               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 2. 2015
            COM(2014) 720 final
            2014/0342(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 77/706/EHS o stanovení cieľa Spoločenstva na zníženie spotreby primárnych zdrojov energie v prípade ťažkostí so zásobovaním ropou a ropnými výrobkami a rozhodnutie Komisie 79/639/EHS, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia Rady 77/706/EHS

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Podľa rozhodnutia Rady 77/706/EHS v prípade narušenia dodávok môže Komisia stanoviť cieľ na zníženie spotreby ropných výrobkov až do 10 %; členské štáty musia prijať všetky vhodné opatrenia na zníženie svojej spotreby zodpovedajúcim spôsobom. Týmto rozhodnutím a rozhodnutím Komisie 79/639/EHS sa zaviedli komplexné pravidlá na zníženie spotreby ropy v prípade narušenia dodávok. V praxi neboli nikdy použité. Komisia konkrétne nikdy nestanovila cieľ Spoločenstva na zníženie spotreby ropných výrobkov.

               Tieto právne predpisy boli v podstate v súlade s Medzinárodným energetickým programom z roku 1974, zakladajúcou zmluvou Medzinárodnej agentúry pre energiu, kde sa vyžaduje, aby členské štáty MAE vykonávali opatrenia na obmedzenie dopytu dostačujúce na zníženie spotreby o 7 alebo 10 % zakaždým, keď skupinu postihne zníženie dodávok ropy najmenej o 7 alebo 12 %.

               Vo všeobecnosti narušenia dodávok ropy možno riešiť prostredníctvom zvýšenia dodávok (uvoľnením zásob alebo zvýšením domácej výroby) alebo zníženia dopytu (opatreniami na obmedzenie dopytu alebo prechodom na iné palivo). V priebehu rokov sa význam núdzových zásob zvýšil a uvoľnenie týchto zásob je teraz vo všeobecnosti – aj Medzinárodnou agentúrou pre energiu – považované za hlavný nástroj reakcie na núdzové situácie. V prípade narušenia dodávok ropy môže uvoľnenie jej núdzových zásob nahradiť chýbajúce množstvá rýchlo a bez narušenia hospodárskej činnosti EÚ a života jej občanov. Okrem toho núdzové zásoby ropy sú často financované z odvodov, ktoré platia spotrebitelia, a tí potom oprávnene očakávajú, že v prípade narušenia dodávok ropy sa skôr uvoľnia tieto zásoby, než by sa obmedzovala spotreba.

               Súvisiaca smernica o zásobách ropy
                  1
                bola revidovaná v roku 2009 a uplatňuje sa od roku 2013. Poskytuje posilnený rámec pre zriadenie a dostupnosť núdzových zásob ropy a uvádzajú sa v nej postupy, podľa ktorých môžu byť tieto zásoby použité. Od členských štátov sa takisto vyžaduje, aby mali zavedené postupy s cieľom „uložiť všeobecné alebo konkrétne obmedzenia spotreby v súlade s odhadovaným nedostatkom, okrem iného aj prostredníctvom prednostného pridelenia ropných výrobkov istým kategóriám spotrebiteľov“ (článok 20 ods. 1). Je to dôležitý nástroj, ktorý prispieva k všeobecnému cieľu energetickej politiky, čiže bezpečnosti dodávok. Teraz, keď revidovaná smernica o zásobách ropy bola prijatá a nadobudla účinnosť, zdá sa vhodné odstrániť prekrývajúce sa ustanovenia v rozhodnutí Rady 77/706/EHS, ktoré by sa zbytočne zachovávali.

               Komisia na základe toho navrhuje, aby Rada zrušila rozhodnutie Rady 77/706/EHS a zároveň aj rozhodnutie Komisie 79/639/EHS.

               2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Koordinačná skupina pre ropu a ropné výrobky na schôdzi 23. januára 2014 konzultovala, či je vhodné zrušiť rozhodnutie Rady. Členské štáty podporili podnet na zrušenie rozhodnutia Rady a vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktoré boli prijaté v čase, keď núdzové zásoby zohrávali menej významnú úlohu ako dnes.

               V rámci posúdenia vplyvu
                  2
                revidovanej smernice o zásobách ropy (smernica Rady 2009/119/ES) sa preskúmali alternatívne nástroje reakcie na núdzové situácie (obmedzenie dopytu, prechod na iné palivo a nárast výroby) a poukázalo sa na ich obmedzenia. Predovšetkým opatrenia na obmedzenie dopytu si vyžadujú, aby ich verejnosť prijala, čo môže byť niekedy ťažké dosiahnuť, a môžu tiež brzdiť podnikateľské a priemyselné aktivity a mobilitu občanov.

               3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Návrh vychádza z článku 122 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) (bývalý článok 100 ods. 1 Zmluvy o ES a predtým bývalý článok 103 ods. 4 Zmluvy o EHS, z ktorého vychádzalo rozhodnutie Rady 77/706/EHS).

               V dôsledku zrušenia uvedeného rozhodnutia rozhodnutie Komisie 79/639/EHS, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia Rady 77/706/EHS, stratí právny základ a praktické uplatnenie. S cieľom zabezpečiť právnu istotu by sa malo zrušiť aj rozhodnutie Komisie 79/639/EHS. To môže urobiť Rada na návrh Komisie.

               2014/0342 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 77/706/EHS o stanovení cieľa Spoločenstva na zníženie spotreby primárnych zdrojov energie v prípade ťažkostí so zásobovaním ropou a ropnými výrobkami a rozhodnutie Komisie 79/639/EHS, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia Rady 77/706/EHS

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 122 ods. 1,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dňa 7. novembra 1977 Rada rozhodla svojím rozhodnutím 77/706/EHS
                  3
                o stanovení cieľa Spoločenstva na zníženie spotreby primárnych zdrojov energie v prípade ťažkostí so zásobovaním ropou a ropnými výrobkami.

               (2)Dňa 15. júna 1979 Komisia vo svojom rozhodnutí 79/639/EHS
                  4
                stanovila podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia Rady 77/706/EHS.

               (3)Rozhodnutiami 77/706/EHS a 79/639/EHS sa stanovujú zložité postupy, čo má za následok významnú administratívnu záťaž pre členské štáty a Komisiu, vrátane rôznych povinností podávať správy. Tieto postupy nenašli žiadne praktické uplatnenie.

               (4)V prípade narušenia dodávok môžu núdzové zásoby rýchlo a efektívne nahradiť chýbajúce množstvá, bez narušenia hospodárskej činnosti a obmedzovania mobility. Preto sa núdzové zásoby teraz považujú za hlavný nástroj reakcie na riešenie narušenia dodávok ropy.

               (5)Okrem toho sa v smernici Rady 2009/119/ES stanovuje posilnený rámec núdzových zásob, pričom sa zabezpečuje ich dostupnosť a fyzická prístupnosť a stanovujú sa postupy pre ich použitie.

               (6)V smernici 2009/119/ES
                  5
                sa tiež od členských štátov vyžaduje, aby mali zavedené postupy s cieľom uložiť všeobecné alebo konkrétne obmedzenia spotreby v súlade s odhadovaným nedostatkom, okrem iného aj prostredníctvom prednostného pridelenia ropných výrobkov istým kategóriám spotrebiteľov.

               (7)Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti, ktorý prijala Komisia, systematicky skúma právne predpisy Únie s cieľom určiť možnosti zjednodušenia a zníženia regulačnej záťaže.

               (8)V dôsledku zrušenia rozhodnutia 77/706/EHS sa rozhodnutie Komisie 79/639/EHS, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia 77/706/EHS, stane bezpredmetným a malo by sa takisto zrušiť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rozhodnutia 77/706/EHS a 79/639/EHS sa zrušujú.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Smernica Rady 2009/119/ES zo 14. septembra 2009, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov, Ú. v. EÚ L 265, 9.10.2009, s. 9 – 23.

                     (2)
                  SEK(2008) 2858.

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady 77/706/EHS zo 7. novembra 1977 o stanovení cieľa Spoločenstva na zníženie spotreby primárnych zdrojov energie v prípade ťažkostí so zásobovaním ropou a ropnými výrobkami (Ú. v. ES L 292, 16.11.1977, s. 9).

                     (4)
                  Rozhodnutie Komisie 79/639/EHS z 15. júna 1979, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania rozhodnutia Komisie 77/706/EHS (Ú. v. ES L 183, 19.7.1979, s. 1).

                     (5)
                  Smernica Rady 2009/119/ES zo 14. septembra 2009, ktorou sa členským štátom ukladá povinnosť udržiavať minimálne zásoby ropy a/alebo ropných výrobkov (Ú. v. EÚ L 265, 9.10.2009, s. 9).


Avis juridique important

|

52004PC0441

Návrh rozhodnutia Rady doplnení nariadenia (ES) 998/2003, aby zohľadňovalo pristúpenie Malty  /* KOM/2004/0441 v konečnom znení */

Návrh ROZHODNUTIA RADY doplnení nariadenia (ES) 998/2003, aby zohľadňovalo pristúpenie Malty(predlozená Komisiou)ODÔVODNENIENiektoré zákony, prijaté Európskou úniou, vyzadujú úpravu z dôvodu prístupu nových státov a z dôvodu, ze neboli zabezpečené nevyhnutné úpravy v Zákone o pristúpení.Nariadenie (ES) č. 998/2003 je jedným z týchto zákonov a stanovuje veterinárne podmienky platné pre nekomerčný pohyb domácich psov, mačiek a fretiek.Ostrov Malta si az dodnes zachoval systém 6 mesačnej karantény na dovoz príslusných druhov zvierat, ale ako nový členský stát, ktorý vstúpil do Európskeho spoločenstva, sa bude musieť vzdať tohto rezimu, aby transponoval a realizoval nariadenie (ES) č. 998/2003 od 3. júla 2004.V rámci vyjednávaní o rozsírení EÚ si Malta zachovala podmienku, ze ako ostrov s podobným zdravotným postavením neprítomnosti besnoty ako Švédsko, Írsko a Spojené kráľovstvo sa má povazovať za krajinu, ktorá patrí do tej istej kategórie, ako tieto tri členské státy a mať postavenie, ktoré bolo prijaté v Rade v priebehu vyjednávania so vsetkými členskými státmi.Nariadenie (ES) č. 998/2003 rozdeľuje členské státy na dve kategórie podľa histórie kontroly besnoty v týchto krajinách, pričom Švédsko, Írsko a Spojené kráľovstvo majú povolené prechodné obdobie piatich rokov pre kontrolu psov, mačiek a fretiek, ktoré vstupujú na ich územie.Preto je nutné, aby bola Malta doplnená do súčasného zoznamu troch členských státov - Švédsko, Írsko a Spojené kráľovstvo, ktorým bolo podľa tohto nariadenia povolené prechodné obdobie; počas tohto obdobia budú pre pohyb domácich psov, mačiek a fretiek na Maltu platiť tie isté opatrenia, ktoré platia pre pohyb do týchto troch členských státov, pokiaľ ide o nekomerčný pohyb domácich psov, mačiek a fretiek.Je nutné, aby nariadenie (ES) č. 998/2003 bolo príslusne doplnené.Návrh ROZHODNUTIA RADY doplnení nariadenia (ES) 998/2003, aby zohľadňovalo pristúpenie Malty (Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva,so zreteľom na Zákon o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotysska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska [1], a hlavne na článok 57 tejto zmluvy,[1]  Ú. v. L 236, 23.9.2003, s. 33.keďze:(1) Pre niektoré zákony, prijaté Európskou úniou, ktoré ostávajú v platnosti po 1. máji 2004 a vyzadujú úpravu z dôvodu pristúpenia, neboli v Zákone o pristúpení zabezpečené nutné úpravy, hlavne v jeho prílohe II.(2) Nariadenie (ES) č. 998/2003 [2] stanovuje veterinárne podmienky, ktoré platia pre nekomerčný pohyb domácich psov, mačiek a fretiek a je jedným z tých zákonov, ktoré sa musia upraviť.[2]  Ú. v. L 146, 13.6.2003, s. 1. Nariadenie naposledy doplnené nariadením Komisie (ES) č. 592/2004 (Ú. v. L 94, 31.3.2004, s. 7).(3) Malta si az dodnes zachovala systém 6 mesačnej karantény na dovoz príslusných druhov zvierat, ale bude sa musieť vzdať tohto rezimu, aby transponovala a realizovala nariadenie (ES) č. 998/2003 od 3. júla 2004.(4) V priebehu vyjednávania o rozsírení EÚ bolo prijaté, ze Malta ako ostrov s podobným zdravotným postavením neprítomnosti besnoty, ako Írsko, Spojené kráľovstvo a Švédsko, sa má povazovať za krajinu, ktorá patrí do tej istej kategórie, ako tieto tri členské státy.(5) Nariadenie (ES) č. 998/2003 rozdeľuje členské státy na dve kategórie podľa histórie kontroly besnoty v týchto krajinách, pričom Švédsko, Írsko a Spojené kráľovstvo majú udelené prechodné obdobie piatich rokov pre kontrolu psov, mačiek a fretiek, ktoré vstupujú na ich územie.(6) Preto je nutné, aby Malta bola doplnená do zoznamu členských státov, ktorým bolo udelené prechodné obdobie podľa tohto nariadenia.(7) Je nutné, aby nariadenie (ES) č. 998/2003 bolo príslusne doplnené.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Nariadenie (ES) č. 998/2003 o poziadavkách na zdravotný stav zvierat, ktoré platí pre nekomerčný pohyb domácich zvierat a ktoré dopĺňa smernicu Rady 92/65/EHS, sa dopĺňa nasledovne:1. V článku 6.1, prvá veta nariadenia (ES) č. 998/2003, sa slovo ,Malta," pridáva za slovo ,Írsko".2. V článku 6.1, tretí odstavec, sa slová ,tieto tri členské státy" nahrádzajú slovami ,tieto styri členské státy".3. V prílohe II, časť A v zozname státov a území, sa slovo ,Malta," pridáva za ,Írsko".Článok 2Toto rozhodnutie nadobúda platnosť od 20. dňa po svojom zverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie.Článok 3Toto rozhodnutie je určené členských státom.V Bruseli,Za RaduPrezident


