodná osobná doprava z/do Talianska a SAE, kde sídlia letecké spoločnosti Emirates a Etihad, vzrástla medzi rokmi 2004 a 2014 v priemere o 21 % ročne. Počet cestujúcich sa zvýšil šesťnásobne, z 297 268 v roku 2004 na 1,7 milióna v roku 2014
                  10
               . V prípade Turecka a Turkish Airlines došlo za rovnaké obdobie k priemernému ročnému nárastu o 18 % a počet cestujúcich prepravených z/do Talianska sa zvýšil päťnásobne, zo 426 818 na 2 milióny
                  11
               . K tomuto obrovskému nárastu v počte prepravovaných cestujúcich došlo hlavne na úkor spoločnosti Alitalia.

               15.Vplyvy týchto zmien na štruktúru obchodu boli ešte umocnené ďalšími faktormi, ako pokles dopytu v dôsledku hospodárskej krízy a nárast cien ropy (palivo predstavuje niekedy takmer jednu tretinu nákladov na osobokilometer), čo viedlo k poklesu zamestnanosti v odvetví leteckej dopravy na úrovni EÚ o 6,6 % počas obdobia rokov 2008 – 2013
                  12
               .

               16.Doteraz bolo odvetvie leteckej dopravy predmetom dvoch žiadostí o finančný príspevok z EGF
                  13
               , pričom obe sa zakladali na globalizácii týkajúcej sa obchodu.

               Udalosti, ktoré viedli k prepúšťaniu a ukončeniu činnosti

               17.Ako už bolo spomenuté, k obrovskému zvýšeniu počtu cestujúcich prepravovaných z/do Talianska dopravcami Perzského zálivu a spoločnosťou Turkish Airlines došlo na úkor spoločnosti Alitalia. Udalosťami, ktoré spôsobili prepúšťanie v Gruppo Alitalia, v súvislosti s ktorým Taliansko požiadalo o podporu z EGF, sú pokles počtu cestujúcich prepravených v roku 2014 na hodnotu z roku 2010, čo predstavovalo pokles o 3,6 % v porovnaní s rokom 2013 a o 6,4 % v porovnaní s rokom 2012, spolu so stratami akumulovanými od úplnej privatizácie spoločnosti Alitalia v roku 2009, ktoré v prvom štvrťroku 2014 predstavovali 1 137 miliónov EUR.

               18.Vzhľadom na túto situáciu (zníženie počtu prepravených cestujúcich a akumulovaná strata) sa 12. júla 2014 spoločnosť Gruppo Alitalia, po dohode s príslušnými odborovými zväzmi
                  14
               , rozhodla predložiť ministerstvu práce v súvislosti s 1 635 pracovníkmi žiadosť o CIG
                  15
                v dôsledku krízy podniku. Neskôr sa pre 1 249 pracovníkov začal projekt mobilità
                  16
               .

               Očakávané účinky prepúšťania na miestne, regionálne a celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť

               19.Štruktúra produkcie regiónu Lazio sa vyznačuje veľkou dôležitosťou služieb a nízkou úrovňou industrializácie. Služby predstavujú 85,4 % pridanej hodnoty na regionálnej úrovni, pričom celoštátny priemer je 74,1 %. Vďaka stálemu a vysokému prílevu turistov a návštevníkov regiónu, najmä Ríma, patria odvetvia spojené s cestovným ruchom v regióne Lazio medzi najrozvinutejšie.

               20.Zamestnanosť v regióne Lazio bola ovplyvnená účinkami hospodárskej a finančnej krízy do menšej miery ako zamestnanosť na celoštátnej úrovni. Podľa Eurostatu klesla zamestnanosť v regióne Lazio počas obdobia rokov 2008 – 2013 o 1,7 % (tento pokles predstavuje viac než 38 000 zaniknutých pracovných miest), zatiaľ čo zamestnanosť v Taliansku sa znížila o 4,2 % a o pracovné miesto prišlo takmer milión ľudí.

               21.V roku 2014 sa celkový počet CIG hodín schválených v regióne Lazio v porovnaní s rokom 2013 zvýšil o 12,3 %. Keďže je navyše počet schválených CIG hodín už od roku 2011 na veľmi vysokej úrovni, každý nárast má väčší vplyv na trh práce, než naznačujú údaje.

               22.Okrem toho klesla zamestnanosť v talianskej leteckej doprave medzi rokmi 2008 a 2013 takmer o 20 %.
                  17
                Prepúšťanie v Gruppo Alitalia ešte zhorší už aj tak zložitú situáciu v oblasti zamestnanosti.

