|

52010PC0594

Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti ukladá v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike  /* KOM/2010/0594 v konečnom znení - NLE 2010/0297 */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 21.10.2010KOM(2010) 594 v konečnom znení2010/0297 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti ukladá v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Čínskej ľudovej republikeDÔVODOVÁ SPRÁVA1) KONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. |Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. |Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátu s viskozitou 78 ml/g alebo viac, podľa normy ISO 1628-5, patriaceho v súčasnosti pod kód KN 3907 60 20 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike bolo uložené nariadením Rady (ES) č. 1467/2004 (Ú. v. EÚ L 271, 19.8.2004, s. 1). |Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |2) KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |Zainteresované strany dotknuté konaním mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. |Získavanie a využívanie expertízy |Externá expertíza nebola potrebná. |Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. Základné nariadenie neobsahuje ustanovenie vyžadujúce všeobecné posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. |3) PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |Zhrnutie navrhovaného opatrenia Dňa 18. augusta 2009 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia (ďalej len „oznámenie o začatí preskúmania“), ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie, začatie preskúmania pred uplynutím platnosti antidumpingových opatrení vzťahujúcich sa na dovoz polyetyléntereftalátu s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Konanie sa začalo na základe odôvodneného podnetu, ktorý 13. mája 2009 podal Výbor pre polyetyléntereftalát združenia Plastics Europe (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov, ktorí predstavujú podstatnú časť celkovej výroby určitého polyetyléntereftalátu v Únii. Pripojený návrh nariadenia Rady vypracovaný Komisiou o opätovnom uložení konečného antidumpingového cla obsahuje konečné závery týkajúce sa pravdepodobnosti opakovaného výskytu a/alebo pokračovania dumpingu a ujmy a záujmu Únie. Závery týkajúce sa tohto prípadu boli členským štátom prezentované počas zasadania antidumpingového výboru dňa 13. októbra 2010. Väčšina členských štátov sa vyslovila v prospech navrhovaných opatrení. Navrhuje sa, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktoré by sa malo uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr do 17. novembra 2010. |Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“). |Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: |Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. |Uvedenie toho, ako sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni, primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. |Výber nástrojov |Navrhované nástroje: nariadenie. |Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Uvedené základné nariadenie neustanovuje alternatívne možnosti. |4) VPLYV NA ROZPOčET |Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. |2010/0297 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa na základe preskúmania pred uplynutím platnosti ukladá v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1225/2009 konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Čínskej ľudovej republikeRADA EURÓPSKEJ ÚNIEso zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 11 ods. 2,so zreteľom na návrh predložený Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,keďže:A. POSTUP1. Platné opatrenia1.  Po antidumpingovom prešetrovaní (ďalej len „pôvodné prešetrovanie“) Rada uložila nariadením (ES) č. 1467/2004[2] konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu (PET) s pôvodom okrem iného v Čínskej ľudovej republike (ďalej len „konečné antidumpingové opatrenia“). Clá boli uložené vo výške až do 22,9 %, čo zodpovedá 184 EUR/tona výrobkov dovážaných z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „príslušná krajina“ alebo „ČĽR“).2.  Po preskúmaní týkajúcom sa nového výrobcu v súlade s článkom 11 ods. 4 základného nariadenia Rada nariadením (ES) č. 2167/2005[3] zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 1467/2004.2. Žiadosť o preskúmanie3.  Po uverejnení oznámenia o blížiacom sa uplynutí platnosti[4] antidumpingových opatrení, Komisia dňa 13. mája 2009 dostala žiadosť o začatie preskúmania týchto opatrení pred uplynutím platnosti v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia. Túto žiadosť podal Výbor pre polyetyléntereftalát združenia Plastics Europe (ďalej len „žiadateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich podstatnú časť, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby PET v Únii.4.  Žiadosť o preskúmanie pred uplynutím platnosti bola zdôvodnená tým, že uplynutie platnosti opatrení by pravdepodobne viedlo k pokračovaniu alebo k opakovanému výskytu dumpingu a ujmy pre výrobné odvetvie Únie.5.  Po porade s poradným výborom Komisia dospela k záveru, že existujú dostatočné dôvody na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti, a dňa 18. augusta 2009 oznámila prostredníctvom oznámenia o začatí preskúmania uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[5] začatie preskúmania uplynutia platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia.3. Súbežné konania6.  Je potrebné uviesť, že 3. septembra 2009 Komisia tiež oznámila začatie antidumpingového konania[6] podľa článku 5 základného nariadenia a antisubvenčného konania[7] podľa článku 10 nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[8], v súvislosti s dovozom určitého PET s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch.7.  Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Iráne, Pakistane a Spojených arabských emirátoch nariadením (EÚ) č. 857/2010 uverejneným 29. septembra 2010[9]. V tom istom čase Komisia zastavila antidumpingové konanie[10].3. Prešetrovanie3.1. Obdobie prešetrovania8.  Prešetrovanie pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu sa vzťahovalo na obdobie od 1. júla 2008 do 30. júna 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). Preskúmanie trendov relevantných z hľadiska posúdenia pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2006 do konca ORP (ďalej len „posudzované obdobie“).3.2. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka9.  Komisia oficiálne o začatí konania o preskúmaní pred uplynutím platnosti upovedomila výrobcov, ktorí podali žiadosť, iných známych výrobcov z Únie, dovozcov/obchodníkov, používateľov, o ktorých je známe, že sa ich konanie týka, ako aj ich združenia, vyvážajúcich výrobcov a zástupcov príslušnej vyvážajúcej krajiny. Zainteresované strany dostali príležitosť vyjadriť sa písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.10.  Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté.11.  Vzhľadom na veľký počet výrobcov, vyvážajúcich výrobcov a dovozcov z Únie sa v súlade s článkom 17 základného nariadenia považovalo za vhodné preskúmať, či by sa malo pristúpiť k výberu vzorky. Na to, aby Komisia mohla rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a v kladnom prípade k nemu pristúpiť, uvedené strany boli požiadané, aby sa prihlásili do 15 dní od začatia preskúmania a aby poskytli Komisii informácie požadované v oznámení o začatí preskúmania.12.  Štrnásť výrobcov z Únie poskytlo požadované informácie a súhlasilo so zaradením do vzorky. Na základe informácií od spolupracujúcich výrobcov z Únie Komisia vybrala vzorku piatich výrobcov z Únie, ktorí predstavujú 65 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom v EÚ.13.  Keďže len dvaja čínski vyvážajúci výrobcovia predložili požadované informácie, nebolo potrebné pristúpiť k výberu vzorky.14.  Len jeden dovozný zástupca predložil požadované informácie a súhlasil so zahrnutím do vzorky. Preto nebol potrebný výber vzorky, pokiaľ ide o neprepojených dovozcov.15.  Komisia poslala dotazníky výrobcom z Únie zaradeným do vzorky, vyvážajúcim výrobcom a všetkým používateľom a dodávateľom, o ktorých je známe, že sa ich konanie týka, ako aj tým, ktorí sa jej prihlásili v lehotách stanovených v oznámení o začatí konania. Rovnako zaslala dotazníky známym výrobcom v Spojených štátoch amerických (navrhnutá analogická krajina).16.  Vyplnené dotazníka zaslalo päť výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky, sedem používateľov z Únie, traja dodávatelia surovín a dvaja výrobcovia zo Spojených štátov amerických. Okrem toho sedem spolupracujúcich výrobcov z Únie poskytlo požadované všeobecné údaje na analýzu ujmy. Čínski vyvážajúci výrobcovia však nezaslali vyplnené dotazníky.17.  V priebehu prešetrovania nebol jeden z piatich výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky schopný poskytnúť všetky požadované údaje a vzorka sa musela preto zmenšiť na štyroch výrobcov predstavujúcich 47 % predaja všetkých spolupracujúcich výrobcov.18.  Komisia získala a overila všetky informácie, ktoré považovala za nevyhnutné na to, aby zistila pravdepodobnosť pokračovania alebo opakovaného výskytu dumpingu a z toho vyplývajúcej ujmy a záujem Únie. Overovacie návštevy sa vykonali v priestoroch týchto spoločností:a) Výrobcovia z Únie-  Novapet SA, Španielsko,-  Equipolymers srl, Taliansko,-  UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,-  UAB Neo Group, Litva.b) Používatelia v Únii-  Puccetti, Taliansko.c) Výrobcovia v USA-  - M&G Polymers USA, LLC, Spojené štáty americké-  - StarPet Inc., Spojené štáty americké.B. PRÍSLUšNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK19.  Príslušný výrobok je ten istý ako v pôvodnom prešetrovaní, t. j. polyetyléntereftalát s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, podľa normy ISO 1628-5, s pôvodom v ČĽR, ktorý je v súčasnosti zaradený pod kód KN 3907 60 20.20.  Revíznym prešetrovaním sa potvrdilo zistenie z pôvodného prešetrovania, podľa ktorého príslušný výrobok a výrobky vyrábané a predávané vyvážajúcimi výrobcami na ich domácom trhu a do tretích krajín ako aj výrobky vyrábané a predávané výrobným odvetvím Únie majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie. Preto sa tieto výrobky považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.C. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPAKOVANÉHO VÝSKYTU DUMPINGU1. Predbežné poznámky21.  Ako bolo uvedené, v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR nebolo nutné pristúpiť k výberu vzorky.22.  V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či by uplynutie platnosti existujúcich opatrení mohlo viesť k pokračovaniu alebo opakovanému výskytu dumpingu.2. Dumping pri dovoze počas ORP23.  Vzhľadom na to, že objem dovozu z ČĽR do Európskej únie nie je významný, nebol základom pre reprezentatívne zistenie dumpingu. Preto nebol dumping vypočítaný na základe vývozných cien z ČĽR a prešetrovanie bolo zamerané na pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení24.  Vzhľadom na skutočnosť, že žiadny vyvážajúci výrobca v ČĽR nespolupracoval v tomto prešetrovaní, ďalej uvedené závery vychádzajú v súlade s článkom 18 základného nariadenia z dostupných skutočností, a to z údajov Eurostatu a údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie.3.1. Vzťah medzi normálnou hodnotou a vývoznými cenami do tretích krajín25.  Keďže žiadny vyvážajúci výrobca v ČĽR nespolupracoval, predajné ceny na domácom trhu tretej krajiny s trhovým hospodárstvom sa v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia porovnali s vývoznými cenami pri vývoze z ČĽR do tretích krajín.Analogická krajina26.  Keďže ČĽR je transformujúce sa hospodárstvo v súlade s ustanoveniami článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, normálna hodnota sa musela stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej normálnej hodnoty získanej vo vhodnej tretej krajine s trhovým hospodárstvom (ďalej len „analogická krajina“), alebo ceny za ktorú sa predáva výrobok z analogickej krajiny do iných krajín vrátane Únie, alebo ak toto nie je možné, na inom odôvodnenom základe vrátane ceny skutočne zaplatenej alebo splatnej v Únii za podobný výrobok, ktorá sa v prípade potreby riadne upraví tak, aby zahŕňala primerané ziskové rozpätie.27.  V oznámení o začatí konania sa uvažovalo o použití USA ako vhodnej analogickej krajiny na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a zainteresované strany boli vyzvané, aby sa vyjadrili k vhodnosti tohto výberu. Žiadna strana nepredložila v tejto súvislosti žiadne pripomienky ani námietky. USA boli tiež použité ako analogická krajina v pôvodnom prešetrovaní. Z tohto dôvodu sa USA považujú za vhodnú analogickú krajinu.Normálna hodnota28.  Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota stanovila na základe overených informácií získaných od výrobcov v analogickej krajine, t. j. na základe cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu v USA za druhy výrobkov, o ktorých sa zistilo, že sa ich predaj uskutočnil v bežnom obchodnom styku.29.  V dôsledku toho bola normálna hodnota stanovená ako vážená priemerná predajná cena na domácom trhu, ktorú spolupracujúci výrobca v USA účtoval neprepojeným zákazníkom.30.  Najskôr sa v prípade každého z dvoch spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov z USA stanovilo, či bol ich celkový domáci predaj podobného výrobku neprepojeným zákazníkom reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. či predstavoval 5 alebo viac percent celkového objemu predaja príslušného výrobku vyvážaného do Európskej únie. Predaj oboch výrobcov z USA na domácom trhu počas obdobia prešetrovania sa považoval za dostatočne reprezentatívny.31.  Komisia následne preskúmala, či predaj podobného výrobku na domácom trhu možno považovať za predaj v rámci bežného obchodného styku podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa pre podobný výrobok stanovil podiel ziskového predaja nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas ORP.32.  Keďže objem ziskového predaja podobného výrobku predstavoval menej ako 80 % celkového objemu predaja podobného výrobku, normálna hodnota bola založená na skutočnej cene na domácom trhu, ktorá sa vypočítala ako vážený priemer cien ziskového predaja.Vývozná cena33.  Keďže, ako už bolo vysvetlené, objem dovozu nie je významný a vzhľadom na to, že vyvážajúci výrobcovia z ČĽR nespolupracovali, vývozná cena sa preskúmala na základe údajov dostupných zo štatistiky vývozu ČĽR o množstve a hodnote vývozu z ČĽR na tri jej najdôležitejšie vývozné trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené štáty americké), čo predstavovalo najspoľahlivejšie dostupné údaje v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Vývoz na tieto trhy predstavoval približne 50 % vývozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, z ČĽR.Porovnanie34.  Údaje zo štatistiky vývozu ČĽR ukázali, že vývozné ceny pri vývoze do uvedených tretích krajín sú nižšie než vytvorená normálna hodnota pre ČĽR. Prešetrovaním sa v skutočnosti zistilo, že celkovo sa tento rozdiel v cenách v ORP pohyboval v rozmedzí 14 % až 38 %. To naznačuje pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu pri vývoze do Európskej únie v prípade, že dôjde k zrušeniu opatrení.3.2. Nevyužité kapacity35.  Vzhľadom na to, že neboli k dispozícii ďalšie informácie o výrobe a kapacite, analýza sa vykonala v súlade s článkom 18 základného nariadenia na základe informácií obsiahnutých v žiadosti o preskúmanie.36.  Na základe dostupných informácií a vzhľadom na to, že nie sú k dispozícii žiadne informácie, ktoré by svedčili o opaku, výrobná kapacita v ČĽR vzrástla počas posudzovaného obdobia o 16 %. Počas ORP bola kapacita využívaná približne na úrovni 72 %. Nevyužitá kapacita bola preto podstatná a predstavovala viac ako 700 000 ton. Aktivovaním tejto nevyužitej kapacity by čínska výroba mohla dodávať výrobky až vo výške 23 % spotreby EÚ.37.  Pretože sa navyše predpokladá, že výrobná kapacita v ČĽR sa bude zvyšovať v oveľa vyššej miere ako dopyt na domácom trhu, očakáva sa, že veľká časť akéhokoľvek navýšenia výroby bude určená na vývoz.4. Záver o pravdepodobnosti opakovaného výskytu dumpingu38.  Vzhľadom na to, že vývozné ceny výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, pri vývoze na hlavné vývozné trhy ČĽR sú pod úrovňou normálnej hodnoty vytvorenej počas ORP, a so zreteľom na zvyšujúcu sa nevyužitú kapacitu je pravdepodobné, že v prípade uplynutia platnosti opatrení by sa zvýšil objem čínskeho dovozu do EÚ, ktorý by bol uskutočňovaný za dumpingové ceny.39.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti je pravdepodobné, že v prípade zrušenia antidumpingových opatrení môže dôjsť k opakovaného výskytu dumpingu.D. VYMEDZENIE VÝROBNÉHO ODVETVIA ÚNIE40.  Počas ORP podobný výrobok vyrábalo sedemnásť výrobcov v Únii. Výroba týchto výrobcov (stanovená na základe informácií získaných od spolupracujúcich výrobcov a v prípade iných výrobcov z Únie z údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie) sa preto považuje za výrobu Únie v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia.41.  Z týchto sedemnástich výrobcov pri prešetrovaní spolupracovalo dvanásť výrobcov. Zistilo sa, že týchto dvanásť výrobcov predstavuje významnú časť celkovej výroby, v tomto prípade viac ako 80 % celkovej výroby podobného výrobku v Únii. Týchto dvanásť spolupracujúcich výrobcov preto predstavuje výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a bude sa ďalej uvádzať len ako „výrobné odvetvie Únie“. Ostatní výrobcovia z Únie sa budú ďalej uvádzať len ako „ostatní výrobcovia z Únie“. Títo ostatní výrobcovia z Únie podnet aktívne nepodporili, ale ani proti nemu nevzniesli námietky.42.  Na účely analýzy ujmy sa ukazovatele ujmy stanovili na týchto dvoch úrovniach:43.  Makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem predaja, podiel na trhu, rast, zamestnanosť, produktivita, priemerné jednotkové ceny a veľkosť dumpingového rozpätia a zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu) sa posudzovali na úrovni výroby celej Únie, a to na základe informácií zozbieraných od výrobcov, ktorí sa prihlásili v rámci výberu vzorky, pričom v prípade iných výrobcov z Únie sa použil odhad na základe údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie.44.  Analýza mikroekonomických prvkov (zásoby, mzdy, ziskovosť, návratnosť investícií, peňažný tok, schopnosť získavať kapitál a investície) sa v prípade výrobcov z Únie zahrnutých do vzorky vykonala na základe nimi poskytnutých informácií.45.  Je potrebné uviesť, že trh EÚ pre PET charakterizuje relatívne vysoký počet výrobcov, ktorí zvyčajne patria do väčších skupín so sídlom mimo EÚ. Trh prechádza procesom konsolidácie s množstvom prípadov prevzatia a uzavretia prevádzok. Tak napríklad od roku 2009 závody na výrobu PET Tergal Fibers (Francúzsko), Invista (Nemecko) a Artenius (Spojené kráľovstvo) ukončili činnosť, zatiaľ čo Indorama prevzala bývalý závod Eastman plants v Spojenom kráľovstve a Holandsku.E. SITUÁCIA NA TRHU ÚNIE1. Spotreba Únie46.  Spotreba Únie sa stanovila na základe objemu predaja výrobného odvetvia Únie na trhu Únie, údajov o objeme dovozu na trh EÚ získaných z Eurostatu a, pokiaľ ide o ostatných výrobcov z Únie, z odhadov vychádzajúcich z údajov uvedených v žiadosti o preskúmanie.47.  Spotreba výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, v Únii sa v období od roku 2006 do ORP zvýšila o 11 %. Pri podrobnom pohľade skutočný dopyt vzrástol v roku 2007 o 8 %, v období medzi rokom 2007 a rokom 2008 mierne klesol (o 2 percentuálne body) a v období medzi rokom 2008 a ORP vzrástol o 5 percentuálnych bodov.Tabuľka 12006 | 2007 | 2008 | ORP |Celková spotreba EÚ (v tonách) | 2 709 400 | 2 936 279 | 2 868 775 | 2 996 698 |Index (2006 = 100) | 100 | 108 | 106 | 111 |Zdroj: vyplnené dotazníky, údaje Eurostatu a žiadosť o preskúmanie2. Objem, podiel na trhu a ceny dovozu z Čínskej ľudovej republiky48.  