				|

		52012PC0507

			Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 91/2009 z 26. januára 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike /* COM/2012/0507 final - 2012/0241 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
 Kontext návrhu
   || Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka vykonávania správy prijatej orgánom WTO na urovnávanie sporov týkajúcej sa antidumpingových a antidotačných opatrení (ďalej len „splnomocňujúce nariadenie WTO“). Dňa 28. júla 2011 prijal orgán WTO na urovnávanie sporov (ďalej len „OUS“) správu odvolacieho orgánu a správu panelu, ktoré boli zmenené a doplnené správou odvolacieho orgánu o veci „Európske spoločenstvá – konečné antidumpingové opatrenia týkajúce sa určitých spojovacích materiálov zo železa alebo z ocele s pôvodom v Číne“ DS 397 (ďalej len „správy“). Správy sa vzťahujú na nariadenie (ES) č. 91/2009 z 26. januára 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, ktoré vyplynulo z uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“).
   || Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1515/2001 o opatreniach, ktoré môže prijať Európska únia na základe správ prijatých orgánom na urovnávanie sporov WTO, ktoré sa týkajú antidumpingových a antidotačných opatrení.
   || Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 91/2009 z 26. januára 2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike.
   || Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa.
 Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu
   || Konzultácie so zainteresovanými stranami
   || Zainteresované strany, ktorých sa vykonávanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas zverejnenia v súlade s ustanoveniami základného nariadenia.
   || Získavanie a využívanie expertízy
   || Externá expertíza nebola potrebná.
   || Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania správy prijatej orgánom WTO na urovnávanie sporov týkajúcej sa antidumpingových a antidotačných opatrení (ďalej len „splnomocňujúce nariadenie WTO“). V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť.
 Právne prvky návrhu
   || Zhrnutie navrhovaného opatrenia Rada nariadením (ES) č. 91/2009 z 26. januára 2009 uložila konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Na základe správy prijatej orgánom WTO na urovnávanie sporov sa na základe informácií získaných počas pôvodného prešetrovania a informácií získaných po uverejnení oznámenia o začatí preskúmania opätovne posúdili konečné zistenia pôvodného prešetrovania. Tie aspekty konečného nariadenia, ktoré neboli zlučiteľné so správami OUS, sa napravili a prostredníctvom navrhovaných opatrení sa nariadenie Rady č. 91/2009 zosúladí s odporúčaniami a rozhodnutiami OUS. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 91/2009.
   || Právny základ Článok 233 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Nariadenie Rady (ES) č. 1515/2001 z 23. júla 2001 o opatreniach, ktoré môže prijať Spoločenstvo na základe správy prijatej orgánom na urovnávanie sporov WTO, ktorá sa týka antidumpingových a antidotačných opatrení.
   || Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
   || Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov:
   || Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania.
   || Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje.
   || Výber nástrojov
   || Navrhované nástroje: nariadenie.
   || Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu. V základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti.
 Vplyv na rozpočet
   || Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.
2012/0241 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie
(ES) č. 91/2009 z 26. januára 2009, ktorým sa ukladá konečné
antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa
alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1515/2001 z 23. júla 2001 o opatreniach, ktoré môže prijať
Spoločenstvo na základe správy prijatej orgánom na urovnávanie sporov WTO,
ktorá sa týka antidumpingových a antidotačných opatrení[1] („splnomocňujúce nariadenie WTO“), a najmä na jeho článok 1,
so zreteľom na návrh, ktorý predložila
Európska komisia po porade s poradným výborom,
keďže:
A. PLATNÉ OPATRENIA
(1)       Rada nariadením (ES) č. 91/2009
z 26. januára 2009 uložila konečné antidumpingové clo na dovoz
určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom
v Čínskej ľudovej republike[2] (ďalej len „konečné nariadenie“).
B. SPRÁVY
PRIJATÉ ORGÁNOM WTO NA UROVNÁVANIE SPOROV
(2)       Dňa 28. júla 2011
prijal orgán Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“)
na urovnávanie sporov (ďalej len „OUS“) správu odvolacieho orgánu a správu
panelu, ktoré boli zmenené a doplnené správou odvolacieho orgánu o spore „Európske
spoločenstvá – konečné antidumpingové opatrenia týkajúce sa
určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Číne“[3] (ďalej len „správy“).
V týchto správach sa okrem iného zistilo, že EÚ nekonala v súlade s:
–
článkami 6.10 a 9.2 Antidumpingovej
dohody WTO, pokiaľ ide o článok 9 ods. 5 nariadenia (ES) č.
1225/2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú
členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné AD
nariadenie EÚ“), uplatneného v priebehu prešetrovania dovozu určitých
spojovacích materiálov zo železa alebo z ocele s pôvodom v Čínskej
ľudovej republike (ďalej len „prešetrovanie spojovacích materiálov“),

–
článkami 6.4, 6.2 a 2.4 Antidumpingovej dohody
WTO, pokiaľ ide o určité aspekty určovania dumpingu
v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov,
–
článkom 4.1 Antidumpingovej dohody WTO,
pokiaľ ide o vymedzenie výrobného odvetvia Únie v priebehu prešetrovania
spojovacích materiálov,
–
článkami 3.1 a 3.2 Antidumpingovej dohody WTO,
pokiaľ ide o posúdenie objemu dumpingového dovozu v priebehu
prešetrovania spojovacích materiálov,
–
článkami 3.1 a 3.5 Antidumpingovej dohody
WTO, pokiaľ ide o analýzu príčinných súvislostí v priebehu
prešetrovania spojovacích materiálov, a
–
článkami 6.5 a 6.5.1 Antidumpingovej
dohody WTO, pokiaľ ide o narábanie s dôvernými informáciami
v priebehu prešetrovania spojovacích materiálov.

C. POSTUP
(3)       V súlade so splnomocňujúcim
nariadením WTO sa 6. marca 2012 začalo preskúmanie uverejnením oznámenia[4] v Úradnom vestníku Európskej únie (ďalej len
„oznámenie o začatí preskúmania“). Európska
komisia informovala strany zúčastňujúce sa na prešetrovaní, ktoré
viedlo k nariadeniu (ES) č. 91/2009 (ďalej len „pôvodné
prešetrovanie“), o preskúmaní a spôsobe, akým sa mali
zohľadniť zistenia v správach, pokiaľ ide
o konečné nariadenie.
D. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK
(4)       Príslušným výrobkom sú
spojovacie materiály zo železa alebo ocele okrem nehrdzavejúcej ocele, napr.
skrutky do dreva (okrem vrtúľ do podvalov), samorezné skrutky, ostatné
skrutky a svorníky s hlavou (tiež s maticami alebo podložkami, ale okrem
skrutiek sústružených z tyčí, prútov, profilov alebo drôtov s hrúbkou
drieku v pevnej časti nepresahujúcou 6 mm, a okrem skrutiek
a svorníkov na upevňovanie konštrukčných materiálov železničných
tratí), a podložky s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (ďalej
len „spojovacie materiály“ alebo „príslušný výrobok“).
(5)       Príslušný výrobok je
v súčasnosti zaradený pod kódy KN 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99,
7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 a
ex 7318 22 00.
(6)       Táto správa nemá vplyv na
zistenia uvedené v odôvodneniach 40 až 57 konečného nariadenia, ktoré sa
týkajú príslušného výrobku a podobného výrobku.
E.
REVIDOVANÉ ZISTENIA ZALOŽENÉ NA SPRÁVACH
(7)       Ako sa uvádza v oznámení
o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila konečné zistenia
pôvodného prešetrovania, pričom zohľadnila odporúčania
a rozhodnutia OUS. Toto opätovné posúdenie vychádzalo z informácií
získaných v rámci pôvodného prešetrovania a informácií získaných po
uverejnení oznámenia.
(8)       Prešetrovanie dumpingu a ujmy
sa týkalo obdobia od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007
(ďalej len „obdobie prešetrovania” alebo „OP”). So zreteľom na
parametre relevantné pre posúdenie ujmy sa uskutočnila analýza údajov
súvisiacich s obdobím od 1. januára 2003 do konca obdobia prešetrovania
(ďalej len „posudzované obdobie“).
(9)       Účelom tohto nariadenia
je napraviť tie aspekty konečného nariadenia, ktoré boli
v prijatých správach orgánu WTO na urovnávanie sporov označené za
nekonzistentné, a zosúladiť konečné nariadenie s
odporúčaniami a rozhodnutiami OUS.