Dôležité právne oznámenie

|

52005PC0004

Návrh rozhodnutia Rady ktorým sa Cyperskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odlišne od článku 11 Šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu  /* KOM/2005/0004 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 10.1.2006KOM(2005) 714 v konecnom znení2006/0002 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa ustanovuje plán riadenia pre rybolov využívaním zásob platesy a morského jazyka v Severnom mori(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1) KONTEXT NÁVRHU-  Dôvody a ciele návrhuCieľom návrhu je riadiť rybolov využívaním zásob platesy a morského jazyka tak, aby sa zásoby morského jazyka a platesy v Severnom mori obnovili v rámci bezpečných biologických limitov, a aby sa zásoby morského jazyka a platesy následne udržateľne využívali. 0-  Všeobecný kontextPo mnohé desaťročia sa platesa spolu s morským jazykom lovili v Severnom mori pri využití vlečných rybárskych sietí. Od polovice 50-ych rokov 20. storočia sa miera úhynu pri rybolove týkajúca sa zásob platesy zvýšila viac ako dvakrát, avšak zásoby platesy ubudli a množstvo vykládok sa po krátkom zvýšení v polovici 80-ych rokov 20. storočia znovu dostalo na rovnakú úroveň ako na konci 60-ych rokov 20. storočia. V rovnakom období vykazoval rybolov morského jazyka podobný trend.-  Súčasné ustanovenia týkajúce sa návrhuRybolov platesy a morského jazyka v Severnom mori je predmetom ustanovení výročných nariadení týkajúcich sa príležitostí na rybolov (limity celkového povoleného výlovu). Posledným z týchto nariadení je nariadenie Rady (ES) č. 27/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa na rok 2005 stanovujú príležitosti na rybolov a príslušné podmienky pre určité násadové ryby a skupiny násadových rýb uplatniteľné vo vodách Spoločenstva a pre plavidlá Spoločenstva, v ktorých sa vyžaduje obmedzovanie úlovkov. Rybolov je tiež predmetom nariadenia Rady (ES) č. 850/98 z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských organizmov a nariadenia Komisie (ES) č. 2056/2001 z 19. októbra 2001, ktorým sa ustanovujú dodatočné technické opatrenia na obnovenie populácie tresiek v Severnom mori a na západe Škótska. Žiadne nariadenia však neexistujú, pokiaľ ide o dlhodobé riadenie platesy a morského jazyka v tejto oblasti.Tento návrh je vo veľkej miere podobný návrhu Komisie týkajúceho sa zásob morského jazyka v Biskajskom zálive a v západnej časti Lamanšského prielivu (KOM(2003) 819), pokiaľ ide o kritériá stanovenia CPÚ a regulácie miery úhynu a je podobný štruktúre nariadenia Rady (ES) č. 423/2004, ktorým sa stanovujú opatrenia na obnovenie zásob tresky. 140-  Konzistentnosť s ďalšími politikami a cieľmi ÚnieTento návrh je vypracovaný v súlade s cieľmi spoločnej politiky v oblasti rybolovu, akčného plánu ochrany biodiverzity a implementačného plánu schváleného na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v roku 2002.2) Konzultácie so zúčastnenými stranami a hodnotenie vplyvu-  Konzultácie so zúčastnenými stranamiKonzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentovRegionálny poradný rada pre oblasť Severného mora sa zriadil ako ústredné fórum pre Komisiu pre porady so sektorom rybolovu. Členstvo v ňom zahŕňa zástupcov sektora komerčného rybolovu, mimovládnych organizácií príslušných pre oblasť morského životného prostredia a sektora spracovania rýb.Zhrnutie reakcií ich zohľadnenieVstupy zainteresovaných strán a reakcia Komisie sú uvedené v ďalšej časti.-  Zhromažďovanie a využívanie expertízyPríslušné vedecké/odborné oblastiVedci v oblasti rybolovu v laboratóriách členských štátov zaoberajúcich sa výskumom v oblasti rybolovu.Použitá metodológiaVýbory národných odborníkov pracujúce na základe konsenzu a využívajúce národné údaje týkajúce sa rybolovu.Hlavné oslovené organizácie/odborníciMedzinárodná rada na výskum morí a Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo.Súhrn získaných a využitých odporúčaníUrčila sa existencia možných závažných rizík s nezvratnými dôsledkami. Neexistuje konsenzus, pokiaľ ide o existenciu takýchto rizík.Od Medzinárodnej rady pre výskum morí (ICES) a Vedeckého, technického a hospodárskeho výboru pre rybné hospodárstvo (STECF) Komisia každoročne požaduje vedecké poradenstvo týkajúce sa stavu dôležitých násadových rýb.Tieto výbory odporučili, že morský jazyk a platesa sa vo veľkej miere lovia spoločne v zmiešaných rybolovoch, a že zásoby morského jazyka sú vystavené riziku zníženej reprodukčnej schopnosti, riziku trvalo neudržateľného výlovu a sú presiahnuté v súvislosti s najvyššími výnosmi, ktoré môžu byť zo zásob získané. Veľký podiel ulovenej platesy predstavuje odpad. V roku 2003 výbory odporučili, že je potrebný plán obnovy pre platesu. V roku 2004 spočívalo odporúčanie v tom, že by sa mal obnoviť objem zásob na viac ako 230 000 ton v roku 2006 (24%-ný nárast). Podobné odporúčanie sa poskytlo v roku 2005.Rovnaké výbory odporučili, že morský jazyk v Severnom mori má v súčasnosti plnú reprodukčnú schopnosť, je však vystavený riziku trvalo neudržateľného výlovu. Lov zásob je presiahnutý v súvislosti s najvyššími dlhodobými výnosmi, ktoré sa mohli zo zásob získať. ICES ďalej odporučila zníženie úlovkov o 36 % s cieľom udržať morský jazyk v roku 2007 v rámci bezpečných biologických limitov. Súčasná výška miery úhynu pri rybolove zásob morského jazyka v Severnom mori presahuje bezpečné biologické limity na rok 2007.Poradenstvo týkajúce sa dlhodobého riadenia, ktoré poskytla ICES naznačuje, že pri nízkej cieľovej miere úhynu pri rybolove (oveľa nižšia ako je súčasná úroveň) sa nízke riziko týkajúce sa reprodukcie a dlhodobé výnosy sa dosahujú súčasne. V rámci všeobecného modelu neexistuje konflikt medzi týmito dvomi cieľmi. Nízka miera úhynu pri rybolove povedie k vysokým výnosom zároveň s nízkym rizikom týkajúcim sa reprodukcie, ktoré je nižšie než 5 – 10 % -né riziko, ktoré manažéri vo všeobecnosti považovali za prijateľné. Cieľová miera úhynu pri rybolove v rozpätí 0,3 až 0,4 % sa považuje za prijateľnú. Určená metóda riadenia CPÚ by však v konečnom dôsledku mohla viesť k nižším výnosom a vyšším rizikám.Prostriedky na sprístupnenie odborného odporúčania verejnostiUverejnenie na internete a na stránke Europa.-  Hodnotenie vplyvuSektor rybolovu platesy a morského jazyka v Severnom mori dosahuje ročné úlovky s objemom približne 18 000 ton morského jazyka a 72 000 ton platesy s cenou pri prvom predaji vo výške približne 300 miliónov eur, z ktorých približne 140 miliónov eur je z predaja platesy. Sektor výlovu pozostáva z približne 114 plavidiel z Belgicka, 390 z Holandska, 11 plavidiel s navíjacími vlečnými sieťami z Dánska, 290 z Nemecka a 110 zo Spojeného kráľovstva. Platesa tiež predstavuje dôležitý druh v úlovkoch 375 dánskych plavidiel s vlečnými sieťami pod 24 m a 95 rybárskych lodí so záťahovými sieťami. V sektore rybárskych lodí so záťahovými sieťami plaviacich sa pod dánskou zástavou predstavuje platesa viac ako polovicu úlovkov. Na základe priemerného počtu posádky približne päť na plavidlo to znamená, že asi 4 500 pracovných miest na mori je priamo závislých od zásob morského jazyka a platesy a ďalších 2 400 je závislých od zásob platesy, ktoré súvisia s časťou ich príjmov. Ďalšie pracovné miesta na pobreží v sektore spracovania, manipulácie, marketingu a stravovania závisia od dodávok morského jazyka a platesy zo sektora výlovu, v súčasnosti ich však nie je možné vyčísliť.Hospodárske hodnotenie, ktoré vypracoval STECF ukazuje, že v poslednom čase dánske flotily využívajúce platesu vykazovali stratu vo výške 5 % až 23 %. V rokoch 2002 a 2003 vykazovali belgické plavidlá s navíjacími vlečnými sieťami stratu. V Holandsku dlhé plavidlá s navíjacími vlečnými sieťami (viac ako 24 m) v rokoch 2002 a 2003 nedosahovali zisk. Menšie plavidlá s navíjacími vlečnými sieťami dosiahli v rokoch 2001 a 2004 marginálny prevádzkový zisk len vo výške 2,9 % až 3,3 %.Súčasné úrovne pretrvávajúceho rybolovu predstavujú značné riziko týkajúce sa udržateľnosti zásob morského jazyka, a tým približne polovice hodnoty tohto rybolovu. Strata komponentu platesy pri vykládkach by preto vážne ovplyvnila rentabilitu celého sektora. Niektoré sektory, najmä dánsky sektor, sú viac závislé na platese než na morskom jazyku. Súčasné úrovne pretrvávajúceho rybolovu tiež znamenajú zbytočné náklady spojené s rybolovom morského jazyka v prípade, že rovnaké výnosy je možné dosiahnuť s menším úsilím týkajúcim sa rybolovu. Vyššiu hospodársku rentabilitu z rybolovu je možné dosiahnuť, ak sa zníži tlak spojený s rybolovom a z toho dôvodu sa dosiahnu hospodárske prínosy a prínosy zachovania zásob rýb týkajúce sa zníženia úhynu pri rybolove. Za predpokladu, že flotily využívajúce platesu a morský jazyk pri prevádzkovaní dosahujú stratu alebo veľmi nízky marginálny zisk, sú bezodkladne nevyhnutné opatrenia vedúce k obnoveniu ziskovosti, a to oddelene od výsledkov zachovania zdrojov rybolovu.3) Právne prvky návrhu-  Zhrnutie navrhovaných opatreníNávrh na plán riadenia na zabezpečenie trvalo udržateľného využívania zásob platesy a morského jazyka v Severnom mori-  Právny základPrávnym základom pre tento návrh je článok 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002, ktorým sa ustanovuje vypracovanie plánu riadenia zameraného na rybolov využívajúci zmes zásob s cieľom zabezpečiť riadenie zásob v rámci bezpečných biologických limitov. Širšie ciele spoločnej politiky v oblasti rybolovu sú uvedené v článku 2 Spoločnej politiky v oblasti rybolovu a zahŕňajú zabezpečenie využívania živých vodných zdrojov, ktoré poskytuje trvalo udržateľné hospodárske, environmentálne a sociálne podmienky.-  Zásada subsidiarityNávrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.-  Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality z nasledujúceho(-ich) dôvodu(-ov).Navrhnuté opatrenie je jednoduché do tej miery, do akej je nevyhnutné na vykonanie účinných opatrení a na konzistentnosť s nariadením (ES) č. 2371/2002.Tento návrh nemá žiadne priame finančné dôsledky týkajúce sa rozpočtu Komisie; návrh predpokladá primerané využitie existujúcich nástrojov riadenia na dosiahnutie požadovaných cieľov týkajúcich sa zachovania zdrojov rybolovu.-  Výber nástrojovNavrhované nástroje: nariadenie.Ďalšie prostriedky by neboli vhodné z tohto (týchto) dôvodu (-ov).Nariadenie je právny nástroj, ktorý je v súlade s požiadavkami plánu riadenia podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002.4) Vplyv na rozpočetNávrh nemá žiaden vplyv na rozpočet Spoločenstva.5) Doplňujúce informácie-  Preskúmanie/revízia/doložka o platnostiNávrh zahŕňa doložku o preskúmaní.2006/0002 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa ustanovuje plán riadenia pre rybolov využívaním zásob platesy a morského jazyka v Severnom moriRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 37,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2],keďže:1.  Nedávne vedecké odporúčanie Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) naznačilo, že zásoby platesy v Severnom mori boli vystavené miere úhynu z dôvodu rybolovu, ktorý prekročil úroveň, ktorú určila ICES ako primeranú preventívnym prístupom riadenia rybolovu a zásoby sú vystavené riziku neudržateľného výlovu.2.  Odporúčanie výboru odborníkov skúmajúcich viacročné stratégie riadenia naznačuje, že morský jazyk sa môže loviť s najvyššími výnosmi pri dosiahnutí miery úhynu vo výške 0,2[3].3.  V článku 6 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o zachovaní a nepretržitom využívaní zdrojov rybolovu v zmysle spoločnej politiky rybolovu[4] sa ustanovuje vypracovanie plánu riadenia zameraného na rybolov využívajúci zmes zásob.4.  Veľký podiel úlovkov platesy v Severnom mori sa vyloví spolu s úlovkami morského jazyka. Riadenie rybolovu platesy sa nemôže riešiť nezávisle od riadenia rybolovu morského jazyka.5.  Je potrebné vykonať opatrenia na vypracovanie viacročného plánu riadenia zásob platesy v Severnom mori a zásob morského jazyka v Severnom mori v súlade s článkom 6 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002.6.  