               Dotknutí prijímatelia a navrhované opatrenia

               Dotknutí prijímatelia

               23.Počet dotknutých pracovníkov, ktorých účasť na opatreniach sa očakáva, sa odhaduje na 184. Rozdelenie týchto pracovníkov podľa pohlavia, štátnej príslušnosti a vekovej skupiny:

                        Kategória

                        Počet
                           dotknutých prijímateľov

                        Pohlavie:

                        muži:

                        129

                        (70,1 %)

                        ženy:

                        55

                        (29,9 %)

                        Štátna príslušnosť:

                        občania EÚ:

                        183

                        (99,5 %)

                        pracovníci, ktorí nie sú občanmi EÚ:

                        1

                        (0,5 %)

                        Veková skupina:

                        15 – 24 rokov:

                        0

                        (0 %)

                        25 – 29 rokov:

                        0

                        (0 %)

                        30 – 54 rokov:

                        178

                        (96,79 %)

                        55 – 64 rokov:

                        6

                        (3,3 %)

                        nad 64 rokov:

                        0

                        (0 %)

               Oprávnenosť navrhovaných opatrení

               24.Personalizované služby, ktoré sa poskytnú prepusteným pracovníkom, pozostávajú z týchto opatrení:

               –Nábor a ohodnotenie zručností: Toto prvé opatrenie poskytujú účastníkom centrá zamestnanosti a je v ňom zahrnuté vypracovanie profilu pracovníkov a ohodnotenie zručností spolu s informáciami o dostupných službách a akreditovaných agentúrach, ktoré tieto služby poskytujú. Pracovník, ktorý má záujem o využívanie týchto služieb, si na základe vlastného uváženia vyberie agentúru a uzavrie dohodu s centrom zamestnanosti a príslušnou agentúrou, tzv. contratto di ricollocazione (dohoda o opätovnom zamestnaní). Pracovník sa zaväzuje k aktívnej účasti, pričom poskytovateľ služieb preberá povinnosť aktívne sprevádzať pracovníkov na ceste k novému zamestnaniu.

               –Aktívna podpora pri hľadaní zamestnania: Akreditované agentúry budú prepusteným pracovníkom poskytovať aktívnu podporu pri hľadaní zamestnania. Pracovníkov bude sprevádzať tútor, ktorý im bude pomáhať a usmerňovať ich. Tútor pracovníkom takisto pomôže nájsť riešenia, ktoré umožnia ich opätovné zamestnanie. Agentúry budú vyplatené na základe dosiahnutých výsledkov. V prípade, ak prepustený pracovník našiel stálu prácu, dostanú 4 000 EUR, ak prepustený pracovník našiel prácu so zmluvou na dvanásť mesiacov alebo viac, 2 500 EUR a v prípade, ak prepustený pracovník našiel prácu so zmluvou na minimálne šesť mesiacov, 1 000 EUR. Ak pre prepusteného pracovníka nebolo možné nájsť riešenie, agentúra dostane na každého takéhoto účastníka čiastku rovnajúcu sa 20 % priemerného príspevku za opätovne zamestnaného pracovníka, ktorá bude slúžiť na pokrytie poradenstva a podporných služieb
                  18
               .

               –Odborná príprava: Na žiadosť potenciálnych zamestnávateľov sa účastníkom ponúkne odborná príprava zameraná na rekvalifikáciu alebo zlepšenie ich zručností. Odbornú prípravu v škole je možno kombinovať s odbornou prípravou na pracovisku u potenciálneho zamestnávateľa. Odhadované priemerné náklady na odbornú prípravu sú 4 800 EUR.

               –Úhrada nákladov na mobilitu: Skutočné náklady pracovníkov na účasť na odbornej príprave v podnikoch nachádzajúcich sa 80 km a viac od domova účastníkov budú uhradené do výšky 5 000 EUR po predložení faktúr, daňových príjmov alebo akéhokoľvek iného rovnocenného účtovného dokladu. Náklady na mobilitu zahŕňajú cestovné náklady, výdavky na stravu a ubytovanie a výdavky na usídlenie (náklady na sťahovanie, elektrickú energiu, vodu, plyn atď.).

