               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 3. 2021
            COM(2021) 150 final
            2021/0074(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ, pokiaľ ide o zmenu rozhodnutia Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016 o Centre pre rozvoj podnikania (CDE)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia, ktorým sa mení rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016, s cieľom umožniť, aby správca konkurznej podstaty zabezpečil vykonávanie pasívnej fázy Centra pre rozvoj podnikania (CDE), kým si CDE nevysporiada všetky svoje záväzky a nespeňaží všetok svoj majetok.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o partnerstve z Cotonou

               Dohoda o partnerstve z Cotonou
                  1
                je od roku 2000 rámcom pre vzťahy EÚ so 79 krajinami AKT. Dohoda bola uzatvorená na obdobie 20 rokov – od 1. marca 2000 do 29. februára 2020. Následne bola v rokoch 2005 a 2010 zrevidovaná.

               Rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ o prechodných opatreniach sa 4. decembra 2020 druhýkrát predĺžilo uplatňovanie ustanovení dohody o partnerstve z Cotonou, a to do 30. novembra 2021 alebo do nadobudnutia platnosti novej dohody, alebo začatia predbežného vykonávania novej dohody medzi Úniou a štátmi AKT, podľa toho, čo nastane skôr
                  2
               .

               2.2.Výbor veľvyslancov AKT – EÚ

               Výbor veľvyslancov AKT – EÚ sa ustanovuje v článku 16 dohody o partnerstve z Cotonou. Pozostáva na jednej strane zo stáleho predstaviteľa každého členského štátu EÚ a zástupcu Komisie a na druhej strane z vedúceho misie každého štátu AKT pri EÚ.

               Výbor veľvyslancov pomáha Rade ministrov AKT – EÚ pri plnení jej úloh a realizuje každý mandát, ktorý mu rada zverí (článok 16 ods. 2 dohody o partnerstve z Cotonou). V tejto súvislosti môže Rada ministrov delegovať právomoci na Výbor veľvyslancov (článok 15 ods. 4 dohody o partnerstve z Cotonou). Výbor takisto monitoruje vykonávanie uvedenej dohody a pokrok v dosahovaní cieľov v nej stanovených.

               Výbor veľvyslancov sa podľa článku 1 svojho rokovacieho poriadku
                  3
                pravidelne schádza, najmä aby pripravil zasadnutia Rady ministrov, a vždy, keď sa to ukáže potrebné na žiadosť jednej zo strán. V článku 5 rokovacieho poriadku Výboru veľvyslancov sa stanovuje aj písomný postup.

               2.3.Pripravovaný akt Výboru veľvyslancov AKT – EÚ

               Na svojom 39. zasadaní, ktoré sa konalo 19. a 20. júna 2014 v Nairobi, sa Rada ministrov AKT – EÚ v spoločnom vyhlásení dohodla, že pristúpi k riadnemu uzatvoreniu CDE, ktoré je spoločným technickým orgánom Dohody o partnerstve AKT – EÚ zriadeným podľa prílohy III k uvedenej dohode. V tomto spoločnom vyhlásení Rada ministrov v súlade s článkom 15 ods. 4 dohody o partnerstve z Cotonou delegovala na Výbor veľvyslancov AKT – EÚ právomoc prijať potrebné rozhodnutia „vrátane príslušných zmien prílohy III k Dohode z Cotonou“
                  4
               .

               Výbor veľvyslancov AKT – EÚ svojím rozhodnutím č. 4/2014
                  5
                poveril výkonnú radu CDE, aby prijala všetky vhodné opatrenia potrebné na prípravu uzatvorenia CDE. Výkonná rada CDE následne podpísala zmluvu so správcom konkurznej podstaty do 31. decembra 2016.

               Podľa rozhodnutia Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016 (ďalej len „rozhodnutie č. 3/2016“)
                  6
                po fáze uzatvorenia nasleduje „pasívna fáza“, počas ktorej CDE existuje výhradne na účely jeho likvidácie.

               Rozhodnutím č. 3/2016 sa zaviedli potrebné zmeny v prílohe III k dohode o partnerstve AKT – EÚ a od 1. januára 2017 toto rozhodnutie predstavuje nový právny rámec CDE (článok 3 ods. 1 rozhodnutia č. 3/2016).

               Pasívna fáza, ktorú radi správca konkurznej podstaty, zahŕňa administratívne úlohy, okrem iného vedenie archívov CDE, vybavovanie administratívnych formalít alebo riešenie zostávajúcich sporov, ktoré nebolo možné urovnať počas fázy uzatvorenia. Pasívna fáza sa začala v deň nasledujúci po ukončení fázy uzatvorenia, a to 1. januára 2017. Podľa odôvodnení rozhodnutia č. 3/2016 zámerom Výboru veľvyslancov AKT – EÚ bolo, aby sa pasívna fáza skončila po uplynutí štyroch rokov alebo po tom, čo si CDE vysporiadalo všetky svoje záväzky a speňažilo všetok svoj majetok, podľa toho, čo nastane skôr.

               Podľa článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 3/2016 by Európska komisia pred skončením fázy uzatvorenia, a to 31. decembrom 2016, mala uzavrieť zmluvu so správcom konkurznej podstaty, ktorý má zabezpečiť vykonanie pasívnej fázy od 1. januára 2017 počas obdobia štyroch rokov alebo kým si CDE nevysporiada všetky svoje záväzky a nespeňaží všetok svoj majetok, podľa toho, čo nastane skôr. Komisia následne 21. decembra 2016 podpísala zmluvu so správcom konkurznej podstaty o poskytovaní služieb na počiatočné vykonávacie obdobie štyroch rokov.

               V posledných mesiacoch roku 2020 sa ukázalo, že CDE si do 31. decembra 2020 nevysporiada všetky svoje záväzky a nespeňaží všetok svoj majetok.

               Výbor veľvyslancov AKT – EÚ má preto prijať zmenu článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 3/2016 s cieľom umožniť, aby správca konkurznej podstaty zabezpečil vykonávanie pasívnej fázy CDE, kým si CDE nevysporiada všetky svoje záväzky a nespeňaží všetok svoj majetok. Tým sa zabezpečí riadne ukončenie vykonávania pasívnej fázy pod vedením správcu konkurznej podstaty. Členovia Výboru veľvyslancov Organizácie štátov AKT v januári 2021 vyjadrili súhlas s takouto zmenou.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Komisia navrhuje, aby Únia súhlasila s plánovanou zmenou článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 3/2016. Navrhovaná pozícia Únie sa má zaujať na zasadnutí Výboru veľvyslancov AKT – EÚ alebo prípadne písomným postupom.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Výbor veľvyslancov AKT – EÚ je orgán zriadený dohodou, konkrétne dohodou o partnerstve z Cotonou.

               Akt, ktorý má Výbor veľvyslancov AKT – EÚ prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude podľa medzinárodného práva záväzný v súlade s článkami 15 a 16 dohody o partnerstve z Cotonou. Podľa článku 15 ods. 3 dohody o partnerstve z Cotonou môže Rada ministrov prijímať rozhodnutia, ktoré sú pre zmluvné strany dohody záväzné, zatiaľ čo v súlade s článkom 15 ods. 4 uvedenej dohody môže Rada ministrov delegovať právomoci na Výbor veľvyslancov. Výbor veľvyslancov je zriadený podľa článku 16 dohody o partnerstve z Cotonou. Podľa článku 16 ods. 2 dohody o partnerstve z Cotonou môže Výbor veľvyslancov v rámci mandátu, ktorý naň preniesla Rada ministrov AKT – EÚ, prijímať alebo meniť rozhodnutia záväzné pre zmluvné strany.

               Európska únia je popri svojich členských štátoch zmluvnou stranou dohody o partnerstve z Cotonou, a teda bude pripravovaným rozhodnutím Výboru veľvyslancov viazaná.

               Pripravovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia Rady by mal byť rovnaký ako pri prijímaní rozhodnutia Rady (EÚ) 2016/1098 zo 4. júla 2016 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ, pokiaľ ide o revíziu prílohy III k Dohode o partnerstve AKT – EÚ
                  8
               , t. j. článok 209 ods. 2 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 209 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom Výboru veľvyslancov AKT – EÚ sa zmení rozhodnutie č. 3/2016, je vhodné ho po prijatí uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2021/0074 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ, pokiaľ ide o zmenu rozhodnutia Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016 o Centre pre rozvoj podnikania (CDE)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 209 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „dohoda o partnerstve AKT – EÚ“),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V článku 15 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ sa stanovuje, že Rada ministrov AKT – EÚ môže delegovať právomoci na Výbor veľvyslancov AKT – EÚ.

               (2)Na svojom 39. zasadnutí, ktoré sa konalo 19. – 20. júna 2014 v Nairobi, sa Rada ministrov AKT – EÚ v spoločnom vyhlásení dohodla, že pristúpi k riadnemu uzatvoreniu Centra pre rozvoj podnikania (ďalej len „CDE“). Na tento účel sa Rada ministrov pre AKT – EÚ rozhodla udeliť Výboru veľvyslancov AKT – EÚ právomoc pokročiť v tejto záležitosti s cieľom prijať potrebné rozhodnutia.

               (3)Revízia prílohy III k dohode o partnerstve AKT – EÚ bola prijatá rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016 z 12. júla 2016
                  9
               , ktorým sa zaviedli potrebné zmeny v prílohe III k dohode o partnerstve AKT – EÚ a stanovil sa nový právny rámec CDE na obdobie od 1. januára 2017, počas ktorého sa zachováva právna subjektivita CDE výhradne na účely jeho likvidácie.

               (4)V článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 3/2016 sa stanovuje, že správca konkurznej podstaty by mal zabezpečiť vykonanie pasívnej fázy od 1. januára 2017 počas obdobia štyroch rokov alebo kým si CDE nevysporiada všetky svoje záväzky a nespeňaží všetok svoj majetok, podľa toho, čo nastane skôr.