Cieľom plánu riadenia by malo byť zabezpečenie využívania platesy a morského jazyka zo Severného mora, ktoré umožní trvalo udržateľné hospodárske, environmentálne a sociálne podmienky.7.  Nariadenie (ES) č. 2371/2002 vyžaduje inter alia , že na to, aby sa dosiahol cieľ spoločnej politiky rybolovu, Spoločenstvo má uplatňovať prístup obozretného konania pri prijímaní opatrení určených na ochranu a zachovanie zásob, aby sa zabezpečilo ich trvalo udržateľné využívanie a minimalizoval vplyv rybárskych činností na morské ekosystémy. Spoločenstvo sa zameriava na postupné uplatňovanie prístupu k riadeniu rybolovu, založeného na ekosystéme, ktoré má prispievať k efektívnym rybárskym činnostiam v rámci hospodársky rentabilného a konkurenčného sektora rybolovu. Toto nariadenie by malo mať za cieľ poskytovať primeranú životnú úroveň pre tých, ktorí sú závislí od rybolovu platesy a morského jazyka v Severnom mori, pri zohľadnení záujmov spotrebiteľov;8.  Kontrola miery úhynu rýb sa dá dosiahnuť zavedením primeranej metódy určenia úrovne celkovo prípustných úlovkov (CPÚ) dotknutých zásob a systému vrátane obmedzení týkajúcich sa prípustných dní na mori, čím rybolov týchto zásob bude obmedzený na takú úroveň, aby nebolo pravdepodobné, že sa prekročia CPÚ a plánované miery úhynu rýb.9.  Kontrolné opatrenia, ktoré dopĺňajú alebo sú odchylné od tých, ktoré sú stanovené v nariadení Rady (EHS) č. 2847/93 z 12. októbra 1993 ustanovujúce kontrolný systém platný pre spoločnú politiku rybolovu[5] a nariadení Komisie (EHS) č. 2807/83 z 22. septembra 1983, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na zaznamenávanie údajov o úlovkoch rýb členských štátov[6] sú požadované na zabezpečenie súladu s opatreniami ustanovenými v platnom nariadení.10.  Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo odporučil, že bezpečnostná biomasa pre zásoby platesy v Severnom mori by mala byť 230 000 ton; že miera úhynu pri rybolove potrebná na dosiahnutie najvyšších výnosov zo zásob platesy v Severnom mori je z dlhodobého hľadiska 0,3, že bezpečnostná biomasa pre zásoby morského jazyka v Severnom mori by mala byť 35 000 ton,PRIJALA TOTO NARIADENIE:KAPITOLA I Predmet úpravy a cieľČlánok 1Predmet úpravy1. Týmto nariadením sa stanovuje plán riadenia zameraný na rybolov využívajúci zásoby platesy a morského jazyka v Severnom mori („plán riadenia“).2. Pre ciele tohto nariadenia „Severné more“ znamená oblasť mora, ktorú vymedzila Medzinárodná rada pre výskum morí ako podoblasť IV.Článok 2Cieľ plánu riadenia1. Plán riadenia zabezpečuje trvalo udržateľné využívanie zásob platesy a morského jazyka zo Severného mora.2. Cieľ stanovený v odseku 1 sa dosahuje pri zachovaní úhynu pri rybolove platesy v Severnom mori pri miere rovnajúcej sa alebo nepresahujúcej hodnotu 0,3.3. Cieľ stanovený v odseku 1 sa dosahuje pri zachovaní úhynu pri rybolove morského jazyka v Severnom mori pri miere rovnajúcej sa alebo nepresahujúcej hodnotu 0,2.KAPITOLA II Celkové prípustné úlovkyČlánok 3Stanovenie celkových prípustných úlovkov (CPÚ)1. Rada rozhodne každý rok kvalifikovanou väčšinou na základe návrhu Komisie o celkových prípustných úlovkoch (CPÚ) na nasledujúci rok tykajúce sa zásob platesy a morského jazyka v Severnom mori.2. CPÚ pre platesu sa stanovuje v súlade s článkom 4.3. CPÚ pre morský jazyk sa stanovuje v súlade s článkom 5.Článok 4Postup pri stanovení CPÚ pre platesu1. Rada stanoví CPÚ pre platesu na takej úrovni, ktorá je podľa vedeckého vyhodnotenia uskutočneného Vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo (STECF) vyššia ako:a) CPÚ, ktorého uplatňovanie by znamenalo 10 %-né zníženie miery úhynu rýb v roku uplatňovania v porovnaní s mierou úhynu rýb odhadovanou na predchádzajúci rok;b) CPÚ, ktorého uplatňovanie by znamenalo mieru úhynu rýb vo výške 0,3 pre vek 2 až 4 roky v roku uplatňovania.2. Ak by uplatňovanie odseku 1 znamenalo prekročenie CPÚ v porovnaní s CPÚ v predchádzajúcom roku o viac ako 15 %, Rada stanoví CPÚ, ktoré je o 15 % vyššie ako CPÚ daného roka.3. Ak by uplatňovanie odseku 1 znamenalo zníženie CPÚ v porovnaní s CPÚ v predchádzajúcom roku o viac ako 15 %, Rada stanoví CPÚ, ktoré je o 15 % nižšie ako CPÚ daného roka.Článok 5Postup pri stanovení CPÚ pre morský jazyk1. Rada stanoví CPÚ pre morský jazyk na takej úrovni, ktorá je podľa vedeckého vyhodnotenia realizovaného STECF vyššia ako:a) CPÚ, ktorého uplatňovanie by znamenalo rovnakú úmernú zmenu v miere úhynu pri rybolove morského jazyka ako sa dosahuje pri uplatňovaní článku 4 ods. 1 vo vzťahu k platese;b) CPÚ, ktorého uplatňovanie by znamenalo mieru úhynu rýb vo výške 0,2 v roku uplatňovania;c) CPÚ, ktorého uplatňovanie by znamenalo 10 %-né zníženie miery úhynu rýb v roku uplatňovania v porovnaní s mierou úhynu rýb odhadovanou na predchádzajúci rok.2. Ak by uplatňovanie odseku 1 znamenalo prekročenie CPÚ v porovnaní s CPÚ v predchádzajúcom roku o viac ako 15 %, Rada stanoví CPÚ, ktoré je o 15 % vyššie ako CPÚ daného roka.3. Ak by uplatňovanie odseku 1 znamenalo zníženie CPÚ v porovnaní s CPÚ v predchádzajúcom roku o viac ako 15 %, Rada stanoví CPÚ, ktoré je o 15 % nižšie ako CPÚ daného roka.KAPITOLA III Obmedzenie intenzity rybolovuČlánok 6Obmedzenie intenzity rybolovu1. CPÚ uvedené v kapitole II platného nariadenia sa doplnia systémom obmedzenia rybolovu založenom na zemepisných oblastiach a zoskupeniach rybolovného zariadenia a súvisiacich podmienkach používania možností rybolovu stanovených v prílohe IV a k nariadeniu Rady (ES) č. 27/2005[7].2. Rada každoročne kvalifikovanou väčšinou rozhoduje na základe návrhu Komisie o maximálnom počte dní na mori k dispozícii pre rybárske plavidlá Spoločenstva využívajúce navíjajúce vlečné siete s veľkosťou oka rovnou alebo väčšou ako 80 mm a platí pre ne systém obmedzenia intenzity rybolovu uvedený v odseku 1.3. Ročná úprava maximálneho počtu dní uvedeného v odseku 2 tohto článku je v rovnakom pomere ako ročná úprava miery úhynu pri rybolove stanovená v súlade s článkom 5 ods. 1.4. V prípade, že je to pre obnovu alebo riadenie živých vodných zdrojov okrem platesy alebo morského jazyka nevyhnutné, Rada kvalifikovanou väčšinou rozhoduje na základe návrhu Komisie o nižšom počte dní na mori, než sa ustanovuje uplatňovaním odseku 3.KAPITOLA IV Monitorovanie, inšpekcia a dozorČlánok 7Správy o výloveČlánky 19b až 19e a článok 19j nariadenia (EHS) č. 2847/93 sa uplatňujú pre rybárske plavidlá Spoločenstva v zmysle ustanovení článku 6 platného nariadenia .Článok 8Miera tolerancie1. Odchylne od článku 5 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 2807/83, povolená miera tolerancie pri odhadovaní množstiev v kilogramoch živej hmotnosti ponechaných na palube rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktoré boli v Severnom mori, predstavuje 8 % množstva zaznamenaného v lodnom denníku. V prípade, že v právnych predpisoch Spoločenstva nie je ustanovený žiaden prevodný činiteľ, uplatňuje sa prevodný činiteľ schválený členskými štátmi, pod vlajkou ktorých plavidlo pláva.2. Odsek 1 sa neuplatňuje v prípade druhov vodných organizmov, ak množstvo týchto druhov ponechaných na palube je menej ako 50 kg.Článok 9Váženie vykládkyPokiaľ ide o vykládky uskutočnené akýmkoľvek rybárskym plavidlom Spoločenstva, ktoré bolo v Severnom mori, príslušné orgány členského štátu zabezpečia:a) že všetky množstvá platesy a morského jazyka vyložené z akéhokoľvek rybárskeho plavidla Spoločenstva, ktoré má na palube akékoľvek množstvo platesy vyššie než 500 kg alebo množstvo morského jazyka vyššie než 300 kg sa vážia;b) že váženie platesy a morského jazyka sa uskutočňuje v prítomnosti kontrolórov a pred prepravou z miesta vykládky a pred prvým predajom;c) že na váženie sa používajú váhy, ktoré príslušné orgány členského štátu overili a označili za presné v rámci primeranej miery tolerancie.Článok 10Predbežné oznámenie1. Kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva, ktoré bolo v Severnom mori a ktoré má na palube viac ako 500 kg platesy alebo viac ako 300 kg morského jazyka, pred akýmkoľvek vstupom do prístavu alebo do akéhokoľvek miesta vykládky členského štátu informuje najmenej štyri hodiny pred vstupom príslušné orgány daného členského štátu o:a) názve prístavu alebo mieste vykládky;b) odhadovanom čase a vstupe do tohto prístavu alebo miesta vykládky;c) množstve živej hmotnosti každého druhu v kilogramoch, z ktorého je na palube viac ako 50 kg.2. Oznámenie stanovené v odseku 1 môže tiež podať zástupca kapitána rybárskeho plavidla Spoločenstva.3. Kapitán rybárskeho plavidla Spoločenstva, ktoré bolo v Severnom mori, ktorý chce prekladať akékoľvek množstvo platesy alebo morského jazyka uchovávaného na palube alebo vykladať akékoľvek množstvo morského jazyka v prístave alebo mieste vykládky tretej krajiny, oznámi príslušným orgánom vlajkového členského štátu najmenej 24 hodín pred prekládkou alebo vykládkou v tretej krajiny informácie stanovené v odseku 1.Článok 11Osobitné skladovacie priestory pre platesu a morský jazyk1. Ak sú na palube rybárskeho plavidla Spoločenstva, ktoré bolo v Severnom mori, uskladnené množstvá platesy a morského jazyka väčšie než 50 kg, je zakázané uchovávať na palube tohto plavidla akékoľvek množstvo platesy alebo morského jazyka zmiešaného s inými druhmi morských organizmov v akomkoľvek kontajneri.2. Kontajnery obsahujúce platesu alebo morský jazyk sa skladujú oddelene od ostatných kontajnerov.3. Kapitáni rybárskych plavidiel Spoločenstva, ktoré boli v Severnom mori, poskytujú inšpektorom členských štátov potrebnú pomoc, aby umožnili krížovú kontrolu množstiev uvedených v lodnom denníku a úlovkov platesy a morského jazyka ponechaných na palube.Článok 12Preprava platesy a morského jazykaOdchylne od článku 13 nariadenia (EHS) č. 2847/93, množstvá akejkoľvek zmesi platesy a morského jazyka väčšie než 100 kg, ktoré sú prepravované na iné miesto ako je miesto vykládky alebo dovozu, sú sprevádzané kópiou jedného z prehlásení stanovených v článku 8 ods. 1 tohto nariadenia vzťahujúceho sa na množstvá prepravovanej platesy a morského jazyka. Výnimka ustanovená v článku 13 ods. 4 písm. b) nariadenia (EHS) č. 2847/93 sa neuplatňuje.Článok 13Osobitný monitorovací programOdchylne od článku 34c ods. 1 nariadenia (EHS) č. 2847/93 môže osobitný monitorovací program príslušných zásob platesy a morského jazyka v Severnom mori trvať dlhšie ako dva roky odo dňa nadobudnutia účinnosti.Kapitola V Ďalší postupČlánok 14Hodnotenie riadiacich opatrení1. Na základe odporúčania STEFC hodnotí Komisia vplyv riadiacich opatrení na zásoby platesy a morského jazyka v Severnom mori a rybolov vzťahujúci sa na tieto zásoby, a to v druhom roku uplatňovania tohto nariadenia a v každom nasledujúcom roku.2. Komisia žiada poskytnutie odporúčania STEFC o pokroku pri plnení cieľov plánu riadenia, a to v treťom roku uplatňovania tohto nariadenia a v každom treťom nasledujúcom roku uplatňovania tohto nariadenia. V prípade potreby navrhne Komisia príslušné opatrenia a Rada kvalifikovanou väčšinou rozhodne o alternatívnych opatreniach na dosiahnutie cieľa uvedeného v článku 2.Článok 15Zvláštne okolnostiV prípade, že STECF odporučí, že veľkosť zásob ikier platesy alebo morského jazyka alebo obidve tieto zásoby majú nedostatočnú reprodukčnú schopnosť, Rada na základe návrhu Komisie kvalifikovanou väčšinou rozhodne o CPÚ pre platesu, ktorý je nižší ako CPÚ uvedený v článku 4, o CPÚ pre morský jazyk, ktorý je nižší ako CPÚ uvedený v článku 5 a o počte dní na mori, ktorý je nižší ako počet uvedený v článku 6.Kapitola VI Záverečné ustanoveniaČlánok 16Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli [...]Za RaduPredseda[...] [1] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[2] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].,[3] SEC(2004) 1209 z 1.10.2004.[4] Ú. v. EÚ L 358, 31.12.2002, s. 59.[5] Ú. v. ES L 261, 20.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 768/2005 (Ú. v. EÚ L 128, 21.5.2005, s. 1).[6] Ú. v. ES L 276, 10.10.1983, s.1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1804/2005 (Ú. v. EÚ L 290, 4.11.2005, s. 10).[7] Ú. v. EÚ L 12, 14.1.2005, s. 1.