1.           Individuálne zaobchádzanie:
uplatňovanie článku 9 ods. 5 v konečnom nariadení
(10)     V tomto
oddiele sa uvádzajú opätovne posúdené zistenia pôvodného prešetrovania týkajúce
sa nasledujúcich odporúčaní a rozhodnutí vyplývajúcich zo správ, že EÚ
nekonala v súlade s článkami 6.10 a 9.2 Antidumpingovej dohody WTO,
pokiaľ ide o dodržiavanie článku 9 ods. 5 základného nariadenia uplatneného
v priebehu pôvodného prešetrovania spojovacích materiálov.
(11)     Ako sa uvádza v odôvodneniach 81
a 84 konečného nariadenia, všetkých päť vyvážajúcich výrobcov
zaradených do vzorky, ako aj traja individuálne preskúmaní vyvážajúci
výrobcovia, ktorí požiadali o individuálne zaobchádzanie (ďalej len „IZ“),
splnili všetky požiadavky potrebné na individuálne zaobchádzanie v súlade s
článkom 9 ods. 5 základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodneniach
62 a 78 konečného nariadenia, štyria vyvážajúci výrobcovia, ktorí pôvodne
tvorili vzorku, ako aj jedna spoločnosť, ktorá bola individuálne
preskúmaná, sa považovali za nespolupracujúce spoločnosti, keďže v
priebehu prešetrovania predložili informácie, ktoré neboli v súlade s
dôkazmi.
(12)     Komisia vzhľadom na
odporúčania týkajúce sa článku 9 ods. 5 základného nariadenia uvedené
v správach vyzvala vyvážajúcich výrobcov v Čínskej ľudovej republike,
aby sa prihlásili a predložili informácie potrebné na preskúmanie ich
súčasnej situácie, ak sa na ich vývoz do Európskej únie v súčasnosti
vzťahujú antidumpingové opatrenia platné pre dovoz určitých
spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej
ľudovej republike; a ak sa domnievajú, že v priebehu pôvodného
vyšetrovania boli odrádzaní od spolupráce a požiadania
o IZ z dôvodu administratívnej záťaže, alebo preto, že sa domnievali, že
nespĺňajú všetky kritériá podľa článku 9 ods. 5
základného nariadenia.
(13)     Komisia týchto výrobcov
vyzvala, aby uviedli, či sa domnievajú, že v priebehu pôvodného
prešetrovania boli odrádzaní od spolupráce a požiadania o IZ z dôvodu
administratívnej záťaže, alebo preto, že sa domnievali, že
nespĺňajú všetky kritériá podľa článku 9 ods. 5 základného
nariadenia. Uvedené zainteresované strany boli vyzvané, aby sa do 30 dní
od uverejnenia oznámenia o začatí preskúmania prihlásili a predložili
nasledujúce dva druhy informácií:
–
či sa domnievajú, že v čase začatia
pôvodného prešetrovania boli odrádzaní od spolupráce a požiadania o IZ; a
–
informácie o objeme vývozu do Európskej únie
a vývozných cenách za OP použité v priebehu pôvodného prešetrovania.
(14)     Niektorí
vyvážajúci výrobcovia v ČĽR vyjadrili obavy týkajúce sa postupu vykonávania
správ OUS stanoveného v oznámení o začatí preskúmania. Zdôraznili
najmä to, že zverejnené lehoty považujú za príliš krátke. Tvrdili, že
vyvážajúci výrobcovia sú vystavení nadmernej administratívnej záťaži,
čo má odrádzajúci účinok a bráni im v tom, aby dostali individuálne
zaobchádzanie.
(15)     Obavy,
ktoré vyjadrili vyvážajúci výrobcovia, boli považované za neopodstatnené.
Komisia túto lehotu považovala za primeranú vzhľadom na administratívnu
záťaž a malé množstvo požadovaných informácií. V oznámení
o začatí preskúmania vysvetlila, že preskúmanie súčasnej
situácie vyvážajúceho výrobcu sa posúdi po prijatí žiadosti vrátane
nasledujúcich informácií:
–
jednoduchého vyhlásenia, že vyvážajúci výrobca sa
domnieva, že bol odradený a preto nespolupracoval a nepožiadal o IZ, a
–
úplne základných údajov, ktorými sa preukazuje, že
príslušný výrobok sa vyvážal do EÚ počas obdobia pôvodného prešetrovania.
(16)     Jediným účelom
požadovania týchto informácií bolo umožniť Komisii identifikovať tých
vyvážajúcich výrobcov, ktorí mohli byť v čase pôvodného prešetrovania
v pozícii spolupracovať a požiadať o IZ, ale ktorí boli od toho
odradení. Lehota 30 dní sa považovala za primeranú na zaslanie odpovede na
žiadosť o jednoduché vyhlásenie a úplne základné údaje, preto ju nie je
možné považovať za neprimeranú administratívnu záťaž. Čínska
obchodná komora a čínsky vyvážajúci výrobca tvrdili, že Komisia tým,
že žiadala o informácie uvedené v odôvodnení 15, uložila čínskym
vyvážajúcim výrobcom podmienky napriek tomu, že IZ by sa malo
udeľovať ako pravidlo podľa článkov 6.10 a 9.3
Antidumpingovej dohody WTO. Tento prístup bol v rozpore
s odporúčaniami správ OUS a tieto strany vyzvali Komisiu, aby sa
obrátila na čínskych vyvážajúcich výrobcov ex officio
a uviedla, že im bude udelené IZ. V tomto smere sa Komisia domnieva,
že uverejnením oznámenia o začatí preskúmania, ktoré poslala všetkým
známym čínskym vyvážajúcim výrobcom a ich obchodnému združeniu
a vnútroštátnym orgánom, sa Komisia obrátila na všetkých čínskych
vyvážajúcich výrobcov a vyzvala ich, aby sa v lehote 30 dní
prihlásili, ak počas pôvodného obdobia prešetrovania vyvážali
a neprihlásili sa v rámci pôvodného prešetrovania. Táto otázka by sa
nemala považovať za „podmienku“ v zmysle „skúšky“, ako to
prezentovali uvedené strany, ale ako faktickú výpoveď, že sa ich pôvodné
prešetrovanie skutočne týkalo. Nakoniec treba uviesť, že otázky
týkajúce sa vyvážaných výrobkov sú požadované na účel overenia toho,
či je potrebné zmeniť a doplniť pôvodne vybranú vzorku,
a netýkajú sa otázky IZ. Táto žiadosť bola preto zamietnutá.
(17)     Z 15 spoločností, ktoré
sa prihlásili po uverejnení oznámenia o začatí preskúmania a predložili
žiadosť v stanovenom termíne:
–
Desať spoločností bolo vyvážajúcimi
výrobcami, ktorí sa už prihlásili a spolupracovali v priebehu pôvodného
prešetrovania. Z toho vyplýva, že neboli odradené od spolupráce a požiadania o
IZ v priebehu pôvodného prešetrovania a že ich situáciu preto
z hľadiska súčasného preskúmania nebolo možné opätovne
preskúmať. Jedna z týchto desiatich spoločností, ktorá požiadala o preskúmanie
svojich súčasných ciel, bola vyzvaná, aby predložila Komisii žiadosť
o preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia,
–
Jedna spoločnosť bola novým vyvážajúcim
výrobcom (t. j. nevyvážala do EÚ v priebehu pôvodného prešetrovania).
Táto spoločnosť preto v priebehu pôvodného prešetrovania z tohto
dôvodu nemohla spolupracovať a požiadať o IZ. Bola informovaná o
postupoch podávania žiadosti o štatút nového vyvážajúceho výrobcu
podľa článku 2 konečného nariadenia,
–
Dve spoločnosti sa nepovažovali za
vyvážajúcich výrobcov, ale za obchodné spoločnosti, takže boli informované
o tom, že toto preskúmanie sa ich netýka,
–
Dvaja vyvážajúci výrobcovia uviedli, že splnili
kritériá a požiadali o preskúmanie svojej situácie. Jedna z týchto
spoločností však svoju žiadosť následne stiahla.
(18)     Spoločnosti, ktoré
predložili žiadosť, mali možnosť zaslať pripomienky
k poskytnutým informáciám.
(19)     Zistilo sa, že vyvážajúci
výrobca, ktorý uviedol, že splnil kritériá, a požiadal o preskúmanie
svojej situácie, patrí do kritérií uvedených v bode 1 oznámenia
o začatí preskúmania. Tento vyvážajúci výrobca takisto požiadal o
individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného
nariadenia, pričom uviedol, že keby v priebehu pôvodného prešetrovania
nebol odradený od spolupráce, bol by o takéto zaobchádzanie požiadal.
