title: Návrh nariadenie rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov {SEK(2005)1749}

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52005PC0689

Návrh nariadenie Rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov {SEK(2005)1749}  /* KOM/2005/0689 v konečnom znení - CNS 2005/0274 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 22.12.2005KOM(2005)689 v konecnom znení2005/0274(CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov {SEK(2005)1749}(predložený Komisiou)ODÔVODNENIE1. ÚvodRada prijala 12. decembra 2001 nariadenie (ES) č. 6/2002 o dizajnoch Spoločenstva (ďalej len „nariadenie o dizajnoch Spoločenstva“)[1].Nariadenie o dizajnoch Spoločenstva ustanovuje systém dizajnov Spoločenstva, ktorým sa zabezpečuje nadobudnutie ochrany dizajnov s jednotným účinkom na celom území Spoločenstva. Podľa nariadenia môže byť dizajn chránený buď nezapísaným dizajnom Spoločenstva, ak je dizajn sprístupnený verejnosti spôsobom uvedeným v nariadení, alebo zapísaným dizajnom Spoločenstva, ak je zapísaný podľa postupu uvedeného v nariadení.Nariadením o dizajnoch Spoločenstva sa Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory), ďalej len „úrad“,[2] poveruje správou dizajnu Spoločenstva. 1. januára 2003 úrad umožnil podávanie prihlášok zapísaných dizajnov Spoločenstva, a to od 1. apríla 2003.23. decembra 2003 nadobudol platnosť Akt Haagskej dohody z roku 1999, týkajúci sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov, ktorý bol prijatý 2. júla 1999 v Ženeve (ďalej len „Ženevský akt“). Ženevský akt umožňuje pôvodcom získať ochranu dizajnu v niekoľkých krajinách prostredníctvom jednotného medzinárodného depozitu. Jednotná medzinárodná prihláška podaná na Medzinárodný úrad Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“) tým podľa Ženevského aktu nahrádza celú sériu žiadostí, ktoré by sa inak museli podávať na rôzne vnútroštátne a regionálne úrady.Jednou z hlavných inovácií Ženevského aktu je skutočnosť, že k nemu môžu pristúpiť medzivládne organizácie, ktoré majú regionálny úrad na zápis dizajnov s účinkom na území, na ktoré sa vzťahuje ustanovujúca zmluva organizácie. Táto inovácia bola zaradená do Ženevského aktu najmä s úmyslom, aby sa umožnilo Spoločenstvu pripojiť sa k medzinárodnému systému zápisu po nadobudnutí účinnosti systému dizajnov Spoločenstva.V rámci prípravy na pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu vypracovala Komisia dva návrhy, ktoré sú spoločne predložené Rade. Prvý návrh Komisie sa vzťahuje na pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu[3].Druhý návrh obsahuje nevyhnutné opatrenia, aby pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobudlo platnosť.2. Štruktúra návrhu KomisieNavrhuje sa, aby opatrenia, na základe ktorých pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť, boli začlenené do nariadenia prostredníctvom zmien a doplnení existujúcich ustanovení a pridania novej hlavy XIa o „medzinárodnom zápise dizajnov“[4].V zásade platí, že hmotnoprávne ustanovenia vzťahujúce sa na medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva sú rovnaké ako ustanovenia, ktoré sa vzťahujú k dizajnom Spoločenstva.Týmto spôsobom podliehajú medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho Spoločenstva a dizajny Spoločenstva rovnakému právu súvisiacemu s dizajnami (Hlava II), sú predmetom vlastníctva (Hlava III), môžu podliehať návrhu na výmaz (Hlava VI), odvolanie je prípustné proti rozhodnutiu odboru výmazov (Hlava VII) a právomoc a postupy v právnych konaniach týkajúcich sa dizajnov Spoločenstva sú rovnaké pre medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho spoločenstva ako aj pre dizajny Spoločenstva (Hlava IX).Z týchto dôvodov obsahuje nová Hlava XIa mnohé krížové odkazy na iné články nariadenia.Zaradenie tejto novej hlavy do nariadenia uľahčuje prístup ku všetkým ustanoveniam, ktoré sa uplatňujú na dizajn chránený na celom území Európskeho spoločenstva, či už zápisom dizajnu ako dizajnu Spoločenstva alebo medzinárodným zápisom dizajnu s vyznačením Európskeho Spoločenstva podľa Ženevského aktu.Prostredníctvom navrhovanej štruktúry sa vykonávacie opatrenia, ako napríklad opatrenia stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 2245/2002[5] , č. 2246/2002[6] a č. 216/96[7] budú v zásade uplatňovať mutatis mutandis. V prípade potreby ich Komisia zmení a doplní, napríklad pokiaľ ide o preskúmanie dôvodov zamietnutia podľa článku 106e tohto návrhu.3. Ženevský aktŽenevský akt tvorí časť Haagskeho systému, ktorý je založený na Haagskej dohode týkajúcej sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov. Túto dohodu tvoria tri rôzne akty: Londýnsky akt z roku 1934, Haagsky akt z roku 1960 a Ženevský akt z roku 1999. Tieto tri akty sú nezávislé a pokiaľ ide o ich hmotnoprávne ustanovenia, platia súčasne. Zmluvné strany sa môžu rozhodnúť, či sa stanú stranou jedného, dvoch alebo všetkých troch aktov. Automaticky sa stávajú členmi Haagskej únie, ktorá má v súčasnosti 42 zmluvných štátov, medzi nimi i 12 členských štátov EÚ[8].Systém medzinárodného zápisu dizajnov vznikol z potreby jednoduchosti a úspornosti. V skutočnosti umožňuje majiteľom dizajnu, ktorí pochádzajú zo zmluvného štátu, získať ochranu svojich dizajnov s minimálnymi formalitami a nákladmi.Medzinárodnú prihlášku možno podať v jednom jazyku (angličtina alebo francúzština) za jednotný súbor poplatkov. Prihlasovateľ musí vyznačiť zmluvné štáty, v ktorých sa má žiadaná ochrana uplatňovať. Medzinárodná prihláška sa spravidla posiela priamo na medzinárodný úrad. Po jej doručení medzinárodný úrad skontroluje, či je v súlade s predpísanými formálnymi požiadavkami a následne prihlášku, alebo lepšie zápis, uverejní vo Vestníku medzinárodných dizajnov (na webovej stránke WIPO). Po uverejnení musí každý vnútroštátny úrad zistiť medzinárodné zápisy, v ktorých bol vyznačený, s cieľom pristúpiť k prípadnému vecnému preskúmaniu stanovenému jeho vlastnými právnymi predpismi.Akýkoľvek vecný aspekt ochrany (najmä vrátane vecného preskúmania vykonaného každým úradom, hodnotenia podmienok ochrany a rámca pôsobnosti takejto ochrany) je takto výhradne záležitosťou legislatívy každej vyznačenej zmluvnej strany.V dôsledku tohto preskúmania môže úrad informovať medzinárodný úrad o zamietnutí ochrany na svojom území. Medzinárodný zápis však nemôže byť zamietnutý na základe rozporu s formálnymi požiadavkami. Tieto požiadavky sa musia považovať za splnené už po preskúmaní, ktoré vykoná medzinárodný úrad.Medzinárodná prihláška má po jej akceptovaní rovnaký účinok v každej vyznačenej krajine, ako keby bol dizajn uložený priamo v takejto krajine. Medzinárodný zápis je preto z hľadiska rozsahu pôsobnosti ochrany a uplatňovania rovnocenný vnútroštátnemu právu. Medzinárodný zápis zároveň uľahčuje zachovanie ochrany: musí sa obnoviť len jedna prihláška a existuje len jeden jednoduchý postup pre záznam akýchkoľvek zmien (napr. vlastníctva alebo adresy).Prijatie Ženevského aktu v roku 1999 malo dvojaký cieľ, a to:-  zatraktívniť Haagsky systém pre prihlasovateľov a rozšíriť tento systém o nových členov; za týmto účelom zaviedol akt z roku 1999 do Haagskeho systému mnohé črty s cieľom uľahčiť pristúpenie k Haagskej únii krajinám, ktoré riadia systémy preskúmania priemyselných dizajnov (napr. USA a Japonsko);-  zabezpečiť vytvorenie väzby medzi systémom medzinárodného zápisu a regionálnymi systémami na základe ustanovenia, že medzivládne organizácie sa môžu stať zmluvnou stranou uvedeného aktu.Druhý cieľ otvára dvere pristúpeniu Európskeho spoločenstva k Haagskemu systému. Územie EÚ by sa v takom prípade považovalo pre účely dohody za jednu krajinu a pravidlá týkajúce sa priemyselných dizajnov Spoločenstva za príslušné domáce právne predpisy. Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu by sa stal úradom zodpovedným za vecné preskúmanie medzinárodných prihlášok, v ktorých by bolo vyznačené Spoločenstvo.Systém Ženevského aktu sa stal plne funkčný 1. apríla 2004. V tento deň nadobudol platnosť Ženevský akt i aktualizované spoločné predpisy v rámci Haagskej dohody, ktoré celé konanie zjednodušujú.Systém dizajnov Spoločenstva a systém medzinárodného zápisu, ako boli ustanovené Haagskou dohodou, sa môžu považovať za komplementárne. Systém dizajnov Spoločenstva stanovuje úplný a jednotný systém zápisu regionálnych dizajnov, ktorý sa vzťahuje na celé územie Európskej únie. Haagska dohoda je zmluvou, ktorá centralizuje postupy na získanie ochrany dizajnov na území vyznačených zmluvných strán.4. Právny základKeďže pravidlá, na základe ktorých pristúpenie Európskeho Spoločenstva k Haagskej dohode nadobúda platnosť, sú začlenené do tohto nariadenia zaradením novej a samostatnej hlavy a zmenou a doplnením existujúcich ustanovení, právny základ pre tento návrh musí byť rovnaký ako právny základ nariadenia, t. j. článok 308 Zmluvy.5. ČlánkyČlánok 1 odsek 1Článok 1 odsek 1 upravuje článok 25 ods. 1 písm. d) tým, že dopĺňa „alebo právom na dizajn zapísaným podľa Ženevského aktu Haagskej dohody, týkajúceho sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov, prijatého v Ženeve 2. júla 1999 (...), a ktorý má účinok v Spoločenstve, alebo prihláškou o takéto právo“. Toto doplnenie je potrebné na vysvetlenie, že medzinárodná prihláška alebo zápis má rovnakú hodnotu ako predchádzajúci dizajn ako právo na dizajn podľa vnútroštátnych predpisov pre dizajn alebo predpisov Spoločenstva pre dizajn.Článok 1 odsek. 2Ustanovenia, na základe ktorých pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť, sú začlenené do nariadenia o dizajnoch Spoločenstva zaradením novej hlavy XIa o medzinárodnom zápise dizajnov.Oddiel 1 – Všeobecné ustanoveniaČlánok 106a (Uplatňovanie ustanovení)Ako všeobecné pravidlo platí, že článok 106a tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia stanovuje, že nariadenie Rady (ES) č. 6/2002 o dizajnoch Spoločenstva a nariadenia, ktorými sa toto nariadenie vykonáva, sa v zásade uplatňujú na medzinárodné zápisy s vyznačením Spoločenstva podľa Ženevského aktu.Okrem toho sa vysvetľuje, že medzinárodný register bude nahrádzať register vedený úradom v prípadoch, keď ide o medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho spoločenstva. Akýkoľvek záznam v medzinárodnom registri v súvislosti s medzinárodným zápisom s vyznačením Európskeho spoločenstva má taký istý účinok, ako keby bol urobený v registri vedenom úradom.Rovnaké odôvodnenie sa uplatňuje aj pri uverejnení: všetky uverejnenia v súvislosti s medzinárodnou prihláškou s vyznačením Spoločenstva vykonáva medzinárodný úrad a majú rovnaké účinky ako uverejnenia úradom. Okrem toho sa odôvodnenie vzťahuje na jazykový režim článku 98 nariadenia.Oddiel 2 – Medzinárodné zápisy s vyznačením Európskeho spoločenstvaČlánok 106b (Postup pre podávanie medzinárodnej prihlášky)Článok 4 ods. 1 písm. a) Ženevského aktu uvádza, že medzinárodná prihláška môže byť podaná na základe voľby prihlasovateľa buď priamo na medzinárodný úrad alebo cez úrad zmluvnej strany prihlasovateľa. Podľa článku 4 ods. 1 písm. b) Ženevského aktu však môže zmluvná strana oznámiť, že medzinárodné prihlášky sa nemôžu podávať cez jej úrad.Haagsky systém vyvodzuje väčšinu svojich výhod z jednoduchosti a zdá sa, že pre prihlášky dizajnu má miesto prijímajúceho úradu menší význam. Európske spoločenstvo by malo preto vylúčiť podávanie prihlášok cez úrad s cieľom vyhnúť sa zbytočnej duplicite práce. Tiež sa uprednostňuje podávanie prihlášok priamo na WIPO s cieľom vyhnúť sa tomu, aby si prihlasovatelia mýlili prihlášky na zápis dizajnov Spoločenstva s prihláškami medzinárodných zápisov. Takéto zamieňanie by bolo problematickejšie v prípade zaplatenia základného poplatku za medzinárodnú prihlášku, ktorý sa má v každom prípade zaplatiť priamo medzinárodnému úradu, a ktorý je splatný v čase podania prihlášky. Ak by prihlasovatelia omylom zaplatili poplatok Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu, tento úrad by im ho musel vrátiť späť. Je dôležité, aby WIPO v súčasnosti neprijímala prihlášky podávané cez vnútroštátne úrady a dokonca ani od tých zmluvných strán, ktoré by povolili takýto postup.Z tohto dôvodu Komisia navrhuje, aby Spoločenstvo vo svojom prístupovom nástroji uviedlo, že medzinárodné prihlášky sa nemôžu podávať cez jeho úrad. V súlade s tým sa článkom 106b upresňuje, že medzinárodné prihlášky s vyznačením Spoločenstva sa podľa článku 4 ods. 1 Ženevského aktu podávajú priamo na medzinárodný úrad.Článok 106c (Poplatky za vyznačenie)1.  Ženevský akt v článku 7 uvádza, že predpísané poplatky za vyznačenie zahŕňajú štandardný poplatok za vyznačenie, ktorý sa musí zaplatiť za každú vyznačenú zmluvnú stranu. Okrem toho, ktorákoľvek zmluvná strana, ktorá je medzivládnou organizáciou, môže vyhlásiť, že za každú prihlášku a za každé obnovenie medzinárodného zápisu, v ktorom je vyznačená, je štandardný poplatok za vyznačenie nahradený individuálnym poplatkom za vyznačenie, ktorého výška sa uvedie vo vyhlásení a môže sa meniť v ďalších vyhláseniach. Pevne stanovená suma nemôže byť vyššia než ekvivalent sumy, ktorú by príslušná zmluvná strana bola oprávnená obdržať za vnútroštátnu prihlášku a jej obnovenie a táto čiastka sa musí znížiť o úspory vyplývajúce z medzinárodného postupu.2.  Komisia navrhuje, aby Spoločenstvo v prístupovom nástroji vyhlásilo, že predpísané poplatky za vyznačenie uvedené v článku 7 ods. 1 Ženevského aktu v súvislosti s prihláškou a jej obnovením sa nahrádzajú individuálnymi poplatkami za vyznačenie. Tieto poplatky sú splatné medzinárodnému úradu a medzinárodný úrad ich poukáže Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu.3.  Komisia navrhne aj zmenu a doplnenie nariadenia (ES) č. 2246/2002 o poplatkoch splatných Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu, kde budú pevne stanovené sumy individuálnych poplatkov za vyznačenie v súlade s požiadavkami uvedeného článku 7 ods. 2 a s pravidlom 28 spoločných predpisov.Článok 106d (Účinky medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva)Odsek 1Ak podľa článku 48 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva prihláška zapísaného dizajnu Spoločenstva spĺňa požadované podmienky a ak nebola zamietnutá na základe článku 47 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva, úrad zapíše prihlášku ako zapísaný dizajn Spoločenstva.Podľa článku 47 sa prihláška zapísaného dizajnu Spoločenstva zamietne, ak úrad zistí dôvody výluky zo zápisu, t. j. dizajn, pre ktorý sa požaduje ochrana, nezodpovedá definícii podľa článku 3 písm. a), alebo je v rozpore s verejným poriadkom alebo prijatými zásadami morálky.Ustanovením článku 106d tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa zabezpečuje, že začiatok ochrany medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva podlieha rovnakým podmienkam, aké sa uplatňujú na zapísaný dizajn Spoločenstva, t. j. medzinárodný zápis s vyznačením Európskeho spoločenstva nebude mať účinok zápisu dizajnu Spoločenstva na území Európskeho spoločenstva skôr, ako úrad preskúma medzinárodný zápis z hľadiska dôvodov výluky zo zápisu.Odsek 2Článkom 106d ods. 2 tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa stanovuje, že ak úrad nezamietne účinky medzinárodného zápisu s vyznačením Európskeho spoločenstva na jeho území podľa článku 12 ods. 2 Ženevského aktu, alebo ak akékoľvek takéto zamietnutie bolo stiahnuté, účinky medzinárodného zápisu začnú platiť dňom jeho zápisu podľa článku 10 ods. 2 Ženevského aktu a účinky budú rovnaké ako účinky zapísaného dizajnu Spoločenstva.Odsek 3Medzinárodné zápisy, ktoré sú zaznamenané v medzinárodnom registri v registri úradu nie je potrebné znovu uverejniť, síce článok 106d ods. 3 tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia ale zaväzuje úrad poskytovať informácie o zápisoch podľa Ženevského aktu s vyznačením Európskeho spoločenstva. To sa môže účinne dosiahnuť napr. vytvorením hypertextového odkazu na Haagsky systém na webovej stránke Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu. Spôsoby by mali byť stanovené vo vykonávacom predpise.