title: Návrh rozhodnutie Rady o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Lotyšsku

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0004(02)

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 8.1.2009KOM(2009) 4 v konečnom zneníOdporúčanieROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci LotyšskuaNávrhROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ LotyšskuOdporúčanieROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci LotyšskuaNávrhROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ LotyšskuDÔVODOVÁ SPRÁVA1. ÚVODZa posledné roky, počas ktorých rýchly rast lotyšskej ekonomiky poháňali uvoľnené úverové podmienky a nadmieru expanzívna fiškálna politika, sa v lotyšskej ekonomike vytvorila veľká nerovnováha, a to aj napriek rade, ktorú Lotyšsku predložila Komisia a Rada hlavne v podobe Stanovísk k následným konvergenčným programom Lotyšska. Túto situáciu do veľkej miery poznačila celosvetová kríza finančného trhu a všeobecná otupenosť voči vznikajúcim trhovým ekonomikám, v dôsledku čoho je prístup k úverom stále zložitejší a drahší. Lotyšský kapitál a finančné trhy sa od októbra ocitli pod značným tlakom, v čom sa odrazili obavy o udržateľnosti ekonomickej a finančnej situácie v krajine. Obavy sa zvlášť vzťahujú na stav bankového sektora a hlavne na životaschopnosť najväčšej banky v lotyšskom vlastníctve (Parex), ktorá sa veľmi spoliehala na vonkajšie financovanie, postupne prešla do štátneho vlastníctva a spadá pod štátnu kontrolu. Z toho vyplýva, že došlo ku konfrontácii Lotyšska s náhlou a závažnou krízou bankového sektoru a vonkajšieho financovania.Na základe uvedených skutočností lotyšské orgány požiadali EÚ a MMF o finančnú podporu. Komisia spolu s predsedníctvom Rady 22. novembra oznámila, že EÚ je spolu s MMF pripravená podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Lotyšska prostredníctvom spoločného finančného balíka. Pritom sa však zdôraznilo, že finančný balík bude Lotyšsku poskytnutý len v prípade, ak sa lotyšské orgány zaviažu k prísnemu a dôveryhodnému programu úpravy jeho hospodárstva. Lotyšský parlament vychádzajúc z diskusií s Komisiou a MMF prijal 12. decembra návrh lotyšských orgánov na „Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie rastu“ (ďalej len program). Hlavné ciele programu sú udržať domácu a medzinárodnú dôveru vo finančný systém, priamo a nepriamo prispieť k zastaveniu a zvráteniu nepriaznivého trendu v konkurencieschopnosti v oblasti nákladov a inflácie znižovaním v oblasti mzdových nákladov vo verejnom sektore ako kľúčového prvku prísnejšej fiškálnej politiky, ako aj posilniť rastový potenciál ekonomiky viacerými štrukturálnymi reformami.2. AKTUÁLNY MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJPo období sústavného vysokého rastu od konca 90-tych rokov, ktoré bolo z veľkej miery založené na domácom dopyte, sa v rokoch 2005 – 2007 skutočný HDP Lotyšska zvýšil na dvojciferné čísla. Rast bol poháňaný hlavne silnou expanziou úverov, ktorá posilnila súkromnú spotrebu a investície do nehnuteľností, čo sa skončilo v polovici roka 2007, keď sa už viac nedali udržať nadhodnotené ceny nehnuteľností. Počas týchto rokov sa štruktúra hospodárstva zmenila z obchodovateľného na neobchodovateľný sektor, čím sa porušila vonkajšia udržateľnosť hospodárstva, a to vyústilo do vážnych tlakov z prehriatia.V priebehu prvých troch štvrťrokov roku 2008 rast HDP prudko poklesol. Tento trend, ktorý poháňa najmä pokles v súkromnej spotrebe a súkromných investíciách, bude pravdepodobne pokračovať. Súkromnú spotrebu poznačila vysoká inflácia, klesajúce ceny nehnuteľností, zvýšené platby dlhovej služby, menšia dostupnosť úverov, zhoršené vyhliadky zamestnanosti a platové očakávania. Vzhľadom na malý predpoklad dopytu v krajine i v zahraničí klesajú fixné investície v stavebníctve, čo súvisí s končiacim sa rozmachom na trhu s nehnuteľnosťami ako aj s investíciami do zariadení. Podnikový sektor je z dôvodu zvýšenia pracovných nákladov pod veľkým tlakom na ich zníženie a financovanie je teda čoraz ťažšie. Projekty financované EÚ a všeobecne verejné projekty poskytnú istú ochranu pred veľmi rýchlym poklesom v iných investíciách. Počíta sa však s tým, že HDP bude ešte dosť dlho klesať, pretože malý dopyt v krajine je nedostatočne vyvážený nárastom čistého vývozu.Podmienky na trhu práce sa len nedávno začali uvoľňovať, ale reakcia trhu práce na pokles domáceho dopytu bude dôležitá. Nezamestnanosť vzrástla z 6,3 % v druhom štvrťroku už na 7,2 % v treťom štvrťroku 2008 a rast nominálnej mzdy sa z veľmi vysokých sadzieb zmiernil. Predpokladá sa, že lotyšský trh práce je dosť flexibilný, čo by malo obmedziť náklady na výrobu a zamestnanie spojené so zosúladením miezd s produktivitou.Po tom, ako inflácia podľa HICP dosiahla v máji 2008 rekordnú hodnotu 17,7 %, v novembri klesla na 11,8 %. Hlavná inflácia[1] (11,0 % v novembri) a inflácia cien služieb stále klesajú, pretože sa uvoľnil tlak dopytu. Vzhľadom na predpokladaný prudký pokles domáceho dopytu a nižšie mzdy vo verejnom sektore (pozri bod 6) a s tým súvisiace obmedzovanie miezd v súkromnom sektore a zníženie celosvetových komoditných cien sa očakáva, že inflácia bude naďalej výrazne klesať.Vonkajšia nerovnováha je pri neudržateľnom procese budovania vonkajších záväzkov veľmi veľká, avšak v roku 2008 úvery zo zahraničia na základe znižujúcej sa domácej absorpcie výrazne poklesli. Platobná bilancia a stav zahraničných investícií sa rozoberá nižšie v bode 5.3. VEREJNÉ FINANCIENa základe obmedzeného rozsahu menovej politiky podľa režimu kvázi fixného výmenného kurzu[2] zohrávajú verejné financie v Lotyšsku významnejšiu úlohu. Počas rozmachu domáceho dopytu v rokoch 2005 – 2007 však Lotyšsko aj napriek zlepšujúcim sa hlavným rozpočtovým výsledkom a opätovnej rade prostredníctvom Stanoviska Rady o následných aktualizáciách lotyšského konvergenčného programu uskutočňovalo procyklickú fiškálnu politiku. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli na dodatočné rozpočty, ktoré sa vyskytli v priebehu roka, a nevytvorili sa žiadne rezervy na horšie časy. Rast miezd vo verejnom sektore spôsobil nárast miezd v súkromnom sektore, pričom úroveň miezd bola porovnateľne vyššia vo verejnom sektore. Viac ako 30 % zamestnaných pracuje v Lotyšsku vo verejnom sektore, a pretože sektor služieb s približne 75 % hrubej pridanej hodnoty je pomerne veľký, verejný sektor zohráva významnú úlohu pri tvorbe miezd súkromného sektora.Počas prvých desiatich mesiacov roku 2008 sa príjmy z DPH veľmi spomalili (o 3 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom), čo bolo spôsobené prudkým poklesom súkromnej spotreby. Príjmy z iných hlavných daňových kategórií sa spočiatku vďaka vysokej inflácii držali relatívne dobre, avšak tieto priaznivé efekty sa takisto začínajú vytrácať. Lotyšské Ministerstvo financií odhaduje, že deficit konsolidovaného štátneho rozpočtu na rok 2008, ktorý zahŕňa rozpočet centrálnej vlády a fondu sociálneho zabezpečenia, môže byť okolo 2½ až 2¾ % HDP[3]. Vzhľadom na možnosť, že za súčasných okolností môžu miestne správne orgány vykazovať malý deficit (napriek obmedzeniam, ktoré majú zabezpečiť, aby podsektor vykazoval vyrovnaný alebo prebytkový stav rozpočtu), bude deficit v sektore verejných financií v roku 2008 takmer 3 % HDP.Rozpočet na rok 2009, ktorý parlament schválil 14. novembra, predstavil konsolidovaný deficit centrálnej vlády vo výške 1½ % HDP, vychádza však z nerealistického obmedzenia produkcie iba o 1 %. Zahŕňa aj veľké zníženie priamych daní a nárast výdavkov. Už vtedy bolo jasné, že výroba poklesne o podstatne vyššiu sumu, a ak sa nezavedú protiopatrenia, hrozí riziko, že sa deficit veľmi zvýši. Po započítaní veľmi nízkeho deficitu miestnych samospráv orgány predpokladali deficit verejných financií 1,8 % HDP s primárnym deficitom vo výške 1,1 % HDP. Vzhľadom na zhromaždené údaje o daniach za posledné mesiace roku 2008 a zhoršujúce sa ekonomické vyhliadky na rok 2009 sa perspektíva salda verejných financií výrazne zhoršila v porovnaní s jesennou predpoveďou Komisie, kde sa uvádza deficit HDP 5,6 % v roku 2009. Naopak, miera zadĺženia verejných financií na konci roku 2007 vo výške 9,5 % bola jedna z najnižších v EÚ.4. FINANčNÉ TRHYNa lotyšskom finančnom trhu má takmer výhradné postavenie bankový sektor, ktorý sa za posledných desať rokov veľmi rýchlo rozvinul. Jasne sa dajú identifikovať dva segmenty. Na jednej strane sú banky v zahraničnom vlastníctve, ktoré sú hlavne financované priamo pôžičkami od materských spoločností, a ktorých podiel na trhu je okolo 70 %. Na druhej strane, domáce banky sú v prvom rade financované zahraničnými syndikovanými úvermi a vkladmi zahraničných osôb. Význam vkladov zahraničných osôb, ktorý predstavoval 43,5 % všetkých vkladov okrem menových a finančných inštitúcií (MFI) na začiatku novembra 2008, je čiastočne dobrý znak. Lotyšský finančný systém sa preto spolieha hlavne na vonkajšie financovanie, nezávisle od toho, či pochádza z materských spoločností, vkladov zahraničných osôb alebo zahraničných syndikovaných pôžičiek. Z toho vyplýva veľmi vysoký a narastajúci stav zahraničných záväzkov, oproti ktorému stoja pôžičky domácim osobám, hlavne v cudzej mene (takmer 90 % všetkých úverov). Domáci úver vzrástol z 10 % HDP v roku 1997 na 90 % v roku 2007. Z toho dôvodu sa zdá, že dve hlavné riziká ovplyvňujúce lotyšský bankový systém sú likvidita a úverové riziká.Riziko likvidity sa už prejavilo trvalým tlakom na likviditu od októbra 2008. Vzhľadom na očakávané ťažkosti so splatením dve zahraničné konzorciá naznačili, že môžu požadovať predčasné vyplatenie pôžičiek banke Parex vo výške 0,8 miliardy EUR vo februári a júni 2009. Tento fakt posúril čiastočné znárodnenie banky 10. novembra 2008. Záruky verejných úverov sa však týmto považovali za nedostatočné, a to viedlo k úplnému znárodneniu banky Parex na začiatku decembra a tiež k zavedeniu limitov pri výbere vkladov (50 000 EUR/mesiac pre súkromné osoby). Napriek týmto opatreniam došlo odvtedy v banke Parex a v domácich bankách s podobnými obchodnými modelmi k veľmi významným výberom vkladov zahraničných osôb, z ktorých len malá časť bola opätovne vložená do iných bánk v Lotyšsku. Systematický tlak na likviditu urýchlil proces v Banke Lotyšska, ktorá 13. novembra oznámila ďalšie zníženie svojich povinných minimálnych rezerv zo 7 % na 5 % v oblasti krátkodobých finančných záväzkov a z 5 % na 3 % v oblasti záväzkov so splatnosťou viac ako 2 roky, čím sa uvoľnila likvidita (tieto rozhodnutia sa uplatnia v dvoch krokoch s 1 percentuálnym bodom 24. novembra a 24. decembra). Naďalej pokračoval odliv rezerv a čistá medzinárodná investičná pozícia Banky Lotyšska sa zhoršila o 0,9 miliardy EUR v období od októbra 2008 do konca roka. Vklady domácich a zahraničných osôb do bánk v zahraničnom vlastníctve sa v tom istom období zvýšili a čo je dôležité, zdá sa, že sa zabezpečila podpora likvidity materských spoločností.