Objem dumpingového dovozu príslušného výrobku do EÚ zostal na relatívne nízkej úrovni a dokonca sa v posudzovanom období znížil. V ORP dosiahol 13 483 ton, čo zodpovedá podielu na trhu vo výške 0,4 %. Ceny čínskeho dovozu zostali v období medzi rokom 2006 a rokom 2008 relatívne stabilné a následne prudko klesli na 897 EUR za tonu na úrovni ceny CIF počas ORP, t. j. o 12 percentuálnych bodov vo vzťahu k cenám počas roku 2008.Tabuľka 22006 | 2007 | 2008 | ORP |Objem dovozu z ČĽR (v tonách) | 16 425 | 20 159 | 18 001 | 13 483 |Index (2006 = 100) | 100 | 123 | 110 | 82 |Podiel dovozu z ČĽR na trhu | 0,6 % | 0,7 % | 0,6 % | 0,4 % |Cena dovozu (EUR/tona) | 1 011 | 1 008 | 1 020 | 897 |Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 101 | 89 |Zdroj: Eurostat3. Dovoz z iných tretích krajína) Dovoz z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov49.  Ako bolo uvedené v odôvodnení 6 a nasl. súbežne s týmto preskúmaním sa viedli antidumpingové a antisubvenčné konania týkajúce sa dovozu PET z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov.50.  Objem dovozu z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov do EÚ v posudzovanom období významne vzrástol a dosiahol 304 202 ton počas ORP, čo zodpovedá podielu na trhu 10,2 %. Ceny tohto dovozu boli ešte nižšie ako ceny dovozu z ČĽR.Tabuľka 32006 | 2007 | 2008 | ORP |Objem dovozu z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov (v tonách) | 55 939 | 67 067 | 218 248 | 304 202 |Index (2006 = 100) | 100 | 120 | 390 | 544 |Podiel dovozu z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov na trhu | 2,1 % | 2,3 % | 7,6 % | 10,2 % |Cena dovozu (EUR/tona) | 1 030 | 1 023 | 1 015 | 882 |Zdroj: Eurostatb) Dovoz z Kórejskej republiky51.  Na Kórejskú republiku sa antidumpingové clá uplatňujú od roku 2000. Na dve kórejské spoločnosti však vzťahuje nulové antidumpingové clo a pri prešetrovaní sa zistilo, že dovoz z Kórejskej republiky zostáva na vysokej úrovni a v posudzovanom období značne stúpol. V období medzi rokom 2006 a ORP kórejský dovoz vzrástol o takmer 150 % a jeho zodpovedajúci podiel na trhu vzrástol z 3,5 % v roku 2006 na 7,7 % v ORP.Tabuľka 42006 | 2007 | 2008 | ORP |Objem dovozu z Južnej Kórey (v tonách) | 94 023 | 130 994 | 177 341 | 231 107 |Index (2006 = 100) | 100 | 139 | 189 | 246 |Podiel na trhu dovozu z Južnej Kórey | 3,5 % | 4,5 % | 6,2 % | 7,7 % |Cena dovozu (EUR/tona) | 1 084 | 1 071 | 1 063 | 914 |Zdroj: Eurostat52.  Priemerná cena kórejského dovozu zostala vo všeobecnosti mierne pod priemernou cenou výrobcov z Únie. Kórejské ceny však boli vyššie ako priemerné ceny z ČĽR.c) Dovoz z iných neuvedených tretích krajín53.  Objem dovozu príslušného výrobku z iných tretích krajín do EÚ v posudzovanom období mierne vzrástol a dosiahol 428 396 ton počas ORP, čo zodpovedá podielu na trhu 14,3 %. Ceny tohto dovozu sú relatívne vysoké a sú nad úrovňou zodpovedajúcich cien z ČĽR a krajín, ktoré sú predmetom súbežne uskutočňovaných prešetrovaní, ako aj nad priemernou úrovňou cien výrobného odvetvia Únie.Tabuľka 52006 | 2007 | 2008 | ORP |Objem dovozu z iných tretích krajín (v tonách) | 337 036 | 407 253 | 344 626 | 428 396 |Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 102 | 127 |Podiel dovozu z iných tretích krajín na trhu | 12,4 % | 13,9 % | 12,0 % | 14,3 % |Cena dovozu (EUR/tona) | 1 159 | 1 127 | 1 135 | 978 |Zdroj: Eurostat54.  Na základe uvedených skutočností možno dospieť k záveru, že dovoz z iných tretích krajín nemal negatívny vplyv na situáciu vo výrobnom odvetví Únie.4. Hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie55.  V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia boli preskúmané všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré mali vplyv na stav výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia.4.1. Makroekonomické prvkya) Výroba56.  Výroba Únie poklesla o 4 % v období medzi rokom 2006 a ORP. Konkrétnejšie, v roku 2007 vzrástla o 5 % na približne 2 570 000 ton, ale prudko poklesla o 10 percentuálnych bodov v roku 2008 oproti roku 2007 a následne mierne vzrástla o 1 percentuálny bod v období medzi rokom 2008 a ORP, keď dosiahla približne 2 300 000 ton.Tabuľka 62006 | 2007 | 2008 | ORP |Výroba (v tonách) | 2 439 838 | 2 570 198 | 2 327 169 | 2 338 577 |Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 95 | 96 |Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanieb) Výrobná kapacita a využitie výrobnej kapacity57.  Výrobná kapacita výrobcov z Únie počas posudzovaného obdobia vzrástla o 15 %. Konkrétne, v roku 2007 vzrástla o 1 %, následne o ďalších 5 percentuálnych bodov v roku 2008 a o ďalších 9 percentuálnych bodov počas ORP.Tabuľka 72006 | 2007 | 2008 | ORP |Výrobná kapacita (v tonách) | 2 954 089 | 2 971 034 | 3 118 060 | 3 385 738 |Index (2006 = 100) | 100 | 101 | 106 | 115 |Využitie výrobnej kapacity | 83% | 87% | 75% | 69% |Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 90 | 84 |Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanie58.  Miera využitia kapacity dosahovala v roku 2006 83 % a v roku 2007 sa zvýšila na 87 %, ale následne klesla na 75 % v roku 2008 a ďalej na 69 % počas ORP. Klesajúca miera využitia kapacity v roku 2008 a počas ORP odzrkadľuje pokles výroby a nárast výrobnej kapacity v tomto období.c) Objem predaja59.  Objem predaja výrobcov z Únie neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ počas posudzovaného obdobia mierne poklesol. Predaj vzrástol o 5 % v roku 2007, ale v nasledujúcom roku sa mierne znížil pod úroveň z roku 2006 a počas ORP bol o 3 % nižší ako v roku 2006, a to na úrovni okolo 2 100 000 ton. Ak vezmeme do úvahy obmedzený objem zásob, vývoj predaja presne odzrkadľuje vývoj výroby.Tabuľka 82006 | 2007 | 2008 | ORP |Predaj v EÚ (v tonách) | 2 202 265 | 2 318 567 | 2 171 203 | 2 133 787 |Index (2006 = 100) | 100 | 105 | 99 | 97 |Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanied) Podiel na trhu60.  Počas posudzovaného obdobia výrobcovia z Únie stratili 10 percentuálnych bodov z podielu na trhu, ktorý poklesol z 85 % v roku 2006 na 75 % počas ORP. Táto strata podielu na trhu odzrkadľuje skutočnosť, že napriek rastu spotreby predaj výrobného odvetvia Únie počas posudzovaného obdobia poklesol o 3 %. Je potrebné uviesť, že tento klesajúci trend sa zistil aj v prípade výrobcov z Únie zaradených do vzorky.Tabuľka 92006 | 2007 | 2008 | ORP |Podiel výrobcov z Únie na trhu | 84,9 % | 83,2 % | 79,8 % | 75,1 % |Index (2006 = 100) | 100 | 98 | 94 | 88 |Zdroj: vyplnené dotazníky, žiadosť o preskúmanie a údaje Eurostatue) Rast61.  V období medzi rokom 2006 a ORP sa napriek nárastu spotreby Únie o 11 % znížil objem predaja výrobcov z Únie o 3 % a podiel výrobcov z Únie na trhu poklesol o 10 percentuálnych bodov. Dospelo sa teda k záveru, že výrobcovia z Únie nemohli mať prospech z rastu trhu.f) Zamestnanosť62.  Úroveň zamestnanosti výrobcov z Únie vykázala v období medzi rokom 2006 a ORP pokles o 15 %. Konkrétnejšie, počet zamestnancov sa značne znížil z 2 400 v roku 2006 na 2 100 v roku 2007, t. j. o 13 %, a v roku 2008 a počas ORP zostal na približne na rovnakej úrovni. Pokles v roku 2007 odzrkadľuje reštrukturalizačné úsilie mnohých výrobcov z EÚ.Tabuľka 102006 | 2007 | 2008 | ORP |Zamestnanosť (osoby) | 2 410 | 2 100 | 2 060 | 2 057 |Index (2006 = 100) | 100 | 87 | 85 | 85 |Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanieg) Produktivita63.  Produktivita pracovnej sily výrobcov z Únie, meraná ako výkon (v tonách) na zamestnanú osobu za rok, počas posudzovaného obdobia vzrástla o 12 %. To odzrkadľuje skutočnosť, že výroba klesala pomalšie ako úroveň zamestnanosti a svedčí to o zvýšenej efektivite výrobcov z Únie. Obzvlášť je to zjavné v roku 2007, keď výroba vzrástla a miera zamestnanosti poklesla a produktivita bola o 21 % vyššia ako v roku 2006.Tabuľka 112006 | 2007 | 2008 | ORP |Produktivita (v tonách na zamestnanca) | 1 013 | 1 224 | 1 130 | 1 137 |Index (2006 = 100) | 100 | 121 | 112 | 112 |Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmanieh) Faktory ovplyvňujúce predajné ceny64.  Ročné priemerné predajné ceny výrobcov z Únie účtované neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ zostali v období medzi rokom 2006 a rokom 2008 stabilné, a to na úrovni približne 1 100 EUR za tonu. Počas ORP ročné priemerné predajné ceny poklesli o 12 % a dosiahli 977 EUR za tonu. Ročná priemerná predajná cena neodzrkadľuje mesačné ani denné výkyvy cien PET na európskom (a svetovom) trhu, ale považuje sa za dostatočnú na preukázanie trendu počas posudzovaného obdobia. Predajné ceny PET obvykle sledujú cenový vývoj ich hlavných surovín (najmä rafinovanej kyseliny tereftalovej – PTA a monoetylénglykolu – MEG), keďže tieto suroviny predstavujú až 80 % celkových nákladov na PET.Tabuľka 122006 | 2007 | 2008 | ORP |Jednotková cena na trhu EÚ (EUR/tona) | 1 110 | 1 105 | 1 111 | 977 |Index (2006 = 100) | 100 | 100 | 100 | 88 |Zdroj: vyplnené dotazníky a žiadosť o preskúmaniei) Rozsah dumpingového rozpätia a zotavenie z vplyvu predchádzajúceho dumpingu65.  Je potrebné pripomenúť, že keďže v súčasnosti je objemu dovozu PET z ČĽR veľmi nízky, dumping nebol vypočítaný. Ako sa však uvádza v odôvodnení 39 pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu sa stanovila na základe cien vývozu do tretích krajín a nadmernej kapacity. Pokiaľ ide o zotavenie z predchádzajúceho dumpingu, je dôležité pripomenúť, že po uložení konečných antidumpingových opatrení na dovoz z ČĽR bolo výrobné odvetvie Únie vystavené subvencovanému dovozu z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov, čo viedlo k uloženiu dočasných vyrovnávacích opatrení v júni 2010[11]. Preto nemohlo dôjsť ku skutočnému zotaveniu z predchádzajúceho dumpingu a dospelo sa k záveru, že výrobné odvetvie Únie zostáva zraniteľné voči poškodzujúcemu účinku akéhokoľvek dumpingového dovozu na trh Únie.4.2. Mikroekonomické prvkya) Zásoby66.  Úroveň konečného stavu zásob výrobcov zaradených do vzorky poklesla v období medzi rokom 2006 a ORP o 22 %. Je potrebné uviesť, že zásoby predstavujú menej než 5 % ročnej výroby a pri analýze ujmy má tento ukazovateľ obmedzený význam.Tabuľka 13Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | ORP |Konečné zásoby (v tonách) | 61 374 | 57 920 | 46 951 | 47 582 |Index (2006 = 100) | 100 | 94 | 77 | 78 |Zdroj: vyplnené dotazníkyb) Mzdy67.  