Článok 106e (Dôvody zamietnutia)Odsek 1Dôvody zamietnutia stanovené v článku 106e tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sú rovnaké ako dôvody výluky zo zápisu podľa jeho článku 47 ods. 1, čím sa zabezpečuje, že medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva podlieha rovnakému preskúmaniu ako prihlášky zapísaných dizajnov Spoločenstva.Odsek 2Ustanovením článku 106e tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa zaručuje majiteľovi medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva právo vyjadriť sa k medzinárodnému zápisu alebo sa ho vzdať, pokiaľ ide o Európske spoločenstvo, v súlade s článkom 12 ods. 3 písm. b) Ženevského aktu.Zodpovedajúcim ustanovením v článku 47 ods. 2 sa okrem toho stanovuje, že prihlasovateľovi zapísaného dizajnu Spoločenstva sa povoľuje zmena a doplnenie prihlášky. Táto ďalšia možnosť sa ale nemôže uplatňovať pri medzinárodnom zápise, pretože dôvody zamietnutia podľa odseku 1 môžu byť odstránené len zmenou a doplnením príslušného dizajnu, zatiaľ čo Ženevský akt neumožňuje zmenu a doplnenie dizajnu medzinárodného zápisu po jeho zápise do medzinárodného registra.Riadny postup je takýto: úrad preskúma ex officio dôvody zamietnutia. Ak úrad vykonávajúci toto preskúmanie zaznamená dôvod zamietnutia, oznámi to medzinárodnému úradu vrátane dôvodov, na ktorých sa zamietnutie zakladá. Takéto oznámenie bude vydané do šiestich mesiacov od uverejnenia medzinárodného zápisu (pravidlo 18 ods. 1 spoločných predpisov). Medzinárodný úrad bezodkladne postúpi kópiu oznámenia o zamietnutí majiteľovi (článok 12 ods. 3 Ženevského aktu). Do konca lehoty upresnenej úradom v oznámení sa majiteľovi povoľuje vzdať sa medzinárodného zápisu, pokiaľ ide o Spoločenstvo, alebo sa vyjadriť s cieľom odstrániť dôvody zamietnutia. V priebehu preskúmania dôvodov zamietnutia komunikujú majiteľ a úrad priamo. Ak majiteľ odstráni dôvod(y) zamietnutia, úrad stiahne zamietnutie a zodpovedajúcim spôsobom to oznámi medzinárodnému úradu.Odsek 3Článkom 106e ods. 3 sa upresňuje, že podmienky na preskúmanie dôvodov zamietnutia sú stanovené vo vykonávacom predpise.Článok 106f (Výmaz medzinárodného zápisu)Odsek 1Článkom 106f tejto navrhovanej zmeny a doplnenia nariadenia sa implementuje článok 15 ods. 1 Ženevského aktu, ktorý povoľuje výmaz medzinárodného zápisu na území Európskeho spoločenstva.Týmto ustanovením sa zabezpečuje, že výmaz medzinárodného zápisu na území Európskeho Spoločenstva podlieha rovnakým ustanoveniam, aké sa vzťahujú na návrh na výmaz zapísaného dizajnu Spoločenstva. Tretie strany sa môžu usilovať o výmaz medzinárodného zápisu v rámci Spoločenstva buď návrhom podaným na úrad podľa článku 52 alebo protinávrhom na súde Spoločenstva pre dizajn podľa článku 81 písm. d).V prípade návrhu na výmaz, podaného na úrad, sa uplatňujú hlavy VI a VII. K návrhu na výmaz sa môže vyjadriť majiteľ, najmä podľa článku 31 vykonávacieho predpisu. Proti konečnému rozhodnutiu odboru výmazu možno podať odvolanie (článok 55 ods. 1 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva).V tejto súvislosti sa dodržiava článok 15 ods. 1 Ženevského aktu. Týmto ustanovením sa požaduje, aby výmaz medzinárodného zápisu nemohol byť vyhlásený bez toho, aby majiteľovi bola včas poskytnutá možnosť obrany svojich práv.Odsek 2Článkom 15 ods. 2 Ženevského aktu sa požaduje, aby Úrad zmluvnej strany, na území ktorej sa uplatňuje výmaz medzinárodného zápisu, oznámil túto skutočnosť medzinárodnému úradu, ak vie o tomto výmaze. Tento záväzok bol prevzatý v článku 106f odsek 2. Je jasné, že úrad bude vedieť o výmaze, ak je to výsledok výmazového postupu na úrade, alebo ak súd Spoločenstva pre dizajn informuje úrad o výmaze v súlade s článkom 86 ods. 4 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva.Článok 2Článkom 97 nariadenia o dizajnoch Spoločenstva sa upresňuje, že pokiaľ v hlave o doplnkových ustanoveniach týkajúcich sa úradu nie je stanovené inak, úrad sa bude riadiť v súvislosti s jeho úlohami v rámci tohto nariadenia hlavou XII nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva. Hlava XII nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva obsahuje článok 134 ods. 3 o príjmoch úradu. Toto ustanovenie bolo upravené na základe pristúpenia k Madridskému protokolu, ktorým sa vytvoril nový zdroj príjmov, ktorým boli „celkové poplatky pre medzinárodný zápis s vyznačením Európskych spoločenstiev splatné podľa Madridského protokolu a uvedené v článku 140 tohto nariadenia ...“.Podobná zmena nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva je potrebná v nadväznosti na pristúpenie ES k Ženevskému aktu. Poplatky splatné podľa Ženevského aktu by mali byť uvedené ako nový zdroj príjmov úradu.Článok 3Spoločenstvo bude viazané Ženevským aktom tri mesiace odo dňa uloženia prístupového nástroja u generálneho riaditeľa medzinárodného úradu.V tejto súvislosti by sa malo pripomenúť, že článok 2 návrhu Komisie na rozhodnutie Rady, ktorým sa schvaľuje pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu, a na ktorý sa odkazovalo vyššie, uvádza, že v nadväznosti na prijatie toho rozhodnutia Radou môže Rada uložiť tento prístupový nástroj u generálneho riaditeľa Medzinárodného úradu odo dňa, keď Rada prijala nevyhnutné opatrenia, na základe ktorých pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť.2005/0274(CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 6/2002 a (ES) č. 40/94, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnovRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 308,so zreteľom na návrh Komisie[9]so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[10],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[11],keďže:(1) Nariadením Rady (ES) č. 6/2002 z 12. decembra 2001 o dizajnoch Spoločenstva[12] sa vytvoril systém dizajnov Spoločenstva, ktorým môžu podniky jedným postupovým systémom získať jednotnú ochranu dizajnov Spoločenstva s účinkami na celom území Spoločenstva.(2) V nadväznosti na prípravy, ktoré začala a uskutočnila Svetová organizácia duševného vlastníctva (ďalej len „WIPO“) s účasťou členských štátov, ktoré sú členmi Haagskej únie, členských štátov, ktoré nie sú členmi Haagskej únie a Európskeho spoločenstva, bol na diplomatickej konferencii, zvolanej na tento účel do Ženevy, dňa 2. júla 1999 prijatý Ženevský akt Haagskej dohody, týkajúci sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov (ďalej len „Ženevský akt“).(3) Rada svojím rozhodnutím [….] schválila pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu Haagskej dohody, týkajúcemu sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov[13] a oprávnila predsedu Rady uložiť prístupový nástroj u Generálneho riaditeľa WIPO odo dňa, keď Rada prijala nevyhnutné opatrenia, na základe ktorých pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobúda platnosť. Toto nariadenie obsahuje uvedené opatrenia.(4) Do nariadenia (ES) č. 6/2002 by sa mali začleniť vhodné opatrenia zahrnutím novej hlavy o „medzinárodnom zápise dizajnov“.(5) Pravidlá a postupy vzťahujúce sa na medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva by mali byť v zásade rovnaké ako pravidlá a postupy, ktoré sa uplatňujú na prihlášky dizajnov Spoločenstva. Podľa tejto zásady by mal medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva podliehať preskúmaniu v súvislosti s dôvodmi výluky zo zápisu predtým, ako nadobudne rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Podobne by mal medzinárodný zápis, ktorý má rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva podliehať rovnakým pravidlám výmazu ako zapísaný dizajn Spoločenstva.(6) Nariadenie (ES) č. 6/2002 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.(7) Pristúpením Spoločenstva k Ženevskému aktu sa vytvorí nový zdroj príjmov pre Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory). Nariadenie Rady (ES) č. 40/94 z 20. decembra 1993 o ochrannej známke Spoločenstva[14] by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Nariadenie (ES) č. 6/2002 sa mení a dopĺňa takto:1. Článok 25 ods. 1 písm. d) sa nahrádza týmto:„d) ak je dizajn Spoločenstva v rozpore zo skorším dizajnom, ktorý bol sprístupnený verejnosti po dni podania prihlášky, alebo, ak sa požaduje právo prednosti po dni vzniku práva prednosti dizajnu Spoločenstva, a ktorý je chránený odo dňa, ktorý predchádza spomínanému dňu.i) zapísaným dizajnom Spoločenstva alebo prihláškou takéhoto dizajnu, aleboii) zapísaným právom na dizajn členského štátu alebo prihláškou o takéto právo, aleboiii) právom na dizajn zapísaným podľa Ženevského aktu Haagskej dohody, týkajúceho sa medzinárodného zápisu priemyselných dizajnov, prijatého v Ženeve 2. júla 1999, ďalej len „Ženevský akt“, ktorý bol schválený rozhodnutím Rady [….][15] a ktorý má účinok v Spoločenstve, alebo prihláškou o takéto právo;“2. Za hlavu XI sa vkladá táto hlava:„HLAVA XIa:MEDZINÁRODNÝ ZÁPIS DIZAJNOVODDIEL 1VŠEOBECNÉ USTANOVENIAČlánok 106aUplatňovanie ustanovení1. Ak v tejto hlave nie je upresnené inak, toto nariadenie a akékoľvek nariadenia vykonávajúce toto nariadenie, prijaté podľa článku 109 sa uplatňujú mutatis mutandis na zápisy v medzinárodnom registri, ktorý vedie Medzinárodný úrad Svetovej organizácie duševného vlastníctva (ďalej len „medzinárodný zápis“ a „medzinárodný úrad“) s vyznačením Spoločenstva, podľa Ženevského aktu.2. Akýkoľvek záznam medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva v medzinárodnom registri má rovnaký účinok, ako keby bol urobený v registri dizajnov Spoločenstva úradu a akékoľvek uverejnenie medzinárodného zápisu s vyznačením Spoločenstva vo Vestníku medzinárodného úradu má rovnaký účinok ako uverejnenie vo Vestníku dizajnov Spoločenstva.ODDIEL 2MEDZINÁRODNÉ ZÁPISY S VYZNAČENÍM SPOLOČENSTVAČlánok 106bPostup pre podanie medzinárodnej prihláškyMedzinárodné prihlášky podľa článku 4 ods. 1 Ženevského aktu sa podávajú priamo na medzinárodný úrad.