Vzhľadom na skutočnosť, že v priebehu pôvodného prešetrovania
boli všetci vyvážajúci výrobcovia, ktorí podali takúto žiadosť,
individuálne preskúmaní, bola táto žiadosť z dôvodu rovnakého
zaobchádzania prijatá.
(20)     Dňa 6. júna 2012[5]
bolo uverejnené oznámenie o preskúmaní súčasnej situácie pre tohto
vyvážajúceho výrobcu, Bulten Fasteners (China) Co., Ltd (ďalej len „BFC“).
Objem vývozu tohto vyvážajúceho výrobcu dosiahli počas OP menej ako 0,4 %
celkového vývozu z ČĽR počas OP. Vzhľadom na to sa Komisia
domnievala, že nebolo potrebné upravovať pôvodnú vzorku vyvážajúcich
výrobcov. Vyvážajúcemu výrobcovi v ČĽR a jeho prepojeným
spoločnostiam v EÚ bol zaslaný dotazník týkajúci sa ďalšieho predaja
príslušného výrobku počas pôvodného OP.
(21)     Komisia vyhľadala a
preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie
dumpingu, a vykonala kontroly v priestoroch týchto prepojených
spoločností:
–
Bulten Sweden AB, Göteborg, Švédsko
–
Bulten GMBH, Bergkamen, Nemecko
(22)     Komisia dospela k záveru, že
spoločnosti BFC malo byť poskytnuté IZ v súlade s odporúčaniami
týkajúcimi sa článku 9 ods. 5 základného nariadenia v správach OUS.
2.           Určité aspekty
stanovenia dumpingu v priebehu prešetrovaní spojovacích materiálov
(23)     V tomto oddiele sa uvádzajú opätovne
posúdené zistenia pôvodného prešetrovania týkajúce sa nasledujúcich
odporúčaní a rozhodnutí vyplývajúcich zo správ, podľa ktorých EÚ
nekonala v súlade s článkami 6.4, 6.2 a 2.4 Antidumpingovej dohody
WTO, pokiaľ ide o určité aspekty stanovenia dumpingu v priebehu
pôvodného prešetrovania spojovacích materiálov.
(24)     V rámci otvoreného dialógu,
ktorý sa uskutočnil s niektorými čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a
obchodnou komorou, boli zúčastneným stranám poskytnuté podrobnejšie
informácie o vlastnostiach výrobkov, ktoré predávajú spolupracujúci výrobcovia
z Indie, s cieľom vykonať odporúčania orgánu WTO na
urovnávanie sporov podľa článkov 6.4, 6.2 a 2.4 Antidumpingovej
dohody WTO, ako sa uvádza v odôvodneniach 28 až 53. Tieto informácie sa
týkali najmä tých vlastností výrobku, ktoré boli potrebné na stanovenie
normálnej hodnoty a ktoré sa použili na porovnanie s príslušným výrobkom,
t. j. skutočnosti, že predaj na indickom domácom trhu bol rozdelený
na „štandardný“ predaj a „špeciálny“ predaj a zároveň sa stanovila
pevnostná trieda každej transakcie. Potom sa vypočítala normálna hodnota
za kg pre každú pevnostnú triedu podľa tabuľky PCN.
(25)     Komisia sa zamerala na dva
kľúčové prvky porovnávania, konkrétne na pevnostnú triedu a
štandardné verzus špeciálne spojovacie materiály, ako sa uvádza
v odôvodneniach 48 až 50 konečného nariadenia. Rozlišovanie medzi
špeciálnym a štandardným materiálom bolo v priebehu prešetrovania pridané
ako nový prvok porovnávania a pevnostná trieda sa použila ako ďalšie
hlavné kritérium porovnávania, ktoré predložila väčšina vyvážajúcich
výrobcov z Číny v priebehu pôvodného prešetrovania.
(26)     Ako sa uvádza v odôvodnení 56
konečného nariadenia, štandardné spojovacie materiály vyrobené v analogickej
krajine bolo možné porovnať so spojovacími materiálmi vyvezenými do EÚ
výrobcami z ČĽR zaradenými do vzorky, keďže sa zistilo, že majú
rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti ako výrobky vyvážané z
ČĽR.
(27)     Normálna
hodnota bola vyjadrená ako cena zo závodu upravená tak, aby sa zohľadnil
vplyv postupu kontroly kvality vykonávanej indickým výrobcom, ktorá sa
v Číne nevykonávala, na cenu. Výsledkom boli preto dva zoznamy
normálnych hodnôt v čínskych juanoch (CNY) za kg podľa
pevnostnej triedy, jeden pre štandardné a druhý pre špeciálne spojovacie
materiály.
2.1.        Oznámenie
o zverejnení informácií z 30. mája 2012
(28)     Dňa 30. mája 2012
boli všetkým zainteresovaným stranám sprístupnené ďalšie informácie o druhoch
výrobkov použitých na účely porovnávania normálnej hodnoty a vývoznej
ceny. Ako sa uvádza v oznámení o začatí preskúmania, všetkým
zainteresovaným stranám boli poskytnuté presnejšie informácie o vlastnostiach
výrobku, ktoré sa považujú za potrebné na stanovenie normálnej hodnoty.
(29)     Obsah oznámenia o zverejnení
informácií sa týkal normálnej hodnoty, ktorá bola stanovená na základe cien
príslušného výrobku predávaného na domácom trhu indickým spolupracujúcim
výrobcom. Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa
normálna hodnota pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebolo udelené THZ, musí
stanoviť na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.
So spoluprácou súhlasili dvaja indickí výrobcovia, ktorí vyplnili dotazník.
Údaje uvedené vo vyplnených dotazníkoch sa overili v priestoroch týchto dvoch
spoločností. Len jedna zo spoločností však poskytla dostatočne
podrobné údaje, ktoré sa dali použiť ako základ na stanovenie normálnej
hodnoty.
(30)     Ako sa
uvádza v odôvodnení 90 konečného nariadenia, „viacerí dovozcovia
a vývozcovia mali pochybnosti o tom, či je použitie údajov
posledne uvedeného indického výrobcu vhodné z týchto dôvodov: i) množstvo,
ktoré tento výrobca vyrába a predáva na indickom domácom trhu, údajne
nezodpovedá množstvu vyváženému z ČĽR do Spoločenstva
a ii) indický výrobca údajne udržiava obchodné vzťahy s jedným z
výrobcov zo Spoločenstva podporujúcich podnet. K tomu treba
poznamenať, že i) objem predaja indického výrobcu bol považovaný za
dostatočne reprezentatívny, aby umožňoval stanovenie spoľahlivých
normálnych hodnôt a ii) skutočnosť, že výrobca
z analogickej krajiny má vzťahy s výrobcom zo Spoločenstva
podporujúcim podnet neznamená, že výber tejto analogickej krajiny je
neodôvodnený. Takisto sa poznamenalo, že tieto vzťahy vznikli po OP.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti a chýbajúcu spoluprácu výrobcov
z inej tretej krajiny sa výber Indie za analogickú krajinu považoval za
odôvodnený“.
(31)     Vzhľadom
na podmienky hospodárskej súťaže a otvorenosť indického trhu, ako aj
skutočnosť, že spolupracujúci indický výrobca predával druhy výrobkov
porovnateľné s tými druhmi výrobkov, ktoré sú vyvážané vyvážajúcimi
výrobcami z ČĽR, sa dospelo k záveru, že India je vhodnou treťou
krajinou s trhovým hospodárstvom v zmysle článku 2 ods. 7
základného nariadenia.
(32)     V oznámení o zverejnení
informácií sa uviedlo, že údaje týkajúce sa domáceho predaja zahŕňali
obdobie prešetrovania, ale bez kontrolného čísla výrobku („PCN“). Indický
výrobca však bol schopný určiť pevnostnú triedu predávaných spojovacích
materiálov, ako aj to, či boli tieto materiály „štandardné“ alebo
„špeciálne“ v súlade s vymedzením v konečnom nariadení. Potreba
rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi
nebola zistená na začiatku prešetrovania pri vytvorení PCN.
(33)     Komisia
však poznamenala, že toto rozlišovanie ovplyvnilo porovnateľnosť cien
a z tohto dôvodu sa od indického výrobcu požadovali dané údaje, ktoré
boli poskytnuté. Indický domáci predaj bol preto rozdelený na „štandardný“
predaj a „špeciálny“ predaj a následne sa určila pevnostná trieda
každej transakcie. Potom sa vypočítala normálna hodnota za kg pre každú
pevnostnú triedu podľa tabuľky PCN.