Ročné náklady práce vzrástli v období medzi rokom 2006 a rokom 2007 o 11 %, následne v roku 2008 poklesli v porovnaní s rokom 2007 o 2 percentuálne body a počas ORP poklesli o ďalších 9 percentuálnych bodov v porovnaní s rokom 2008, v dôsledku čoho dosiahli rovnakú úroveň ako v roku 2006. Celkovo tak náklady práce zostali stabilné.Tabuľka 14Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | ORP |Ročné náklady práce (EUR) | 27 671 771 | 30 818 299 | 30 077 380 | 27 723 396 |Index (2006 = 100) | 100 | 111 | 109 | 100 |Zdroj: vyplnené dotazníkyc) Ziskovosť a návratnosť investícií68.  Počas posudzovaného obdobia ziskovosť výrobcov zaradených do vzorky pri predaji podobného výrobku neprepojeným zákazníkom na trhu EÚ, vyjadrená ako percento čistých predajov, zostala záporná alebo dokonca klesla z -6,9 % na -7,5 %. Konkrétnejšie, ziskovosť výrobcov zaradených do vzorky sa zlepšila v roku 2007, keď čistá strata predstavovala iba -1,5 % čistých predajov, straty však prudko vzrástli na-9,3 % v roku 2008. Táto situácia sa mierne zlepšila počas ORP.Tabuľka 15Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | ORP |Ziskovosť EÚ (% čistého predaja) | -6,9 % | -1,5 % | -9,3 % | -7,5 % |Index (2006 = – 100) | -100 | -22 | -134 | -108 |Návratnosť investícií (zisk v % čistej účtovnej hodnoty investícií) | -9,6 % | -3,1 % | -16,8 % | -12,3 % |Index (2006 = – 100) | -100 | -32 | -175 | -127 |Zdroj: vyplnené dotazníky69.  Návratnosť investícií, vyjadrená ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií, sa vyvíjala podobne ako ziskovosť. Vzrástla z úrovne -9,6 % v roku 2006 na -3,1 % v roku 2007. Poklesla na -16,8 % v roku 2008 a znova vzrástla počas ORP na-12,3 %. Celkovo návratnosť investícií zostala záporná a počas posudzovaného obdobia sa zhoršila o 2,7 percentuálneho bodu.d) Peňažný tok a schopnosť získavať kapitál70.  Čistý peňažný tok z prevádzkových činností bol v roku 2006 negatívny, a to na úrovni -18,5 miliónov EUR. V roku 2007 sa podstatne zlepšil, keď dosiahol úroveň 19,5 miliónov EUR, ale v roku 2008 sa výrazne zhoršil (-42 miliónov EUR) a následne dosiahol počas ORP negatívnu úroveň -11 miliónov EUR. Celkovo sa peňažný tok počas posudzovaného obdobia zlepšil, hoci zostal záporný.71.  Neexistovali žiadne náznaky toho, že by výrobné odvetvie Únie malo ťažkosti so získavaním kapitálu, a to najmä vďaka skutočnosti, že niektorí výrobcovia sú združení vo väčších skupinách.Tabuľka 16Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | ORP |Peňažný tok (EUR) | -18 453 130 | 19 478 426 | -42 321 103 | -11 038 129 |Index (2006 = 100) | -100 | 206 | -229 | -60 |Zdroj: vyplnené dotazníkye) Investície72.  Ročné investície spoločností zaradených do vzorky do výroby podobného výrobku poklesli v období medzi rokom 2006 a rokom 2007 o 34 % a v období medzi rokom 2007 a rokom 2008 o ďalších 59 percentuálnych bodov a potom počas ORP ešte mierne poklesli oproti roku 2008. Celkovo sa investície počas posudzovaného obdobia znížili o 96 %. Tento prudký pokles investícií je možné čiastočne vysvetliť tým, že v rokoch 2006 a 2007 sa získali nové výrobné linky na zvýšenie kapacity.Tabuľka 17Vzorka | 2006 | 2007 | 2008 | ORP |Čisté investície (EUR) | 98 398 284 | 64 607 801 | 6 537 577 | 4 298 208 |Index (2006 = 100) | 100 | 66 | 7 | 4 |Zdroj: vyplnené dotazníky73.  Nízka úroveň investícií v roku 2008 a počas ORP sa považuje za dôsledok súčasnej neistej finančnej situácie výrobného odvetvia Únie.5. Záver o situácii vo výrobnom odvetví Únie74.  Analýza makroekonomických údajov ukazuje, že výrobcovia z Únie znížili svoju výrobu a predaj v posudzovanom období. Napriek tomu, že pozorovaný pokles nebol dramatický, je potrebné posudzovať ho v kontexte vyššieho dopytu v období medzi rokom 2006 a ORP, ktorý viedol k poklesu podielu výrobcov z Únie na trhu o 10 percentuálnych bodov na 75 %.75.  Relevantné mikroekonomické ukazovatele zároveň jasne ukazujú zhoršenie hospodárskej situácie výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Ziskovosť a návratnosť investícií zostali záporné a celkovo ešte ďalej poklesli v období medzi rokom 2006 a ORP. Napriek celkovo kladnému vývoju aj peňažný tok zostal počas ORP záporný.76.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že výrobnému odvetviu bola aj naďalej spôsobovaná značná ujma v zmysle článku 3 ods. 5 základného nariadenia a že sa nachádza vo veľmi nestálej a neistej situácii, ktorá ani zďaleka nesvedčí o tom, že by dosahovalo výsledky, ktoré by sa mohli očakávať, ak by bolo došlo k zotaveniu z ujmy zistenej v pôvodnom prešetrovaní.F. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA UJMY1. Vplyv predpokladaného objemu dovozu a účinky cien v prípade zrušenia opatrení77.  V súlade so záverom uvedeným v odôvodnení 37 vyvážajúci výrobcovia v ČĽR majú značné nevyužité kapacity a jasný potenciál na zvýšenie objemu ich dovozu na trh Únie.78.  Vývozné ceny CIF pri vývoze PET s pôvodom v ČĽR do tretích krajín boli nižšie ako priemerné ceny výrobného odvetvia Únie počas ORP. Je potrebné uviesť, že rozdiel nebol značný, a vzhľadom na to, že na tento dovoz sa vzťahuje obvyklá colná sadzba a niektoré poplatky po dovoze, nemalo by ísť o cenové podhodnocovanie voči cenám výrobného odvetvia Únie prevládajúcim počas ORP. Je však potrebné zdôrazniť, že informácie zo súbežne uskutočňovaného antisubvenčného konania uvedeného v odôvodnení 6 ukazujú, že subvencovaný dovoz z Iránu, Pakistanu a Spojených arabských emirátov značne stlačil ceny výrobného odvetvia Únie počas ORP. Preto skutočnosť, že počas ORP nedochádzalo k cenovému podhodnoteniu neznamená, že v prípade obnovenia dovozu z ČĽR nebude jeho cenová úroveň poškodzujúca.79.  V skutočnosti porovnanie skutočných cien pri dovoze z ČĽR s nepoškodzujúcou cenovou úrovňou ukázalo, že ceny pri dovoze z ČĽR by boli nižšie ako (nepoškodzujúce) ceny výrobného odvetvia Únie. V dôsledku toho by v prípade neexistencie antidumpingového cla na dovoz s pôvodom v ČĽR akékoľvek zvýšenie objemu pravdepodobne dumpingového dovozu z ČĽR vyvolalo ešte väčší tlak na ceny vo výrobnom odvetví Únie a spôsobilo ujmu.80.  Okrem toho vzhľadom na existujúcu nevyužitú kapacitu na výrobu PET v ČĽR a na skutočnosť, že vývozcovia v ČĽR by sa s najväčšou pravdepodobnosťou pokúsili opätovne získať stratený podiel na trhu, zrušenie opatrení by s najväčšou pravdepodobnosťou malo za následok nižšie vývozné ceny. To by zvýšilo tlak na ceny, čo by malo ďalší negatívny vplyv na výrobné odvetvie Únie, ktoré sa už teraz nachádza v neistej situácii a ktorému je už spôsobovaná značná ujma.81.  Hoci vplyv dovozu z ČĽR na súčasný neistý stav výrobného odvetvia Únie bol obmedzený v dôsledku nízkeho objemu dovozu počas posudzovaného obdobia, v prípade zrušenia opatrení by sa táto situácia s najväčšou pravdepodobnosťou zmenila. V skutočnosti, ak by sa opatrenia zrušili a výrobné odvetvie Únie by bolo vystavené zvýšenému objemu dovozu z príslušnej krajiny za dumpingové ceny, malo by to za následok ďalšie zhoršenie finančnej situácie, ktorá je už teraz neistá, a ďalšie straty.2. Záver o pokračovaní/opakovanom výskyte ujmy82.  Na základe toho sa dospelo k záveru, že zrušenie opatrení voči ČĽR by s najväčšou pravdepodobnosťou viedlo k pokračovaniu ujmy pre výrobné odvetvie Únie.G. ZÁUJEM ÚNIE83.  V súlade s článkom 21 základného nariadenia sa skúmalo, či by zachovanie existujúcich antidumpingových opatrení bolo proti záujmu Únie ako celku. Stanovenie záujmu Únie bolo založené na vyhodnotení všetkých príslušných rôznorodých záujmov. Všetky zainteresované strany dostali možnosť vyjadriť svoje názory podľa článku 21 ods. 2 základného nariadenia84.  Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní bolo stanovené, že prijatie opatrení nie je v rozpore so záujmom Únie. Okrem toho skutočnosť, že súčasné prešetrovanie je preskúmaním, teda analýzou situácie, v ktorej sú antidumpingové opatrenia už zavedené, umožňuje posúdenie akéhokoľvek nevhodného negatívneho vplyvu na strany, ktorých sa súčasné antidumpingové opatrenia týkajú.85.  Na tomto základe sa skúmalo, či napriek záverom o pravdepodobnosti pokračovania alebo opakovaného výskytu poškodzujúceho dumpingu neexistujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že v tomto konkrétnom prípade nie je v záujme Únie zachovať opatrenia.1. Záujem výrobného odvetvia Únie a iných výrobcov z Únie86.  Zachovanie antidumpingových opatrení na dovoz z príslušnej krajiny by výrobnému odvetviu Únie umožnilo ľahšie dosiahnuť primeranú úroveň ziskovosti, keďže by to pomohlo zabrániť situácii, kedy by výrobné odvetvie Únie bolo vytlačené z trhu v dôsledku značného objemu dumpingového dovozu z ČĽR. V skutočnosti je zrejmý pravdepodobný poškodzujúci dumping vo významných objemoch, ktorému by výrobné odvetvie Únie nedokázalo čeliť. Výrobné odvetvie Únie by preto aj naďalej malo prospech zo zachovania súčasných antidumpingových opatrení.87.  Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie antidumpingových opatrení voči ČĽR by jednoznačne bolo v záujme výrobného odvetvia Únie a iných výrobcov z Únie.2. Záujem neprepojených dovozcov v Únii88.  Ako bolo uvedené, len jeden dovozný zástupca predložil informácie v rámci výberu vzorky. Tento dovozný zástupca bol zásadne proti zachovaniu opatrení napriek tomu, že nedeklaroval žiadny dovoz z ČĽR. Preto sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení voči dovozu z ČĽR nebude mať podstatný vplyv na činnosť tohto dovozného zástupcu.89.  Žiadny iný dovozca nepredložil relevantné informácie. Vzhľadom na to, že aj naďalej pokračuje dovoz z iných krajín, v ktorých v súčasnosti platia antidumpingové opatrenia, a že je k dispozícii dovoz z krajín, na ktoré sa nevzťahujú antidumpingové opatrenia (napr. Omán, USA, Brazília), dospelo sa k názoru, že dovozcovia môžu dovážať z týchto krajín.90.  Vzhľadom na to, že nie je preukázané, že platné opatrenia majú značný vplyv na dovozcov, dospelo sa k záveru, že dovozcovia z EÚ nebudú vo významnej miere ovplyvnení zachovaním opatrení.3. Záujem dodávateľov surovín v Únii91.  Pri prešetrovaní spolupracovali traja dodávatelia surovín (dvaja dodávatelia PTA a jeden dodávateľ MEG), ktorí požadovanom čase predložili vyplnené dotazníky. Počet zamestnancov v ich európskych podnikoch, ktorí sa podieľajú na výrobe PTA / MEG, bol okolo 700.92.  