Článok 106cPoplatky za vyznačeniePredpísané poplatky za vyznačenie, uvedené v článku 7 ods. 1 Ženevského aktu, sa nahrádzajú jednotným poplatkom za vyznačenie.Článok 106dÚčinky medzinárodného zápisu s vyznačením Európskeho spoločenstva1. Medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva má odo dňa zápisu rovnaký účinok ako prihláška zapísaného dizajnu Spoločenstva.2. Ak nebolo oznámené zamietnutie, alebo ak bolo akékoľvek takéto zamietnutie stiahnuté, má medzinárodný zápis dizajnu s vyznačením Spoločenstva odo dňa uvedeného v odseku 1 rovnaký účinok ako zápis zapísaného dizajnu Spoločenstva.3. Úrad poskytuje informácie o medzinárodných zápisoch uvedených v odseku 2 v súlade s podmienkami stanovenými vo vykonávacom predpise.Článok 106eDôvody zamietnutia1. Úrad oznámi medzinárodnému úradu zamietnutie najneskôr do šiestich mesiacov odo dňa uverejnenia medzinárodného zápisu, ak pri jeho preskúmaní úrad zistí, že dizajn, pre ktorý sa požaduje ochrana, nezodpovedá definícii podľa článku 3 písm. a) alebo je v rozpore s verejným poriadkom alebo prijatými zásadami morálky.V oznámení sa uvedú dôvody, na ktorých sa zamietnutie zakladá.2. Zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu v rámci Spoločenstva nebude konečné bez toho, aby majiteľovi nebola poskytnutá možnosť vzdať sa medzinárodného zápisu, pokiaľ ide o Spoločenstvo, alebo sa vyjadriť.3. Podmienky preskúmania dôvodov zamientnutia sú stanovené vo vykonávacom predpise.Článok 106fVýmaz medzinárodného zápisu1. Medzinárodný zápis sa čiastočne alebo celkom vymaže v súlade s postupom v Hlave VI a VII alebo ho vymaže súd Spoločenstva pre dizajn na základe protinávrhu v konaní o porušenie práv.2. Ak sa úrad dozvie o výmaze, oznámi to medzinárodnému úradu.Článok 2Článok 134 ods. 3 nariadenia (ES) č. 40/94 sa nahrádza týmto:„3. Bez toho, aby boli dotknuté iné druhy príjmov, zahŕňajú príjmy celkové poplatky splatné na základe predpisov o poplatkoch, celkové poplatky splatné na základe Madridského protokolu, podľa článku 140 tohto nariadenia pre medzinárodný zápis s vyznačením Európskych spoločenstiev a iné platby v prospech zmluvných strán Madridského protokolu, celkové poplatky splatné na základe Ženevského aktu, podľa článku 106c nariadenia (ES) č. 6/2002 pre medzinárodný zápis s vyznačením Európskeho spoločenstva a iné platby v prospech zmluvných strán Ženevského aktu, a v nevyhnutnom rozsahu subvenciu zapísanú do osobitnej kapitoly celkového rozpočtu Európskych spoločenstiev, oddiel Komisia.“Článok 3Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nadobudnutia platnosti Ženevského aktu týkajúceho sa Európskeho spoločenstva.Dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa raduPredsedaLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZOblasť politiky: Vnútorný trh pre tovar a služby Činnosť: Príprava nevyhnutných opatrení, aby nadobudlo platnosť pristúpenie Európskeho spoločenstva k Ženevskému aktu o medzinárodnom zápise dizajnov |NÁZOV čINNOSTI: NÁVRH NA NARIADENIE RADY, KTORÝM SA MENÍ A DOPĺňA NARIADENIE (ES) č. 6/2002 A (ES) č. 40/94, ABY NADOBUDLO PLATNOSť PRISTÚPENIE EURÓPSKEHO SPOLOčENSTVA K ŽENEVSKÉMU AKTU HAAGSKEJ DOHODY, TÝKAJÚCEMU SA MEDZINÁRODNÉHO ZÁPISU PRIEMYSELNÝCH DIZAJNOV |1. ROZPOČTOVÁ POLOŽKA (-Y) + HLAVIČKA (-Y)2. CELKOVÉ ÚDAJE2.1. Celkové pridelené prostriedky na činnosť (časť B): v miliónoch EUR na záväzokNeuvádza sa2.2. Obdobie uplatňovania:(rok začatia a rok ukončenia)Začiatok: Dátum nadobudnutia účinnosti:Ukončenie: Neurčené2.3. Celkový viacročný odhad výdavkov:a) Rozvrh viazaných rozpočtových prostriedkov/platobných rozpočtových prostriedkov (finančná intervencia) (pozri bod 6.1.1)Žiadneb) Technická a administratívna pomoc a podporné výdavky (pozri bod 6.1.2)Žiadnec) Celkové finančné dôsledky na ľudské zdroje a iné administratívne výdavky (pozri body 7.2 a 7.3)miliónov EUR (na 3 desatinné miesta)2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Spolu |Záväzky/platby | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |Spolu a+b+c |Záväzky | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |Platby | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,054 | 0,324 |2.4. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním a finančným výhľadom[X] Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním.[X] Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej kapitoly vo finančnom výhľade.[X] Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody.2.5. Finančné dôsledky na príjmy:[X] Návrh nemá žiadne finančné dôsledky (zahŕňa technické aspekty týkajúce sa implementácie opatrenia)ALEBO[X] Návrh má takéto finančné dôsledky – vplyv na príjmy, a to s nasledujúcim účinkom:Neuvádza sa3. ROZPOČTOVÉ CHARAKTERISTIKYDruh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |Nepovin. | Dif. | NIE | NIE | NIE | č. 5 |4. PRÁVNY ZÁKLADČlánok 308 Zmluvy o ES5. OPIS A DÔVODY5.1. Potreba intervencie zo strany Spoločenstva5.1.1. Sledované cieleNávrh obsahuje nevyhnutné opatrenia, aby pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu nadobudlo platnosť. Do nariadenia (ES) č. 6/2002 by mali byť začlenené vhodné opatrenia zaradením novej hlavy o „medzinárodnom zápise dizajnov“. Pristúpenie Spoločenstva k Ženevskému aktu vytvorí nový zdroj príjmov pre Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) a nariadenie (ES) č. 40/94 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.5.1.2. Opatrenia prijaté v súvislosti s hodnotením ex anteEurópske spoločenstvo prejavilo veľký záujem o Haagsky systém, keď rozhodlo, že sa bude aktívne zúčastňovať medzinárodných rokovaní, ktoré viedli k diplomatickej konferencii v Ženeve v roku 1999, keď bol nový akt prijatý. Organizácie, ktoré predstavujú možných užívateľov systému dizajnu Spoločenstva a systému medzinárodného zápisu opakovane vyjadrili intenzívny záujem o vytvorenie prepojenia medzi týmito dvoma systémami. V roku 2004 Komisia začala konzultovať so zainteresovanými stranami (členské štáty, podnikateľská sféra, profesijné organizácie a súkromné spoločnosti) o možnom dosahu pristúpenia ES k Haagskemu systému na podnikanie. Prevažná, takmer jednohlasná väčšina odpovedí podporila myšlienku, že Spoločenstvo by malo v blízkej budúcnosti pristúpiť k Ženevskému aktu.5.1.3. Opatrenia prijaté po hodnotení ex postNeuvádza sa5.2. Predpokladaná činnosť a opatrenia súvisiace so zásahom do rozpočtuPravidlá a postupy vzťahujúce sa na medzinárodné zápisy s vyznačením Spoločenstva by mali byť v zásade rovnaké ako pravidlá a postupy, ktoré sa uplatňujú na prihlášky dizajnov Spoločenstva. Podľa tejto zásady by mal medzinárodný zápis s vyznačením Spoločenstva podliehať preskúmaniu v súvislosti s dôvodmi výluky zo zápisu skôr, ako nadobudne rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Podobne by mal medzinárodný zápis, ktorý má rovnaký účinok ako zapísaný dizajn Spoločenstva podliehať rovnakým pravidlám výmazu ako zapísaný dizajn Spoločenstva. Žiadna finančná pomoc sa neplánuje.5.3. Implementačné metódyBude potrebné, aby Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu upravil vnútorné postupy a pracovné metódy s cieľom zaoberať sa medzinárodnými prihláškami na medzinárodnom úrade WIPO, v ktorých je vyznačené Európske spoločenstvo, s cieľom získať ochranu v rámci systému dizajnov Spoločenstva. Komisia bude musieť rokovať v mene Spoločenstva na zhromaždení Haagskej únie na základe koordinácie v rámci príslušnej pracovnej skupiny Rady alebo pri ad hoc stretnutiach zvolaných v priebehu pracovných činností