(34)     Ostatné vlastnosti pôvodného
PCN sa nepoužili, a to nielen preto, že indický výrobca nebol schopný
poskytnúť podrobné údaje, ale aj z týchto dôvodov:
–
Priemer a dĺžka sa nepovažovali za relevantné,
pretože analýza sa vykonala na základe hmotnosti, čím sa automaticky
zohľadnili všetky rozdiely vyplývajúce z odlišného priemeru alebo
dĺžky spojovacieho materiálu.
–
Nič nenaznačovalo, že by pri pokovovaní
chrómom alebo pokovovaní vo všeobecnosti – čo je v zásade
ukazovateľom galvanizácie – existovali rozdiely medzi výrobkami indického
výrobcu a čínskymi spojovacími materiálmi.
–
Pokiaľ ide o jediný zostávajúci prvok PCN, kód
KN, usudzovalo sa, že by nebol spoľahlivým ukazovateľom, pretože
čínske alebo indické orgány nerozlišujú medzi 10 kódmi KN používanými na
vymedzenie príslušného výrobku tak ako orgány EÚ.
(35)     Komisia sa preto zamerala na
dva kľúčové rozdiely medzi výrobkami: pevnostnú triedu na jednej
strane a štandardné verzus špeciálne spojovacie materiály, ktoré sú
ukazovateľom rozdielov medzi zákazníkmi a rozdielov v kvalite, na
druhej strane.
(36)     Normálna hodnota bola
vyjadrená ako cena zo závodu s odpočítaním úpravy na odstránenie
vplyvu kontroly kvality vykonávanej indickými výrobcami, ktorá nebola vykonaná
v Číne, na ceny. Výsledkom boli preto dva zoznamy normálnych hodnôt v čínskych
juanoch (CNY) za kg podľa pevnostnej triedy, jeden pre štandardné a druhý
pre špeciálne spojovacie materiály.
(37)     Komisia informovala všetky
zainteresované strany, že normálna hodnota nemohla byť zverejnená,
keďže sa týka dôvernej ceny jedného indického výrobcu na domácom trhu.
Zainteresované strany však boli informované, že „štandardná“ normálna hodnota
pre spojovací materiál pevnostnej triedy 8.8 („G“ v tabuľke PCN), ktorý je
štandardným druhom bežne vyvážaným čínskymi výrobcami, bola
vypočítaná v rozpätí 9 až 12 čínskych juanov (CNY) za kg zo
závodu.
2.2.        Pripomienky prijaté k oznámeniu
o zverejnení informácií z 30. mája 2012
(38)     Jeden dovozca a štyria
vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že lehota poskytnutá stranám na predloženie
pripomienok k doplňujúcim informáciám (10 dní) bola príliš krátka. Komisia
sa však domnieva, že uvedená lehota bola primeraná vzhľadom na
skutočnosť, že poskytnuté informácie boli len doplnením toho, čo
už bolo zverejnené v konečnom nariadení na konci pôvodného
prešetrovania. Lehota poskytnutá na preskúmanie a pripomienkovanie doplňujúcich
informácií sa preto považovala za primeranú.
(39)     Niektoré
strany tvrdili, že Komisia uviedla, že nedisponuje žiadnymi novými informáciami
o iných fyzikálnych vlastnostiach okrem pevnostnej triedy výrobkov používaných
na stanovenie normálnej hodnoty. Uvedené tvrdenie by sa malo zamietnuť. V
tejto fáze preskúmania Komisia poskytla iba ďalšie vysvetlenie týkajúce sa
spôsobu stanovenia normálnej hodnoty v priebehu pôvodného prešetrovania. Je
dôležité zdôrazniť, že čínski vyvážajúci výrobcovia označili
„pevnosť“ za jednu z relevantných vlastností. To však neznamená, že
Komisia nemala žiadne informácie o iných fyzikálnych vlastnostiach.
(40)     Tie
isté straty tvrdili, že Komisia počas vypočutia v súvislosti s
možnými úpravami na účely porovnávania vývozných cien a normálnej hodnoty
uviedla, že namiesto analýzy nákladov uprednostní úpravu na základe analýzy
cien. Komisia vlastne vysvetlila, že podľa článku 2 ods. 10
základného nariadenia by sa porovnávanie malo uskutočniť
s náležitým zohľadnením rozdielov, ktoré ovplyvňujú
porovnateľnosť cien, a nie rozdielov v nákladoch.
(41)     Tieto
strany následne zopakovali svoje tvrdenie, že by sa mali vykonať úpravy so
zreteľom na rozdiely vo výrobných nákladoch, ako sú rozdiely efektívnosti
spotreby surovín; rozdiely v spotrebe valcovaného drôtu; v spotrebe elektrickej
energie, elektrickej energie vyrábanej vo vlastnej réžii, v produktivite na
zamestnanca, v primeranej úrovni zisku a v rozdieloch týkajúcich sa
obrábacích nástrojov. Ako je uvedené vyššie, článok 2 ods. 10 základného
nariadenia odkazuje na cenu a nie na náklady. Tieto strany nepredložili žiaden
dôkaz o tom, že sa údajné rozdiely v nákladoch premietli do rozdielov v
cenách. Pri prešetrovaniach tranzitívnych ekonomík, ako je Čína, sa
používa analogická krajina, keď sa má zaručiť, aby za predišlo
zohľadňovaniu cien a nákladov v krajinách s netrhovým
hospodárstvom, ktoré nie sú bežným výsledkom trhových síl. Preto sa na
účely stanovenia normálnej hodnoty používa náhrada nákladov a cien
výrobcov v rámci fungujúcich trhových hospodárstiev. Tieto žiadosti
o úpravy na zohľadnenie rozdielov vo výrobných nákladoch sa preto
zamietajú.
(42)     Strany
ďalej tvrdili, že doplňujúce informácie, ktoré boli poskytnuté 30. mája 2012,
týkajúce sa vlastností výrobkov predávaných indickým výrobcom, boli neúplné v tom
rozsahu, že údajne chýbali informácie o týchto otázkach: rozdiely v druhoch
spojovacích materiálov; náter a používanie chrómu; priemer a dĺžka;
vysledovateľnosť; ISO 9000; jednotka miery chybovosti; a ostatné
aspekty ako tvrdosť, ohýbanie, pevnosť, odolnosť voči
nárazu a ostatné koeficienty trenia. Žiadali o vysvetlenie dôvodov, prečo
sa ostatné vlastnosti pôvodného PCN nepovažovali za relevantné. Tieto otázky
boli vysvetlené v dvoch oznámeniach o uverejnení informácií, ktoré boli
zaslané 5. júla a 11. júla 2012 boli zaradené do spisu na
nahliadnutie pre zainteresované strany.
2.3.        Oznámenie o zverejnení
informácií z 5. júla 2012
(43)     Na základe žiadosti
zúčastnených strán o doplňujúce informácie podľa odôvodnenia 42
bolo všetkým zainteresovaným stranám 5. júla 2012 zaslané druhé oznámenie
o zverejnení informácií. V tomto oznámení boli uvedené tieto
doplňujúce informácie:
–
Tabuľka znázorňujúca rozsah cenovej
úrovne normálnych hodnôt vypočítaných podľa pevnostnej triedy pre
štandardné spojovacie materiály predávané na indickom domácom trhu nezávislým
zákazníkom jediným indickým spolupracujúcim výrobcom. Takisto sa uviedlo, že
prevažná väčšina vývozu čínskymi výrobcami patrí do pevnostnej triedy
G.
–
Z podrobnej analýzy údajov v Indii vyplynulo, že
štandardné spojovacie materiály predávané na domácom trhu boli galvanicky
pokované a zodpovedali kódu PCN „A“. Komisia preto navrhla porovnať
normálnu hodnotu vyvážaných modelov s modelmi s náterom typu A.
–
Na základe manuálnej analýzy údajov o indických
domácich cenách boli z textového reťazca o kódovaní predaja
vyňaté informácie o priemere a dĺžke, ktoré použil indický výrobca.