               (5)CDE si nevysporiadalo všetky svoje záväzky a nespeňažilo všetok svoj majetok pred 31. decembrom 2020. Považuje sa preto za potrebné zmeniť rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016, aby sa zabezpečilo riadne ukončenie vykonávania pasívnej fázy pod vedením správcu konkurznej podstaty.

               (6)Zmenu rozhodnutia č. 3/2016 má Výbor veľvyslancov AKT – EÚ prijať na jednom zo svojich zasadnutí alebo písomným postupom.

               (7)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ, keďže pripravovaný akt je pre Úniu záväzný,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorú má Únia prijať vo Výbore veľvyslancov AKT – EÚ v súvislosti s CDE, je:

               –nahradiť článok 2 ods. 1 rozhodnutia Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016 takto: „Európska komisia uzavrie zmluvu so správcom konkurznej podstaty, ktorý má zabezpečiť vykonanie pasívnej fázy, kým si CDE nevysporiada všetky svoje záväzky a nespeňaží všetok svoj majetok“,

               –rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ, ktorým sa mení rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2016, sa uplatňuje od 1. januára 2021.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               Rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ sa po jeho prijatí uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Dohoda, ktorou sa druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 (Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3; Ú. v. EÚ L 287, 28.10.2005, s. 4; Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (2)

                        Rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 2/2020 zo 4. decembra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019 o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ (Ú. v. EÚ L 420, 14.12.2020, s. 32).

                     (3)

                        Rozhodnutie Rady ministrov AKT – ES č. 3/2005 z 8. marca 2005 o prijatí rokovacieho poriadku Výboru veľvyslancov AKT–ES (Ú. v. EÚ L 95, 14.4.2005, s. 51).

                     (4)

                        Spoločné vyhlásenie AKT – EÚ o Centre pre rozvoj podnikania (CDE) z 3. júla 2014, ACP-UE 2120/14.

                     (5)

                        Rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 4/2014 z 23. októbra 2014 o mandáte, ktorý sa má udeliť výkonnej rade Centra pre rozvoj podnikania (CDE) (Ú. v. EÚ L 330, 15.11.2014, s. 61).

                     (6)

                        Rozhodnutie č. 3/2016 Výboru veľvyslancov AKT – EÚ, v súvislosti s revíziou prílohy III k dohode o partnerstve AKT – EÚ (Ú. v. EÚ L 192, 16.7.2016 s. 77).

                     (7)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ L 182, 7.7.2016, s. 39 – 43.

                     (9)

                        Rozhodnutie č. 3/2016 Výboru veľvyslancov AKT – EÚ, v súvislosti s revíziou prílohy III k dohode o partnerstve AKT – EÚ (Ú. v. EÚ L 192, 16.7.2016 s. 77).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 5. 2021
            COM(2021) 257 final
            2021/0130(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii pre vinič a víno (OIV)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie na valnom zhromaždení Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno (ďalej len „OIV“) 12. júla 2021 v súvislosti s pripravovaným prijatím uznesení OIV, ktoré môžu mať právny účinok na právo Únie.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Osobitné postavenie EÚ v rámci OIV

               Medzi 48 krajín, ktoré sú v súčasnosti členmi OIV, patrí aj 20 členských štátov Únie. EÚ nie je členom OIV. OIV však od 20. októbra 2017 udelila Únii osobitné postavenie stanovené v článku 4 rokovacieho poriadku OIV, ktoré jej umožňuje podieľať sa na činnosti výborov, podvýborov a expertných skupín a zúčastňovať sa na zasadnutiach valného zhromaždenia a výkonného výboru.

               2.2.OIV

               Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV) je medzivládna vedecko-technická organizácia pôsobiaca v sektore viniča, vína, nápojov na báze vína, stolového hrozna, hrozienok a ostatných výrobkov z viniča. Cieľom OIV je i) informovať o opatreniach, ktorými sa zohľadňujú obavy výrobcov, spotrebiteľov a iných zúčastnených strán v sektore vinohradníckych a vinárskych produktov, ii) pomáhať iným medzinárodným organizáciám zapojeným do normalizačných činností a iii) prispievať k medzinárodnej harmonizácii existujúcich postupov a noriem.

               2.3.Pripravovaný akt OIV

               Najbližšie valné zhromaždenie OIV sa bude konať 12. júla 2021. V tejto súvislosti a na základe diskusií v rámci videokonferencií expertnej skupiny, ktoré sa konali v marci a apríli 2021, možno očakávať, že v rámci valného zhromaždenia budú na prijatie predložené tieto uznesenia s právnym účinkom na právo Únie:

               –návrhy uznesení OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B a 15-581A, ktorými sa stanovujú nové enologické postupy,

               –návrhy uznesení OENO-SPECIF 17-625 a 17-629, ktorými sa stanovujú nové špecifikácie identifikácie pre niektoré látky používané pri výrobe vína, návrh uznesenia OENO-SPECIF 20-673, ktorým sa menia zodpovedajúce špecifikácie identifikácie pre látku používanú pri výrobe vína a návrh uznesenia OENO-SPECIF 20-682, ktorým sa aktualizujú texty OIV odkazujúce na niektoré postupy výroby vína,

               –návrh uznesenia OENO-MICRO 18-632, ktorým sa aktualizujú analytické a mikrobiologické kontrolné techniky pre niektoré enologické postupy,

               –návrhy uznesení OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 a 19-661, ktorými sa stanovujú nové analytické metódy.

               Na základe doterajších skúseností možno očakávať, že program valného zhromaždenia OIV sa ešte spresní a že sa doň zaradia aj ďalšie uznesenia s právnym účinkom na právo Únie. S cieľom zabezpečiť efektívnosť činnosti valného zhromaždenia a súčasne dodržiavať pravidlá zmlúv Komisia včas doplní alebo zmení tento návrh, aby Rade umožnila zaujať pozíciu, ktorá sa má zaujať v prípade týchto uznesení.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Návrhy uznesení, ktoré budú predložené na hlasovanie na najbližšom valnom zhromaždení OIV, boli predmetom rozsiahlych diskusií medzi vedeckými a technickými expertmi v sektore vinohradníctva a vinárstva. Prispievajú k medzinárodnej harmonizácii vinohradníckych a vinárskych noriem a zriaďujú rámec zabezpečujúci spravodlivú súťaž v obchode s výrobkami sektora vinohradníctva a vinárstva. Mali by sa preto podporiť.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  1
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV) je medzivládna vedecko-technická organizácia pôsobiaca v sektore viniča, vína, nápojov na báze vína, stolového hrozna, hrozienok a ostatných výrobkov z viniča. Medzi 48 krajín, ktoré sú v súčasnosti členmi OIV, patrí aj 20 členských štátov Únie. EÚ nie je členom OIV. OIV však od 20. októbra 2017 udelila Únii osobitné postavenie stanovené v článku 4 rokovacieho poriadku OIV, ktoré jej umožňuje podieľať sa na činnosti výborov, podvýborov a expertných skupín a zúčastňovať sa na zasadnutiach valného zhromaždenia a výkonného výboru.

               Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 a delegovaného nariadenia Komisie (ES) 2019/934 majú niektoré uznesenia, ktoré prijala a uverejnila OIV, právny účinok na právo Únie. Rada by teda mala prijať pozíciu Únie týkajúcu sa uvedených uznesení v súvislosti so záležitosťami v jej právomoci a členské štáty, ktoré sú členmi OIV, by ju mali vyjadriť na zasadnutiach OIV konajúc spoločne v záujme Únie.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ pripravovaných návrhov uznesení sa týka harmonizácie vinohradníckych a vinárskych noriem, a teda aj vykonávania spoločnej poľnohospodárskej politiky. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 43 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 43 v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Neuplatňuje sa

               2021/0130 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii pre vinič a víno (OIV)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV) preskúma a na svojom najbližšom valnom zhromaždení 12. júla 2021 prípadne prijme uznesenia, ktoré budú mať právny účinok na účely článku 218 ods. 9 ZFEÚ.

               (2)Únia nie je členom OIV. OIV však 20. októbra 2017 udelila Únii osobitné postavenie stanovené v článku 4 rokovacieho poriadku OIV.

               (3)Členmi OIV je 20 členských štátov EÚ. Tieto členské štáty majú možnosť navrhovať zmeny návrhov uznesení OIV a budú vyzvané, aby na najbližšom valnom zhromaždení OIV 12. júla 2021 prijali tieto návrhy uznesení OIV.

               (4)Rada by teda mala prijať pozíciu Únie týkajúcu sa uvedených uznesení v súvislosti so záležitosťami v jej právomoci a členské štáty, ktoré sú členmi OIV, by ju mali vyjadriť na zasadnutiach OIV konajúc spoločne v záujme Únie.

               (5)Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013
                  3
                a delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/934
                  4
                budú mať niektoré uznesenia, ktoré prijala a uverejnila OIV, právny účinok.

               (6)V článku 80 ods. 3 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že Komisia má pri povoľovaní enologických postupov prihliadať na enologické postupy a analytické metódy, ktoré odporučila a uverejnila OIV.

               (7)V článku 80 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa uvádza, že pri stanovovaní analytických metód na určenie zloženia výrobkov sektora vinohradníctva a vinárstva má Komisia vychádzať z akýchkoľvek príslušných metód odporúčaných a uverejnených organizáciou OIV, pokiaľ nie sú neúčinné alebo nevhodné z hľadiska cieľa, ktorý Únia sleduje.

               (8)V článku 90 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že výrobky sektora vinohradníctva a vinárstva dovážané do Únie sa majú vyrábať v súlade s enologickými postupmi, ktoré Únia povolila podľa uvedeného nariadenia, alebo sa pred udelením takého povolenia majú vyrábať v súlade s enologickými postupmi, ktoré odporučila a uverejnila OIV.