Spolupracujúci výrobcovia PTA predstavujú približne 50 % nákupov PTA zo strany výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Výrobcovia PTA sú do veľkej miery závislí od postavenia výrobcov PET, ktorí sú ich hlavnými odberateľmi. Nízke ceny PET sa premietajú do nižších cien PTA a nižších rozpätí pre výrobcov PTA. Preto sa dospelo k názoru, že výrobcovia PTA by mali prospech z uloženia opatrení na dumpingový dovoz PET.93.  Pre spolupracujúceho dodávateľa MEG predstavuje MEG menej než 10 % jeho celkového obratu. Je potrebné uviesť, že pokiaľ ide o MEG, PET nie je jeho jediným ani najvýznamnejším možným využitím a výrobcovia MEG sú menej závislí od situácie v odvetví PET. Napriek tomu problémy v odvetví PET môžu mať istý obmedzený vplyv na dodávateľov MEG, a to prinajmenšom v krátkodobom alebo strednodobom horizonte.94.  Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k záveru, že zachovanie opatrení proti dovozu z ČĽR by bolo v záujme dodávateľov surovín.4. Záujem používateľov95.  PET, ktorý je predmetom tohto konania (t. j. s číslom viskozity 78 ml/g alebo vyšším, takzvaný „fľaškový stupeň“) sa používa najmä na výrobu fliaš na vodu alebo iné nápoje. Jeho využitie na výrobu iných druhov obalov (tuhé potraviny alebo čistiace prostriedky) a na výrobu fólií je vo vývoji, ale zostáva relatívne obmedzené. Fľaše z PET sa vyrábajú v dvoch fázach: i) najprv sa vyrobí predbežný výlisok vstreknutím PET do formy a ii) následne sa predbežný výlisok zohreje a vyfúkne do tvaru fľaše. Výroba fliaš môže byť integrovaný proces (t. j. jedna a tá istá spoločnosť kupuje PET, vyrába predlisky a vyfukuje ich do fliaš) alebo sa obmedzuje len na druhú fázu (vyfúknutie predlisku do fľaše). Predlisky možno relatívne ľahko dopravovať, pretože sú malé a kompaktné, kým prázdne fľaše sú nestabilné a ich preprava je vzhľadom na ich veľkosť veľmi drahá.96.  Fľaše PET sa plnia vodou a/alebo inými nápojmi v plniarňach nápojov. Plniarne nápojov sú často zapojené do obchodovania s PET, či už prostredníctvom integrovaných činností výroby fliaš alebo prostredníctvom dojednaní o poplatkoch so spracovateľmi a/alebo výrobcami fliaš v subdodávateľskom vzťahu, pre ktorých vyjednávajú cenu PET s výrobcom (soft tolling – mäkké poplatky) alebo dokonca kupujú PET za svoje vlastné fľaše (hard tolling – tvrdé poplatky).97.  V dôsledku sa rozlišujú dve skupiny používateľov:98.  spracovatelia a/alebo výrobcovia fliaš, ktorí PET nakupujú priamo od výrobcov, spracúvajú ho na predlisky (alebo fľašky) a predávajú na ďalšie spracovanie (alebo plnenie) a99.  plniarne nápojov, ktoré kupujú PET pre svojich subdodávajúcich výrobcov fliaš /spracovateľov (tvrdé poplatky) alebo dojednávajú cenu, za ktorú subdodávajúci spracovateľ a/alebo výrobca fliaš získa PET (mäkké poplatky).100.  Počas prešetrovania bolo nakontaktovaných viac ako 70 používateľov, ale len sedem z nich (spracovatelia a plniarne nápojov) sa rozhodlo spolupracovať a vyplnilo dotazník.101.  Zistilo sa, že spolupracujúci používatelia doviezli z príslušnej krajiny len zanedbateľné množstvo PET a PET nakupovali najmä od výrobcov z Únie a/alebo v ďalších krajinách.102.  Vzhľadom na to, že aj naďalej sú k dispozícii alternatívne zdroje dodávok a že používatelia v súčasnosti dovážajú z ČĽR len veľmi obmedzený objem príslušného výrobku, dospelo sa k záveru, že zachovanie opatrení proti dovozu z ČĽR nebude mať žiadny nepriaznivý vplyv na používateľov v Únii.103.  Po zverejnení základných skutočností a úvah, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť, aby sa súčasné opatrenia zachovali, niektoré zainteresované strany, najmä používatelia, predložili svoje pripomienky.104.  Výrobcovia z Únie, ktorí podali žiadosť o preskúmanie, v zásade súhlasili so zisteniami, ku ktorým sa dospelo v prešetrovaní, a najmä so závermi týkajúcimi sa záujmu Únie.105.  Naopak sedem používateľov a jedno združenie používateľov boli zásadne proti opätovnému uloženiu súčasných antidumpingových opatrení a tvrdili, že zistenia Komisie týkajúce sa záujmu Únie vykazujú závažné nedostatky a nepresnosti; svoje tvrdenia však nepodložili.106.  Vzhľadom na nedostatok dôkazov na podporu uvedených tvrdení týkajúcich sa údajnej nepresnosti zistení Komisie boli tieto tvrdenia zamietnuté ako neopodstatnené.107.  Po zverejnení informácií sa spolupracujúci dovozný zástupca tiež vyjadril zásadne proti opätovnému uloženiu opatrení.108.  Táto strana uviedla, že Komisia riadne nezohľadnila záujem odvetvia používateľov PET, ktoré bude údajne postihnuté akýmkoľvek zvýšením cien PET, pretože nebude schopné také zvýšenie preniesť ďalej.109.  V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že uvedená zainteresovaná strana nepreukázala, ako by zachovanie súčasných opatrení mohlo v praxi viesť k zvýšeniu cien PET na trhu EÚ a v akom rozsahu.110.  Opätovne sa uvádza, že vzhľadom na pomerne slabú spoluprácu používateľov pri tomto prešetrovaní, nie sú k dispozícii údaje, z ktorých by vyplynulo, že zachovanie opatrení by malo neprimerané účinky na používateľov.111.  Preto sa na základe dostupných údajov dospelo k záveru, že zachovanie opatrení nebude mať žiadne neprimerané nepriaznivé účinky, pokiaľ ide o ceny PET v EÚ, a tvrdenia týkajúce sa nepriaznivého vplyvu na používateľov, ktorý predložil dovozný zástupca, sa zamieta.112.  Tá istá zainteresovaná strana tvrdí, že Komisia nepreskúmala vplyv zachovania súčasných opatrení na spoločnosti vyrábajúce obaly z PET, a preto je analýzy záujmu Únie neúplná a nesprávna.113.  V tejto súvislosti sa pripomína, že po začatí tohto prešetrovania sa prihlásilo len sedem používateľov a údaje získané v rámci tohto prešetrovania neumožnili analýzu záujmu tejto podskupiny používateľov v Únii.114.  Pripomienky predložené po zverejnení informácií vrátane pripomienok od plniacich spoločností boli (ako je uvedené v odôvodneniach 101 a 102) nepodložené a nemohli sa použiť na komplexnejšiu analýzu týkajúcu sa obalového priemyslu.5. Záver o záujme Únie115.  Vzhľadom na všetky uvedené faktory sa dospelo k záveru, že neexistujú žiadne presvedčivé dôvody proti zachovaniu súčasných antidumpingových opatrení.H. ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA116.  Všetky strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo odporučiť zachovanie existujúcich opatrení. Tiež im bola poskytnutá lehota, počas ktorej sa po tomto zverejnení mohli vyjadriť. Podania a pripomienky boli v odôvodnených prípadoch náležite zohľadnené.117.  Z uvedeného vyplýva, že antidumpingové opatrenia uplatniteľné na dovoz PET s pôvodom v ČĽR by sa v súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia mali zachovať. Pripomína sa, že tieto opatrenia pozostávajú z osobitných ciel.118.  Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti uvedené v tomto nariadení sa vzťahujú výhradne na dovoz príslušného výrobku vyrobeného týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnickými osobami. Na dovoz príslušného výrobku vyrobeného akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorá nie je vyslovene uvedená v normatívnej časti tohto nariadenia spolu s názvom a adresou, vrátane subjektov prepojených so spoločnosťami, ktoré sú osobitne uvedené, sa tieto sadzby nevzťahujú a na tento dovoz sa vzťahuje colná sadzba uplatniteľná na „všetky ostatné spoločnosti“.119.  Akákoľvek žiadosť o uplatňovanie týchto individuálnych antidumpingových colných sadzieb (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po zriadení nových výrobných či predajných subjektov) by sa mala bezodkladne adresovať Komisii[12] so všetkými príslušnými informáciami, najmä o akejkoľvek zmene činností spoločnosti spojených s výrobou a predajom na domácom trhu alebo na vývoz, napr. v súvislosti so zmenou názvu alebo so zmenou výrobných či predajných subjektov. V prípade potreby sa nariadenie príslušným spôsobom zmení a doplní prostredníctvom aktualizácie zoznamu spoločností, na ktoré sa vzťahujú individuálne colné sadzby.PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1(1) Týmto sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátu s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou podľa normy ISO 1628-5, zaradeného pod kód KN 3907 60 20 a s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.(2) Sadzba konečného antidumpingového cla uplatniteľného na čistú franko cenu na hranici Únie pred preclením výrobkov opísaných v odseku 1, ktoré vyrábajú ďalej uvedené spoločnosti, je takáto:Krajina | Spoločnosť | Antidumpingové clo (EUR/tona) | Doplnkový kód TARIC |ČĽR | Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd, | 184 | A505 |Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd, | 0 | A506 |Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd, | 157 | A507 |Far Eastern Industries Shanghai Ltd, | 22 | A508 |Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai, | 184 | A509 |Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd | 45 | A510 |Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd. | 184 | A511 |Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan) | 184 | A512 |Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd | 151 | A513 |Všetky ostatné spoločnosti | 184 | A999 |(3) V prípadoch, keď bol tovar poškodený pred uvedením do voľného obehu, a keď sa preto cena skutočne zaplatená alebo splatná pomerne rozdelila s cieľom stanoviť colnú hodnotu podľa článku 145 nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva[13], výška antidumpingového cla vypočítaná podľa odseku 2 sa zníži o percento, ktoré zodpovedá pomernej časti skutočne zaplatenej alebo splatnej ceny.(4) Pokiaľ nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L 343, 22. 12. 2009, s. 51.[2] Ú. v. EÚ L 271, 19. 8. 2004, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 345, 28. 12. 2005, s. 11.[4] Ú. v. EÚ C 5, 10. 1. 2009, s. 3.[5] Ú. v. EÚ C 194, 18. 8. 2009, s. 9.[6] Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2009, s. 12.[7] Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2009, s. 7.[8] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.[9] Ú. v. EÚ L 254, 29.9.2010, s. 10.[10] Ú. v. EÚ L 254, 29. 9. 2010, s. 40.[11] Ú. v. EÚ L 134, 1. 6. 2010, s. 25.[12] Európska Komisia, Generálne riaditeľstvo pre obchod, Riaditeľstvo H, NERV-105, B-1049 Brusel.[13] Ú. v. ES L 253, 11. 10. 1993, s. 1.