Tieto údaje boli zhrnuté do rozmedzí v záujme rozlišovania medzi rozmermi
hlavného výrobku, aby bolo možné porovnanie s vývozom čínskych spoločnosti:
 Ukazovateľ || Priemer || Dĺžka
 malé || M4 až M10 || 0 až 100 mm
 stredné || M12 až M20 || 100 až 200 mm
 veľké || M22 až M30 || 200 až 300 mm
–
Komisia preto navrhla, aby sa tieto údaje použili
na spresnenie normálnej hodnoty a aby sa na tomto základe vypočítali
dumpingové rozpätia. V prípade, že vyvážané spojovacie materiály nepatria do
týchto rozmedzí, nemali by sa použiť na výpočet dumpingu. Týkalo sa
to len veľmi malého objemu vývozu.
–
Komisia ako referenciu predložila navrhovaný
revidovaný PCN:
 Ukazovateľ || Opis || PCN
 Štandardný/Špeciálny || štandardný spojovací materiál || S
   || špeciálny spojovací materiál || P
 Pevnostná trieda || 3.6 || A
   || 4.6 || B
   || 4.8 || C
   || 5.6 || D
   || 5.8 || E
   || 6.8 || F
   || 8.8 || G
   || 9.8 || H
   || 10.9 || I
   || 12.9 || J
 Náter || galvanické pokovanie || A
 Priemer || M4 až M10 || S
   || M12 až M20 || M
   || M22 až M30 || L
 Dĺžka || 0 až 100 mm || S
   || 101 až 200 mm || M
   || 201 až 300 mm || L
–
Komisia poskytla prehľad dumpingových rozpätí
upravených podľa návrhu uvedeného v oznámení o zverejnení informácií a
poznamenala, že tieto revidované antidumpingové rozpätia nebudú automaticky
antidumpingové clá, na ktoré sa bude vzťahovať pravidlo nižšieho cla.
–
V odpovedi na pripomienky niektorých
zainteresovaných strán, že dodatočné informácie uvedené v oznámení o
zverejnení informácií z 30. mája 2012 boli neúplné, boli uvedené nové
tabuľky č. 22, 23, 32, 33 a 34 jedného výrobcu EÚ, keďže
niektoré prvky v týchto tabuľkách chýbali alebo neboli náležite zhrnuté.
2.4.        Pripomienky k oznámeniu o
zverejnení informácií z 5. júla 2012
(44)     Niektoré strany požiadali o
doplňujúce informácie týkajúce sa cenovej úrovne normálnej hodnoty.
Podľa odôvodnenia 82 sa cenová úroveň nemohla zainteresovaným stranám
sprístupniť, keďže ide o dôvernú informáciu o cenách jediného
analogického výrobcu. Čínskym vyvážajúcim výrobcom, ktorí
o tieto dodatočné informácie požiadali, sa však 5. júla 2012
sprístupnila verzia normálnej hodnoty, ktorá nemala dôverný charakter, na
základe pevnostnej triedy pre štandardné spojovacie materiály, pričom bola
takisto zaradená do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany. Komisia v
tomto oznámení uviedla tabuľku znázorňujúcu rozsah cenových úrovní
normálnych hodnôt vypočítaných podľa pevnostnej triedy pre štandardné
spojovacie materiály, ktoré predával na indickom domácom trhu jediný indický
spolupracujúci výrobca nezávislým zákazníkom.
(45)     Niektoré strany takisto
tvrdili, že Komisia ich v priebehu vypočutia, ktoré sa uskutočnilo 26. júna 2012,
informovala o tom, že na indickom domácom trhu sa predávali výrobky dvoch typov
náterov „A“ a „B“ podľa tabuľky PCN používanej v priebehu
pôvodného prešetrovania. Toto tvrdenie je nepodložené. Komisia tieto strany
informovala, že v danej fáze preskúmania preskúmala všetky typy náterov,
ktoré indický výrobca použil v prípade štandardných spojovacích materiálov.
Počas nasledujúceho vypočutia, ktoré sa uskutočnilo 3. júla 2012,
a prostredníctvom oznámenia o poskytnutí informácií zaradeného 11. júla
2012 do spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany boli príslušné strany
informované, že indický výrobca používal pri výrobe štandardných spojovacích
materiálov náter typu „A“.
(46)     Počas
vypočutia z 11. júla 2012 tie isté strany požiadali Komisiu, aby
vysvetlila, akým spôsobom došlo v prípade indického výrobcu k rozdeleniu
normálnej hodnoty na špeciálne a štandardné spojovacie materiály. Komisia
uviedla, že sa tak stalo na základe názvov zákazníkov. Ako však vyplýva zo
zápisnice, ktorú predložil úradník pre vypočutie z GR pre obchod, Komisia
na konci vypočutia uviedla, že túto otázku bude musieť objasniť,
čo urobila v ďalšom oznámení o uverejnení informácií z 13. júla
2012, ktoré bolo zaslané stranám, ktoré sa zúčastnili na vypočutí, a
zaradené do spisu, ktorý nemá dôverný charakter, na nahliadnutie pre všetky
zainteresované strany. Vyhlásenie uvedených strán, podľa ktorých Komisie
uviedla, že „rozdelenie normálnej hodnoty medzi špeciálne a štandardné
spojovacie materiály sa okrem iného vykonalo na základe názvov zákazníkov“,
je preto neúplné, keďže v súvislosti s touto otázkou bolo
poskytnutých viac informácií, ako je uvedené v odôvodnení nižšie.
(47)     Komisia vo veci rozdielu medzi
štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi vo svojom oznámení z 13. júla
2012 vysvetlila, že „nemožno vylúčiť, že automobilový priemysel
takisto využíva štandardné spojovacie materiály na určité aplikácie“.
Niektoré strany tvrdili, že Komisia sa domnieva, že spojovacie materiály
používané v automobilovom priemysle by sa takisto mohli považovať za
štandardné. Toto tvrdenie je neopodstatnené. Ako sa v tomto oznámení jasne
uvádza, vyhlásenie Komisie nebolo založené na existencii zoznamu zákazníkov
indického výrobcu. Ako však bolo zistené v pôvodnom prešetrovaní a podrobnejšie
vysvetlené v ďalej uvedenom odôvodnení 2.7, výrobcovia automobilov z
dôvodu kvality a z obchodných dôvodov vždy objednávajú spojovacie materiály
vyrábané na zákazku s cieľom splniť požiadavky ISO v rámci
výrobného odvetvia. Z toho dôvodu spojovacie materiály určené pre
automobilové odvetvie výrobcovia spojovacích materiálov, a to aj v Indii,
považujú za „špeciálne“ podľa informácií, ktoré sa nachádzajú na webových
stránkach indických výrobcov automobilov. Keďže indický výrobca jasne
vymedzil ako „špeciálne spojovacie materiály“ všetky časti vyrábané na
zákazku, Komisia sa domnieva, že štandardné spojovacie materiály určené
pre automobilový priemysel neboli zahrnuté do zoznamu štandardných spojovacích
materiálov, ktorý bol predložený počas pôvodného prešetrovania.
(48)     Čínska
obchodná komora a čínsky vyvážajúci výrobca predložili podobné tvrdenia
týkajúce sa možného začlenenia spojovacích materiálov určených pre
automobilové odvetvie do normálnej hodnoty a okrem toho tvrdili, že
automobilové spojovacie materiály, ktoré neboli vyrobené podľa konkrétneho
návrhu zákazníka, musia aj tak prejsť špeciálnou kontrolou kvality alebo
dodržiavať požiadavky vysledovateľnosti, na základe čoho
zdražejú a mali by sa bežne považovať za špeciálne spojovacie materiály.
Tvrdili, že zistenia Komisie, podľa ktorých spojovacie materiály používané
pre aplikácie špičkových technológií, ktoré však neboli vyrobené
podľa návrhov používateľa a napriek tomu sa považovali za
špeciálne spojovacie materiály, sú neopodstatnené, a preto Komisia
nekonala v súlade s článkom 2 ods.10 základného nariadenia, pretože
porušila zásadu spravodlivého porovnávania. Okrem toho sa domnievali, že zistenia
Komisie založené na rozdelení indickým výrobcom neboli predmetom kontrolnej
návštevy na mieste. Vzhľadom na uvedené skutočnosti požiadali
Komisiu, aby preskúmala rozlišovanie medzi štandardnými a špeciálnymi
spojovacími materiálmi a v prípade, že to nebude možné, prešla na odlišný
súbor údajov o normálnej hodnote.