               –Príspevky za prijatie do zamestnania pracovníkov starších ako 50 rokov: Prínos tohto príspevku spočíva v tom, že prepusteným pracovníkom uľahčuje opätovné zamestnanie sa na dobu určitú alebo neurčitú v inom podniku ako Gruppo Alitalia. Pri prijatí do zamestnania na dobu neurčitú dostane prijímajúci podnik 7 000 EUR na pracovníka, zatiaľ čo pri prijatí do zamestnania na dobu určitú v trvaní najmenej 12 mesiacov dostane prijímajúci podnik 3 000 EUR a pri prijatí do zamestnania na obdobie minimálne 6 mesiacov 1 000 EUR na pracovníka. Ak počas doby účinnosti zmluvy na dobu určitú zamestnávateľ ponúkne zamestnancovi zmluvu na dobu neurčitú, príspevok za prijatie do zamestnania sa zvýši na 7 000 EUR. Avšak v prípade obnovenia zmluvy na dobu určitú nemá zamestnávateľ nárok na žiadny dodatočný bonus.

               25.Navrhované opatrenia opísané v tomto dokumente predstavujú aktívne opatrenia trhu práce v rámci oprávnených opatrení stanovených v článku 7 nariadenia o EGF. Tieto opatrenia nenahrádzajú pasívne opatrenia sociálnej ochrany.

               26.Talianske orgány poskytli požadované informácie o opatreniach, ktoré sú pre príslušný podnik povinné podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv. Potvrdili, že finančný príspevok z EGF nebude nahrádzať žiadne z týchto opatrení.

               Odhadovaný rozpočet

               27.Odhadované celkové náklady sú 2 358 080 EUR, z čoho 2 264 080 EUR tvoria výdavky na personalizované služby a 94 000 EUR tvoria výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ.

               28.Celková výška finančného príspevku požadovaného z EGF je 1 414 848 EUR (60 % celkových nákladov).

                        Opatrenia

                        Odhadovaný počet účastníkov

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)

                        Personalizované služby (opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia o EGF)

                        Nábor a ohodnotenie zručností
                           (Bilancio di competenze)

                        184

                        70

                        12 880

                        Aktívna podpora pri hľadaní zamestnania
                           (Soggetto accreditato)

                        184

                        4 000

                        736 000

                        Odborná príprava
                           (Formazione on demand)

                        184

                        4 800

                        883 200

                        Medzisúčet (a):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb

                        –

                        1 632 080

                        (72,09 %)

                        Príspevky a stimuly (opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF)

                        Úhrada nákladov na mobilitu
                           (Bonus di mobilità per la formazione)

                        90

                        5 000

                        450 000

                        Príspevky za prijatie do zamestnania pracovníkov starších ako 50 rokov
                           (Bonus assunzione over 50)

                        26

                        7 000

                        182 000

                        Medzisúčet (b):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb

                        –

                        632 000

                        (27,91 %)

                         Opatrenia podľa článku 7 ods. 4 nariadenia o EGF

                        1. Prípravné činnosti

                        –

                        8 500

                        2. Riadenie

                        –

                        35 000

                        3. Informovanie a zverejňovanie

                        –

                        8 500

                        4. Kontrola a podávanie správ

                        –

                        42 000

                        Medzisúčet (c):

                        Percentuálny podiel celkových nákladov:

                        –

                        94 000

                        (3,99 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        2 358 080

                        Príspevok z EGF (60 % celkových nákladov)

                        –

                        1 414 848

               29.Náklady na opatrenia identifikované v predchádzajúcej tabuľke ako opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF nepresahujú 35 % celkových nákladov na koordinovaný balík personalizovaných služieb.

               Obdobie oprávnenosti výdavkov

               30.Talianske orgány začali poskytovať personalizované služby dotknutým prijímateľom 1. apríla 2015. Výdavky na opatrenia uvedené v bode 24 sú teda oprávnené na získanie finančného príspevku z fondu EGF od 1. apríla 2015 do 1. apríla 2017.

               31.Talianskym orgánom začali vznikať administratívne výdavky na vykonávanie EGF 30. januára 2015. Výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ sú preto oprávnené na finančný príspevok z EGF od 30. januára 2015 do 1. októbra 2017.

               Doplnkovosť s opatreniami financovanými z vnútroštátnych prostriedkov alebo prostriedkov Únie

               32.Zdrojom vnútroštátneho predbežného financovania alebo spolufinancovania je fond pre aktívne politiky uvedený v článku 1 ods. 215 zákona č. 147/2013
                  19
               .

               33.Taliansko potvrdilo, že vyššie uvedené opatrenia, na ktoré sa vynakladajú finančné prostriedky z EGF, nebudú financované z iných finančných nástrojov Únie.