               (9)V článku 9 ods. 1 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/934 sa stanovuje, že ak Komisia nestanovila špecifikácie čistoty a identifikácie látok používaných v rámci enologických postupov, uplatňujú sa špecifikácie, ktoré sa uvádzajú v časti A tabuľke 2 stĺpci 4 prílohy I k uvedenému nariadeniu a ktoré odkazujú na odporúčania OIV.

               (10)Návrhmi uznesení OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B a 15-581A sa stanovujú nové enologické postupy. V súlade s článkom 80 ods. 3 písm. a) a článkom 90 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 budú mať tieto uznesenia právny účinok.

               (11)Návrhmi uznesení OENO-SPECIF 17-625 a 17-629 sa stanovujú nové špecifikácie identifikácie pre určité látky používané pri výrobe vína. Návrhom uznesenia OENO-SPECIF 20-673 sa aktualizujú špecifikácie identifikácie pre látku používanú pri výrobe vína. Návrhom uznesenia OENO-SPECIF 20-682 sa aktualizujú texty OIV odkazujúce na niektoré postupy výroby vína. V súlade s článkom 80 ods. 3 písm. a) a článkom 90 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 a článkom 9 ods. 1 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/934 budú mať tieto uznesenia právny účinok.

               (12)Návrhom uznesenia OENO-MICRO 18-632 sa aktualizujú analytické a mikrobiologické kontrolné techniky pre niektoré enologické postupy, V súlade s článkom 80 ods. 3 písm. a) a článkom 90 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 bude mať toto uznesenie právny účinok.

               (13)Návrhmi uznesení OENO-SCMA 16-601A 16-601B, 18-636, 18-637 a 19-661 sa stanovujú nové analytické metódy. V súlade s článkom 80 ods. 3 písm. a) a článkom 80 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 budú mať tieto uznesenia právny účinok.

               (14)Uvedené návrhy uznesení OIV boli predmetom rozsiahlych diskusií medzi vedeckými a technickými expertmi v sektore vinohradníctva a vinárstva. Prispievajú k medzinárodnej harmonizácii vinohradníckych a vinárskych noriem a zriaďujú rámec zabezpečujúci spravodlivú súťaž v obchode s výrobkami sektora vinohradníctva a vinárstva. Mali by sa preto podporiť.

               (15)S cieľom umožniť potrebnú flexibilitu počas rokovaní pred zasadnutím valného zhromaždenia OIV 12. júla 2021 by sa členské štáty, ktoré sú členmi OIV, mali splnomocniť na vyjadrenie súhlasu so zmenami v uvedených uzneseniach OIV za predpokladu, že uvedené zmeny nemenia podstatu týchto uznesení,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia Únie je uvedená v prílohe a na valnom zhromaždení OIV 12. júla 2021 ju vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi OIV, konajúc spoločne v záujme Únie.

               Článok 2

               1.V prípade, že pozíciu uvedenú v článku 1 môžu ovplyvniť nové vedecké alebo technické informácie predložené pred zasadnutiami OIV alebo počas týchto zasadnutí, členské štáty Únie, ktoré sú členmi OIV, požiadajú o odloženie hlasovania na zasadnutí valného zhromaždenia OIV dovtedy, kým sa na základe nových skutočností neurčí pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie.

               2.Členské štáty, ktoré sú členmi OIV a konajú spoločne v záujme Únie, môžu na základe spoločnej dohody a bez ďalšieho rozhodnutia Rady, ktorým sa stanoví pozícia Únie, súhlasiť so zmenami návrhov uznesení uvedených v prílohe, ktorými sa nemení podstata príslušných uznesení.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii a členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (4)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/934 z 12. marca 2019, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o vinohradnícke oblasti, v ktorých sa môže zvýšiť obsah alkoholu, povolené enologické postupy a obmedzenia uplatniteľné na výrobu a konzervovanie vinárskych výrobkov, minimálny percentuálny podiel alkoholu pri vedľajších produktoch a ich zneškodňovanie a zverejňovanie dokumentov OIV (Ú. v. EÚ L 149, 7.6.2019, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 5. 2021
            COM(2021) 257 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii pre vinič a víno (OIV)

               PRÍLOHA

               S výhradou všetkých budúcich preskúmaní na základe nového vývoja členské štáty konajúce spoločne v záujme Únie podporia len tieto návrhy uznesení na úrovni 7, ktoré sa týkajú enologických postupov, špecifikácií čistoty a identifikácie látok používaných pri enologických postupoch a analytických metód na stanovenie zloženia produktov sektora vinohradníctva a vinárstva:

               –OENO-TECHNO 14-541A Použitie proteáz na zníženie koncentrácií bielkovín spôsobujúcich zákal v hroznovom mušte,

               –OENO-TECHNO 14-541B Použitie proteáz na zníženie koncentrácií bielkovín spôsobujúcich zákal vo víne,

               –OENO-TECHNO 15-581A Ošetrenie vína kyselinou fumarovou – Cieľ: mikrobiologická stabilizácia,

               –OENO-SPECIF 17-625 Porovnávacie hodnotenie aktivity proteázy (aspergilopepsín I) v enzymatických prípravkoch,

               –OENO-SPECIF 17-629 Monografia o hĺbkových filtračných hárkoch,

               –OENO-SPECIF 20-673 Aktualizácia monografie o kazeináte draselnom,

               –OENO-SPECIF 20-682 Odstránenie odkazov a údajov súvisiacich s aktivitou galaktanázy z textov OIV,

               –OENO-MICRO 18-632 Aktualizácia hárku COEI-2-CONBAC o analytických technikách a mikrobiologickej kontrole – analýzy spoločné pre všetky monografie,

               –OENO-SCMA 16-601A Revízia metódy OIV-MA-AS2-01A a OIV-MA-AS2-01B – „Hustota a špecifická hmotnosť pri 20 °C“,

               –OENO-SCMA 16-601B Revízia metódy OIV-MA-AS312-01A a OIV-MA-AS312-01B – „Obsah alkoholu v objem. %“,

               –OENO-SCMA 18-636 Metóda stanovovania sladidiel vo víne,

               –OENO-SCMA 18-637 Analýza prvkov pomocou MP-AES,

               –OENO-SCMA 19-661 Kolaboratívna štúdia Validácia metód na stanovenie celkového SO2: kruhový test.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2021
            COM(2021) 268 final
            2021/0131(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, pokiaľ ide o pripravované rozhodnutie účastníkov dohody o štátom podporovaných vývozných úveroch

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorú má Komisia v mene Európskej únie zaujať v súvislosti s dohodou o štátom podporovaných vývozných úveroch (ďalej len „dohoda“), pokiaľ ide o pripravované rozhodnutie zmeniť ustanovenia dohody o úrokových sadzbách. V týchto ustanoveniach sa stanovujú minimálne obchodné referenčné úrokové sadzby (ďalej len „sadzby CIRR“, z angl. Commercial Interest Reference Rates), ktoré sa vzťahujú na štátnu finančnú podporu na vývozné úvery. Pripravovaným rozhodnutím by sa zosúladili postupy medzi účastníkmi dohody a zabezpečili by sa podmienky, ktoré by odrážali podmienky na súkromných finančných trhoch.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o štátom podporovaných vývozných úveroch

               Dohoda o štátom podporovaných vývozných úveroch je džentlmenskou dohodou medzi EÚ, Spojenými štátmi americkými, Kanadou, Japonskom, Kóreou, Nórskom, Švajčiarskom, Austráliou, Novým Zélandom a Tureckom, ktorej cieľom je poskytnúť rámec pre riadne využívanie štátom podporovaných vývozných úverov. V praxi to znamená stanovenie rovnakých podmienok (pri ktorých sa hospodárska súťaž odvíja od ceny a kvality vyvážaného tovaru a služieb, a nie od poskytnutých finančných podmienok) a snahu o odstránenie subvencií a narušení obchodu súvisiacich so štátom podporovanými vývoznými úvermi. Dohoda nadobudla platnosť v apríli 1978, je uzatvorená na neurčitý čas, a hoci jej sekretariát OECD poskytuje administratívnu podporu, nie je aktom OECD
                  1
               .

               Dohoda sa pravidelne aktualizuje, aby sa zohľadnil vývoj na finančnom trhu a vývoj politiky, ktoré majú vplyv na poskytovanie štátom podporovaných vývozných úverov. Dohoda bola transponovaná, a teda sa stala v EÚ právne záväznou na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2011
                  2

                  3
               . Revízie podmienok dohody sú začlenené do práva EÚ prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 2 tohto nariadenia.

               2.2.Účastníci dohody o štátom podporovaných vývozných úveroch

               Európska komisia zastupuje Úniu na zasadnutiach účastníkov dohody (ďalej len „účastníci“), ako aj pri rozhodovaní účastníkov dohody písomnými postupmi. Rozhodnutia o všetkých zmenách dohody sa prijímajú konsenzom. Pozíciu Únie prijíma Rada a členské štáty o nej rokujú v rámci pracovnej skupiny Rady pre vývozné úvery
                  4
               .

               V článku 63 písm. a) dohody sa stanovuje, že „účastníci pravidelne prehodnocujú systém určovania sadzieb CIRR s cieľom zabezpečiť, aby oznamované sadzby odrážali existujúce trhové podmienky a spĺňali ciele, ktorých dosiahnutie sa stanovením týchto sadzieb sledovalo. Toto prehodnocovanie sa týka aj marže, ktorá sa pripočítava pri uplatňovaní týchto sadzieb.“

               2.3.Pripravovaný akt účastníkov dohody o štátom podporovaných vývozných úveroch

               Od začiatku roka 2014 prebieha prehodnocovanie systému sadzieb CIRR. Sadzby CIRR sú pevne stanovené minimálne úrokové sadzby, ktoré môžu byť ponúkané ako súčasť zmluvy o financovaní vývozu zabezpečenej vládou. Sadzby CIRR sú pevne stanovené pre každú menu účastníkov dohody. Na 127. zasadnutí účastníkov, ktoré sa konalo v júni 2014, účastníci poverili expertov na technické otázky, aby prehodnotili ustanovenia dohody o sadzbách CIRR.