(49)     Argumenty Komisie týkajúce sa
rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími materiálmi sú už
uvedené v odôvodnení 47. Pokiaľ ide o žiadosť týkajúcu sa
nedostatočnej kontroly súvisiacej s rozdelením, ktoré vykonal indický
výrobca, Komisia overila zoznamy predaja prostredníctvom niekoľkých
priebežných testov (t. j. dôkladného overenia vzorky predajných transakcií
zahrnutých do zoznamov predaja s cieľom overiť ich
presnosť) v súlade so štandardnými postupmi overovania. Okrem toho
následné rozdelenie uvedených zoznamov predaja, ktoré predložil indický
výrobca, bolo skontrolované z hľadiska priemernej cenovej úrovne
rozdelenia, ako je vysvetlené v uvedenom oznámení. Preto tvrdenie, že Komisia
bez skúmania zohľadnila hodnotu údajov, ktoré poskytol indický výrobca,
nie je podložené.
(50)     Okrem toho, kritériá, ktoré
použil indický výrobca na vymedzenie špeciálnych spojovacích materiálov,
t. j. podľa návrhu zákazníka, ako sa uvádza v odôvodnení 47,
poskytujú dostatočné uistenie o spoľahlivosti údajov. V pôvodnom
prešetrovaní Komisia už upravila normálnu hodnotu, aby sa zohľadnil postup
kontroly kvality vykonávanej indickým výrobcom, ktorá nebola zistená v prípade
čínskych výrobcov zaradených do vzorky. Komisia za týchto okolností
nepovažuje za potrebné použiť iný súbor údajov o normálnej hodnote, ako to
navrhli dotknuté strany. Nakoniec, ako je uvedené v odôvodnení 89
konečného nariadenia, aj napriek úsiliu Komisie žiadni iní výrobcovia zo
žiadnej inej možnej analogickej krajiny nemali záujem o spoluprácu v tomto
konaní.
(51)     Pokiaľ ide
o využívanie údajov indického výrobcu z analogickej krajiny na stanovenie
normálnej hodnoty, Združenie európskych distribútorov (EFDA) vyhlásilo, že
takáto metóda nie je primeraná vzhľadom na to, že sortiment výrobkov,
objem výroby, profil zákazníkov, spôsob distribúcie a pozíciu na trhu neboli
porovnateľné so situáciou čínskych vyvážajúcich výrobcov. Okrem toho
tvrdilo, že čínske ceny boli nízke, pretože sa v nich premietli
výhody vysokého objemu výroby štandardných výrobkov, keďže sú
špecializovanými a efektívnymi výrobcami. Okrem toho požiadalo o podrobnejšie
informácie týkajúce sa cien a objemu výroby štandardných spojovacích materiálov
indického výrobcu. Združenie EFDA nakoniec predložilo údaje Eurostatu na
podporu svojich tvrdení, že porovnávanie vývozných cien ČĽR a Indie v prípade
dvoch konkrétnych kódov KN by preukázalo, že indický vývoz týchto výrobkov bol
menší ako 4 % vývozu ČĽR a že India nie je dôveryhodným
dodávateľom týchto výrobkov pre vývozné trhy.
(52)     Pokiaľ
ide o primeranosť výberu indického výrobcu z analogickej krajiny, odkazuje
sa na poslednú časť odôvodnenia 49. V súvislosti so všeobecným
tvrdením, že v čínskych vývozných cenách sa premietajú výhody výroby
veľkého objemu, tieto tvrdenia neboli zmysluplne odôvodnené alebo
kvantifikované tak, aby mohli byť prospešné pri vykonávaní analýzy v tejto
fáze preskúmania. Pokiaľ ide o žiadosť o doplňujúce
informácie týkajúce sa údajov o indickom výrobcovi, odkazuje sa na odôvodnenie 82
týkajúce sa dôvernosti. Pokiaľ ide o tvrdenie, že vývoz z Indie nebol
počas OP a po ňom porovnateľný s vývozom z ČĽR,
na stanovenie normálnej hodnoty sa v súlade so základným nariadením považujú za
relevantné indické domáce ceny a nie indické vývozné ceny. Tvrdenia EFDA
sú preto neopodstatnené.
(53)     Pokiaľ ide o otázku
náteru používaného indickým výrobcom, Čínska obchodná komora a čínsky
vývozný výrobca vyjadrili pochybnosti a požiadali Komisiu, aby vysvetlila, akým
spôsobom tieto dôverné informácie poskytli presvedčivý dôkaz, že indický
výrobca predával na svojom domácom trhu len galvanicky pokované spojovacie
materiály. V priebehu overovania indický výrobca poskytol dôkaz, ktorý Komisii
umožnil dospieť k záveru, že štandardné spojovacie materiály predávané na
domácom trhu boli galvanicky pokovované, čo zodpovedalo náteru typu „A“
pôvodného PCN. Komisia sa za týchto okolností domnieva, že dôkazy uvedené v
spise sú dostatočné na to, aby mohla dospieť k záveru, že štandardné
spojovacie materiály predávané na domácom trhu boli galvanicky pokovované. V tejto
súvislosti sa vykonala úprava o rozdiel v chróme, ako sa uvádza v odôvodnení 81.
2.5.        Ďalšie
informácie vyžiadané po oznámení o zverejnení informácií z 5. júla 2012
(54)     Niektorí vyvážajúci výrobcovia
požiadali o ďalšie vysvetlenia a informácie, aby mohli prípadne
požiadať o úpravu svojho dumpingového rozpätia, ako sa uvádza
v pôvodnom prešetrovaní, na základe týchto skutočností:
(a)
vlastnosti používaných „druhov výrobku“ (kódy KN,
pevnostná trieda, štandardné verzus špeciálne časti) na stanovenie
normálnej hodnoty;
(b)
ďalšie informácie o vlastnostiach výrobkov
predávaných indickým výrobcom, použité na stanovenie normálnej hodnoty;
(c)
vysvetlenie dôvodov, prečo sa ostatné vlastnosti
pôvodného PCN nepoužili; a
(d)
úpravy, ktoré treba vykonať vzhľadom na
rozdiely vo fyzikálnych vlastnostiach.
(55)     Pokiaľ ide o uvedené
písmeno a), ako sa uvádza v oznámení o informáciách predloženom 30. mája 2012,
pevnostná trieda spojovacích materiálov predávaných indickým spolupracujúcim
výrobcom bol ukazovateľ pevnosti uvedený v PCN použitom v dotazníku, ktorý
bol zaslaný všetkým stranám. Pevnostná trieda bola určená pomocou
rovnakého relevantného prvku PCN indickým výrobcom v zoznamoch predaja
overených počas overovacej návštevy na mieste.
(56)     Rozlišovanie medzi špeciálnymi
a štandardnými spojovacími materiálmi bolo vysvetlené v odôvodnení 54
konečného nariadenia. „Špeciálne“ spojovacie materiály sú také, ktoré boli
vyrobené podľa návrhu zákazníka. „Štandardné“ spojovacie materiály sú
také, ktoré boli vyrobené na sklad a nie podľa špecifikácií konkrétneho
zákazníka. Potreba rozlišovania medzi štandardnými a špeciálnymi spojovacími
materiálmi vyrobenými indickým spolupracujúcim výrobcom bola plne uznaná a, ako
sa uvádza v odôvodneniach 51 a 54 konečného nariadenia, porovnávala
sa vývozná cena a normálna hodnota spojovacích materiálov „štandardného“
typu v prípade čínskych vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky.
(57)     Pokiaľ ide otázky uvedené
v písmene b), z dôvodu zachovania dôvernosti nie je možné uverejniť presné
druhy modelu skrutiek a svorníkov, ktoré predáva indický výrobca. Ako sa však
uviedlo, porovnávanie sa uskutočnilo na základe hmotnosti rámci rovnakej
štandardnej alebo špeciálnej kategórie a v rámci rovnakej pevnostnej triedy
stanovenej v PCN.
(58)     Pokiaľ ide o otázky
uvedené v písmene b), niekoľko zainteresovaných strán požiadalo
o viac informácií týkajúcich sa náteru. Údaje z pôvodného prešetrovania sa
podrobnejšie analyzovali a ukázalo sa, že výrobok predávaný ako „štandardný“ na
indickom domácom trhu malo základné pokovovanie, t. j. galvanické
pokovanie. Tieto informácie boli poskytnuté na vypočutiach, o ktoré
požiadali zainteresované strany, a znovu boli sprístupnené zainteresovaným
stranám, ktoré o túto informáciu požiadali, a zároveň boli zaradené do
spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany.
(59)     Dvaja vyvážajúci výrobcovia
zaradení do vzorky požiadali o viac informácií týkajúcich sa úpravy
o používanie chrómu pri pokovovaní. Údaje o predaji, ktoré poskytol
indický spolupracujúci výrobca, sa ďalej analyzovali, čo viedlo k
úprave normálnej hodnoty o rozdiel v chróme, ako sa uvádza v odôvodnení 81.