               Postupy konzultácií s dotknutými prijímateľmi alebo ich zástupcami, alebo so sociálnymi partnermi, ako aj s miestnymi a regionálnymi orgánmi

               34.Talianske orgány konzultovali koordinovaný balík personalizovaných služieb so sociálnymi partnermi, s akreditovanými agentúrami, ktoré poskytujú podporu pri hľadaní zamestnania, a s pracovníkmi, alebo ich o ňom informovali. Stretnutie s odborovými organizáciami sa uskutočnilo 4. marca 2015 a stretnutie so združeniami zamestnávateľov 6. marca 2015. Akreditované agentúry boli informované 23. februára 2015, zatiaľ čo balík personalizovaných služieb na podporu bývalých pracovníkov spoločnosti Alitalia bol predložený prijímateľom 31. marca 2015. S cieľom ďalej podporovať a uľahčovať výmenu informácií a objasnení týkajúcich sa tohto prípadu bola prijímateľom a sociálnym partnerom rozoslaná vyhradená e-mailová adresa (alitalia2014@regione.lazio.it).

               Systémy riadenia a kontroly

               35.Žiadosť obsahuje opis systému riadenia a kontroly, v ktorom sú špecifikované povinnosti zainteresovaných subjektov. Taliansko informovalo Komisiu, že finančné príspevky bude spravovať Ministero del lavoro e delle politiche sociali - Direzione generale per le politiche attive, i servizi per il lavoro e la formazione (MLPS — DG PASLF) takto: MLPS — DG PASLF — Divisione III bude vystupovať ako riadiaci orgán, MLPS — DG PASLF — Divisione IV ako certifikačný orgán a MLPS — Secretariato Generale — Divisione II ako orgán auditu. Regione Lazio bude sprostredkovateľským orgánom pre riadiaci orgán.

               Záväzky poskytnuté zo strany príslušného členského štátu

               36.Talianske orgány poskytli všetky potrebné uistenia, že:

               –sa v prístupe k navrhovaným opatreniam a ich vykonávaniu budú dodržiavať zásady rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie,

               –boli splnené požiadavky stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú hromadného prepúšťania,

               –spoločnosť Gruppo Alitalia, ktorá po prepúšťaní pokračuje v činnosti, si splnila svoje právne záväzky, ktoré sa vzťahujú na prepúšťanie, a prijala primerané opatrenia na zabezpečenie svojich zamestnancov,

               –navrhované opatrenia nebudú predmetom finančnej podpory z iných fondov alebo finančných nástrojov Únie a zabráni sa dvojitému financovaniu,

               –navrhované opatrenia budú dopĺňať opatrenia financované zo štrukturálnych fondov,

               –finančný príspevok z EGF bude v súlade s procesnými a hmotnoprávnymi pravidlami Únie o štátnej pomoci.

               VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh rozpočtu

               37.Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  20
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               38.Po preskúmaní žiadosti vzhľadom na podmienky stanovené v článku 13 ods. 1 nariadenia o EGF a s ohľadom na počet dotknutých prijímateľov, navrhované opatrenia a odhadované náklady Komisia s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou navrhuje uvoľniť z EGF sumu 1 414 848 EUR, čo predstavuje 60 % celkových nákladov na navrhované opatrenia.

               39.Ako sa stanovuje v bode 13 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  21
               , navrhované rozhodnutie o uvoľnení prostriedkov z EGF prijmú spoločne Európsky parlament a Rada.

               Súvisiace akty

               40.Súčasne s predložením tohto návrhu rozhodnutia o uvoľnení prostriedkov z EGF Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh na presun sumy vo výške 1 414 848 EUR do príslušného rozpočtového riadku.

               41.Zároveň s prijatím tohto návrhu rozhodnutia o uvoľnení prostriedkov z EGF Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnutie o finančnom príspevku, ktoré nadobudne účinnosť v deň, keď Európsky parlament a Rada prijmú navrhované rozhodnutie o uvoľnení prostriedkov z EGF.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o uvoľnení prostriedkov z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii
                  (žiadosť z Talianska – EGF/2015/004 IT/Alitalia)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  22
               , a najmä na jeho článok 15 ods. 4,

               so zreteľom na postup stanovený v bode 13 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  23
               , a najmä na jej bod 13,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať podporu pracovníkom, ktorí boli prepustení, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré ukončili činnosť, z dôvodu vážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, z dôvodu pokračovania celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, či z dôvodu novej svetovej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní na trh práce.