Úverové riziko sa ešte značne neprejavilo, ale v nasledujúcich mesiacoch sa očakáva nárast. Zatiaľ čo sa už zvýšil počet úverov s uplynulou splatnosťou, nesplatené úvery doposiaľ predstavujú menej ako 1 % celkového počtu úverov, a to aj z dôvodu reštrukturalizácie problémových úverov. Negatívny vplyv očakávanej predĺženej recesie v oblasti príjmu domácich osôb, a teda aj vplyv na ich schopnosť splatiť dlhy, zreteľne stúpne. Platobná schopnosť poklesne a možno sa priblíži k predpísanému minimu, kedy budú potrebné kapitálové injekcie.Momentálna a budúca pozícia bankového sektora závisí od objektívnych faktorov, ale takisto aj od jeho dôveryhodnosti a spoľahlivosti. V momentálnej situácii je dôležité zabezpečiť dôveru, aby sa stabilizoval vkladový základ a uvoľnil pokračujúci tlak na likviditu. Vzhľadom na obmedzené verejné financie by bolo obnovenie dôvery vo finančný sektor zásahom vlády dôveryhodné len vtedy, keby taký zásah sprevádzala silná medzinárodná finančná podpora.5. PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA EXTERNÉ FINANCOVANIEEkonomický rozmach v Lotyšsku do roku 2007 sprevádzala veľká zahraničná nerovnováha a neudržateľná tvorba zahraničných záväzkov. Hrubý zahraničný dlh prekročil 135 % HDP na konci roka 2007 (čistý zahraničný dlh bol 52 % HDP). Medzinárodná investičná pozícia na konci roka 2007 sa rozšírila o čisté záväzky v hodnote 79 % HDP, pričom odhad čistých záväzkov na konci druhého štvrťroka 2008 sa zvýšil na 82 % HDP.V roku 2008 spolu s klesajúcou domácou absorpciou výrazne poklesli zahraničné pôžičky. Podľa predbežných odhadov Banky Lotyšska deficit bežného účtu klesol v treťom štvrťroku 2008 na približne 12½ % HDP (z hodnoty viac ako 27 % HDP v štvrtom štvrťroku 2006). Očakáva sa, že deficit v obchode s tovarom v roku 2009 sa udrží okolo 10 % HDP (tak ako počas posledných mesiacov roku 2008), ale vzhľadom na pozitívnu bilanciu služieb a zlepšujúci sa účet príjmov by bol deficit bežného účtu nižší. Z dôvodu zabezpečenia prechodu základu rastu HDP z ustupujúceho domáceho dopytu k stúpajúcemu vývozu vzniká potreba lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou a vývojom štrukturálnych reforiem, ktoré posilňujú ekonomiku.Vyrovnanie deficitu bežného účtu, ktorý posledné roky dosahoval neudržateľnú úroveň, síce predstavuje dôležitý bod v opätovnom vytvorení zdravej situácie v oblasti platobnej bilancie, na dosiahnutie zahraničnej udržateľnosti to však nebude stačiť, pretože Lotyšsko má veľké dlhy a väčšina z nich je krátkodobá. Zahraničné financovanie pravdepodobne na určité obdobie zostane pod značným tlakom, dostupnosť zahraničných úverov sa zmenší, dôjde k prípadným odlivom vkladov zahraničných i domácich osôb a zhorší sa perspektíva prichádzajúcich investícií. Ďalší odliv devízových rezerv (ktorý zaznamenal pokles o približne 25 % v období od začiatku októbra do začiatku decembra 2008) by ohrozil udržateľnosť fixácie výmenného kurzu Lotyšska. Napriek tomuto sa bude požadovať, aby zahraničná finančná pomoc krytá silným programom danej politiky v krátkom období uvoľnila obmedzenia likvidity a v strednodobom období podporila zahraničné prispôsobenia.So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie lotyšskej platobnej bilancie. Komisia preto Rade odporúča, aby rozhodla o poskytnutí vzájomnej pomoci.6. „PROGRAM EKONOMICKEJ STABILIZÁCIE A OŽIVENIA RASTU“ LOTYŠSKA: MAKROEKONOMICKÉ OPATRENIA A OPATRENIA FINANČNÉHO SYSTÉMUPrebiehajúce diskusie medzi lotyšskými orgánmi a potenciálnymi prispievateľmi do koordinovaného balíka medzinárodnej finančnej podpory viedli k tomu, že orgány prijali ambiciózny politický program (tak ako je naznačené vyššie, ktorý predložil a schválil Parlament 12. decembra). Program vychádza z udržania súčasnej fixácie meny lat, čo naďalej zostane kľúčovým pevným bodom tejto politiky. Program je zameraný na slabé miesta finančného sektora, na urovnanie fiškálnej nerovnováhy a posilnenie konkurencieschopnosti, zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. To zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Na makroekonomickej úrovni program predpokladá obmedzenie HDP o 5 % v roku 2009 a o ďalšie 3 % v roku 2010, čo má viesť k slabému rastu o 2 % v roku 2011. Cieľom fiškálnej stratégie je deficit verejných financií na úrovni nie viac ako 3 % HDP do roku 2011 so zámerom splniť Maastrichtské kritérium o deficite v uvedenom roku.Rokovania o finančnej pomoci s EÚ, MMF a s inými stranami, ktoré zaregistrovali vážne budúce deficity rozpočtu, priviedli vládu k tomu, aby prijala zmenený a doplnený plánovaný rozpočet na rok 2009. Parlament ho schválil 12. decembra spolu s núdzovým programom ekonomickej stabilizácie. Zmenený a doplnený rozpočet, ktorý vychádza z preskúmaného predpokladu zníženia HDP o 5 % v roku 2009, zohľadňuje momentálne zhoršenie ekonomickej perspektívy a sústreďuje sa na deficit verejných financií pod úrovňou 5 % HDP[4], čo naznačuje len miernu štrukturálnu úpravu v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2008 (ale oveľa väčšiu úpravu v porovnaní s rozpočtom schváleným v novembri). Okrem toho sa má do konca marca 2009 prijať plnoprávny zákon o dodatkovom rozpočte na rok 2009, ktorý je v súlade s decembrovým plánom rozpočtu.Na strane výdavkov sa sústreďuje konsolidácia na rozsiahle zníženie miezd vo verejnom sektore (o 15 % pri priemernej kompenzácii vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra 2008, čo len čiastočne vyrovnáva výrazný skutočný nárast zaregistrovaný v posledných rokoch) a ďalšie zníženie personálu. Okrem toho je plánované výrazné zníženie bežných nepersonálnych nákladov. Zníženie pomoci (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby a obmedzenie výdavkov miestnych samospráv sú ďalšie plánované dôležité opatrenia. V tejto súvislosti zostane národné spolufinancovanie projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni a pomôže preorientovať ekonomiku na obchodovateľný sektor. Na strane príjmov je naplánované zvýšenie štandardnej sadzby DPH o 3 percentuálne body na 21 %, zvýšenie zníženej sadzby DPH pre oveľa nižší daňový základ (hlavne lieky) z 5 % na 10 %, zvýšená spotrebná daň z pohonných látok (zosúladenie s právnym základom EÚ) a čiastočné vyrovnanie znížením sadzby dane z príjmu o dva percentuálne body.Ďalšia fiškálna konsolidácia je naplánovaná na rok 2010 a strednodobý fiškálny rámec je postavený na tom, aby deficit verejných financií v roku 2011 neprekročil 3 % HDP, a teda aby bol v súlade s konvergenčným kritériom z Maastrichtu. Uloženie ďalšieho obmedzenia výdavkov v roku 2010 a zavedenie dane z kapitálového príjmu (10 %), zvýšenie dane z nehnuteľností a majetkovej dane odstránením výnimiek, aby sa tak zvýšil daňový vymeriavací základ, predstavujú ďalšiu konsolidáciu v uvedenom roku. Tieto opatrenia sa navyše zavedú, aby posilnili návrh a zavedenie rozpočtových krokov schválením nového fiškálneho rámca a zákona o reforme rozpočtu.Predpokladom pre zahraničnú finančnú pomoc je okrem uvedeného fiškálneho balíka také riešenie pre banku Parex, pri ktorom súčasní akcionári nebudú mať žiadny vlastnícky podiel. Po prvom audite vláda už získala kontrolu nad viac ako 85 % vlastného kapitálu banky. Došlo k zmenám v manažmente. Nový manažment pracuje na pláne riešenia, ktorý má minimalizovať straty štátu. V blízkej budúcnosti bude cieľom získať od vonkajších strán jednoznačný záväzok, aby obnovili syndikované financovanie banky Parex.Iné opatrenia sa sústreďujú na väčšiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk.Takmer celý aktuálny zahraničný dlh predstavuje dlh súkromného sektora. Okrem opatrení finančnej, dozornej a menovej politiky predstavuje aj reštrukturalizácia dlhu dôležitú súčasť programu, ktorej cieľom je zosúladiť úroveň dlhu s udržateľným rastom v budúcnosti. Mal by sa posilniť primeraný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov.Program hospodárskej politiky takisto obsahuje opatrenia pre štrukturálnu reformu, ktoré podporuje aj lisabonská stratégia, ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.7. POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIAVzhľadom na vážne ťažkosti v Lotyšsku s platobnou bilanciou a v závislosti od jednoznačného záväzku lotyšských orgánov implementovať hlavné programy prispôsobenia hospodárstva Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom z 12. januára 2009 Rade odporúča, aby poskytla vzájomnú pomoc podľa článku 119 Zmluvy.Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku na odporúčanie Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Lotyšsku vo výške do 3,1 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jej platobnej bilancie.Strednodobá finančná pomoc by sa dostavila práve v momente, kedy Lotyšsku skutočne hrozí strata domácej a medzinárodnej dôvery v jeho finančný systém, zhoršuje sa fiškálna situácia a v blízkej dobe bude čeliť značným finančným tlakom. Táto pomoc má celkovo zjednodušiť potrebné prispôsobenie vonkajšej a vnútornej ekonomiky. Celkové finančné potreby v období do prvého štvrťroku 2011 sa odhadujú na 7,5 miliardy EUR. Táto suma zahŕňa očakávaný deficit zahraničnej bilancie (bežného a kapitálového účtu), výbery vkladov, neúplné obnovenie splatných úverov, chyby a omyly v platobnej bilancii a vytvorenie medzinárodnej rezervy na bezpečnej úrovni.Podpora by bola poskytnutá v spolupráci s MMF a inými multilaterálnymi a bilaterálnymi podporami. Bola by vyplatená v šiestich splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti hospodárskej politiky. Navrhované rozhodnutie by bolo platné tri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti. Podmienenosť hospodárskej politiky, ktorá je spojená s jednotlivými splátkami úveru EÚ, sa určí v memorande o porozumení uzatvorenom s lotyšskými orgánmi, pričom hlavné prvky tejto podmienenosti sú:Významná fiškálna konsolidácia v období do roku 2011. Vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra 2008 je na rok 2009 naplánovaná rozsiahla fiškálna konsolidácia, ktorej cieľom je deficit rozpočtu pod 5 % HDP a ďalšia konsolidácia v roku 2010. Medzi opatrenia na podporu rozpočtu patria: i) prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu zostaveného za účelom zníženia deficitu rozpočtu verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP uvedenú v zmluve do roku 2011, ii) v rámci strednodobých rozpočtových stropov zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore o približne 15 % v roku 2009, to by sa malo vzťahovať aj na miestne orgány, vládne agentúry a spoločnosti vo vlastníctve štátu, iii) odstránenie bonusových a iných podobných platieb, iv) zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 %, v) rozsiahle zníženie dotácií (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby, vi) implementácia projektov financovaných EÚ na pôvodne plánovanom stupni.Finančné podmienené opatrenia zamerané na vyššiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk. Dôležitým krokom v tomto procese bol záväzok troch veľkých zahraničných materských bankových skupín zostať v Lotyšsku a podporiť tam ich činnosti, ktorý samostatne oznámili 18. decembra 2008.Reštrukturalizácia dlhu v súkromnom sektore s cieľom znížiť jeho zraniteľnosť spôsobenú vysokými dlhmi (takmer za celý zahraničný dlh je zodpovedný súkromný sektor), ktorá je doplnená o obozretné opatrenia a opatrenia v oblasti dohľadu a menovej politiky. Mal by sa posilniť právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov. To zahŕňa zmenu a doplnenie zákona o platobnej neschopnosti, aby sa zjednodušili dohody medzi životaschopnými podnikmi a ich veriteľmi a aby sa zlepšil právny rámec pre súkromné konanie vo veci platobnej neschopnosti.Štrukturálne opatrenia v oblasti príjmovej politiky, fiškálnej disciplíny a rozpočtového procesu a manažmentu. Zákon o rozpočte a finančnom manažmente sa zmení a doplní s cieľom sprísniť ustanovenia o finančnej zodpovednosti, transparentnosti a zodpovednosti, pričom sa bude aplikovať strednodobý rozpočtový rámec. Vytvorí sa špeciálny výbor, ktorý bude monitorovať mzdové obmedzenia a vydá odporúčania, aby vývoj miezd smeroval k opätovnému vytvoreniu konkurencieschopnosti.Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré okrem iného podporila aj lisabonská stratégia , ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje tento úver. S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu úverovú kvalitu.Odporúčanie naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí vzájomnej pomoci LotyšskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119,so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (EFC),keďže:(1) V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu a veľmi výrazného vonkajšieho dlhu, čo oslabuje verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Stav zahraničných menových rezerv poklesol, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu.(2) Rada pravidelne preveruje hospodárske politiky, ktoré Lotyšsko zavádza, hlavne v kontexte lotyšského konvergenčného programu, národného programu reforiem, ako aj konvergenčných správ.(3) Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.(4) Lotyšské orgány požiadali o značnú finančnú pomoc EÚ, iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny, aby pomohli udržať platobnú bilanciu.(5) V súvislosti s platobnou bilanciou Lotyšska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva spolu s MMF a inými prispievateľmi.(6) Balík finančnej pomoci by bol poskytnutý pod tou podmienkou, že sa lotyšské orgány jasne zaviažu k implementácii ambiciózneho programu fiškálnej reformy, reformy finančného systému a štrukturálnej reformy, aby sa zjednodušili potrebné vonkajšie a vnútorné úpravy, aby sa stabilizovala ekonomika a dosiahla dôveryhodnosť hospodárskej politiky. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci plne implementované.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Jediný článokSpoločenstvo poskytne Lotyšsku vzájomnú pomoc.Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V Bruseli [...]Za RadupredsedaNávrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva LotyšskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002[5] z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (EFC),keďže:(1) Rada sa [….] rozhodla poskytnúť Lotyšsku vzájomnú pomoc.(2) V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu, oslabené verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Úroveň menových rezerv poklesla, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu.(3) Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR.(4) V rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, zavedeného nariadením (ES) č. 332/2002, sa Lotyšsku môže poskytnúť pomoc Spoločenstva do výšky 3,1 miliardy EUR. Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 1,5 miliardy SDR (približne 1,7 miliardy EUR, 1200 % lotyšskej kvóty MMF) v rámci pohotovostného úveru MMF, ktorý bol schválený 23. decembra 2008. Severské krajiny (Švédsko, Dánsko, Fínsko a Nórsko) spoločne prispejú sumou 1,8 miliardy EUR, Svetová banka sumou 0,4 miliardy EUR, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Česká republika, Poľsko a Estónsko spoločne sumou 0,5 miliardy EUR, teda celková suma za obdobie do prvého štvrťroku 2011 predstavuje 7,5 miliardy EUR.(5) Túto pomoc Spoločenstva by mala riadiť Komisia. Špecifické podmienky hospodárskej politiky, ktoré odsúhlasia lotyšské orgány po konzultácii s EFC, by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Mali by okrem iného zahŕňať opatrenia na zníženie momentálnych tlakov na likviditu, opatrenia na opätovné vytvorenie dlhodobej stability posilnením bankového sektora, ako aj opatrenia na opravu fiškálnej nerovnováhy a na prijatie domácich politík, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť. Opatrenia by ďalej mali obsahovať okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných orgánov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve.(6) Pomoc by mala byť poskytnutá s ohľadom na zníženie momentálnych tlakov na likviditu a v závislosti od politík s cieľom vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opraviť fiškálnu nerovnováhu a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa úzkopásmový výmenný kurz bude držať na úrovni súčasného ústredného kurzu.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 11. Spoločenstvo sprístupní Lotyšsku strednodobý úver vo výške maximálne 3,1 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti päť rokov.2. Finančná pomoc Spoločenstva je k dispozícii počas troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia.Článok 21. Komisia riadi túto pomoc v súlade so záväzkami Lotyšska a odporúčaniami Rady. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve.2. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci. Komisia priebežne informuje EFC o možnom splácaní pôžičiek, alebo o reštrukturalizácii finančných podmienok.3. Lotyšsko je pripravené prijať a implementovať dodatočné konsolidačné opatrenia na stabilizáciu hospodárstva, v prípade že také opatrenia budú počas programu pomoci potrebné. Lotyšské orgány sa s Komisiou vopred poradia o prijatí takýchto dodatočných opatrení.Článok 31. Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Lotyšsku prostredníctvom najviac šiestich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení.2. Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení nadobudnú účinnosť.3. Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality.4. Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC.5. Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania nového hospodárskeho programu (Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie rastu) lotyšskej vlády vrátane konvergenčného programu, a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Tieto okrem iného obsahujú:1.  Prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu navrhnutého za účelom zníženia deficitu verejných financií do roku 2011 na nie viac ako referenčnú úroveň HDP 3 % uvedenú v zmluve.2.  Spravovanie rozpočtu na rok 2009 tak, ako je upravené v dodatočnom rozpočte prijatom 12. decembra 2008 (a ktorý sa podrobnejšie upraví počas prvého štvrťroku 2009) s cieľom nepresiahnuť deficit verejných financií 5 % HDP.3.  Zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore v roku 2009 o minimálne 15 % voči pôvodnému rozpočtu zo 14. novembra 2008 a o ďalšie 2 % v období 2010 – 2011.4.  Zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 % v priebehu roka 2009.5.  Zlepšenie návrhu a zavedenia rozpočtových procesov prijatím zákona o fiškálnom rámci a o reforme rozpočtu.6.  Zavedenie jasného a transparentného systému vyplácania miezd pre priamych zamestnancov verejnej správy a zriadenie jednotného plánovania ľudských zdrojov a systému manažmentu pre inštitúcie verejnej správy.7.  Mechanizmus na zabezpečenie väčšej stability bankového sektora na stredné až dlhodobé obdobie, vrátane širokej škály obozretných opatrení a opatrení v oblasti dohľadu a menovej politiky. Tieto opatrenia by mali obmedziť rast úverov na udržateľnú úroveň a mali by zabrániť úplnému spoliehaniu sa na nezabezpečené financovanie zo zahraničia. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu.8.  Primerané opatrenia v súvislosti s reštrukturalizáciou dlhu súkromného sektora. Posilní sa príslušný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov.9.  Zabezpečenie, aby zvyšní menšinoví akcionári banky Parex neprofitovali z riešenia vytvoreného pre banku a ani z opatrení na zlepšenie finančnej stability prostredníctvom úplného znárodnenia banky Parex.10.  Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré podporila aj lisabonská stratégia, a ktoré sú implementované do lotyšského národného programu reforiem, vrátane politiky aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšej účasti hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrení na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky.11.  Implementácia projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni na zvýšenie príspevku obchodovateľného sektora k hospodárskemu rastu.12.  Opatrenia, aby spoločnosti a podnikatelia, ktorých žiadosti o štrukturálne fondy boli schválené, alebo ktorí sa môžu o tieto prostriedky uchádzať, získali lepší prístup k finančným prostriedkom.Toto rozhodnutie je určené Lotyšskej republike. Rozhodnutie je uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie .V Bruseli [...]Za Radupredseda  VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET(pozri článok 16 interného predpisu)PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTIČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJENÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ LOTYŠSKU1. NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej bilancie2. PRÁVNY ZÁKLAD:Čl. 119; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002.3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník (Lotyšsko) neplnil zmluvné záväzky.Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať.3a – Bežný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) |Presuny |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3b – PrenosyNeuplatňuje sa.VRP |Prenosy |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3c – Ďalší finančný rokNeuplatňuje sa.VRP |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Presuny |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu | p.m. |4. OPIS AKCIENavrhovaná strednodobá finančná pomoc Lotyšsku pozostáva z úveru Spoločenstva (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 3,1 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 1,5 miliardy SDR (približne 1,7 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Severské krajiny prispejú sumou 1,8 miliardy EUR a Estónsko, Česká republika, Poľsko a Európska banka pre obnovu a rozvoj sa zaviazali prispieť sumou 0,5 miliardy EUR.Táto pomoc odráža vôľu podporiť Lotyšsko, ktorého kapitál a finančné trhy sa ocitli pod tlakom z dôvodu všeobecného otupenia trhu voči vznikajúcim trhom. Strednodobá finančná pomoc Spoločenstva Lotyšsku má znížiť súčasné tlaky na likviditu, vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opravením fiškálnej nerovnováhy a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. Balík hospodárskej politiky, ktorý je týmto podporený, zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia.Pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do vytvárania hospodárskych politík v Lotyšsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Lotyšska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu.Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Lotyšsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Lotyšsku, je 3,1 miliardy EUR.Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh v prípade, že by si Lotyšsko neplnilo zmluvné záväzky.S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTUNeuplatňuje sa.6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)Neuplatňuje sa.Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Spolu |[1] Definovaná ako celkový index s výnimkou energie a nespracovaných potravín.[2] Lotyšsko má dlhú tradíciu fixácie výmenného kurzu svojej meny, lat, od roku 1994 na SDR (Special Drawing Rights – zvláštne práva čerpania) a od roku 2005 na euro. V máji 2005 vstúpilo Lotyšsko do ERM II, čím jednostranne prijalo fluktuačné pásmo +/- 1 % okolo ústredného kurzu.[3] Údaj podľa národnej metodiky, bez miestnych samospráv[4] Tento program pomoci uznáva, že Lotyšsko v roku 2009 vykáže nadmerný deficit.[5] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli17. 10. 2016
            COM(2016) 678 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2017