Rovnakí dvaja vyvážajúci výrobcovia požiadali o podrobnejšie vysvetlenie,
akým spôsobom sa určila ziskovosť domáceho predaja indického
spolupracujúceho výrobcu; či boli výrobné náklady oznámené na základe PCN
alebo či sa použili priemerné náklady; a či normálna hodnota
zahŕňala predaj iným prepojeným spoločnostiam.
(60)     Všetky príslušné informácie
týkajúce sa normálnej hodnoty boli uvedené v odôvodnení 94 konečného
nariadenia. Takisto bolo spresnené, že sa použil len domáci predaj neprepojeným
spoločnostiam.
(61)     Títo dvaja vyvážajúci
výrobcovia neskôr tvrdili, že majú vážne pochybnosti, či bol test
ziskovosti a reprezentatívnosti vykonaný správne. Konkrétnejšie, pokiaľ
ide o test reprezentatívnosti, títo vyvážajúci výrobcovia vyjadrili pochybnosti
o tom, či množstvo domáceho predaja indického výrobcu bolo viac ako 5 %
ich vývozného predaja na revidovanú skupinu výrobkov. Pokiaľ ide o test
reprezentatívnosti, zistilo sa, že v prípadoch, keď nebolo splnených 5 %
testu pre konkrétny druh výrobku, sa usúdilo, že domáci predaj mal aj napriek
tomu dostatočný objem na zabezpečenie náležitého porovnania.
Pokiaľ ide o test ziskovosti, potvrdilo sa, že sa vykonal na podľa
druhu výrobku.
(62)     Pokiaľ
ide o otázky uvedené v písmene c), t. j. prečo sa na porovnávanie
normálnej hodnoty s vývoznou cenou nepoužilo úplné PCN, v priebehu
prešetrovania sa ukázalo, že úplné PCN by nebolo spoľahlivým
ukazovateľom. Po prvé, pretože ani čínske, ani indické orgány
nerozlišujú medzi 10 kódmi KN používanými na vymedzenie príslušného výrobku ako
orgány EÚ. Po druhé, ako sa uvádza v odôvodnení 48 konečného
nariadenia, niekoľko strán tvrdilo, že spojovacie materiály vyrobené
čínskymi vyvážajúcimi výrobcami boli štandardnými výrobkami (prevažne v
triede odolnosti 4.8 až 8.8), ktoré nemali žiadne špeciálne vlastnosti týkajúce
aspektov, ako sú suroviny, odolnosť, náter alebo
certifikácia/bezpečnosť; ktoré boli určené na jednoduchšie aplikácie
(neodborné použitie a všeobecná distribúcia) na rozdiel od aplikácií špičkových
technológií; a nespĺňali prísne požiadavky konkrétnych konečných
používateľov, ako napríklad automobilového, chemického alebo kozmického
priemyslu.
(63)     Pokiaľ ide o otázky
uvedené v písmene d), prvky „vysledovateľnosti“, norma ISO 9000, jednotka
miery chybovosti a ostatné kritériá, napríklad „tvrdosť, ohýbanie,
pevnosť, odolnosť voči nárazu a ostatné koeficienty trenia“,
ktoré uviedli dvaja ďalší vyvážajúci výrobcovia, nemohli byť
akceptované, keďže príslušné spoločnosti nepreukázali, ako tieto
prvky ovplyvňujú porovnateľnosť cien medzi normálnou hodnotou a
vývoznou cenou.
(64)     Bez akýchkoľvek
konkrétnych informácií o nedostatku porovnateľnosti, ako sa uvádza v
odporúčaniach, ktoré predložili zainteresované strany v rámci pôvodného
prešetrovania, a vzhľadom na obmedzené množstvo ďalších dostupných
informácií o ostatných technických vlastnostiach, ako napríklad náter, sa
v priebehu pôvodného prešetrovania dospelo k záveru, že hlavné faktory a
rozdiely, na ktoré poukázali samotné zainteresované strany, konkrétne
štandardné verzus špeciálne materiály a pevnostná trieda, predstavovali
dostatočný základ, na ktorom je možné založiť porovnávanie medzi
normálnou hodnotou a vývoznými cenami.
2.6.        Ďalšie zverejnenie
informácií týkajúcich sa normálnej hodnoty 11. júla 2012
(65)     Ako sa už uviedlo, Komisia 11. júla 2012
zverejnila novú klasifikáciu normálnej hodnoty a navrhla znovu
prepočítať dumpingové rozpätia na uvedenom základe a požiadala o
predloženie pripomienok.
(66)     Ako je uvedené v odôvodnení 32,
indický výrobca poskytol vo svojom pôvodnom podaní zoznam domáceho predaja
(ďalej len „DMSAL“) bez PCN. Jediným identifikátorom každého predaja bol
kód položky, ktorý je interným kódom každého výrobku, a aj textový reťazec
s opisom výrobku, napríklad:
 UPÍNACIA SKRUTKA M8X1.25X16
(67)     Ako sa uvádza v odôvodneniach 48
až 57 konečného nariadenia, indická spoločnosť rozdelila svoj
domáci predaj na štandardné a špeciálne spojovacie materiály pomocou
rozlišovania uvedeného v odôvodnení 77. V dôsledku toho bol zoznam DMSAL predložený
v dvoch spisoch, v „štandardnom DMSAL“ a „špeciálnom DMSAL“. Predaj, ktorý
nebolo možné identifikovať ani ako štandardný, ani ako špeciálny, bol
vylúčený z ďalšieho výpočtu normálnej hodnoty.
(68)     Počas prešetrovania
takisto vyplynulo, že na stanovenie normálnej hodnoty bude potrebná pevnostná
trieda spojovacích materiálov. Indická spoločnosť určila pevnostnú
triedu pre každý riadok spisov „štandardný DMSAL“ a „špeciálny DMSAL“, ktoré
boli predložené v stĺpci s označením „Stupeň“ s uvedením
pevnostnej triedy, napríklad:
 OPIS || STUPEŇ
 UPÍNACIA SKRUTKA M8X1.25X16 || 8.8
(69)     Pôvodná
normálna hodnota bola vypočítaná na tomto základe pomocou rozdelenia na
štandardné/špeciálne a na pevnostnú triedu, ako sa uvádza v prvom zverejnení
preskúmania vykonávania z 30. mája 2012.
(70)     Ako sa uvádza v odôvodnení 54,
niektorí vyvážajúci výrobcovia požiadali o ďalšie vysvetlenie
s odkazom na chýbajúce porovnanie na základe náteru, priemeru a dĺžky
spojovacích materiálov a tvrdili, že to môže mať vplyv na úroveň
pôvodne vypočítanej normálnej hodnoty.
(71)     Bez PCN sa analyzoval opis
textového reťazca každej transakcie (po zoskupení transakcií s rovnakým
textom opisu) s cieľom získať priemer a dĺžku predávaného
spojovacieho materiálu. V uvedenom príklade M8 označuje priemer a 16 označuje
dĺžku. V tomto prípade ide o opis skrutky s priemerom 8 mm
a dĺžkou 16 mm. 1,25 je vzdialenosť závitov, ktorá na
klasifikáciu príslušného výrobku nebola použitá.
(72)     PCN, ktoré použili čínski
vyvážajúci výrobcovia, označuje tieto údaje mierne odlišne. V prípade
uvedenej skrutky by boli označené ako „080016“ pre priemer
a dĺžku.
(73)     Komisia na zabezpečenie
zosúladenia medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou rozdelila priemer a
dĺžku do troch rovnakých rozmedzí, ako bolo uvedené v druhom informačnom
liste z 5. júla 2012:
 Ukazovateľ || Priemer || Dĺžka
 malý || M4 až M10 || 0 až 100 mm
 stredný || M12 až M20 || 100 až 200 mm
 veľký || M22 až M30 || 200 až 300 mm
(74)     Malé množstvo predaných
výrobkov indického výrobcu nepatrilo do týchto rozmedzí, a preto sa nepoužili
na výpočet normálnej hodnoty. Opísaná skrutka by sa preto uvádzala s revidovaným
PCN označeným ako „GSS“, čo predstavuje pevnostnú triedu 8.8, malý
priemer a malú dĺžku.