|

52010PC0372

Návrh NARIADENIE RADY o štátnej pomoci na zatvorenie uhoľných baní neschopných konkurencie  /* COM/2010/0372 final - NLE 2010/0220 */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 20.7.2010KOM(2010) 372 v konečnom znení2010/0220 (NLE).NávrhNARIADENIE RADYo štátnej pomoci na zatvorenie uhoľných baní neschopných konkurencie{SEK(2010) 850}{SEK(2010) 851}DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhuPomoc EÚ pre čiernouhoľný priemysel sa riadi nástrojom určeným pre tento sektor: nariadením Rady (ES) č. 1407/2002 z 23. júla 2002 o štátnej pomoci pre uhoľný priemysel[1] (ďalej len „nariadenie o uhlí“).Nariadeniu o uhlí skončí účinnosť 31. decembra 2010. Pri neexistencii nového právneho rámca, ktorý umožňuje udeliť uhoľnému priemyslu určité osobitné druhy štátnej pomoci, by členské štáty mohli udeľovať pomoc iba v rámci obmedzení stanovených všeobecnými pravidlami štátnej pomoci, ktoré sa vzťahujú na všetky sektory.V porovnaní s nariadením o uhlí všeobecné pravidlá štátnej pomoci značne znižujú možnosti udeliť štátnu pomoc uhoľnému priemyslu, a to predovšetkým, no nie výlučne, pokiaľ ide o pomoc na výrobu. Niektoré členské štáty však musia čeliť veľmi vysokým nákladom na výrobu v porovnaní so súčasnými a predpokladanými cenami na svetovom trhu, a preto v súčasnosti nemajú a v budúcnosti veľmi pravdepodobne nebudú mať ekonomicky konkurencieschopnú výrobu čierneho uhlia.Dotované uhlie má len okrajový vplyv na bezpečnosť dodávok energie na úrovni EÚ (hoci na úrovni jednotlivých členských štátov sa situácia rôzni). Malý podiel dotovaného čierneho uhlia na celkovej energetickej skladbe v EÚ výrazne obmedzuje schopnosť takýchto dotácií kompenzovať prerušenie dodávok, či už v prípade uhlia alebo iných zdrojov energie. Podiel dotovaného uhlia na výrobe elektrickej energie v EÚ je iba 5,1 %. Keď sa zohľadní len pomoc na pokrytie výrobných strát, tento údaj sa zníži na 1,4 % (aj keď v prípade jednotlivých členských štátov môže byť vyšší).No keďže po skončení účinnosti nariadenia o uhlí budú niektoré členské štáty nútené pristúpiť k zatvoreniu svojich čiernouhoľných baní, budú sa musieť vyrovnať s jeho sociálnymi a regionálnymi následkami. Vzhľadom na regionálnu koncentráciu uhoľných baní (napr. v oblasti Ruhrgebiet v Nemecku, v severozápadnom Španielsku, v údolí Jiu v Rumunsku) by mohlo mať súbežné zatvorenie baní výrazný sociálny dosah. Po započítaní pracovných miest aj v súvisiacich sektoroch môže byť ohrozených až 100 000 pracovných miest. Okamžité zatvorenie baní, ku ktorému by mohlo dôjsť po náhlom zrušení dotácií, by nadmerne zaťažilo regionálne trhy práce veľkým počtom prepustených baníkov, ktorých nie je možné rýchlo znovu zamestnať v iných výrobných odvetviach, a preto existuje riziko, že sa stanú dlhodobo nezamestnanými.Pokiaľ ide o životné prostredie, takisto treba vziať do úvahy, že zatvorenie bane si vyžaduje prijatie súboru opatrení na asanáciu ťažobnej lokality, napríklad odstránenie ťažobných zariadení, vyčistenie lokality, podpovrchové bezpečnostné práce, odstránenie odpadových vôd atď.. V prípade, že by podnik pokračoval v ťažobných a iných hospodárskych činnostiach, štátne financovanie by mohlo predstavovať štátnu pomoc a ostatné činnosti podniku by mohli byť ohrozené, pokiaľ by podnik musel tieto náklady znášať sám.Cieľom tohto návrhu je poskytnúť členským štátom právny rámec, ktorý im umožní efektívnejšie čeliť možným nepriaznivým vplyvom zatvárania baní, ktoré môžu nasledovať po postupnom zrušení dotácií najmä v sociálnej a environmentálnej oblasti, pri súčasnom minimalizovaní narušení hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.2. Verejné konzultácieKomisia uskutočnila v dňoch 13. mája až 15. júla 2009 verejnú internetovú konzultáciu. V tomto zmysle útvary Komisie na svojich webových stránkach vydali konzultačný dokument, v ktorom opísali daný problém, ciele a rôzne možnosti politík, ku ktorým sa zainteresované subjekty mohli vyjadriť. Okrem toho na plenárnom zasadnutí 4. júna 2009 prebehli konzultácie s Výborom pre sociálny dialóg v ťažobnom priemysle .Komisia dostala 60 príspevkov.Sociálni partneri uhoľného priemyslu a priemyslu ťažobnej techniky prevažne zastávajú pokračovanie súčasných kategórií štátnej pomoci povolených v nariadení o uhlí. Vyzývajú k vytvoreniu nového režimu EÚ pre štátnu pomoc na znižovanie aktivity, ako aj pomoc na zatváranie baní a zdedené záväzky.Naopak, organizácie na ochranu životného prostredia nesúhlasia s osobitným režimom štátnej pomoci pre sektor uhlia. Dôvodia tým, že štátna pomoc na ťažbu uhlia má negatívny vplyv na výrobu energie z čistých, udržateľných a obnoviteľných zdrojov a nemotivuje k efektívnemu využívaniu energie a úsporám. Navyše tvrdia, že v sektore obnoviteľných zdrojov energie možno vytvoriť viac pracovných miest, ako by sa zrušilo v sektore uhlia.Vlády väčšiny členských štátov ťažiacich uhlie sa zasadzujú za predĺženie súčasného nariadenia o uhlí alebo za prijatie nového nariadenia, ktoré by umožnilo poskytovať aspoň časť z pomoci, ktorá sa v súčasnosti udeľuje. Niekoľko členských štátov ťažiacich uhlie nevyjadrilo výraznejšie obavy, či už preto, lebo už dnes neposkytujú štátnu pomoc, alebo preto, že sú presvedčené, že všeobecné pravidlá štátnej pomoci budú na poskytovanie podpory ich uhoľnému priemyslu dostatočné.3. Posúdenie vplyvuEurópska komisia posúdila rôzne možnosti politík, ktoré sa zaoberajú možnými nepriaznivými účinkami zatvárania baní, ku ktorým môže dôjsť po postupnom zrušení dotácií, a to najmä v sociálnej a environmentálnej oblasti.Možnosť 1: Základný scenárPodľa základného scenára by Komisia nenavrhla nový právny nástroj určený pre sektor, ktorý by bol platný po skončení účinnosti nariadenia o uhlí. Na sektor čierneho uhlia by sa od roku 2011 vzťahovali iba všeobecné pravidlá štátnej pomoci.Možnosť 2: Usmernenia KomisiePodľa možnosti 2 by Komisia prijala usmernenia založené na článku 107 ods. 3 písm. c) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), podobné tým, ktoré sa prijali v lodiarskom a oceliarskom sektore a ktoré by členským štátom umožnili udeľovať výlučne pomoc na pokrytie platieb uhoľných podnikov prepusteným pracovníkom alebo pracovníkom, ktorí prijali možnosť predčasného odchodu do dôchodku v dôsledku zatvorenia baní, nákladov na poradenstvo pre takýchto pracovníkov a nákladov na odborné preškolenie. Pomoc sa môže použiť aj na pokrytie nákladov na dokončenie existujúcich zmlúv (na maximálne 6 mesiacov) alebo nákladov súvisiacich so zrušením takýchto zmlúv, podľa toho, ktoré z týchto dvoch druhov nákladov sú nižšie. Okrem toho môže pokrývať výdavky na bezprostredné vyčistenie a asanáciu ťažobnej lokality, ale nemôže pokrývať niekedy značné sumy na asanáciu podzemných priestorov, keďže jej rozsah a trvanie (niekedy neukončiteľné) by presiahli možnosti, na ktoré oprávňuje článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ.Možnosť 3: Nariadenie Rady umožňujúce časovo obmedzenú prevádzkovú pomoc (pomoc na zatvorenie)Podľa možnosti 3 by Komisia navrhla nariadenie Rady na základe článku 107 ods. 3 písm. e) ZFEÚ. Toto nariadenie by umožnilo členským štátom udeliť postupne sa znižujúcu prevádzkovú pomoc zameranú na pokrytie súčasných výrobných strát, pokiaľ je spojená s organizovaným ukončením činností v rámci riadne vymedzeného plánu zatvorenia bane (týka sa iba baní, ktoré už v súčasnosti existujú). Išlo by o postupné odstavovanie prevádzkovej pomoci počas obdobia maximálne 10 rokov.Možnosť 4: Nariadenie Rady umožňujúce, aby sa pomoc použila na pokrytie mimoriadnych nákladov (zdedené sociálne a environmentálne záväzky)Podľa možnosti 4 by Komisia navrhla nariadenie Rady na základe článku 107 ods. 3 písm. e) ZFEÚ. Toto nariadenie by umožnilo členským štátom udeliť pomoc na pokrytie sociálnych a environmentálnych nákladov spojených so zatvorením uhoľných baní, medzi ktoré patria dávky sociálneho zabezpečenia a náklady súvisiace s asanáciou bývalých ťažobných priestorov, ako je vymedzené v prílohe k súčasnému nariadeniu o uhlí.Možnosť 5: Kombinácia možností 3 a 4Podľa možnosti 5 by Komisia navrhla nariadenie Rady na základe článku 107 ods. 3 písm. e) ZFEÚ, podľa ktorého môžu členské štáty udeliť pomoc na zatvorenie (ako je uvedené v možnosti 3), ako aj pomoc na pokrytie mimoriadnych nákladov (ako je uvedené v možnosti 4).Možnosť 6: Predĺženie účinnosti súčasného nariadenia o uhlí o 10 rokovPodľa možnosti 6 by Komisia navrhla Rade, aby predĺžila účinnosť nariadenia Rady č. 1407/2002 v jeho súčasnej podobe o ďalších 10 rokov, t. j. až do konca roka 2020. Od možnosti 5 by sa to líšilo v tom, že by sa zrušil podmienený vzťah medzi zatvorením bane a možnosťou udeliť investičnú pomoc.Rôzne možnosti boli porovnané na základe predpokladu, že príslušné členské štátny by naozaj udelili pomoc povolenú na základe príslušných možností. Pravidlá štátnej pomoci určené pre sektor stanovujú iba možnosť – nie povinnosť – poskytnúť štátnu pomoc; posúdenie vplyvu nemôže mať vplyv na rozhodnutia, ktoré prijmú členské štáty v súvislosti so štátnou pomocou.Z hospodárskeho hľadiska sa zdá, že možnosť 2 je uprednostňovanou možnosťou pred základným scenárom, pokiaľ ide o zmiernenie priameho hospodárskeho vplyvu na najviac dotknuté regióny a výrobné odvetvia. Zároveň je vítanejšia ako možnosti 3 až 5 z hľadiska minimalizácie dosahov na hospodársku súťaž.V sociálnej oblasti prináša najpriaznivejšie výsledky v porovnaní so základným scenárom možnosť 5. Kombinácia postupného zatvárania baní, maximálneho využívania (skorých) odchodov do dôchodku s dodatočnou podporou formou poradenstva a preškoľovania účinne znižuje nepriaznivý sociálny dosah zatvárania baní v dotknutých regiónoch. Hoci nepodporuje vytvorenie stálych pracovných miest, priamo rieši problém sociálneho dosahu zatvárania baní, ktorý sa geograficky sústreďuje v niekoľkých regiónoch.Z environmentálneho hľadiska sú možné vplyvy značne neurčité. Hoci bezprostrednému prostrediu baní by určite prospelo okamžité alebo takmer okamžité zastavenie výroby (možnosti 1, 2 a 4), obraz je neurčitý, pokiaľ ide o celosvetové emisie skleníkových plynov, keď sa zohľadnia emisie zo spaľovania uhlia pri výrobe elektrickej energie. Táto neistota vyplýva z vysokej miery nahradenia domáceho uhlia dovezeným uhlím. Hoci by nešlo o 100 % nahradenie, rozdiel medzi možnosťami politík by závisel od odchýlok vnútroštátnych politík ohľadne uprednostnenia prechodu na iné zdroje energie. Napokon vzhľadom na miestny