               Reforma sadzieb CIRR by predstavovala komplexnú reformu pokrývajúcu prevádzkové aspekty (napr. postupy, ako je fixácia a stanovovanie úrokových sadzieb), ako aj štrukturálne aspekty (napr. základné sadzby, marže a prirážky). Cieľom reformy sadzieb CIRR je zosúladiť postupy poskytovania úverov medzi účastníkmi a priblížiť sadzby CIRR trhovým sadzbám. Plánované ustanovenia o sadzbách CIRR by sa uplatňovali na všetky transakcie okrem transakcií, na ktoré sa vzťahuje sektorový dohovor o lodiach a sektorový dohovor o civilných lietadlách.

               Na 141. zasadnutí účastníkov, ktoré sa konalo v júni 2019, predseda expertov na technické otázky predložil predbežný návrh predsedu týkajúci sa reformy sadzieb CIRR, ktorého cieľom je dosiahnuť rovnováhu medzi rozličnými záujmami a postojmi vyjadrenými počas technickej práce. Predbežný návrh predsedu získal širokú všeobecnú podporu účastníkov, zatiaľ čo niekoľko menej zásadných otázok ešte nebolo vyriešených. Na zasadnutí účastníkov v novembri minulého roku sa názory účastníkov navzájom priblížili. Účastníci dohody majú rozhodnutie o kompromisnom návrhu prijať písomným postupom.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Dohoda WTO o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach“) poskytuje výnimku pre dohodu v orientačnom zozname vývozných subvencií za predpokladu, že postup v oblasti vývozných úverov, ktorý je v súlade s ustanoveniami dohody, sa nepovažuje za zakázanú vývoznú subvenciu, ktorú zakazuje dohoda o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach. To znamená, že ak je člen WTO zmluvnou stranou dohody a jeho postup v oblasti vývozných úverov je v súlade s dohodou alebo ak člen WTO v praxi uplatňuje postupy v oblasti úrokových sadzieb v súlade s ustanoveniami dohody, daný postup v oblasti vývozných úverov sa nepovažuje za vývoznú subvenciu. To dáva ustanoveniam dohody o úrokových sadzbách osobitný význam.

               Ustanovenia o sadzbách CIRR už dávno neboli zmenené a vyžadujú si komplexnú reformu. Pri rozhodovaní o získavaní zdrojov v rámci svetového obchodu má financovanie obchodu čoraz zásadnejší význam, čo vedie k tomu, že sa na súkromných finančných trhoch ponúka široká škála finančných produktov a štruktúr zmlúv. S cieľom zabezpečiť súlad sa ustanovenia dohody o úrokových sadzbách musia pravidelne prispôsobovať vyvíjajúcim sa trhovým postupom. Dohoda len načrtáva všeobecné zásady poskytovania úverov zabezpečených vládou s pevne stanovenými úrokovými sadzbami a zameriava sa na štrukturálne aspekty. Keďže členské štáty poskytujú sadzby CIRR vo väčšej miere ako väčšina ostatných účastníkov a v záujme zosúladenia postupov v rámci EÚ sa členské štáty neformálne dohodli na súbore pravidiel, ktoré zahŕňajú prevádzkové aspekty systému sadzieb CIRR a sú doplnkom k ustanoveniam dohody. Okrem dohody a neformálnych usmernení EÚ prijala väčšina členských štátov aj vnútroštátne predpisy o sadzbách CIRR.

               Pripravované rozhodnutie o reforme sadzieb CIRR by umožnilo podrobnejšie a komplexnejšie aktualizovať PRÍLOHU XVI k dohode. Pokryli by sa ako náklady vzniknuté veriteľovi pred podpísaním vývoznej zmluvy kupujúcim (napr. pravidlá pre minimálne poplatky účtované za ponúknutie a stanovenie úrokovej sadzby), tak aj pravidlá týkajúce sa spôsobu výpočtu úrokovej sadzby, ktorá zodpovedá výnosu zo štátneho dlhopisu plus marži pokrývajúcej ostatné náklady na financovanie. Tým, že sa začlenia zložky ovplyvňujúce náklady na financovanie, má reforma sadzieb CIRR viesť k väčšej súdržnosti podmienok, ktoré ponúkajú agentúry pre vývozné úvery, a tým zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov dohody. Tým by sa obmedzila možnosť členských štátov EÚ prispôsobiť ustanovenia sadzieb CIRR na vnútroštátnej úrovni osobitným potrebám domáceho výrobného odvetvia. Počíta sa s prechodným obdobím dvoch rokov, ktoré poskytne agentúram pre vývozné úvery ponúkajúcim priame úvery čas, aby sa mohli prispôsobiť novým usmerneniam.

               Stručne povedané, pripravované rozhodnutie o reforme sadzieb CIRR zahŕňa pravidlá týkajúce sa prevádzkových aj štrukturálnych aspektov, ktoré by zabezpečili väčšiu súdržnosť politík a posilnili rovnaké podmienky medzi účastníkmi. Preto sa odporúča, aby pozíciou Únie bolo písomným postupom schváliť pripravované rozhodnutie účastníkov dohody o prijatí nových usmernení o sadzbách CIRR.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  5
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Pripravovaný akt môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2011 zo 16. novembra 2011 o uplatňovaní určitých usmernení v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES. Dôvod je založený na článku 2 tohto nariadenia, v ktorom sa uvádza, že „Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 3 s cieľom zmeniť a doplniť prílohu II ako dôsledok zmien a doplnení usmernení, na ktorých sa dohodli účastníci dohody“.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú vývozných úverov, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti spoločnej obchodnej politiky. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2021/0131 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, pokiaľ ide o pripravované rozhodnutie účastníkov dohody o štátom podporovaných vývozných úveroch

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Usmernenia uvedené v dohode o štátom podporovaných vývozných úveroch (ďalej len „dohoda“) boli transponované, a teda sa stali v EÚ právne záväznými na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2011
                  6
               .

               (2)V súlade s článkom 63 dohody by účastníci dohody (ďalej len „účastníci“) mali pravidelne prehodnocovať systém určovania obchodných referenčných úrokových sadzieb (ďalej len „sadzby CIRR“) s cieľom zabezpečiť, aby oznamované sadzby odrážali existujúce trhové podmienky a spĺňali ciele, ktorých dosiahnutie sa stanovením týchto sadzieb sledovalo. Toto prehodnocovanie by sa malo týkať aj marže, ktorá sa pripočítava pri uplatňovaní týchto sadzieb.

               (3)Účastníci majú písomným postupom rozhodnúť o pripravovanom rozhodnutí o zmene ustanovení o sadzbách CIRR uvedených v dohode.

               (4)Pripravované rozhodnutie o reforme ustanovení o sadzbách CIRR by malo zabezpečiť väčšiu súdržnosť politík a zosúladiť postupy poskytovania úverov, čím sa posilnia rovnaké podmienky medzi účastníkmi. Okrem toho by rozhodnutie malo priblížiť pevné úrokové sadzby ponúkané v rámci štátom podporovaných vývozných úverových transakcií trhovým sadzbám a zabezpečiť, aby boli lepšie prispôsobené podmienkam na súkromnom finančnom trhu. Prechodné obdobie dvoch rokov by malo agentúram pre vývozné úvery poskytnúť čas na prijatie a oznámenie nových usmernení.

               (5)Je vhodné stanoviť pozíciu. ktorá sa má zaujať v mene Únie v písomnom postupe účastníkov dohody, keďže plánované rozhodnutie môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie podľa článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1233/2011,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v písomnom postupe účastníkov dohody o štátom podporovaných vývozných úveroch, pokiaľ ide o pripravované rozhodnutie o zmene ustanovení o sadzbách CIRR, je založená na prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        V zmysle vymedzenia v článku 5 Dohovoru OECD.

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2011 zo 16. novembra 2011 o uplatňovaní určitých usmernení v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES (Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 45).

                     (3)

                        V minulosti boli už do práva EÚ prostredníctvom rozhodnutí Rady transponované predchádzajúce znenia dohody OECD.

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady, ktorým sa zriaďuje Skupina pre koordináciu politiky v oblasti poistenia úverov, úverových záruk a finančných úverov (Ú. v. ES 66, 27.10.1960, s. 1339).

                     (5)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1233/2011 zo 16. novembra 2011 o uplatňovaní určitých usmernení v oblasti štátom podporovaných vývozných úverov a o zrušení rozhodnutí Rady 2001/76/ES a 2001/77/ES (Ú. v. EÚ L 326, 8.12.2011, s. 45) [ďalej len „nariadenie (EÚ) č. 1233/2011“].

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2021
            COM(2021) 268 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, pokiaľ ide o pripravované rozhodnutie účastníkov dohody o štátom podporovaných vývozných úveroch

               PRÍLOHA

               NÁVRH

               PRÍLOHA XVII

               ODDIEL 1:STANOVENIE SADZBY CIRR

               1.Sadzba CIRR sa stanoví pre menu každého účastníka za predpokladu, že požadované údaje sú sprístupnené sekretariátu. Účastník alebo neúčastník môže požiadať, aby sa sadzba CIRR stanovila pre menu neúčastníka. Po konzultácii so zainteresovaným neúčastníkom môžu účastník alebo sekretariát v mene tohto neúčastníka podať návrh na stanovenie sadzby CIRR v príslušnej mene.