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
                (ďalej len „nariadenie o VFR“), umožňuje mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti až do výšky 0,03 % hrubého národného dôchodku krajín EÚ-28 ako nástroja, ktorý predstavuje poslednú možnosť v rámci reakcie na nepredvídateľné okolnosti. V technickej úprave VFR na rok 2017
                  2
               , ktorá vychádza z článku 6 nariadenia o VFR, sa absolútna výška rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2017 stanovuje na 4 496,8 milióna EUR.

               V súlade s článkom 13 nariadenia o VFR a po preskúmaní všetkých možností financovania dodatočných a nepredvídaných potrieb v súvislosti s viazanými rozpočtovými prostriedkami Komisia navrhuje mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2017 vo výške 2 150,6 milióna EUR na doplnenie viazaných rozpočtových prostriedkov, ktoré sa týkajú výdavkov v rámci okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo) a okruhu 4 (Globálna Európa) všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2017, a to nad rámec stropov viazaných rozpočtových prostriedkov vo výške 2 578 miliónov EUR pre okruh 3 a vo výške 9 432 miliónov EUR pre okruh 4 v bežných cenách.

               V súlade s bodom 14 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  3
                Komisia vykonala analýzu možnosti prerozdelenia značných súm v rámci existujúceho rozpočtu. V súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia o VFR Komisia navrhuje kompenzovať zvýšenie stropu výdavkov v rámci okruhov 3 a 4 takto:

               2017: 850 miliónov EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropov výdavkov v okruhu 2 (Udržateľný rast: prírodné zdroje) a 514,4 milióna EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropov výdavkov v okruhu 5 (Administratíva).

               2018: 570 miliónov EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropov výdavkov v okruhu 5 (Administratíva).

               2019: 216,2 milióna EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropov výdavkov v okruhu 5 (Administratíva).

               Tento návrh zahŕňa sumu 1 164,4 milióna EUR, ktorú Komisia už navrhla na mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti pre okruh 3, ktorý sprevádzal pôvodný návrh rozpočtu na rok 2017
                  4
               , ktorý je v súčasnosti zrušený a nahradený týmto návrhom.

               Tomuto návrhu predchádzal návrh Komisie na mobilizáciu nástroja flexibility
                  5
                dostupného pre rok 2017 v plnej výške (530 miliónov EUR) takisto pre okruh 3.

               2.ODÔVODNENIE MOBILIZÁCIE

               2.1.ÚVOD

               2.1.1
                     Okruh 3 (Bezpečnosť a občianstvo)

               Vnútorný rozmer migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy sa financuje z okruhu 3 prostredníctvom Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF), Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF), ako aj prostredníctvom špecializovaných agentúr, ako sú napr. Frontex, EASO, eu-LISA a Europol. Rada prijala v roku 2016 nový nástroj na poskytovanie núdzovej pomoci v Únii, prostredníctvom ktorého sa bude aj v roku 2017 ponúkať núdzová pomoc humanitárneho charakteru na riešenie potrieb súvisiacich so súčasným prílevom utečencov a migrantov do Únie.

               Strop výdavkov okruhu 3 na rok 2017 je stanovený na 2 578 miliónov EUR v bežných cenách. Viazané rozpočtové prostriedky schválené pre okruh 3 v rozpočte na rok 2016 predstavujú 4 052 miliónov EUR, čo si vyžiadalo mobilizáciu všetkých dostupných prostriedkov z nástroja flexibility vo výške 1 506 miliónov EUR nad rámec stropu okruhu 3, v súlade s článkom 11 ods. 2 nariadenia o VFR.

               S cieľom zvýšiť výdavky nad úroveň stropu výdavkov v rámci okruhu 3 Komisia navrhuje mobilizáciu ročného stropu nástroja flexibility na rok 2017 vo výške 530 miliónov EUR v plnom rozsahu.

               Rozpočtové potreby na riadenie vplyvov migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy však budú v roku 2017 minimálne na takej istej úrovni ako v roku 2016. Ako politickú reakciu Komisia navrhla celý rad štrukturálnych opatrení v súvislosti s bezpečnosťou a riadením vonkajších hraníc, reformu spoločného európskeho azylového systému, integrácie a návratu.

               Výdavky týkajúce sa migrácie, utečencov a bezpečnosti v rámci okruhu 3 predstavujú viac ako 70 % celkových výdavkov v rámci stropu. Komisia dôkladne preskúmala všetky možnosti prerozdelenia a navrhuje zníženie úrovne rozpočtových prostriedkov (v porovnaní s finančným plánovaním) na potraviny a krmivá a na mechanizmus v oblasti civilnej ochrany. Napriek tomu je priestor na manévrovanie obmedzený malým rozsahom programov a novými požiadavkami, ako sú napríklad nové núdzové opatrenia v oblasti zdravia rastlín stanovené v nariadení o potravinách a krmivách na rok 2017. Z tohto dôvodu je prerozdelením rozpočtových prostriedkov v rámci okruhu 3 možné pokryť len malý podiel dodatočných potrieb súvisiacich s migráciou a utečencami.