dosah si treba uvedomiť, že možnosť 5 zabezpečuje financovanie asanácie ťažobných lokalít a postupné zatváranie baní umožňuje lepšie zohľadniť prípravy, ktoré je potrebné vykonať v značnom predstihu pred zatvorením bane.V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že žiadnu z možností politík nemožno objektívne bez výhrad uprednostniť. Možnosti 2 a 5 sa javia ako najvhodnejšie na dosiahnutie cieľa, ktorým je zmiernenie dosahu zatvárania baní, a súčasne zohľadňujú rôzne právne obmedzenia uložené v článku 107 ods. 3 písm. c) a článku 107 ods. 3 písm. e), a to najmä zákaz udelenia prevádzkovej pomoci podľa písm. c).Pokiaľ ide o jednoduché predĺženie účinnosti súčasného nariadenia o uhlí (možnosť 6), minulé skúsenosti s vykonávaním tohto nariadenia preukázali, že postupné znižovanie a súvisiace podmienky sú príliš mierne na to, aby zabezpečili účinnú reštrukturalizáciu uhoľného priemyslu. Naopak, členské štáty by sa mohli odkloniť od politického cieľa jednoducho tým, že by naďalej poskytovali pomoc na výrobu baniam neschopným konkurencie bez jasného záväzku bane zatvoriť. Z toho vyplýva, že tie isté banské podniky by k novému dátumu skončenia účinnosti nariadenia o desať rokov mohli byť stále neschopné konkurencie. Hlavný problém neschopnosti konkurovať by sa nevyriešil, iba odložil.Na základe výsledkov posúdenia vplyvu sa Komisia rozhodla navrhnúť nové nariadenie Rady vychádzajúce z možnosti 5. Zatváranie baní bude mať naozaj silný sociálny dosah sústredený do niekoľkých regiónov EÚ, preto je potrebné zabezpečiť primerané prechodné obdobie. V tomto prechodnom období sa na primerané a postupné vyraďovanie z prevádzky bude musieť použiť prevádzková pomoc. Z právnych dôvodov rozpracovaných ďalej v texte možno tento cieľ dosiahnuť len prostredníctvom nariadenia Rady založeného na článku 107 ods. 3 písm. e). V súvislosti s následkami hospodárskej a finančnej krízy a deklarovaným úmyslom Komisie intenzívnejšie sa zamerať na sociálny rozmer tvorby európskych politík prispeje ďalší nástroj členských štátov na zmiernenie sociálneho a regionálneho dosahu zatvárania baní k zlepšeniu sociálnej súdržnosti európskych regiónov.4. Právne prvky návrhuV zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ pomoc poskytovaná členským štátom alebo akoukoľvek formou zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo poskytovanie určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi, ak nie je v zmluve ustanovené inak.V článku 107 ods. 2 ZFEÚ sa ustanovuje, že niektoré druhy pomoci sú automaticky zlučiteľné s vnútorným trhom. V článku 107 ods. 3 ZFEÚ sa uvádza zoznam druhov pomoci, ktoré Komisia môže vyhlásiť za zlučiteľné s vnútorným trhom. Zvlášť zaujímavý je článok 107 ods. 3 písm. c), v ktorom sa ustanovujú výnimky pre štátnu pomoc poskytnutú na podporu rozvoja určitých oblastí hospodárstva, kde takáto pomoc neovplyvňuje podmienky obchodovania v rozsahu, ktorý odporuje záujmu EÚ.V článku 107 ods. 3 písm. e) sa ustanovuje, že iné kategórie pomoci zlučiteľné s vnútorným trhom možno spresniť v rozhodnutí Rady, ktoré na návrh Komisie schváli kvalifikovanou väčšinou.Podľa odhadu Komisie druh štátnej pomoci ustanovený v tomto návrhu, najmä pokiaľ ide o vysokú sumu prevádzkovej pomoci na dlhé obdobie, presahuje možnosti, ktoré ponúka článok 107 ods. 3 písm. c) ZFEÚ. Preto Komisia navrhuje Rade, aby využila článok 107 ods. 3 písm. e) na vymedzenie kategórií štátnej pomoci v sektore čierneho uhlia, ktoré by Komisia mohla vyhlásiť za zlučiteľné so štátnou pomocou.5. Vplyv na rozpočetTento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.6. Podrobné vysvetlenie návrhuKomisia navrhuje, aby sa režim štátnej pomoci určený pre tento sektor považoval za prechodný režim pred plným uplatnením všeobecných pravidiel štátnej pomoci v sektore (čierneho) uhlia.Okrem možností, ktoré poskytujú všeobecné pravidlá štátnej pomoci, návrh dáva možnosť vyhlásiť dva druhy pomoci pre čiernouhoľný priemysel za zlučiteľné s vnútorným trhom: pomoc na zatvorenie a pomoc na pokrytie mimoriadnych nákladov.Pomoc na zatvoreniePomoc na zatvorenie je prevádzková pomoc zameraná na pokrytie súčasných výrobných strát výrobných jednotiek, ktoré sa majú zatvoriť. Umožňuje postupné zatváranie uhoľných baní neschopných konkurencie.Tento druh pomoci možno udeliť iba uhoľným baniam, ktoré sa majú definitívne zatvoriť. Preto sa pomoc postupne znižuje a v prípade, že nedôjde k zatvoreniu príslušnej bane, sa musí vrátiť. Takúto pomoc možno udeliť len tým výrobným jednotkám, ktoré boli v prevádzke pred tým, ako Komisia predložila svoj návrh.Z rozhovorov s dotknutými členskými štátmi vyšlo najavo, že neočakávané udalosti môžu vyvolať potrebu dočasnej stabilizácie alebo zvýšenia dotácií z jedného roka na druhý, aby sa umožnilo uhoľným baniam pokračovať v činnosti až do plánovaného dňa zatvorenia. Preto sa Komisia rozhodla mierne sa odkloniť od jednej z podmienok opísaných v možnosti 5 správy o posúdení vplyvu: zatiaľ čo celková povinnosť výrazného poklesu sa zachová, navrhuje mieru znižovania vymedziť pre po sebe nasledujúce 15-mesačné obdobia (namiesto ročných období). Navrhuje nastaviť mieru znižovania na minimálne 33 % medzi dvomi 15-mesačnými obdobiami a maximálne trvanie plánu ukončenia činnosti na 4 roky.Návrh zároveň obsahuje záruky, aby sa predišlo nadmernej kompenzácii a obmedzili možné narušenia hospodárskej súťaže na trhoch s energiou.Pomoc na pokrytie mimoriadnych nákladovTakáto pomoc sa zameriava na pokrytie nákladov, ktoré nesúvisia s bežnou výrobou a ktoré vznikajú pri zatváraní baní ako tzv. sociálne a environmentálne zdedené záväzky. Príloha k navrhovanému nariadeniu obsahuje vyčerpávajúci zoznam kategórií nákladov, ktoré možno pokryť.Procesné ustanoveniaNávrh obsahuje procesné ustanovenia veľmi podobné procesným ustanoveniam nariadenia Rady (ES) č. 1407/2002, ktoré predovšetkým objasňujú, akým spôsobom sa má takáto pomoc oznamovať Komisii, aby tá mohla pred vydaním povolenia uskutočniť jej dôkladné posúdenie.2010/0220 (NLE)NávrhNARIADENIE RADY (ES) č. .../...o štátnej pomoci na zatvorenie uhoľných baní neschopných konkurencieRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 107 ods. 3 písm. e),so zreteľom na návrh Európskej komisie,po predložení návrhu právneho predpisu parlamentom jednotlivých štátov,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4],keďže:1.  Nariadeniu Rady (ES) č. 1407/2002[5] z 23. júla 2002 o štátnej pomoci pre uhoľný priemysel skončí platnosť 31. decembra 2010.2.  Malý podiel dotovaného uhlia na celkovej energetickej skladbe už neopodstatňuje zachovanie takýchto dotácií určených na zabezpečenie dodávok energie na úrovni Únie.3.  Politiky Únie zamerané na podporu obnoviteľných a nízkouhlíkových fosílnych palív na výrobu energie nenachádzajú opodstatnenie pre nepretržitú podporu uhoľných baní neschopných konkurencie. Kategórie pomoci, ktoré sa povoľujú v nariadení (ES) č. 1407/2002, by sa preto nemali zachovať natrvalo.4.  Keďže však chýbajú pravidlá štátnej pomoci určené pre daný sektor, budú sa na uhlie vzťahovať len všeobecné pravidlá štátnej pomoci. V tejto súvislosti uhoľné bane neschopné konkurencie, ktoré v súčasnosti čerpajú pomoc v zmysle nariadenia (ES) č. 1407/2002, už nemusia byť oprávnené na čerpanie pomoci a možno budú nútené ukončiť prevádzku.5.  Bez toho, aby boli dotknuté všeobecné pravidlá štátnej pomoci, členské štáty by mali mať možnosť zmierniť sociálne a regionálne dôsledky zatvárania takýchto baní, pod čím sa rozumie organizované ukončenie činností podľa plánu trvalého zatvorenia bane a/alebo financovanie mimoriadnych nákladov, najmä zdedených záväzkov.6.  Toto nariadenie pokrýva prechod sektora uhlia od pravidiel určených len pre tento sektor k všeobecným pravidlám štátnej pomoci, ktoré sa uplatňujú na všetky sektory.7.  Aby bolo narušenie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu spôsobené pomocou čo najmenšie, takáto pomoc by sa mala postupne znižovať a mala by byť striktne obmedzená na výrobné jednotky, ktoré sa majú natrvalo zatvoriť.8.  Na zmiernenie negatívneho vplyvu pomoci pre uhlie na životné prostredie by členské štáty mali predložiť plán primeraných opatrení, napríklad v oblasti efektívneho využívania energie, obnoviteľných zdrojov energie alebo zachytávania a ukladania oxidu uhličitého.9.  Podniky by mali byť oprávnené aj na pomoc pokrývajúcu náklady, ktoré sa v súlade s bežnou účtovnou praxou nedotýkajú priamo výrobných nákladov. Takáto pomoc je určená na pokrytie mimoriadnych nákladov, ktoré vzniknú v súvislosti so zatváraním výrobných jednotiek. S cieľom predísť neopodstatnenému prínosu pre podniky, ktoré zatvoria len niektoré zo svojich ťažobných lokalít, dotknuté podniky by si mali viesť samostatné účtovníctvo pre každú výrobnú jednotku.10.  Pri plnení svojej úlohy by Európska komisia mala zabezpečiť stanovenie, zachovanie a dodržiavanie štandardných podmienok súťaže. S ohľadom najmä na trh s elektrinou by pomoc uhoľnému priemyslu nemala ovplyvniť výrobcov elektriny pri výbere zdrojov zásobovania primárnou energiou. Preto by sa ceny a množstvá uhlia mali slobodne dohodnúť medzi zmluvnými stranami na základe prevažujúcich podmienok na svetovom trhu.11.  Uplatňovaním tohto nariadenia sa nevylučuje, že pomoc pre uhoľný priemysel môže byť zlučiteľná s vnútorným trhom z iných dôvodov;12.  Komisia by mala posúdiť opatrenia oznámené na základe tohto nariadenia a prijať rozhodnutia v súlade s požiadavkami nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES[6].PRIJALA TOTO NARIADENIE:Oddiel IÚVODNÉ USTANOVENIAČLÁNOK 1Vymedzenie pojmovNa účely tohto nariadenia sa uplatňujú nasledujúce vymedzenia pojmov:a) „uhlie“ je vysokokvalitné, strednekvalitné a nízkokvalitné uhlie kategórie A a B v zmysle medzinárodného kodifikačného systému pre uhlie, ktorý ustanovila Hospodárska Komisia OSN pre Európu[7];b) „zatvorenie“ znamená trvalé ukončenie výroby a predaja uhlia;c) „plán zatvorenia“ je plán zostavený členským štátom, v ktorom sa stanovujú opatrenia vedúce k definitívnemu zatvoreniu jednotiek vyrábajúcich uhlie;d) „jednotka vyrábajúca uhlie“ je podpovrchová alebo povrchová uhoľná baňa a súvisiaca infraštruktúra schopná produkovať netriedené uhlie nezávisle na ostatných častiach podniku;e) „uhoľný rok“ je kalendárny rok alebo iné 12-mesačné obdobie, ktoré slúži ako referencia pre zmluvy uzatvárané v uhoľnom priemysle;f) „výrobné náklady“ sú celkové náklady súvisiace s bežnou výrobou, ktoré zahŕňajú ťažbu uhlia, operácie na úpravu uhlia, najmä umývanie, rozdelenie podľa veľkostí, roztriedenie a prepravu na miesto dodania, bežný odpis a trhové úrokové sadzby z požičaného kapitálu.g) „straty z bežnej výroby“ sú kladný rozdiel medzi nákladmi na výrobu uhlia a predajnou cenou pri dodaní slobodne dohodnutou medzi zmluvnými stranami na základe podmienok prevažujúcich na svetovom trhu.h) „dovoz uhlia“ je každá zásielka produktov z uhlia s pôvodom v tretej krajine, ktorá vstupuje na colné územie Spoločenstva na účely iné, ako je preprava, a ktorá je určená na výrobu elektriny alebo na zásobovanie koksovacích pecí členského štátu.Oddiel IIZLUčITEľNOSť POMOCIČLÁNOK 2Zásada1. V súvislosti s konečným zatváraním baní neschopných konkurencie možno pomoc pre uhoľný priemysel považovať za zlučiteľnú s riadnym fungovaním vnútorného trhu, pokiaľ je v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia.2. Pomoc pokrýva len náklady súvisiace s uhlím použitým na výrobu elektriny, spoločnú výrobu tepla a elektriny, výrobu koksu a paliva pre vysoké pece v oceliarskom priemysle, pokiaľ k tomuto využívaniu dochádza v Únii.