               2.Ostatní účastníci použijú sadzbu CIRR stanovenú pre konkrétnu menu, ak sa rozhodnú pre financovanie v uvedenej mene.

               3.Sadzba CIRR sa skladá zo základnej sadzby a marže.

               4.Minimálna sadzba CIRR pre akúkoľvek menu nesmie byť nižšia než 15 bázických bodov.

               I.STANOVENIE ZÁKLADNEJ SADZBY

               5.Sadzby CIRR sa počítajú mesačne a nadobúdajú účinnosť 15. dňom každého mesiaca.

               6.Základné sadzby CIRR sa vypočítavajú pomocou výnosov zo štátnych dlhopisov.

               7.Splatnosť štátneho dlhopisu, ktorý sa má použiť pre každú transakciu, sa určí podľa tohto vzorca: doba čerpania úveru („DP“) + 0,5 doby splácania + 0,5 intervalu splátok v rokoch
                  1
                (v prípade štandardných profilov splácania). V prípade transakcií s neštandardným profilom splácania sa uplatňuje tento vzorec: DP + [∑ (𝑡𝑙𝑖 − 𝑡𝑠𝑝) ∗ 𝐷𝑙𝑖] / ∑ 𝐷𝑙𝑖 𝑛 𝑖=1 𝑛 𝑖=1 ∗ 1/365]
                  2
               . Výsledok sa zaokrúhli na najbližší rok a obmedzí sa na maximálne desať rokov s dolnou hranicou minimálne tri roky.

               8.Účastníci vypočítajú výnosy z dlhopisov pomocou aritmetického priemeru všetkých denných výnosov z trojročných, štvorročných, päťročných, šesťročných, sedemročných, osemročných, deväťročných a desaťročných štátnych dlhopisov predchádzajúceho kalendárneho mesiaca pre svoje príslušné meny. Tieto výnosy sa nahlásia sekretariátu najneskôr päť dní po skončení každého mesiaca a každý mesiac sa sprístupnia verejnosti.

               9.V záujme dosiahnutia potrebných výnosov môžu účastníci použiť lineárnu interpoláciu, pokiaľ použijú interpolačný interval od dvojročných štátnych dlhopisov do pätnásťročných štátnych dlhopisov vrátane. Extrapolácia v záujme dosiahnutia nižšieho alebo vyššieho výnosu z dlhopisov nie je povolená.

               10.Ak by nebolo možné získať údaje o jednom alebo viacerých potrebných štátnych dlhopisoch (podľa článkov 8 a 9), v tejto mene nebude existovať žiadna sadzba CIRR pre transakcie, ktoré si vyžadujú takéto lehoty splatnosti (článok 7), až na výnimku, keď sa chýbajúce údaje týkajú kratších lehôt splatnosti a keď boli poskytnuté údaje o dlhších lehotách splatnosti (až do 10 rokov). V takom prípade sa na výpočet základných sadzieb, ktoré si vyžadujú takéto kratšie lehoty splatnosti, použijú výnosy najbližšieho vyššieho štátneho dlhopisu.

               II.STANOVENIE MARŽE

               11.Marža sa vypočítava štvrťročne (každý rok 15. januára, 15. apríla, 15. júla a 15. októbra) na základe výnosového rozpätia pre päťročné swapy (rozdiel medzi sadzbou päťročných štátnych dlhopisov a sadzbou päťročného swapu).

               12.Marža sa vypočíta pomocou tohto vzorca: 0,5 * (trojmesačný priemer denných výnosov rozpätia pre päťročné swapy) + 80 bázických bodov. Výsledok sa zaokrúhli na najbližší bázický bod a obmedzí sa maximálne na 120 bázických bodov s dolnou hranicou minimálne 80 bázických bodov.

               13.Trojmesačný priemer denných rozpätí pre päťročné swapy, ktorý sa má použiť, sa dosiahne vypočítaním aritmetického priemeru denného rozpätia pre päťročné swapy za posledné tri kalendárne mesiace v príslušných menách. Sekretariátu sa nahlasujú najneskôr päť dní po skončení každého štvrťroka.

               14.Ak rozpätie pre päťročné swapy nie je na trhu pre danú menu k dispozícii, marža sa stanoví na 100 bázických bodov.

               15.Výsledné marže sa sprístupnia verejnosti na začiatku každého štvrťroka.

               ODDIEL 2:UPLATŇOVANIE SADZBY CIRR

               16.V prípade, že sa štátna finančná podpora poskytuje pre úvery s pohyblivou úrokovou sadzbou, banky ani iné finančné inštitúcie nesmú počas celej doby trvania úveru ponúknuť možnosť výberu medzi sadzbou CIRR (v čase uzatvárania pôvodnej zmluvy) a krátkodobou trhovou úrokovou sadzbou podľa toho, ktorá je nižšia.

               I.OBDOBIE PLATNOSTI SADZBY CIRR

               17.Sadzba CIRR môže byť uzamknutá pred dátumom, v deň alebo po dátume finančnej zmluvy.

               18.V prípade, ak je sadzba CIRR uzamknutá a fixovaná pred dátumom finančnej zmluvy, obdobie fixácie nesmie presiahnuť 12 po sebe nasledujúcich mesiacov
                  3
               , o dĺžke obdobia fixácie sa rozhodne najneskôr v deň stanovenia sadzby a k príslušnej sadzbe CIRR sa pripočíta ďalšie rozpätie podľa nasledujúcej tabuľky.

                        Obdobie fixácie (v mesiacoch)

                        Náklady na obdobie fixácie

                        1 mesiac fixácie

                        20 bázických bodov

                        2 mesiace fixácie

                        20 bázických bodov

                        3 mesiace fixácie

                        20 bázických bodov

                        4 mesiace fixácie

                        20 bázických bodov

                        5 mesiacov fixácie

                        20 bázických bodov

                        6 mesiacov fixácie

                        20 bázických bodov

                        7 mesiacov fixácie

                        23 bázických bodov

                        8 mesiacov fixácie

                        26 bázických bodov

                        9 mesiacov fixácie

                        30 bázických bodov

                        10 mesiacov fixácie

                        34 bázických bodov

                        11 mesiacov fixácie

                        39 bázických bodov

                        12 mesiacov fixácie

                        44 bázických bodov

               19.Ak obdobie fixácie uplynie pred dátumom finančnej zmluvy, sadzba CIRR sa môže okamžite alebo neskôr opätovne nastaviť a fixovať na nové obdobie fixácie. Ak došlo k podpísaniu obchodnej zmluvy pred opätovným nastavením, táto opätovne nastavená sadzba nesmie byť nižšia ako posledná uzamknutá sadzba. Počet možných opätovných nastavení sadzby CIRR nie je obmedzený.

               20.Akákoľvek zmena obdobia vzniku úroku pred dátumom finančnej zmluvy alebo v tento dátum vedie k prepočtu základnej sadzby CIRR. Takýto prepočet sa zakladá na novom období vzniku úroku, pričom sa použijú základné sadzby platné v pôvodný deň stanovenia sadzby. Prepočet sa nepovažuje za opätovné nastavenie ani za zrušenie sadzby CIRR.

               II.POPLATOK ZA ZÁVÄZOK

               21.Za priame úvery sa účtuje poplatok za záväzok. Ak bola sadzba CIRR uzamknutá pred dátumom finančnej zmluvy alebo v tento dátum, poplatok za záväzok sa účtuje bezprostredne po dátume finančnej zmluvy. Ak bola sadzba CIRR uzamknutá po dátume finančnej zmluvy, poplatok za záväzok sa účtuje bezprostredne po dátume stanovenia sadzby.

               22.Účastníci účtujú poplatok za záväzok na úrovni obchodných praktík na trhu alebo vyšší, za predpokladu, že takéto informácie sú k dispozícii.

               III.DOBROVOĽNÉ ZRUŠENIE A DOBROVOĽNÉ PREDČASNÉ SPLATENIE ÚVERU

               23.Ak je sadzba CIRR dobrovoľne zrušená, žiadna následná sadzba CIRR, ktorá je stanovená pre tú istú transakciu a toho istého vývozcu, nesmie byť nižšia ako posledná stanovená sadzba CIRR.

               24.Pred dátumom finančnej zmluvy nevznikajú pri zrušení sadzby CIRR alebo pri prechode na pohyblivú sadzbu žiadne náklady.

               25.Po dátume finančnej zmluvy a bez ohľadu na to, kedy bola sadzba CIRR stanovená, v prípade dobrovoľného zrušenia úveru, dobrovoľného predčasného splatenia úveru alebo akejkoľvek jeho časti dlžník nahradí štátnej inštitúcii poskytujúcej štátnu podporu všetky náklady a straty, ktoré jej vzniknú v dôsledku takéhoto predčasného splatenia alebo dobrovoľného zrušenia úveru. Patria sem náklady štátnej inštitúcie súvisiace s nahradením tej časti očakávaného prílivu hotovosti s fixnou úrokovou sadzbou, ktorá bola prerušená predčasným splatením alebo dobrovoľným zrušením.

               ODDIEL 3:PREHODNOCOVANIE A PRECHODNÉ OPATRENIA

               26.Ustanovenia uvedené v tejto prílohe nadobúdajú účinnosť dva roky po dátume dohody o reforme a uplatňujú sa na transakcie uzavreté od tohto dátumu.

               27.Najneskôr štyri roky po dátume dohody o reforme účastníci komplexne prehodnotia ustanovenia o sadzbách CIRR uvedené v tejto prílohe.

               II.DOPLNENIA DO PRÍLOHY XV (ZOZNAM VYMEDZENÍ POJMOV)

               ·Dátum finančnej zmluvy: dátum, ku ktorému sú všetky zmluvné strany finančnej zmluvy viazané, po zohľadnení všetkých súvisiacich právnych povinností.