v rámci WIPO.6. FINANČNÉ DÔSLEDKY6.1. Celkové finančné dôsledky na časť B – (počas celého plánovacieho obdobia)Neuvádza sa6.2. Výpočet nákladov na každé opatrenie plánované v časti B (počas celého plánovacieho obdobia)Neuvádza sa7. DÔSLEDKY NA ZAMESTNANCOV A ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY7.1. Dôsledky na ľudské zdrojeDruhy pracovných miest | Zamestnanci, ktorí majú riadiť činnosť za použitia existujúcich a/alebo dodatočných zdrojov | Spolu | Opis úloh súvisiacich s činnosťou |Počet stálych pracovných miest | Počet dočasných pracovných miest |Úradníci alebo dočasní zamestnanci | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | V prípade potreby sa môže priložiť bližší opis úloh. Koordinácia s Úradom pre harmonizáciu vnútorného trhu. Príprava a účasť na zasadnutiach Rady a Parlamentu, na ktorých sa prerokúva uvedený návrh až do jeho prijatia. Príprava a účasť na zasadnutiach Haagskej únie a koordinácia postojov s členskými štátmi. |Iné ľudské zdroje | 0 | 0 | 0 |Spolu | 0,5 | 0 | 0,5 |7.2. Celkové finančné dôsledky na ľudské zdrojeDruh ľudských zdrojov | Suma (v EUR) | Spôsob výpočtu * |Úradníci Dočasní zamestnanci | 54 000 | Ročné výdavky na stáleho zamestnanca 108 000 € |Iné ľudské zdroje (konkrétna rozpočtová položka) |Spolu | 54 000 |Sumy predstavujú celkové výdavky za dvanásť mesiacov.7.3. Iné administratívne výdavky vyplývajúce z činnostiNeuvádza saSumy predstavujú celkové výdavky za dvanásť mesiacov.1 Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.I. Celková suma za rok (7.2 + 7.3) II. Trvanie činnosti III. Celkové náklady na činnosť (I x II) | €54 000 2006 – 2011 €324 000 |8. NADVÄZUJÚCE ČINNOSTI A HODNOTENIE8.1. Nadväzujúce opatreniaNeuvádza sa8.2. Opatrenia a harmonogram plánovaného hodnoteniaPriebežné hodnotenie bude možné uskutočňovať prostredníctvom monitorovania objemu medzinárodných zápisov, v ktorých je systém dizajnov Spoločenstva vyznačený.9. OPATRENIA PROTI PODVODOMNeplánuje sa žiadna finančná pomoc.[1] Ú. v. EÚ L 3, 5.1.2002, s. 1.[2] Úrad pre harmonizáciu vnútorného trhu je zriadený nariadením Rady (ES) č. 40/94 z 20. decembra 1993 o ochrannej známke Spoločenstva, Ú. v. ES L 11, 14.1.1994, s. 1.[3] Pozri KOM(2005)687 v konecnom znení.[4] Podobná štruktúra sa dodržala pri zmenách a doplneniach nariadenia o ochrannej známke Spoločenstva, aby pristúpenie Európskeho spoločenstva k Madridskému protokolu nadobudlo platnosť (nariadenie Rady (ES) č. 1992/2003 z 27. októbra 2003, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 40/94,Ú. v. EÚ L 296, 14.11.2003, s. 1.)[5] Nariadenie Komisie (ES) č. 2245/2002 z 21. októbra 2002, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (ES) č. 6/2002 o dizajnoch Spoločenstva, Ú. v. ES L 341, 17.12.2002, s. 28.[6] Nariadenie Komisie (ES) č. 2246/2002 zo 16. decembra 2002 o poplatkoch splatných Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a vzory) v súvislosti so zápisom dizajnov Spoločenstva, Ú. v. ES L 341, 17.12.2002, s. 54.[7] Nariadenie Komisie (ES) č. 216/96 z 5. februára 1996, ktorým sa ustanovuje rokovací poriadok odvolacích senátov Úradu pre harmonizáciu vnútorného trhu (ochranné známky a dizajny),Ú. v. ES L 28, 6.2.1996, s. 11.[8] Belgicko, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Slovinsko, Španielsko, Taliansko. Päť členských štátov EÚ z celkovo 18 krajín pristúpilo k Ženevského Aktu (Estónsko, Lotyšsko, Maďarsko, Slovinsko a Španielsko). Aktualizované údaje budú uverejňované na webovej stránke WIPO: www.wipo.int9 Ú. v. EÚ C […], […], s. […].10 Ú. v. EÚ C […], […], s. […].11 Ú. v. EÚ C […], […], s. […].12 Ú. v. ES L 3, 5.1. 2002, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.13 Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...].[9] Ú. v. ES L 11, 14.1.1994, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) 422/2004 (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2004, s. 1).[10] Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...].


title: Návrh nariadenie rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0084

Návrh nariadenie Rady ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti  /* KOM/2006/0084 v konečnom znení - CNS 2006/0022 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 13.07.2006KOM(2006) 84 v konečnom znení2006/0022 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti(PREDLOžENÁ KOMISIOU)DÔVODOVÁ SPRÁVAKomisia návrhom zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 539/2001[1] naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 851/2005[2] sleduje tieto ciele:- zabezpečiť v rámci pravidelného prehodnotenia nariadenia (ES) č. 539/2001, aby aktuálne zloženie jeho príloh uvádzajúcich zoznam tretích štátov, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti pri prekročení vonkajších hraníc členských štátov (príloha I) a zoznam tých štátov, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (príloha II), bolo v súlade s kritériami uvedenými v piatom odôvodnení nariadenia, osobitne v prípade kritérií nelegálneho prisťahovalectva a verejného poriadku a v tejto súvislosti presunúť tretie krajiny z jednej prílohy k nariadeniu do druhej,- doplniť obidve prílohy nariadenia tak, aby úplne implementovali cieľ vyplývajúci z článku 62 ods. 2 písm. b) a písm. i) zmluvy, a to konkrétne, aby sa nariadením plne stanovilo či štátny príslušník tretieho štátu podlieha vízovej povinnosti alebo je od tejto povinnosti oslobodený,- prispôsobiť režim uplatňovaný na utečencov a osoby bez štátnej príslušnosti spôsobom, aby mohli byť tieto osoby aj naďalej oslobodené od vízovej povinnosti, ak majú svoje trvalé bydlisko v niektorom z tretích štátov uvedených v prílohe II, ale aby boli úplne oslobodené od vízovej povinnosti v prípade, ak majú trvalé bydlisko v členskom štáte,- doplniť nový prípad oslobodenia od vízovej povinnosti v prospech držiteľov povolenia pre malý pohraničný styk,- ustanoviť možnosť oslobodenia príslušníkov ozbrojených síl od vízovej povinnosti, ktorí sa presúvajú v rámci akcií NATO a programu Partnerstva za mier,- ozrejmiť kategórie iných ako obvyklých cestovných pasov.Na prípady neuplatňovania reciprocity v oblasti vízovej povinnosti sa tento návrh zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 539/2001 nevzťahuje. Tieto prípady sú upravené v rámci mechanizmu reciprocity, ktorý bol zmenený a doplnený nariadením (ES) č. 851/2005.1. Prehodnotenie príloh nariadenia:1.1. Presun tretích krajín z jednej prílohy do druhej:Potreba prehodnotenia príloh k nariadeniu (ES) č. 539/2001 bola po prvýkrát zdôraznená počas zasadnutia Európskej rady v Sevile. Prvé prehodnotenie bolo základom prijatia nariadenia (ES) č. 453/2003[3], ktorým sa presunul Ekvádor z prílohy II do prílohy I. S cieľom nového pravidelného hodnotenia, Komisia zhromaždila informácie, predovšetkým prostredníctvom žiadosti priamo adresovanej členským štátom, na preverenie, či súčasné zloženie príloh k nariadeniu č. 539/2001 je stále v súlade s kritériami nariadenia. Informácie postúpené členskými štátmi na základe jej žiadosti sa zhodovali s inými informáciami a štatistikami, ktoré boli odovzdané v rámci CIREFI. Na základe analýzy viacerých údajov Komisia dospela k týmto záverom:Po prvé, zhromaždené informácie zdôraznili pretrvávajúci a intenzívny nárast počtu prisťahovalcov z Bolívie. Tento tlak sa prejavuje najmä väčším počtom navrátených prípadov na vonkajších hraniciach a vyhostením vo viacerých členských štátoch. Dimenzia verejného poriadku sa nemôže tiež opomenúť vzhľadom na narastajúci počet rozhodnutí o väzbe a odsúdení bolívijčanov za trestné činy a nelegálne prisťahovalectvo. Štátni príslušníci z Latinskej ameriky, ktorí podliehajú vízovej povinnosti, sa jej pokúšajú navyše vyhnúť podvodným obstaraním bolívijských cestovných pasov. Z týchto dôvodov sa Komisia domnieva, že je opodstatnené, vzhľadom na kritéria uvedené v piatom odôvodnení nariadenia č. 539/2001, navrhnúť presunúť Bolíviu z prílohy II do prílohy I.Po druhé, Komisia konštatovala, že podriadenie štátnych príslušníkov niektorých tretích štátov vízovej povinnosti nie je podložené štatistikami alebo inými informáciami, ktoré by umožnili potvrdiť, že dotknuté štáty predstavujú riziko v súvislosti s kritériami uvedenými v piatom odôvodnení nariadenia (ES) č. 539/2001 a najmä s nelegálnym prisťahovalectvom a verejným poriadkom. Ani z pohľadu regionálnej spojitosti