Článok 3Pomoc na zatvorenie1. Pomoc podniku zameranú osobitne na pokrytie strát z bežnej výroby jednotiek vyrábajúcich uhlie možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom len vtedy, ak spĺňa tieto podmienky:a) prevádzka dotknutých výrobných jednotiek tvorí súčasť plánu zatvorenia, ktorý sa má uskutočniť najneskôr do 1. októbra 2014;b) k zatvoreniu dotknutých výrobných jednotiek musí dôjsť v súlade s plánom zatvorenia;c) oznámená pomoc nepresiahne rozdiel medzi predvídateľnými výrobnými nákladmi a predvídateľným príjmom za uhoľný rok; skutočne vyplatená pomoc podlieha ročnej korekcii na základe skutočných nákladov a príjmov vykonanej najneskôr do konca výrobného roka nasledujúceho po roku, pre ktorý sa poskytla pomoc;d) výška pomoci na jednu tonu ekvivalentu uhlia nesmie spôsobiť nižšie ceny uhlia z Únie pri dodaní než sú ceny uhlia podobnej kvality z tretích krajín;e) dotknuté výrobné jednotky museli byť v prevádzke k 1. decembru 2009;f) celková suma pomoci na zatvorenie udelená zo strany členského štátu ktorémukoľvek konkrétnemu podniku sa musí postupne znižovať, pričom pokles medzi dvomi 15-mesačnými obdobiami nesmie byť menší ako 33 percent pomoci poskytnutej v prvom 15-mesačnom období plánu zatvorenia;g) celková suma pomoci na zatvorenie pre uhoľný priemysel členského štátu nesmie presiahnuť v žiadnom roku nasledujúcom po roku 2010 sumu pomoci poskytnutej týmto členským štátom a schválenej Komisiou v súlade s článkami 4 a 5 nariadenia (ES) č. 1407/2002 na rok 2010.h) členský štát musí predložiť plán opatrení zameraných na zmiernenie vplyvu využívania uhlia na životné prostredie, a to napríklad v oblasti efektívneho využívania energie, obnoviteľných zdrojov energie, alebo zachytávania a ukladania oxidu uhličitého. Zahrnutím opatrení predstavujúcich štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 do takého plánu nie je dotknutá oznamovacia povinnosť a povinnosť pozastaviť prevádzku, ktoré členským štátom v súvislosti s týmito opatreniami ukladá článok 108 ods. 3 ZFEÚ, ani zlučiteľnosť týchto opatrení s vnútorným trhom.2. Pokiaľ v termíne stanovenom v pláne zatvorenia schválenom Komisiou nedôjde k zatvoreniu výrobných jednotiek, ktorým bola udelená pomoc podľa odseku 1, dotknutý členský štát musí vrátiť plnú sumu udelenej pomoci za celé obdobie, na ktoré sa vzťahuje plán zatvorenia.Článok 4Pomoc na pokrytie mimoriadnych nákladov1. Štátna pomoc poskytnutá podnikom, ktoré vykonávajú alebo vykonávali činnosť v súvislosti s výrobou uhlia, aby sa im umožnilo pokryť náklady vznikajúce alebo vzniknuté v dôsledku uzatvárania výrobných jednotiek a nesúvisiace s bežnou výrobou, sa môže považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom za predpokladu, že vyplatená suma nepresiahne tieto náklady. Táto pomoc sa môže použiť na pokrytie:a) nákladov, ktoré vznikli podnikom, ktoré zatvárajú alebo zatvorili výrobné jednotky, vrátane podnikov, ktoré čerpajú pomoc na zatvorenie;b) náklady, ktoré vznikli niekoľkým podnikom.2. Kategórie nákladov, na ktoré sa vzťahuje odsek 1, sú vymedzené v prílohe. Odsek 1 sa neuplatňuje na náklady, ktoré vzniknú v dôsledku nesúladu s environmentálnymi predpismi.Článok 5Kumulácia1. Maximálna suma pomoci povolená v zmysle tohto nariadenia sa uplatňuje bez ohľadu na to, či sa pomoc v plnej miere financuje zo štátnych prostriedkov alebo ju čiastočne financuje Únia.2. Pomoc povolená v zmysle tohto nariadenia sa nemôže spájať s inou štátnou pomocou v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ alebo s inými formami financovania Spoločenstvom pre tie isté oprávnené náklady, pokiaľ bude v dôsledku takého prekrývania suma pomoci vyššia ako tá, ktorá bola povolená v zmysle tohto nariadenia.Článok 6Oddelenie účtovKaždá pomoc, ktorú prijmú podniky, sa uvedie na účtoch ziskov a strát ako samostatná príjmová položka odlíšená od obratu. Podniky čerpajúce pomoc v zmysle tohto nariadenia si vedú presné samostatné účtovníctvo pre každú výrobnú jednotku a ostatné hospodárske činnosti, ktoré nesúvisia s uhoľným baníctvom. S prostriedkami sa zaobchádza tak, že nie je možné, aby boli prevedené na iné výrobné jednotky, ktoré nie sú súčasťou plánu zatvorenia, ani do iných hospodárskych činností toho istého podniku.Oddiel IIIPROCESNÉ USTANOVENIAČLÁNOK 7Informácie, ktoré majú poskytnúť členské štáty1. Okrem ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúceho podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES[8] podlieha pomoc uvedená v tomto nariadení osobitným pravidlám ustanoveným v odsekoch 2 až 6.2. Členské štáty, ktoré majú v úmysle udeliť pomoc na zatvorenie uvedenú v článku 4, oznámia plán zatvorenia dotknutých výrobných jednotiek Komisii. Tento plán musí obsahovať aspoň tieto údaje:a) určenie výrobných jednotiek;b) skutočné alebo odhadované výrobné náklady pre každú výrobnú jednotku na jeden uhoľný rok;c) odhadovanú výrobu uhlia na jeden uhoľný rok vo výrobných jednotkách, ktoré sú predmetom plánu zatvorenia;d) odhadovanú sumu pomoci na zatvorenie na uhoľný rok.3. Členské štáty oznamujú každú zmenu a doplnenie plánu zatvorenia Komisii.4. Členské štáty oznamujú každú pomoc, ktorú majú v úmysle udeliť uhoľnému priemyslu počas uhoľného roka v zmysle tohto nariadenia. Predkladajú Komisii všetky podrobnosti dôležité pre výpočet predvídateľných výrobných nákladov a ich vzťah s plánmi zatvorenia oznámenými Komisii podľa odseku 2.5. Členské štáty informujú Komisiu o sume a výpočte skutočne vyplatenej pomoci počas uhoľného roka najneskôr šesť mesiacov po ukončení tohto roka. Pokiaľ dôjde ku korekciám súm pôvodne vyplatených počas daného uhoľného roka, členské štáty budú informovať Komisiu pred skončením nasledujúceho uhoľného roka.6. Pri oznamovaní pomoci uvedenej v článkoch 4 a 5 a pri informovaní Komisie o skutočne vyplatenej pomoci musia členské štáty poskytnúť všetky informácie, ktoré Komisia potrebuje na overenie súladu s ustanoveniami tohto nariadenia.Oddiel IVZÁVEREčNÉ USTANOVENIAČLÁNOK 8Vykonávacie opatreniaKomisia prijme všetky potrebné opatrenia na vykonávanie tohto nariadenia. Môže ustanoviť spoločný rámec na oznamovanie informácií uvedených v článku 7.Článok 9Nadobudnutie účinnosti1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2011.2. Tomuto nariadeniu končí účinnosť 31. decembra 2026.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli [...]Za Radupredseda […]PRÍLOHAVymedzenie nákladov uvedených v článku 41. Vzniknuté náklady a rezervy len tých podnikov, ktoré uzatvárajú výrobné jednotkyVýlučne tieto kategórie nákladov, a to len vtedy, ak sú dôsledkom zatvorenia jednotiek vyrábajúcich uhlie .a) náklady na výplatu dávok sociálneho zabezpečenia vyplývajúce z odchodu pracovníkov do dôchodku skôr, než dosiahnu zákonný dôchodkový vek;b) iné mimoriadne výdavky na pracovníkov, ktorí prišli o zamestnanie;c) výplaty dôchodkov a dávok mimo zákonného systému pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, a pracovníkom oprávneným na takéto platby pred zatvorením;d) náklady kryté podnikmi na opätovnú adaptáciu pracovníkov, aby im pomohli získať nové zamestnanie mimo uhoľného priemyslu, najmä náklady na odborné preškolenie;e) bezplatná dodávka uhlia pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, a pracovníkom, ktorí mali na takúto dodávku nárok pred zatvorením, alebo jej peňažný ekvivalent;f) zostatkové náklady vyplývajúce z administratívnych, právnych a daňových ustanovení určených pre uhoľný priemysel;g) ďalšie podpovrchové bezpečnostné práce vyplývajúce zo zatvorenia výrobných jednotiek;h) náhrada škody spôsobenej pri ťažbe za predpokladu, že ju spôsobili výrobné jednotky, ktoré sú predmetom zatvorenia;i) náklady súvisiace s asanáciou bývalých uhoľných ťažobných lokalít, najmä:- zostatkové náklady vyplývajúce z príspevkov organizáciám zodpovedným za dodávku vody a za odstránenie odpadovej vody,- ostatné zostatkové náklady vyplývajúce z dodávok vody a odstraňovania odpadovej vody;j) zostatkové náklady na zaplatenie zdravotného poistenia bývalým baníkom;k) náklady súvisiace so zrušením alebo zmenou platných zmlúv (v maximálnej hodnote 6 mesiacov výroby);l) mimoriadny odpis za predpokladu, že k nemu došlo v dôsledku zatvorenia výrobných jednotiek.Nárast hodnoty pozemkov sa odpočíta od oprávnených nákladov v kategóriách g), h) a i).2. Vzniknuté náklady a rezervy niekoľkých podnikova) nárast príspevkov mimo zákonného systému na pokrytie nákladov sociálneho zabezpečenia ako výsledok zníženia počtu prispievateľov po zatvorení výrobných jednotiek;b) výdavky vyplývajúce zo zatvorenia výrobných jednotiek na dodávku vody a odstránenie odpadovej vody;c) nárast príspevkov orgánom zodpovedným za dodávku vody a odstránenie odpadovej vody za predpokladu, že tento nárast je výsledkom nižšej výroby uhlia po zatvorení výrobných jednotiek, na ktoré sa vzťahoval výber poplatkov.[1] Ú. v. ES L 254, 2.8.2002, s. 1.[2] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[3] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[4] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[5] Ú. v. ES L 205, 2.8.2002, s. 1.[6] Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1.[7] Medzinárodný systém kodifikácie strednekvalitného a vysokokvalitného uhlia (1998). Medzinárodná klasifikácia uhlia v uhoľných slojoch (1998) a Medzinárodný systém pre kodifikáciu uhlia nízkej kvality (1999).[8] Ú. v. ES L 83, 27. 3. 1999, s. 1.