               ·Dátum stanovenia sadzby: dátum, ku ktorému sa sadzba CIRR uzamkne.

               ·Obdobie fixácie: obdobie medzi dátumom stanovenia sadzby a dátumom finančnej zmluvy.

               ·Obdobie vzniku úroku: obdobie, počas ktorého vznikajú úroky (t. j. od prvého čerpania do poslednej splátky istiny: doba čerpania úveru + doba splácania).

               III.ZMENA ČLÁNKU 20 PO NADOBUDNUTÍ PLATNOSTI REFORMY

               20.STANOVENIE A UPLATŇOVANIE SADZIEB CIRR

               a)Sadzba CIRR pre štátnu finančnú podporu poskytovanú na základe dohody a všetkých jej príloh okrem sektorového dohovoru o vývozných úveroch na lode civilné lietadlá (príloha III) sa určuje a uplatňuje v súlade s ustanoveniami prílohy XVI.

               b)Sadzba CIRR pre štátnu finančnú podporu poskytovanú na základe dohody a všetkých jej príloh okrem sektorového dohovoru o vývozných úveroch na lode (príloha I) a sektorového dohovoru o vývozných úveroch na civilné lietadlá (príloha III) sa určuje a uplatňuje v súlade s ustanoveniami prílohy XVII.

                     (1)

                        Interval splátok pre ročnú splátku = 1, pre polročné splátky = 0,5 a pre štvrťročné splátky = 0,25.

                     (2)

                        tli = dátum i-tej splátky; tsp = dátum začiatočného bodu splácania úveru; Dli = suma zaplatená pri i-tej splátke.

                     (3)

                        Ak dôjde k opätovnému nastaveniu sadzby CIRR, počet mesiacov sa opätovne nastaví na nulu.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 275 final
            2021/0132(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o finančných príspevkoch, ktoré majú zmluvné strany Európskeho rozvojového fondu uhradiť do tohto fondu vrátane druhej splátky na rok 2021

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Tento návrh sa týka návrhu rozhodnutia Rady o druhej splátke finančných príspevkov do 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF), ktoré majú zmluvné strany zaplatiť v roku 2021.

                  11. Európsky rozvojový fond a iné jeho fondy, ktoré sú ešte otvorené (t. j. 8., 9. a 10. ERF), sa spravujú podľa tohto súboru predpisov:

                  súčasná Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej („dohoda o partnerstve AKT – EÚ“), v znení posledných zmien
                     1
                  ,

                  rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 2/2020
                     2
                   zo 4. decembra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019
                     3
                   o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ, aby sa uplatňovanie ustanovení dohody o partnerstve AKT – EÚ ďalej predĺžilo do 30. novembra 2021 alebo do nadobudnutia platnosti novej dohody AKT – EÚ (ďalej len „nová dohoda“) alebo do začatia predbežného vykonávania novej dohody medzi Úniou a krajinami AKT, podľa toho, čo nastane skôr,

                  rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/2233 o viazaní finančných prostriedkov pochádzajúcich zo spätných tokov v rámci investičného nástroja AKT z operácií v rámci 9., 10. a 11. Európskeho rozvojového fondu
                     4
                  ,

                  vnútorná dohoda medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie („vnútorná dohoda o 11. ERF“)
                     5
                  ,

                  nariadenie Rady (EÚ) 2018/1877 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond
                     6
                   („nariadenie o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF“).

                  Uvedené dokumenty obsahujú viacročné záväzky zmluvných strán ERF finančne prispievať do pokladnice ERF. V nariadení o finančných pravidlách pre 11. ERF sa stanovujú pravidelné príspevky, ktoré majú zmluvné strany ERF uhrádzať do pokladnice ERF na základe vopred stanovených finančných záväzkov. Výzvy na úhradu pravidelných príspevkov sa uskutočňujú na základe technických rozhodnutí Rady, ktoré zohľadňujú plnenie vopred dohodnutých finančných záväzkov.

               Niektoré časti dôvodovej správy sa preto nevzťahujú na výzvy týkajúce sa pravidelných príspevkov, akou je táto.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  V súlade s článkom 19 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF musí Rada o tomto návrhu rozhodnúť najneskôr do 21 kalendárnych dní po tom, čo Európska komisia, ktorá koná v menej Európskej únie, predloží tento návrh.

               2021/0132 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o finančných príspevkoch, ktoré majú zmluvné strany Európskeho rozvojového fondu uhradiť do tohto fondu vrátane druhej splátky na rok 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie
                  7
               , a najmä na jej článok 7 ods. 2 v spojení s jej článkom 14 ods. 3,

               so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2018/1877 z 26. novembra 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond a o zrušení nariadenia (EÚ) 2015/323
                  8
                (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF“), a najmä na jeho článok 19 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s postupom stanoveným v článkoch 19 až 22 nariadenia Rady (EÚ) 2018/1877
                  9
                má Európska komisia do 15. júna 2021 predložiť návrh, v ktorom spresní výšku druhej splátky príspevku na rok 2021 a upravenú výšku ročného príspevku na rok 2021 v prípade, že táto suma neodráža skutočné potreby.

               (2)V súlade s článkom 46 nariadenia (EÚ) 2018/1877 Európska investičná banka (EIB) zaslala 6. apríla 2021 Komisii svoje aktualizované odhady záväzkov a platieb týkajúce sa nástrojov, ktoré spravuje.

               (3)Podľa článku 20 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1877 sa v rámci výziev na úhradu príspevkov najskôr využijú sumy stanovené pre predchádzajúce Európske rozvojové fondy (ďalej len „ERF“). Mala by sa preto uskutočniť výzva na poskytnutie finančných príspevkov podľa nariadenia (EÚ) 2018/1877 určená EIB a Komisii.

               (4)V zmysle článku 152 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „dohoda o vystúpení“) má Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska (ďalej len „Spojené kráľovstvo“) zostať zmluvnou stranou ERF až do uzavretia 11. ERF a všetkých predchádzajúcich neuzavretých ERF. Podľa článku 153 dohody o vystúpení sa však podiel Spojeného kráľovstva na finančných prostriedkoch, ktorých viazanosť bola zrušená, či už v rámci projektov 11. ERF, v prípade ktorých bola viazanosť týchto finančných prostriedkov zrušená po 31. decembri 2020, alebo v rámci predchádzajúcich ERF, nemá opätovne použiť.

               (5)V rozhodnutí Rady (EÚ) 2020/1708
                  10
                sa stanovila ročná suma príspevkov členských štátov do ERF na rok 2021 vo výške 3 700 000 000 EUR pre Európsku komisiu a vo výške 300 000 000 EUR pre EIB.

               (6)V záujme rýchleho uplatňovania opatrení stanovených v tomto rozhodnutí by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Jednotlivé príspevky do Európskeho rozvojového fondu uhrádzajú zmluvné strany Európskeho rozvojového fondu Európskej komisii a Európskej investičnej banke ako druhú splátku na rok 2021 v súlade s prílohou.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 420, 14.12.2020, s. 32.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 1, 3.1.2020, s. 3.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 438, 28.12.2020, s. 188 – 191.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 307, 3.12.2018, s. 1 – 21.

                     (7)

                        Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 17 – 38.

                     (9)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2018/1877 z 26. novembra 2018 o finančných pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond, a o zrušení nariadenia (EÚ) 2015/323 (Ú. v. EÚ L 307, 3.12.2018, s. 1).

                     (10)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1708 z 13. novembra 2020 o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu, vrátane stropu na rok 2022, ročnej sumy na rok 2021, prvej splátky na rok 2021 a orientačnej a nezáväznej predpovede očakávaných ročných súm príspevkov na roky 2023 a 2024 (Ú. v. EÚ L 385, 13.11.2020, s. 13).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 275 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu naROZHODNUTIE RADY
            o finančných príspevkoch, ktoré majú zmluvné strany Európskeho rozvojového fondu uhradiť do tohto fondu vrátane druhej splátky na rok 2021

               PRÍLOHA

                        ČLENSKÉ ŠTÁTY A SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

                        Kľúč pre 11. ERF v %

                        2. splátka na rok 2021 (EUR)