alebo zahraničných vzťahov Únie sa ďalšie zachovanie vízovej povinnosti nejaví opodstatnené. Komisia okrem iného neobmedzila svoju pozornosť na skutočnosti pozorované v štátoch, ktoré uplatňujú nariadenie (ES) č. 539/2001. Zamerala sa tiež na vízovú politiku Írska, Veľkej Británie a Švajčiarska a získala užitočné informácie týkajúce sa kritérií nelegálneho prisťahovalectva a verejného poriadku. V tejto súvislosti sa preto navrhuje presunúť Antiguu a Barbudu, Bahamy, Barbados, Maurícius, Svätý Krištof a Nevis, Seychely z prílohy I do prílohy II. Touto zmenou by sa mali odstrániť praktické ťažkosti, ktoré majú v súčasnosti tieto štáty v súvislosti so skutočnosťou, že žiaden z členských štátov nemá v týchto štátoch zriadený konzulárny úrad (je tomu tak v prípade štyroch z uvedených štátov) alebo konzulárny úrad je zriadený iba jedným členským štátom (v prípade dvoch z uvedených štátov). Výnimka z uplatňovania vízovej povinnosti vo vzťahu k štátnym príslušníkom týchto štátov sa začne uskutočňovať súbežne a súčasne s nadobudnutím platnosti dohody o výnimke z uplatňovania vízovej povinnosti uzavretej s príslušnými tretími štátmi, ktorou bude zabezpečené dodržiavanie reciprocity a výhoda vyplývajúca z výnimky z uplatňovania vízovej povinnosti v prospech štátnych príslušníkov všetkých členských štátov.1.2. Určenie vízového režimu, ktorý sa uplatňuje na určité osobitné kategórie štátnych príslušníkov tretích štátov:Po tretie, Komisia chcela ukončiť situáciu, ktorá je v rozpore s článkom 62 ods. 2 písm. b) a bod i) Zmluvy o ES a nariadením (ES) č. 539/2001 prijatým na základe tohto ustanovenia. Nie je pochýb, že zoznamy príslušných tretích štátov musia byť úplné a musia sa týkať všetkých štátnych príslušníkov tretích štátov. Takýto výklad vyplýva zo samotného znenia článku a potvrdzuje ho, ak by to bolo potrebné, historický vývoj spoločnej vízovej politiky, ktorá začala vytvorením jediného zoznamu tretích štátov, ktorých štátni príslušníci podliehali vízovej povinnosti. Ale faktom zostáva, že určité kategórie osôb, ktoré nie sú občanmi Únie, nie sú uvedené v prílohe I, a ani v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 539/2001. Na jednej strane ide o British Nationals (Overseas) (britských štátnych príslušníkov, zámorských), ako aj o osoby, ktoré sa v rozličnej miere považujú za „britských príslušníkov“, ale nie za štátnych príslušníkov Veľkej Británie v zmysle práva Spoločenstva[4]. Členské štáty, konfrontované s touto „medzerou“ v nariadení (ES) č. 539/2001 prijali rôzne riešenia. Niektoré z členských štátov pre nich určili vízovú povinnosť, iné ich od tejto povinnosti oslobodili. V informatívnom oznámení Komisie súvisiacom s nariadením (ES) č. 539/2001[5] sa odráža táto praktická skutočnosť, ktorá je v rozpore s úplnou harmonizáciou požadovanou v rámci práva Spoločenstva.S cieľom ukončiť takúto neuspokojujúcu situáciu navrhuje Komisia zaradiť tieto kategórie osôb buď do prílohy I, alebo do prílohy II, spôsobom, aby tieto dva zoznamy boli skutočne úplné. V prípade rozhodovania sa medzi jedným alebo druhým zoznamom vzala Komisia do úvahy kritéria piateho odôvodnenia nariadenia (ES) č. 539/2001.Komisia navrhuje zaradiť British Nationals (Overseas) do prílohy II. Väčšina týchto osôb, ktoré majú spojitosť s územím Hong Kongu, je tiež držiteľom cestovného pasu Hong Kong SAR a z tohto dôvodu oslobodená členskými štátmi od vízovej povinnosti. Na základe žiadneho z údajov nie je možné sa domnievať, že tieto osoby, ako British Nationals (Overseas), predstavujú riziko migrácie alebo riziko z pohľadu verejného poriadku, ako to už viackrát konštatovali členské štáty počas diskusií v pracovných skupinách Rady. British Nationals (Overseas) sú vrátení do Hong Kongu. A cestovný pas, ktorý je im vydaný výlučne britskými úradmi, obsahuje ochranné znaky na vysokej úrovni. Z týchto dôvodov sa ich oslobodenie od vízovej povinnosti (už uplatňované deviatimi členskými štátmi bez akýchkoľvek problémov známych k dnešnému dňu) javí úplne odôvodnené. Cieľom článku 5 ods. 2 návrhu je z toho vyvodiť závery a doplniť British Nationals (Overseas) do prílohy II k nariadeniu (ES) č. 539/2001. Je však potrebné doplniť špeciálnu časť, keďže tieto osoby nemajú štátnu príslušnosť niektorého tretieho štátu a nemôžu byť považovaní za štátnych príslušníkov územného celku Hong Kongu z pohľadu cestovných dokladov, ktorých sú držiteľmi.Na druhej strane Komisia navrhuje zahrnúť British Overseas Territories Citizens (BOTC) (občanov britských zámorských území), British Overseas Citizens (BOC) (britských zámorských štátnych príslušníkov), British Subjects (iné britské subjekty) a British Protected Persons (BPP) (chránené britské osoby) do prílohy I. Ustanovenia upravujúce britské štátne občianstvo boli výrazne upravené britským teritoriálnym aktom (British Territories Act) z roku 2002, ktorým sa najmä umožnilo veľkej časti BOTC nadobudnúť britské štátne občianstvo a stať sa takto občanmi Únie. Pokiaľ ide o BOTC, ktorí nenadobudli britské štátne občianstvo, ako aj BOC, British Subjects a BPP sa zdá, že v prípade týchto kategórii osôb možno ich spojitosť s Veľkou Britániou považovať za obmedzenú v takom zmysle, že nedisponujú vo Veľkej Británii právom pobytu (right of abode) a podliehajú imigračným kontrolám. Okrem iného panuje veľká neistota v súvislosti s existenciou ich možnej spojitosti s iným štátom a tiež jej presnou povahou. Z týchto dôvodov Komisia považuje za potrebné podriadiť tieto kategórie osôb vízovej povinnosti, pretože predstavujú riziko nelegálneho prisťahovalectva[6]. Článkom 5 ods. 1 sa zahŕňajú do prílohy I. Je však potrebné doplniť špeciálnu časť, keďže tieto osoby nemajú štátnu príslušnosť niektorého tretieho štátu.2. Režim uplatňovaný na držiteľov iných ako obvyklých cestovných pasov:V článku 4 ods. 1 nariadenia sa ponecháva členským štátom možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti „držiteľov diplomatických pasov, úradných služobných pasov alebo iných úradných pasov“, zatiaľ čo v druhej prílohe Spoločných konzulárnych pokynov[7] (CCI) sa odkazuje na „držiteľov diplomatických pasov, úradných pasov alebo služobných pasov“. Príručka cestovných dokladov, ktoré môžu obsahovať víza[8] sa odvoláva na tri kategórie: diplomatické, úradné a špeciálne pasy. Rôznosť typológií používaných v jednotlivých nástrojoch je zdrojom nejednoznačností a môže spôsobiť praktické ťažkosti, pokiaľ sa má uplatniť stanovený režim (vízová povinnosť alebo oslobodenie od vízovej povinnosti) na jeden z týchto druhov cestovných pasov. S cieľom napraviť tieto ťažkosti a objasniť otázku navrhuje Komisia pristúpiť k presnejšiemu rozlišovaniu medzi troma kategóriami cestovných pasov („diplomatickými pasmi, služobnými/úradnými pasmi a špeciálnymi pasmi“). To je predmetom článku 1 ods. 2 návrhu. Takéto rozlišovanie sa musí rovnako používať v prílohe 2 k CCI a v príručke cestovných dokladov. Na tento účel musia byť predložené návrhy rozhodnutí.Komisia tiež plánuje objasniť režim uplatňovaný na túto kategóriu držiteľov osobitných cestovných pasov. V súčasnom znení článku 4 ods. 1 písm. a) je možné predpokladať, že členské štáty sú slobodné vo svojom rozhodovaní o udelení výnimky z vízovej povinnosti. Nie je však tomu tak, ako to vyplýva z kombinovaných ustanovení článku 1 ods. 1 a článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 789/2001[9] z 24. apríla 2001, ktorým sa Rade vyhradzujú vykonávacie právomoci vo vzťahu k určitým podrobným ustanoveniam pri preverovaní žiadostí o víza. Z uvedeného dôvodu sa článkom 1 ods. 2 tohto návrhu dopĺňa do článku 4 ods. 1 písm. a) odkaz na postupy uvedené v nariadení (ES) č. 789/2001.3. Zmeniť určité možnosti stanovené pre členské štáty udeľovať výnimky z vízovej povinnosti na harmonizované prípady oslobodenia od vízovej povinnosti:V článku 3 a článku 4 nariadenia (ES) č. 539/2001 v jeho súčasnom znení, sa stanovujú pre členské štáty viaceré možnosti rozhodnúť o udelení výnimky z vízovej povinnosti. Na základe kritérií piateho odôvodnenia a najmä nelegálneho prisťahovalectva a verejného poriadku sa javí odôvodnené napredovať v harmonizácií stanovením úplného oslobodenia od vízovej povinnosti dvoch kategórií osôb s trvalým bydliskom v jednom členskom štáte.3.1. Osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti:V článku 3 nariadenia (ES) č. 539/2001 sa stanovuje, že osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti „môžu byť oslobodené od vízovej povinnosti, ak tretia krajina, kde majú trvalé bydlisko a ktorá vydala ich cestovné doklady, je jednou z krajín na zozname v prílohe II“. Rozšírenie Európskej únie 1. mája 2004 o desať nových členských štátov malo paradoxne za následok obmedzenie rozsahu pôsobnosti pre oslobodenie od vízovej povinnosti, keďže v nariadení sa okrem iného nestanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti osôb, ktorým je priznané postavenie utečenca a osôb bez štátnej príslušnosti s trvalým bydliskom v členskom štáte, ktorý ešte úplne neuplatňuje schengenské acquis [10] .Komisia plánuje napraviť túto neuspokojujúcu situáciu o to viac, že jej bola v tejto súvislosti doručená explicitná žiadosť Európskeho parlamentu a Rady v rámci rokovaní týkajúcich sa návrhu nariadenia, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (kódex schengenských hraníc)[11]. Vzhľadom na kritéria nelegálneho prisťahovalectva a verejného poriadku je Komisia toho názoru, že je možné ísť ďalej ako je jednoduchá možnosť oslobodenia. Preto navrhuje doplniť do prvého článku nariadenia (ES) č. 539/2001 úplné oslobodenie od vízovej povinnosti osôb, ktorým je priznané postavenie utečenca a osôb bez štátnej príslušnosti, ktoré majú trvalé bydlisko v členskom štáte. Takýmto oslobodením sa napríklad umožní riešiť situácia „lotyšov bez štátnej príslušnosti“, ktorí nemôžu využívať rovnocennosť povolenia na pobyt s vízami, pretože Rada ešte neprijala rozhodnutie ad hoc, ktoré sa týka úplného uplatňovania schengenských noriem na nové členské štáty. V článku 1 ods. 2 tohto návrhu sa takýmto spôsobom ďalej ponecháva možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré majú trvalé bydlisko v treťom štáte uvedenom v prílohe II a ustanovuje sa táto možnosť v článku 4 ods. 2 nariadenia.3.2. Žiaci zúčastňujúci sa na školských exkurziách:V článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 539/2001 sa ustanovuje možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti žiakov, ktorí sa zúčastňujú na školskej exkurzii, ktorí majú trvalé bydlisko v tretej krajine uvedenej v prílohe II. Rovnako, ako v prípade osôb, ktorým je priznané postavenie utečenca a osôb bez štátnej príslušnosti, nemôžu byť žiaci, ktorých trvalé bydlisko sa nachádza v členskom štáte, ktorý ešte úplne neuplatňuje schengenský acquis , oslobodení od vízovej povinnosti. Komisia, s cieľom čo najviac obmedziť administratívne prekážky pri organizácii školských exkurzií v rámci Európy, navrhuje doplniť do prvého článku nariadenia (ES) č. 539/2001 úplné oslobodenie od vízovej povinnosti žiakov s trvalým bydliskom v členskom štáte, ktorí cestujú v rámci organizovanej školskej exkurzie. Článkom 1 ods. 2 tohto návrhu sa takýmto spôsobom ďalej ponecháva v článku 4 ods. 2 nariadenia možnosť oslobodiť od vízovej povinnosti žiakov, ktorých trvalé bydlisko sa nachádza v treťom štáte uvedenom v prílohe II.4. Doplniť nové oslobodenie od vízovej povinnosti pre osoby pohybujúce sa v rámci malého pohraničného styku:Komisia 22. februára 2005 predložila návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších hraniciach členských štátov a ktorým sa mení a dopĺňa Schengenská dohoda a Spoločné konzulárne pokyny[12]. Rokovania Rady o tomto návrhu poukázali na potrebu ustanoviť vydávanie osobitného povolenia pre obyvateľov pohraničných oblastí, ktorým by sa umožnilo držiteľovi takéhoto povolenia, ktorý je štátnym príslušníkom tretieho štátu a podlieha vízovej povinnosti podľa nariadenia (ES) č. 539/2001, aby bol oslobodený od tejto povinnosti pri pohybe v pohraničnej oblasti. Komisia je pripravená prijať takýto prístup, nakoľko sa tento prístup nedotýka hlavného cieľa nariadenia, konkrétne uľahčenia pohybu cez hranice obyvateľov pohraničných oblastí bona fide. Z dôvodov týkajúcich sa právneho základu nemôže byť takýto prípad oslobodenia od vízovej povinnosti uvedený v nariadení o malom pohraničnom styku, ale musí byť doplnený do článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 539/2001, ktorý v súčasnom stave nestanovuje takúto možnosť. Je to predmetom článku 1 ods. 1 tohto návrhu.Nariadenie o malom pohraničnom styku, o ktorom ešte len prebieha diskusia, bude prijaté v rámci procesu spolurozhodovania. V prípade, ak by napokon Rada a Európsky parlament prijali režim, ktorý nezahŕňa kombináciu oslobodenia od vízovej povinnosti a pohybu v pohraničnej oblasti s osobitným povolením pre malý pohraničný styk, Komisia by bola nútená svoj návrh upraviť.5. Doplniť možnosť udelenia výnimky z vízovej povinnosti pre príslušníkov ozbrojených síl, ktorí sa zúčastňujú misií v rámci NATO a programu Partnerstva za mier:Možnosť pre členské štáty ustanoviť udelenie výnimky z vízovej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 539/2001 sa týka iba pracovníkov medzinárodných organizácií. Zdá sa, že členské štáty, ktoré uplatňujú nariadenie (ES) č. 539/2001 (s výnimkou Rakúska, Fínska, Švédska, Cypru a Malty) prevzali v rámci Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO) záväzky týkajúce sa pohybu príslušníkov ozbrojených síl. V článku III Zmluvy, ktorú 19. júna 1951 v Londýne uzavreli strany Severoatlantickej zmluvy (NATO) vo veci štatútu ich ozbrojených síl sa uvádza, že na príslušníkov ozbrojených síl „sa neuplatňujú normy z oblasti cestovných pasov a víz“. V článku III sa však stanovuje predloženie osobného preukazu totožnosti a individuálneho alebo kolektívneho príkazu na účasť v misii. Rozsah pôsobnosti tohto oslobodenia od vízovej povinnosti bol rozšírený Zmluvou medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy, a inými štátmi zúčastnenými v Partnerstve pre mier vzťahujúcej sa na štatút ich ozbrojených síl uzavretou 19. júna 1995 v Bruseli. V článku I tejto zmluvy sa ustanovuje, že okrem výslovne uvedených výnimiek sa ustanovenia zmluvy z roku 1951 uplatňujú v zásade aj v rámci zmluvy z roku 1995. V zmluve z roku 1995 nie sú stanovené výnimky z uvedeného článku III zmluvy z roku 1951.Z ustanovení zmlúv z roku 1951 a 1995 preto vyplýva, že príslušníci ozbrojených síl štátov, ktoré sú stranami týchto zmlúv sa môžu pohybovať bez toho, aby sa na nich vzťahovali normy týkajúce sa cestovných pasov a víz. Takéto oslobodenie od vízovej povinnosti, ktoré sú členské štáty ako zmluvné strany uvedených zmlúv povinné dodržiavať, nie je zahrnuté v nariadení (ES) č. 539/2001, i keď môže byť prospešné pre príslušníkov ozbrojených síl, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích štátov uvedených v prílohe I k nariadeniu. Je preto potrebné z dôvodov transparentnosti a právnej istoty doplniť nariadenie (ES) č. 539/2001 odkazom na oslobodenie od vízovej povinnosti, ktoré vyplýva zo zmlúv podpísaných v rámci NATO a Partnerstva za mier. Je to predmetom navrhovaného doplnenia článku 4 ods.2 nariadenia.2006/0022 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnostiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 62 ods. 2 písm. b) bod i),so zreteľom na návrh Komisie[13],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[14],keďže:(1) Zloženie zoznamov tretích štátov uvedených v prílohách I a II k nariadeniu Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti[15] musí byť a musí zostať v súlade s kritériami uvedenými v piatom odôvodnení nariadenia (ES) č. 539/2001. Presuny tretích štátov z jednej prílohy do druhej sa javia potrebné, osobitne vzhľadom na nelegálne prisťahovalectvo a verejný poriadok,(2) Bolívia musí byť presunutá do prílohy I. Dátum začiatku uplatňovania vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Bolívie sa musí vybrať spôsobom, ktorým by sa umožnilo členským štátom včas vypovedať dvojstranné dohody uzavreté s Bolíviou a prijať všetky administratívne a organizačné opatrenia potrebné na zavedenie danej vízovej povinnosti,(3) Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Maurícius, Svätý Krištof a Nevis a Seychely musia byť presunuté do prílohy II.Oslobodenie štátnych príslušníkov týchto štátov od vízovej povinnosti sa nezačne uplatňovať pred uzavretím dvojstrannej dohody o oslobodení od vízovej povinnosti medzi Európskym spoločenstvom a týmito štátmi,(4) Obidve prílohy k nariadeniu (ES) č. 539/2001 musia byť úplné. Na tento účel je potrebné doplniť každú z príloh časťou umožňujúcou stanoviť vízový režim, ktorý musia členské štáty