               Rozpočtové potreby je preto možné jedine splniť mobilizáciou rezervy na nepredvídané udalosti. Dostupnosť rezerv z iných okruhov umožňuje plnú kompenzáciu mobilizácie tejto rezervy v roku 2017.

               Zodpovedajúce platobné rozpočtové prostriedky budú pokryté v rámci stropu pre platby na rok 2017; preto nie je potrebná mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti v platbách.

               2.1.2
                     Okruh 4 (Globálna Európa)

               Komisia 7. júna 2016 predložila oznámenie o vytvorení nového rámca partnerstva s tretími krajinami v rámci európskej migračnej agendy
                  6
               , ktoré vychádza z akčného plánu z Valetty
                  7
                a výsledkov dialógov na vysokej úrovni o migrácii, ako aj dohôd
                  8
                s mnohými prioritnými partnermi, ktoré si budú vyžadovať dodatočné financovanie. Krátkodobým cieľom týchto dohôd, ktoré sú prispôsobené každej prijímajúcej krajine, je ponúknuť lepšie vyhliadky pre utečencov a potenciálnych migrantov, aby mohli zostať blízko svojho domova, a predchádzať tomu, aby podnikali nebezpečné cesty. Toto je zvlášť naliehavé vzhľadom na značný počet migrantov, ktorí prišli o život pri pokuse dostať sa do Európy z pobrežia severnej Afriky.

               Na dosiahnutie tohto cieľa v časovom rámci, ktorý je v súlade s potrebou konať rýchlo, najmä s prioritnými partnermi, Komisia navrhuje posilniť nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) a nástroj európskeho susedstva (ENI) o 750 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch. Konkrétnejšie, cieľom je podporiť stredomorské krajiny ako Jordánsko, Libanon, Líbya a Tunisko nástrojom európskeho susedstva (ENI), ale aj riešiť hlavné príčiny migrácie pomocou krajinám v subsaharskej Afrike a Ázii použitím nástroja rozvojovej spolupráce (DCI).

               S cieľom riešiť hlavné príčiny migrácie Komisia takisto vytvorila Európsky fond pre trvalo udržateľný rozvoj (EFSD), ktorý vychádza zo zriadenia záruky EFSD a záručného fondu EFSD. Komisia navrhuje vyčleniť počas obdobia 2017 – 2020 pre záručný fond EFSD 750 miliónov EUR, z toho 400 miliónov EUR z Európskeho rozvojového fondu (ERF) počas štyroch rokov, 100 miliónov EUR z nástroja európskeho susedstva (ENI) počas obdobia 2017 – 2020 (z toho 25 miliónov EUR v roku 2017) a 250 miliónov EUR vo viazaných (a platobných) rozpočtových prostriedkoch v roku 2017.

               Presun výdavkov vo výške 13,8 milióna EUR pre troch osobitných zástupcov Európskej únie vykonávajúcich dvojakú funkciu z okruhu 4 do rozpočtu Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (okruh 5) vytvára zodpovedajúcu rezervu v rámci stropu výdavkov v okruhu 4. Takúto rezervu možno použiť hlavne na pokrytie časti sumy vo výške 1 miliardy EUR dodatočných a nepredvídaných potrieb v rámci tohto okruhu, ako sa uvádza v opravnom liste č. 1 k návrhu rozpočtu na rok 2017
                  9
               , a to pred čerpaním rezervy na nepredvídané udalosti na pokrytie neuhradenej sumy (986,2 milióna EUR). Komisia navrhuje kompenzovať časť (200 miliónov EUR) tejto neuhradenej sumy rezervou, ktorá je k dispozícii v okruhu 2 (Udržateľný rast – prírodné zdroje) v roku 2017, pričom zostane zvyšná rezerva vo výške 439,3 milióna EUR. Zvyšná časť (786,2 milióna EUR) sa má vykompenzovať z rezerv okruhu 5 (Administratíva) v roku 2018 (570 miliónov EUR) a 2019 (216,2 milióna EUR). Týmto spôsobom kompenzácia zachováva v čo najväčšej miere priestor na manévrovanie na riešenie budúcich nepredvídaných udalostí.

               2.2.REZERVA NA NEPREDVÍDANÉ UDALOSTI AKO NÁSTROJ, KTORÝ PREDSTAVUJE POSLEDNÚ MOŽNOSŤ

               V článku 13 ods. 1 nariadenia o VFR je rezerva na nepredvídané udalosti vymedzená ako nástroj, ktorý predstavuje poslednú možnosť v rámci reakcie na nepredvídateľné okolnosti. V návrhu rozpočtu na rok 2017 (NR) Komisia, po preskúmaní všetkých možností na prerozdelenie v rámci týchto okruhov, navrhuje plné využitie nepridelenej rezervy v rámci stropu viazaných rozpočtových prostriedkov okruhov 3 a 4.

               Vzhľadom na mobilizáciu nástroja flexibility v plnom rozsahu v NR na rok 2017 (530 miliónov EUR) je mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2017 na úrovni 2 150,6 milióna EUR preto jediným dostupným nástrojom na riešenie rozdielov medzi úrovňou stropu výdavkov v rámci okruhov 3 a 4 v roku 2017 a odhadovanými dodatočnými nepredvídanými potrebami na rok 2017.

               2.3.VPLYV NEPREDVÍDATEĽNÝCH OKOLNOSTÍ V ROKU 2017 NA ROZPOČET

               Napriek tomu, že migračná, utečenecká a bezpečnostná kríza sa začala v roku 2015, jej vplyv a dôsledky sa naďalej každým dňom vyvíjajú. Vzhľadom na politické rozhodnutia tretích krajín o prijímaní utečencov na svojom území a otvorení a zatvorení hraníc je veľmi ťažké predvídať dlhodobý vývoj v tejto oblasti. Meniaci sa charakter a nepredvídateľnosť krízy odôvodňujú použitie rezervy na nepredvídané udalosti ako nástroja, ktorý predstavuje poslednú možnosť na riešenie nepredvídaných dôsledkov migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy na výdavkové potreby v rámci okruhov 3 a 4.

               3.KOMPENZÁCIA REZERVY NA NEPREDVÍDANÉ UDALOSTI STROPMI VFR

               V článku 13 ods. 3 nariadenia o VFR sa vyžaduje, aby sa sumy, ktoré sú k dispozícii v dôsledku mobilizácie rezervy na nepredvídané udalosti, plne kompenzovali rezervami na súčasný rozpočtový rok alebo budúce rozpočtové roky.

               Podľa článku 13 ods. 4 nariadenia o VFR sumy, ktoré sa kompenzovali, sa v kontexte VFR ďalej nemobilizujú, aby sa neprekročili celkové stropy pre viazané a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sú stanovené vo VFR na súčasný rozpočtový rok a budúce rozpočtové roky. Mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti pre viazané rozpočtové prostriedky v roku 2017 v rámci okruhov 3 a 4 a s tým súvisiaca kompenzácia musia preto rešpektovať celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov na roky 2017 – 2020.

               Komisia navrhuje kompenzovať zvýšenie stropov výdavkov okruhov 3 a 4 v štyroch splátkach v rokoch 2017 a 2019 takto:

               2017:

               850 miliónov EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropu výdavkov okruhu 2 a

               514,4 milióna EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropu výdavkov okruhu 5.

               2018: 570 milióna EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropu výdavkov okruhu 5.

               2019: 216,2 milióna EUR nepridelenou rezervou dostupnou v rámci stropu výdavkov okruhu 5.

               Po kompenzácii ešte zostane v roku 2017 rezerva vo výške 439,3 milióna EUR v rámci stropu výdavkov okruhu 2 a žiadna rezerva nezostane v rámci stropu výdavkov okruhu 5. Podľa odhadov v indikatívnom finančnom pláne navrhovaná kompenzácia ponechá v rámci okruhu 5 rezervu najmenej 100 miliónov EUR na roky 2018 a 2019.

               Celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov na celé obdobie viacročného finančného rámca zostane nezmenený.

               4.ĎALŠIE PRVKY

               Európskemu parlamentu a Rade pripomíname, že v súlade s poslednou vetou článku 13 ods. 1 nariadenia o VFR sa uverejnenie tohto rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie musí uskutočniť najneskôr v čase zverejnenia rozpočtu Európskej únie na rok 2017.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2017

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  10
               , a najmä na bod 14 druhý odsek,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               1) V článku 13 nariadenia Rady č. 1311/2013
                  11
                sa stanovila rezerva na nepredvídané udalosti až do výšky 0,03 % hrubého národného dôchodku Únie.

               2) V súlade s článkom 6 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 Komisia vypočítala absolútnu sumu tejto rezervy na nepredvídané udalosti na rok 2017
                  12
               .

               3) Po preskúmaní všetkých ostatných finančných možností s cieľom reagovať na nepredvídané okolnosti v rámci stropov výdavkov okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo) a 4 (Globálna Európa) na rok 2017 stanovených vo viacročnom finančnom rámci (VFR) a po navrhnutí mobilizácie nástroja flexibility pre okruh 3 VFR v plnej výške 530 000 000 EUR, ktorá je k dispozícii na rok 2017, je nevyhnutná mobilizácia rezervy na nepredvídané udalosti v záujme riešenia potrieb vyplývajúcich z migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy, a to zvýšením viazaných rozpočtových prostriedkov v rámci okruhov 3 a 4 VFR vo všeobecnom rozpočte Európskej únie na rozpočtový rok 2017 nad rámec stropu týchto okruhov.

               4) So zreteľom na túto veľmi osobitnú situáciu je splnená podmienka poslednej možnosti stanovená v článku 13 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 1311/2013.

               5) S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu rezervy na nepredvídané udalosti by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať od začiatku rozpočtového roku 2017,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2017 sa nad rámec stropu viazaných rozpočtových prostriedkov v rámci okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo) viacročného finančného rámca mobilizuje rezerva na nepredvídané udalosti vo výške 1 164 380 960 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch a v rámci okruhu 4 (Globálna Európa) viacročného finančného rámca vo výške 986 230 000 EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch.

               Článok 2

               Viazané rozpočtové prostriedky vo výške 2 150 610 960 EUR mobilizované prostredníctvom rezervy na nepredvídané udalosti na rozpočtový rok 2017 sa kompenzujú rezervami na roky 2017 až 2019 vyčlenenými v rámci týchto okruhov:

               a)2017:

               i) okruh 2 (Udržateľný rast – prírodné zdroje): 850 000 000 EUR;
                  ii) okruh 5 (Administratíva): 514 380 960 EUR;

               b)2018: okruh 5 (Administratíva): 570 000 000 EUR;

               c)2019: okruh 5 (Administratíva): 216 230 000 EUR.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2017.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  COM(2016) 311, 30. 6. 2016.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)
                  COM(2016) 314, 30. 6. 2016.

                     (5)
                  COM(2016) 313, 30. 6. 2016.

                     (6)
                  COM(2016) 385, 7. 6. 2016.

                     (7)
                  http://www.consilium.europa.eu/sk/meetings/international-summit/2015/11/11-12/

                     (8)
                  Balíky opatrení prispôsobené jednotlivým krajinám s cieľom vykonávať nový rámec partnerstva. Krátkodobým cieľom je zachrániť utečencov, aby zostali blízko svojho domova, a predchádzať tomu, aby podnikali nebezpečné cesty.

                     (9)
                  COM(2016) 679 final, zo 17. 10. 2016.

                     (10)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (11)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (12)
                  Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 30. júna 2016 o technických úpravách finančného rámca na rok 2017 podľa vývoja HND [COM(2016) 311 z 30. júna 2016].