                        Spolu

                        EIB

                        Komisia

                        11. ERF

                        11. ERF

                        BELGICKO

                        3,24927

                        4 224 051,00

                        38 991 240,00

                        43 215 291,00

                        BULHARSKO

                        0,21853

                        284 089,00

                        2 622 360,00

                        2 906 449,00

                        ČESKO

                        0,79745

                        1 036 685,00

                        9 569 400,00

                        10 606 085,00

                        DÁNSKO

                        1,98045

                        2 574 585,00

                        23 765 400,00

                        26 339 985,00

                        NEMECKO

                        20,57980

                        26 753 740,00

                        246 957 600,00

                        273 711 340,00

                        ESTÓNSKO

                        0,08635

                        112 255,00

                        1 036 200,00

                        1 148 455,00

                        ÍRSKO

                        0,94006

                        1 222 078,00

                        11 280 720,00

                        12 502 798,00

                        GRÉCKO

                        1,50735

                        1 959 555,00

                        18 088 200,00

                        20 047 755,00

                        ŠPANIELSKO

                        7,93248

                        10 312 224,00

                        95 189 760,00

                        105 501 984,00

                        FRANCÚZSKO

                        17,81269

                        23 156 497,00

                        213 752 280,00

                        236 908 777,00

                        CHORVÁTSKO

                        0,22518

                        292 734,00

                        2 702 160,00

                        2 994 894,00

                        TALIANSKO

                        12,53009

                        16 289 117,00

                        150 361 080,00

                        166 650 197,00

                        CYPRUS

                        0,11162

                        145 106,00

                        1 339 440,00

                        1 484 546,00

                        LOTYŠSKO

                        0,11612

                        150 956,00

                        1 393 440,00

                        1 544 396,00

                        LITVA

                        0,18077

                        235 001,00

                        2 169 240,00

                        2 404 241,00

                        LUXEMBURSKO

                        0,25509

                        331 617,00

                        3 061 080,00

                        3 392 697,00

                        MAĎARSKO

                        0,61456

                        798 928,00

                        7 374 720,00

                        8 173 648,00

                        MALTA

                        0,03801

                        49 413,00

                        456 120,00

                        505 533,00

                        HOLANDSKO

                        4,77678

                        6 209 814,00

                        57 321 360,00

                        63 531 174,00

                        RAKÚSKO

                        2,39757

                        3 116 841,00

                        28 770 840,00

                        31 887 681,00

                        POĽSKO

                        2,00734

                        2 609 542,00

                        24 088 080,00

                        26 697 622,00

                        PORTUGALSKO

                        1,19679

                        1 555 827,00

                        14 361 480,00

                        15 917 307,00

                        RUMUNSKO

                        0,71815

                        933 595,00

                        8 617 800,00

                        9 551 395,00

                        SLOVINSKO

                        0,22452

                        291 876,00

                        2 694 240,00

                        2 986 116,00

                        SLOVENSKO

                        0,37616

                        489 008,00

                        4 513 920,00

                        5 002 928,00

                        FÍNSKO

                        1,50909

                        1 961 817,00

                        18 109 080,00

                        20 070 897,00

                        ŠVÉDSKO

                        2,93911

                        3 820 843,00

                        35 269 320,00

                        39 090 163,00

                        SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

                        14,67862

                        19 082 206,00

                        176 143 440,00

                        195 225 646,00

                        EÚ27 A SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO SPOLU

                        100,00

                        130 000 000,00

                        1 200 000 000,00

                        1 330 000 000,00


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2021
            COM(2021) 282 final
            2021/0137(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               V Zmluve o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske politiky a podporu zamestnanosti za vec spoločného záujmu a koordinovať svoju činnosť v rámci Rady. Uvádza sa v nej, že Rada má prijať usmernenia pre politiky zamestnanosti (článok 148), pričom tieto usmernenia musia byť zlučiteľné s uvedenými hlavnými smermi hospodárskych politík (článok 121).

               Kým hlavné smery hospodárskych politík zostávajú v platnosti bez časového obmedzenia, usmernenia pre politiky zamestnanosti treba vypracovať každý rok. Usmernenia boli prvýkrát prijaté spoločne („integrovaný balík“) v roku 2010 na podporu stratégie Európa 2020. Zostali stabilné do roku 2014. Revidované integrované usmernenia boli prijaté v roku 2015. V roku 2018 boli usmernenia pre politiky zamestnanosti zosúladené so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý v novembri 2017 vyhlásil Európsky parlament, Rada a Komisia a ktorého cieľom je podpora reforiem na vnútroštátnej úrovni a usmernenie obnoveného procesu konvergencie v celej Európe. Tie isté usmernenia sa uplatňovali aj v roku 2019. V roku 2020 boli upravené tak, aby zahŕňali prvky súvisiace s dôsledkami krízy spôsobenej ochorením COVD-19, so zelenou a digitálnou transformáciou a s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja.

               Spolu s hlavnými smermi hospodárskych politík sa usmernenia pre politiky zamestnanosti predkladajú ako rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (časť II integrovaných usmernení) a poskytujú základ pre odporúčania pre jednotlivé krajiny v príslušných oblastiach.

               Celkové ciele a priority vyjadrené v usmerneniach pre politiky zamestnanosti zostávajú v platnosti. Podľa článku 148 ods. 2 ZFEÚ sa musí platnosť usmernení pre politiky zamestnanosti na rok 2021 potvrdiť rozhodnutím Rady po porade s Európskym parlamentom, Hospodárskym a sociálnym výborom, Výborom regiónov a Výborom pre zamestnanosť.

               „Usmernenia pre politiky zamestnanosti“:

               Usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

               Usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám

               Usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

               Usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

               2021/0137 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 148 ods. 2,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  1
               ,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  2
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  3
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť
                  4
               ,

               keďže:

               (1)Členské štáty a Únia majú pracovať na rozvoji koordinovanej stratégie zamestnanosti so zameraním najmä na podporu kvalifikovanej, vyškolenej a adaptabilnej pracovnej sily, ako aj na trhy práce, ktoré sú orientované na budúcnosť a reagujú na hospodárske zmeny, a to v záujme dosiahnutia cieľov plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, vyváženého rastu, vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšenia jeho kvality, stanovených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Členské štáty majú považovať podporu zamestnanosti za záležitosť spoločného záujmu a koordinovať svoje zodpovedajúce činnosti v Rade, s prihliadnutím na vnútroštátne skúsenosti týkajúce sa zodpovednosti sociálnych partnerov.

               (2)Únia má bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporovať sociálnu spravodlivosť a ochranu, ako aj rodovú rovnosť, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv dieťaťa. Pri vymedzovaní a vykonávaní svojich politík a činností má Únia prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, so zárukou primeranej sociálnej ochrany, s bojom proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, vysokou úrovňou vzdelávania a odbornej prípravy a ochranou ľudského zdravia, ako sa stanovuje v článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

               (3)Únia v súlade so ZFEÚ vypracovala a vykonáva nástroje na koordináciu politík v oblasti hospodárstva a zamestnanosti. Súčasťou týchto nástrojov sú Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov (ďalej len „usmernenia“) uvedené v prílohe k rozhodnutiu Rady (EÚ) 2020/1512(
                  5
               ) a hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie stanovené v odporúčaní Rady (EÚ) 2015/1184 (
                  6
               ), ktoré spolu tvoria integrované usmernenia. Vzhľadom na vzájomnú prepojenosť medzi členskými štátmi sa nimi má riadiť vykonávanie politiky v členských štátoch a Únii. Výsledný súbor koordinovaných európskych a vnútroštátnych politík a reforiem by mal byť vhodným súborom udržateľných politík v oblasti hospodárstva a zamestnanosti, vďaka ktorému by sa mali dosiahnuť pozitívne vedľajšie účinky.

               (4)Usmernenia sú v súlade s Paktom stability a rastu, s platnými právnymi predpismi Únie a rozličnými iniciatívami Únie vrátane odporúčania Rady z 30. októbra 2020(
                  7
               ), odporúčania Rady z 15. februára 2016 (
                  8
               ), odporúčania Rady z 19. decembra 2016(
                  9
               ), odporúčania Rady z 15. marca 2018 (
                  10
               ), odporúčania Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie(
                  11
               ), odporúčania Rady z 22. mája 2019 (
                  12
               ), odporúčania Rady z 8. novembra 2019(
                  13
               ), odporúčania Rady z 10. marca 2014 (
                  14
               ), odporúčania Rady z 24. novembra 2020(
                  15
               ), odporúčania Komisie týkajúceho sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE) zo 4. marca 2021 (
                  16
               ) a [odporúčania Rady o vytvorení európskej záruky pre deti (
                  17
               )].

               (5)V rámci európskeho semestra sa spájajú rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovanú mnohostrannú spoluprácu, pokiaľ ide o politiky v oblasti hospodárstva a zamestnanosti, a dohľad nad týmito politikami. Pri presadzovaní environmentálnej udržateľnosti, produktivity, spravodlivosti a stability európsky semester spája zásady Európskeho piliera sociálnych práv a sociálny prehľad, ktorý je jeho nástrojom na monitorovanie, a predpokladá intenzívne zapojenie sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti a iných zainteresovaných strán. Podporuje plnenie cieľov udržateľného rozvoja. Politiky Únie a členských štátov v oblasti zamestnanosti a hospodárstva by mali ísť ruka v ruke s prechodom Európy na klimaticky neutrálne, environmentálne udržateľné a digitálne hospodárstvo, pričom ich cieľom by malo byť zlepšenie konkurencieschopnosti, zabezpečenie primeraných pracovných podmienok, podpora inovácie, sociálnej spravodlivosti a rovnakých príležitostí, ako aj riešenie nerovností a regionálnych rozdielov.

               (6)Zmena klímy a výzvy súvisiace so životným prostredím, globalizácia, digitalizácia, umelá inteligencia, práca na diaľku, hospodárstvo založené na platformách a demografické zmeny premenia európske hospodárstva a spoločnosti. Únia a jej členské štáty by mali spolupracovať s cieľom účinne riešiť tieto štrukturálne faktory a podľa potreby prispôsobiť existujúce systémy, pričom by mali uznávať úzku vzájomnú prepojenosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov a súvisiacich politík. To si vyžaduje koordinované, ambiciózne a účinné politické opatrenia na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni v súlade so ZFEÚ a s právnymi predpismi Únie o správe hospodárskych záležitostí. Takéto politické opatrenia by mali zahŕňať oživenie udržateľných investícií, obnovený záväzok vykonávať v náležitej postupnosti štrukturálne reformy, ktoré posilňujú hospodársky rast, vytváranie kvalitných pracovných miest, produktivitu, primerané pracovné podmienky, sociálnu a územnú súdržnosť, vzostupnú konvergenciu, odolnosť a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti. Mali by byť kombináciou opatrení na strane ponuky a dopytu, pričom by sa mal zároveň zohľadňovať ich vplyv na životné prostredie a zamestnanosť a sociálnu oblasť.