               (2)Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  24
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               (3)Talianske orgány predložili 24. marca 2015 žiadosť EGF/2015/004 IT/Alitalia o finančný príspevok z EGF v dôsledku prepúšťania v spoločnosti Gruppo Alitalia
                  25
                v Taliansku. Žiadosť bola doplnená o dodatočné informácie v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančného príspevku z EGF podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

               (4)Preto by sa v súvislosti so žiadosťou predloženou Talianskom mali z EGF uvoľniť finančné prostriedky s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 1 414 848 EUR.

               (5)S cieľom skrátiť čas potrebný na uvoľnenie prostriedkov z EGF na minimum by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2015 sa z EGF uvoľnia finančné prostriedky s cieľom poskytnúť sumu 1 414 848 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od [dátum jeho prijatia]*.

                  26V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  V zmysle článku 3 nariadenia o EGF.

                     (3)
                  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. a Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. a Alitalia Loyalty).

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  V súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

                     (6)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1046/2012 z 8. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS), pokiaľ ide o zasielanie časových radov pre nové regionálne členenie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (7)

                     http://www.icao.int/Newsroom/News%20Doc%202013/COM.43.13.ECON-RESULTS.Final-2.en.pdf

                     (8)

                     http://www.icao.int/Newsroom/Pages/Strong-Passenger-Results-and-a-Rebound-for-Freight-Traffic-in-2014.aspx

                  .

                     (9)

                     http://www.amadeus.com/web/amadeus/en_US-US/Amadeus-Home/News-and-events/News/041713-300-world-super-routes/1259071352352-Page-AMAD_DetailPpal?assetid=1319526535668&assettype=PressRelease_C

                  .

                     (10)
                  ENAC. Dati di traffico.

                     www.enac.gov.it

                  .

                     (11)
                  Id.

                     (12)
                  Eurostat, Zamestnanosť podľa pohlavia, vekových skupín a podrobnej ekonomickej činnosti [z NACE Rev. 2, 2008 (1 000)],

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/data/database

                  .

                     (13)
                  EGF/2013/014 FR Air France [COM(2014) 701 final] a EGF/2015/004 IT Alitalia, čiže táto žiadosť.

                     (14)
                  UIL-transporti, UGL transporti, FILT-CGIL, FIT-CISL.

                     (15)
                  Cassa Integrazione Guadagno (CIG) je príspevok navrhnutý na účely zabezpečenia určitej úrovne príjmu pracovníkov, ktorí nemôžu ďalej vykonávať svoju pracovnú činnosť. CIG sa uplatňuje v prípade zníženia alebo zastavenia výrobnej činnosti z dôvodu reštrukturalizácie, reorganizácie podniku, krízy podniku a konkurzných konaní, ktoré majú vážne dôsledky na trhu práce na miestnej úrovni. CIG je nástrojom, ktorý počas čakania na obnovenie normálnej výrobnej činnosti zabraňuje prepúšťaniu pracovníkov podnikmi, ktoré sa chcú vyhnúť nákladom na dočasne nepotrebnú prácu. CIG je však často prvým krokom k programu mobilità.

                     (16)
                  Mobilità je jednou zo záchranných sociálnych sietí poskytnutých zákonom na účely zmiernenia dôsledkov prepustenia. Prostredníctvom programu mobilità sa prepusteným pracovníkom poskytuje finančná podpora a mechanizmy na uľahčenie ich opätovného zamestnania.

                     (17)
                  Eurostat, Zamestnanosť podľa pohlavia, vekových skupín a podrobnej ekonomickej činnosti,

                     http://ec.europa.eu/eurostat/web/lfs/data/database

                  .

                     (18)
                  Na rozpočtové účely odhaduje žiadateľský členský štát priemernú odmenu za začlenenie pracovníka na 3 000 EUR a príspevok za pracovníkov, pre ktorých sa nepodarilo nájsť riešenie, na 600 EUR.

                     (19)

                     http://www.gazzettaufficiale.it/eli/id/2013/12/27/13G00191/sg

                  .

                     (20)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (21)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (22)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (23)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (24)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (25)
                  Alitalia Compagnia Aerea Italiana S.p.A. a Air One S.p.A. (CAI First S.p.A., CAI Second S.p.A. a Alitalia Loyalty).

                     (26)
                  Dátum vloží Parlament pred uverejnením v úradnom vestníku.