uplatňovať na kategórie osôb, ktoré doteraz v prípade určitých členských štátov podliehali vízovej povinnosti a v prípade iných boli od tejto povinnosti oslobodené. Bolo by vhodné doplniť do prílohy I k nariadeniu rôzne kategórie britských štátnych príslušníkov, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi Spojeného kráľovstva v zmysle práva Spoločenstva a na druhej strane doplniť štátnych príslušníkov British Nationals (Overseas) do prílohy II,(5) Členské štáty môžu ustanoviť výnimku z vízovej povinnosti pre držiteľov iných ako obvyklých cestovných pasov. Je dôležité objasniť názov takýchto osobitných cestovných pasov. Navyše je potrebné uviesť v nariadení (ES) č. 539/2001 postupy, ktoré sa uplatňujú v prípade takýchto výnimiek,(6) Členské štáty môžu oslobodiť od vízovej povinnosti osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré majú trvalé bydlisko v treťom štáte uvedenom v prílohe II, ako aj žiakov, ktorí sa zúčastňujú školskej exkurzie a ktorí majú trvalé bydlisko v niektorom z týchto štátov. Malo by sa zaviesť úplné oslobodenie od vízovej povinnosti týchto dvoch kategórií osôb, ak majú trvalé bydlisko v členskom štáte,(7) V rámci vývoja diskusií týkajúcich sa zavedenia režimu malého pohraničného styku sa požaduje stanovenie nového oslobodenia od vízovej povinnosti pre držiteľov povolenia pre malý pohraničný styk,(8) Režim týkajúci sa udeľovania výnimky z vízovej povinnosti musí úplne zodpovedať súčasnej praxi. Niektoré členské štáty oslobodzujú od vízovej povinnosti štátnych príslušníkov tretích štátov uvedených v prílohe I, ktorí sú príslušníkmi ozbrojených síl pohybujúcimi sa v rámci misií Organizácie Severoatlantickej zmluvy alebo Partnerstva za mier. Z dôvodov právnej istoty musí však byť takéto oslobodenie od povinnosti, ktoré sa zakladá na medzinárodných záväzkoch, ktoré nie sú súčasťou práva Spoločenstva, uvedené v nariadení (ES) č. 539/2001.(9) Z dôvodu viacerých postupných zmien a doplnení nariadenia (ES) č.539/2001 je potrebné zlepšiť jeho štruktúru a prehľadnosť, a to prostredníctvom prepracovania tohto nariadenia, ku ktorému sa má neskôr pristúpiť,(10) Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis [16] , ktorá patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bodu B rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k Dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis[17],(11) Veľká Británia a Írsko nie sú viazané nariadením (ES) č. 539/2001. Nezúčastňujú sa prijatia tohto nariadenia a nie sú ani viazané jeho uplatňovaním. Toto nariadenie sa na tieto štáty teda ani nevzťahuje,(12) Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie rozvíja ustanovenia schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis [18] , ktorá patrí do oblasti uvedenej v článku 1 bodu B rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 4 ods. 1 rozhodnutia Rady 2004/860/ES z 25. októbra 2004 o podpise v mene Európskeho spoločenstva a o predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[19].PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Nariadenie (ES) č. 539/2001 sa mení a dopĺňa takto:1.  Článok 1 sa mení a dopĺňa takto:2.  V odseku 1 sa dopĺňa tento pododsek:„Bez toho, aby boli dotknuté povinnosti vyplývajúce z Európskej dohody o zrušení víz pre utečencov uzavretej 20. apríla 1959 v Štrasburgu, osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, ak tretí štát, v ktorom majú trvalé bydlisko a ktorý vydal ich cestovný doklad, je tretím štátom uvedeným v zozname v prílohe I.“3.  V odseku 2 sa dopĺňa tento pododsek:„Ďalej sú oslobodení od vízovej povinnosti:-  štátni príslušníci tretieho štátu uvedeného v zozname v prílohe I, ktorí sú držiteľmi povolenia pre malý pohraničný styk vydaného členskými štátmi v rámci uplatňovania nariadenia č. .......-  žiaci, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretieho štátu uvedeného v zozname v prílohe I a ktorých trvalé bydlisko sa nachádza v niektorom z členských štátov, ak sa títo žiaci zúčastňujú cesty organizovanej v rámci školskej skupiny, ktorá je doprevádzaná vyučujúcim tohto školského zariadenia,-  osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré majú trvalé bydlisko v niektorom z členských štátov a ktoré sú držiteľmi cestovného dokladu vydaného týmto členským štátom.“-  Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:-  V odseku 1 sa písmeno a) nahrádza takto:„a) držitelia diplomatických, služobných/úradných alebo špeciálnych pasov v súlade s jedným alebo druhým postupom stanoveným v článku 1 ods. 1 a v článku 2 ods. 1 nariadenia (ES) č. 789/2001.“4.  Odsek 2 sa nahrádza takto:„2. Členský štát môže oslobodiť od vízovej povinnosti:a) žiakov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretieho štátu uvedeného v zozname v prílohe I a ktorí majú trvalé bydlisko v niektorom z tretích štátov uvedených v zozname v prílohe II, ak sa títo žiaci zúčastňujú cesty organizovanej v rámci školskej skupiny, ktorá je doprevádzaná vyučujúcim tohto školského zariadenia,b) osoby, ktorým je priznané postavenie utečenca a osoby bez štátnej príslušnosti, ak tretí štát, v ktorom majú trvalé bydlisko a ktorý vydal ich cestovný doklad je jedným z tretích štátov uvedených v prílohe II,c) príslušníkov ozbrojených síl, ktorí sa pohybujú v rámci misií NATO alebo Partnerstva za mier a ktorí sú držiteľmi identifikačných dokladov a povolaní na misiu uvedených v Zmluve medzi štátmi, ktoré sú stranami Severoatlantickej zmluvy vzťahujúcej sa na štatút ich ozbrojených síl uzavretej 19. júna 1951.“5.  Príloha I sa mení a dopĺňa takto:6.  vkladá sa Bolívia,7.  vypúšťajú sa Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Maurícius, Svätý Krištof a Nevis a Seychely,8.  Pridá sa tento bod 3:„3) BRITSKÍ OBČANIA, KTORÍ NIE SÚ ŠTÁTNYMI PRÍSLUŠNÍKMI SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA V ZMYSLE PRÁVA SPOLOČENSTVA:British Overseas Territories CitizensBritish Overseas CitizensBritish SubjectsBritish Protected Persons“9.  Príloha II sa mení a dopĺňa takto:10.  vypúšťa sa Bolívia,11.  vkladajú sa:Antigua a BarbudaBahamyBarbadosMauríciusSvätý Krištof a NevisSeychely12.  Pridá sa tento bod 3:„3) BRITSKÍ OBČANIA, KTORÍ NIE SÚ ŠTÁTNYMI PRÍSLUŠNÍKMI SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA V ZMYSLE PRÁVA SPOLOČENSTVA:British Nationals (Overseas)“.Článok 2Členské štáty začnú uplatňovať vízovú povinnosť pre štátnych príslušníkov Bolívie od...Členské štáty začnú uplatňovať oslobodenie od vízovej povinnosti štátnych príslušníkov Antiguy a Barbudu, Bahám, Barbadosu, Maurícia, Svätého Krištofa a Nevisa a Seychel odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti uzavretej Európskym spoločenstvom s príslušným tretím štátom.Článok 3Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva.V Bruseli […]Za RaduPredseda [1] Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 2.[2] Ú. v. EÚ L 141, 4.6.2005, s. 3.[3] Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2003, s. 10.[4] Pozri vyhlásenie Veľkej Británie naposledy uskutočnené v roku 1983 (Ú. v. ES C 23, 28.1.1983, s. 1.).[5] Ú. v. EÚ C 68, 21.3.2003, s. 11.[6] Z uvedeného oznámenia Komisie z roku 2003 vyplýva, že väčšina členských štátov uplatňuje v prípade BOTC vízovú povinnosť.[7] Posledné vydanie: dokument 12357/05, VISA 230 COMIX 586, 27.9.2005.[8] Posledné vydania: dokument 11599/05, VISA 200 COMIX 527, 29.7.2005.[9] Ú. v. ES L 116, 24.6.2001, s. 2.[10] V rámci technických úprav Aktu o pristúpení bolo logicky rozhodnuté vypustiť z prílohy II k nariadeniu č. 539/2001 odkaz na nové členské štáty.[11] Vyhlásenie týkajúce sa držiteľov cestovných pasov pre cudzincov a cestovných pasov pre osoby, ktoré nie sú občanmi: „Európsky parlament a Rada vyzývajú Komisiu, aby predložila návrhy v rámci revízie nariadenia (ES) č. 539/2001 s cieľom od vízovej povinnosti oslobodiť držiteľov cestovných pasov pre cudzincov a cestovných pasov pre osoby, ktoré nie sú občanmi s trvalým bydliskom v niektorom z členských štátov.“[12] KOM (2005)56, konečné znenie.[13] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[14] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[15] Ú. v. EÚ L.. ..[16] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.[17] Ú. v. EÚ L 368, 15.12.2004, s. 26.[18] Dokument Rady 13054/044 možno nájsť na internetovej stránke http://register.consilium.eu.int.[19] Ú. v. EÚ L 370, 17.12.2004, s. 78.