               (7)Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlásili Európsky pilier sociálnych práv(
                  18
               ) (ďalej len „pilier“). V rámci tohto piliera sa stanovuje dvadsať zásad a práv na podporu dobre fungujúcich trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré sú rozdelené do troch kategórií: rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky a sociálna ochrana a začlenenie. Tieto zásady a práva usmerňujú stratégiu Únie a zabezpečujú, aby prechod na klimatickú neutrálnosť a environmentálnu udržateľnosť, digitalizáciu a demografické zmeny boli spravodlivé a sociálne spravodlivé. Pilier a s ním súvisiaci sociálny prehľad predstavujú referenčný rámec na monitorovanie výsledkov členských štátov v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti, na podporu reforiem na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a na zosúladenie „sociálnych“ a „trhových“ aspektov v dnešnom modernom hospodárstve, a to aj prostredníctvom podpory sociálneho hospodárstva. Komisia predložila 4. marca 2021 akčný plán na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv (
                  19
               ) zahŕňajúci ambiciózne, ale realistické ciele a doplnkové čiastkové ciele v oblasti zamestnanosti, zručností, vzdelávania a v sociálnej oblasti do roku 2030.

               (8)Vedúci predstavitelia EÚ uznali 8. mája 2021 na sociálnom samite v Porte (
                  20
               ) Európsky pilier sociálnych práv za základný prvok obnovy a poukázali na to, že jeho vykonávaním sa posilní úsilie Únie o digitálnu, zelenú a spravodlivú transformáciu a prispeje sa k dosiahnutiu vzostupnej sociálnej a hospodárskej konvergencie a k riešeniu demografických výziev. Zdôraznili, že sociálny rozmer, sociálny dialóg a aktívne zapojenie sociálnych partnerov sú základom vysoko konkurencieschopného sociálneho trhového hospodárstva. Členské štáty uviedli, že akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv predložený Komisiou poskytuje užitočné usmernenia na vykonávanie piliera, a to aj v oblasti zamestnanosti, zručností, zdravia a sociálnej ochrany. Uvítali nové hlavné ciele EÚ do roku 2030 v oblasti zamestnanosti (78 % obyvateľstva vo veku 20 – 64 rokov by malo byť zamestnaných), zručností (60 % všetkých dospelých by sa malo každý rok zúčastňovať na odbornej príprave) a znižovania chudoby (zníženie o najmenej 15 miliónov ľudí vrátane piatich miliónov detí) a revidovaný sociálny prehľad s cieľom monitorovať pokrok pri vykonávaní zásad sociálneho piliera ako súčasti rámca koordinácie politík v kontexte európskeho semestra. Okrem toho poznamenali, že vzhľadom na to, ako sa Európa postupne zotavuje z pandémie spôsobenej ochorením COVID-19, bude potrebné preorientovať naše priority z ochrany pracovných miest na ich vytváranie a na zlepšovanie ich kvality, pričom zdôraznili, že uplatňovanie zásad Európskeho piliera sociálnych práv bude mať zásadný význam pre to, aby sa v rámci inkluzívnej obnovy zabezpečilo zvyšovanie počtu a kvality pracovných miest pre všetkých. Členské štáty napokon zdôraznili, že je dôležité pozorne sledovať – a to aj na najvyššej úrovni – pokrok dosiahnutý pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a plnení hlavných cieľov do roku 2030.

               (9)Reformy trhu práce vrátane vnútroštátnych mechanizmov stanovovania miezd by sa mali riadiť vnútroštátnymi postupmi sociálneho dialógu s cieľom zabezpečiť spravodlivé mzdy, ktoré umožňujú dôstojnú životnú úroveň a udržateľný rast. Mali by zároveň poskytovať potrebný priestor na široké posúdenie sociálno-ekonomických otázok vrátane zlepšenia udržateľnosti, konkurencieschopnosti, inovácie, vytvárania kvalitných pracovných miest, pracovných podmienok, chudoby zamestnaných osôb, vzdelávania a zručností, verejného zdravia, začlenenia a reálnych príjmov. Členské štáty a Únia by mali zabezpečiť, aby sa vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 na sociálnu a ekonomickú oblasť, ako aj na oblasť zamestnanosti znížil a aby boli zmeny sociálne spravodlivé a nediskriminačné. Je potrebné posilňovať obnovu a usilovať sa o vytváranie inkluzívnej a odolnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia chránení, dokážu predvídať a zvládať zmeny a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Na podporu zmien postavenia na trhu práce je potrebný ucelený súbor aktívnych politík trhu práce, ktorý pozostáva z dočasných stimulov na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta, politík v oblasti zručností a lepších služieb zamestnanosti, ako sa zdôrazňuje v odporúčaní Komisie (EÚ) týkajúcom sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 (EASE).

               (10)Je potrebné riešiť diskrimináciu vo všetkých jej formách, zabezpečiť rodovú rovnosť a podporovať zamestnanosť mladých ľudí. Okrem toho treba zabezpečiť prístup a príležitosti pre všetkých a zredukovať chudobu a sociálne vylúčenie, aj v prípade detí, a to najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a primeraných a inkluzívnych systémov sociálnej ochrany a odstránením prekážok, ktoré bránia vzdelávaniu, odbornej príprave a účasti na trhu práce, okrem iného aj prostredníctvom investícií do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a do digitálnych zručností. Vzhľadom na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 a v kontexte starnúcich spoločností má osobitný význam včasný a rovnaký prístup k cenovo dostupným službám dlhodobej starostlivosti a zdravotnej starostlivosti vrátane prevencie a podpory zdravotnej starostlivosti. Viac by sa mal využiť potenciál osôb so zdravotným postihnutím prispievať k hospodárskemu rastu a sociálnemu rozvoju. Na pracoviskách v Únii sa ujímajú nové hospodárske a obchodné modely a v dôsledku toho sa takisto menia pracovnoprávne vzťahy. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v rámci nových pracovnoprávnych vzťahov vyplývajúcich z nových foriem práce zachovával a posilňoval európsky sociálny model.

               (11)Tieto integrované usmernenia by mali byť základom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré môže Rada adresovať členským štátom. Vzhľadom na komplexnú a na budúcnosť orientovanú povahu plánov podpory obnovy a odolnosti a na skutočnosť, že takýto plán predložili všetky členské štáty, nebolo potrebné, aby Komisia v roku 2021 navrhla odporúčania pre jednotlivé krajiny. Komisia však v roku 2021 navrhla odporúčania týkajúce sa rozpočtovej situácie členských štátov, ako sa predpokladá v Pakte stability a rastu.

               (12)Členské štáty by mali v plnej miere využívať iniciatívu REACT-EU(
                  21
               ), ktorá posilňuje fondy politiky súdržnosti do roku 2023, Európsky sociálny fond plus, nový Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti(
                  22
               ) a iné fondy Únie vrátane Fondu na spravodlivú transformáciu a Fondu InvestEU s cieľom podporovať zamestnanosť, sociálne investície, sociálne začlenenie, prístupnosť, ako aj príležitosti na zvyšovanie úrovne zručností a získavanie nových zručností pracovnej sily, celoživotné vzdelávanie a kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu pre všetkých vrátane digitálnej gramotnosti a digitálnych zručností. Hoci sú integrované usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.

               (13)Výbor pre zamestnanosť a Výbor pre sociálnu ochranu by mali monitorovať vykonávanie príslušných politík so zreteľom na usmernenia pre zamestnanosť a v súlade so svojim príslušným mandátom vyplývajúcim zo zmluvy. Tieto výbory a ďalšie prípravné orgány Rady zapojené do koordinácie hospodárskych a sociálnych politík by mali úzko spolupracovať. Malo by sa pokračovať v dialógu o politike medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, najmä pokiaľ ide o usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov.

               (14)S Výborom pre sociálnu ochranu sa konzultovalo,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré sú stanovené v prílohe k rozhodnutiu Rady (EÚ) 2020/1512, zostávajú v platnosti aj v roku 2021 a členské štáty ich zohľadnia vo svojich politikách zamestnanosti a v programoch reforiem.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (2)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/1512 z 13. októbra 2020 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 344, 19.10.2020, s. 22–28).

                     (6)

                        Odporúčanie Rady (EÚ) 2015/1184 zo 14. júla 2015 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie (Ú. v. EÚ L 192, 18.7.2015, s. 27).

                     (7)

                        Odporúčanie Rady z 30. októbra 2020 o moste k pracovným miestam – posilnení záruky pre mladých ľudí, a ktorým sa nahrádza odporúčanie Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí 2020/C 372/01, Ú. v. EÚ C 372, 4.11.2020, s. 1 – 9).

                     (8)

                        Odporúčanie Rady z 15. februára 2016 týkajúce sa integrácie dlhodobo nezamestnaných do trhu práce (Ú. v. EÚ C 67, 20.2.2016, s. 1).

                     (9)

                        Odporúčanie Rady z 19. decembra 2016 s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností: nové príležitosti pre dospelých (Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1).

                     (10)

                        Odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu (Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1).

                     (11)

                        Odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1).

                     (12)

                        Odporúčanie Rady z 22. mája 2019 týkajúce sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve (Ú. v. EÚ C 189, 5.6.2019, s. 4).

                     (13)

                        Odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe k sociálnej ochrane pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby (Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1).

                     (14)

                        Odporúčanie Rady z 10. marca 2014 o rámci kvality pre stáže (Ú. v. EÚ C 88, 27.3.2014, s. 1).

                     (15)

                        Odporúčanie Rady z 24. novembra 2020 týkajúce sa odborného vzdelávania a prípravy (OVP) pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť 2020/C 417/01, Ú. v. EÚ C 417, 2.12.2020, s. 1 – 16).

                     (16)

                        Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/402 zo 4. marca 2021 týkajúce sa účinnej aktívnej podpory zamestnanosti po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 C/2021/1372 (EASE) (Ú. v. EÚ L 80, 8.3.2021, s. 1 – 8).

                     (17)

                        …

                     (18)

                        Vyhlásenie európskeho piliera sociálnych práv (Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10).

                     (19)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv( COM/2021/102 final).

                     (20)

                        Európska rada,
                  Portské vyhlásenie
                  , 8. mája 2021.

                     (21)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia na poskytovanie pomoci na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU) (Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 30 – 42).

                     (22)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17 – 75).