(75)     Z uvedeného
príkladu je jasné, že textový reťazec opisu výrobku neobsahuje žiadne
informácie o náteroch používaných indickým domácim výrobcom. V spise o
prešetrovaní sa skontrolovali prípadné dôkazy o type náteru, ktorý použil
indický výrobca pri predaji štandardných spojovacích materiálov na svojom
domácom trhu. Dôverné dôkazy v spise, overené v priestoroch indického výrobcu,
preukázali používanie galvanického pokovania (PCN typu A) pri štandardných
spojovacích materiáloch na domácom trhu, čo bolo oznámené všetkým stranám 5. júla
2012.
2.7.        Pripomienky k oznámeniu o
zverejnení informácií z 11. júla 2012
(76)     Na uvedené zverejnenie
reagovalo niekoľko vyvážajúcich výrobcov. Na žiadosť týchto
vyvážajúcich výrobcov sa pod záštitou úradníka pre vypočutie z GR pre
obchod konalo vypočutie zamerané na pokračovanie dialógu
s Komisiou a prerokovanie predložených bodov. Vyvážajúci výrobcovia
predniesli najmä tieto otázky:
(a)
metodika, na základe ktorej indický výrobca
rozdelil svoj domáci predaj na štandardný a špeciálny;
(b)
v prípade, že niektoré spojovacie materiály
predávané automobilovému priemyslu sa považovali za štandardné spojovacie
materiály, zaručí sa „významná úprava“;
(c)
úprava normálnej hodnoty podľa článku 2
ods. 10 písm. b) o nepriame dane z dovozu valcovaného drôtu do Indie;
(d)
prítomnosť šesťmocného chrómu v nátere
štandardných spojovacích materiálov;
(e)
metodika, ktorou sa riadila Komisia v prípade,
keď domáci predaj nezodpovedal konkrétnej vývoznej transakcii; a
(f)
zverejnenie kódov výrobkov predávaných indickým
výrobcom na domácom trhu.
(77)     Pokiaľ
ide o uvedené písmeno a), indický výrobca rozdelil svoj domáci predaj na
štandardný a špeciálny so zreteľom na to, že spojovacie materiály vyrobené
podľa návrhu zákazníka boli špeciálne spojovacie materiály, zatiaľ
čo ostatný predaj tvoria štandardné spojovacie materiály, t. j.
materiály, ktoré neboli vyrobené podľa konkrétneho návrhu alebo podľa
návrhu zákazníka.
(78)     Pokiaľ
ide o uvedené písmeno b), ako sa uvádza v oznámení v súvislosti so spisom z 13. júla
2012 zaslaným uvedeným zainteresovaným stranám po vypočutí z 11. júla,
Komisia potvrdila, že v prípade neuvedenia mien zákazníkov, ako je uvedené
vyššie, Komisia odkazuje na odôvodnenie 47. Komisia okrem toho uviedla, že
podľa Európskeho združenia výrobcov spojovacích materiálov, „keď
si zákazník – najmä v automobilovom odvetví – v Európe objedná spojovací
materiál vyrobený podľa návrhu, ale ktorý je zároveň plne v súlade s
medzinárodnými normami (ISO, EN, DIN, AFNOR, UNI), výrobca spojovacích
materiálov tento výrobok v každom prípade považuje za „špeciálny“ výrobok
a následne ho označí – v rámci internej klasifikácie
spoločnosti – ako „špeciálny“ ... Ide o „modus operandi“ všetkých
výrobcov spojovacích materiálov na celom svete a aj v Indii“. Komisia je
preto presvedčená, že štandardné spojovacie materiály určené pre
automobilový priemysel neboli zahrnuté do zoznamu štandardných spojovacích
materiálov poskytnutého počas pôvodného prešetrovania. Preto bolo toto
tvrdenie zamietnuté.
(79)     Pokiaľ
ide o uvedené písmeno c), vyvážajúci výrobcovia predložili pri vypočutí
otázku úpravy podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia s
cieľom zohľadniť clá na dovoz valcovaného drôtu do Indie, ktoré
sú zahrnuté do normálnej hodnoty, ale nie do vývoznej ceny z Číny.
Čínske spoločnosti zaradené do vzorky počas pôvodného
prešetrovania nakupovali valcovaný drôt vyrábaný v Číne.
(80)     Suroviny
dovážané indickým výrobcom podliehali základnému clu (5 % zdaniteľnej
hodnoty) a vzdelávacej dani (3 % hodnoty základného cla plus výška
vyrovnávacieho cla). Podľa článku 2 ods. 10 písm. b) základného nariadenia
je však takáto úprava o nepriame dane nárokovateľná vtedy, ak by
dovozné poplatky uložené na podobný výrobok a materiál fyzicky v ňom
zahrnutý, ak je výrobok určený na spotrebu na domácom trhu, neboli vybrané
alebo by sa vrátili, keď sa uvedený podobný výrobok vyvezie do Európskej
únie. Vzhľadom na neexistenciu tvrdení a dôkazov, že by vývoz uvedených
vyvážajúcich výrobcov do EÚ profitoval z nevybraných alebo vrátených poplatkov z
dovozu surovín (valcovaného drôtu), toto tvrdenie sa musí zamietnuť. Okrem
toho, bežne takáto úprava nie je dostupná v prípade, že príslušný
vyvážajúci výrobca, ako v prípade tohto preskúmania, nakupuje všetky
suroviny od domácich dodávateľov, a preto nevzniká žiadny dovozný
poplatok.
(81)     Pokiaľ
ide o uvedené písmeno d), z dôkazov v spise o pôvodnom prešetrovaní
vyplýva, že štandardný náter štandardných spojovacích materiálov predávaných na
indickom domácom trhu obsahoval chróm Cr3, a preto bol v súlade s vymedzením
PCN o nepridávaní šesťmocného chrómu do náteru. Dumpingové rozpätia sa
preto znovu prepočítali, pričom sa vychádzalo z najdrahšieho
typu pokovovania chrómom na strane vývozu bez úpravy vývoznej ceny. Dvaja
vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že informácie o nátere sa týkali súčasnej
situácie, nie situácie v OP. To nie je správne. Overené dôkazy boli získané
počas overovania v priebehu pôvodného prešetrovania, pričom sa
zistilo, že všetky štandardné spojovacie materiály predávané na domácom trhu v
Indii boli počas pôvodného OP galvanicky pokované.
(82)     Pokiaľ
ide o uvedené písmeno e), potvrdilo sa, že dumpingové rozpätia boli
vypočítané tak, že v prípade, keď k vývoznej transakcii neexistoval
zodpovedajúci predaj na domácom trhu, bola táto transakcia vylúčená z
výpočtu dumpingu. Niektoré strany tvrdili, že nebol dôvod
vylúčiť určité vývozné transakcie z výpočtu dumpingového
rozpätia. V prípade všetkých čínskych vyvážajúcich výrobcov
zaradených do vzorky sa zistil značný súlad medzi domácim predajom a
vývoznými cenami s cieľom dosiahnuť spravodlivé zastúpenie predaja
realizovaného rôznymi stranami.
(83)     Pokiaľ ide o uvedené
písmeno f), Čínska obchodná komora a čínsky vývozca tvrdili, že
indický výrobca neuviedol dobrý dôvod na to, že Komisii neumožnil
zverejniť konkrétne informácie o kódoch výrobkov predávaných na domácom
trhu. Komisia poskytla čo najviac informácií, pričom zároveň
rešpektovala pravidlá zachovania dôvernosti, prostredníctvom početných
poznámok v spise, informačného oznámenia sprístupneného všetkým
zainteresovaným stranám a vypočutí poskytnutých Čínskej obchodnej
komore a všetkým čínskym výrobcom, ktorí o to požiadali. Pokiaľ ide o
žiadosť o zverejnenie kódov výrobkov indického výrobcu, zverejnenie tejto
informácie umožní ostatným stranám pomerne presne vypočítať domáce
ceny indického výrobcu, čomu je potrebné predísť z dôvodu ochrany
dôverných obchodných informácií. Z dôvodu nedostatočnej ochrany dôverných
informácií by voči Komisii mohli vzniknúť prípadné nároky na náhradu
škody, čo by mohlo odradiť spoločnosti v analogických
krajinách, ktorých spolupráca je dobrovoľná, od spolupráce na
prešetrovaniach. Preto bola táto žiadosť zamietnutá.
2.8.        Úpravy metodiky použitej v
konečnom nariadení pri výpočte normálnej hodnoty
(84)     Vzhľadom na vyjadrenia
čínskych vyvážajúcich výrobcov v tomto preskúmaní, pokiaľ ide
o vymedzenie druhov výrobkov pri výpočte normálnej hodnoty
z Indie, podľa ktorých okrem rozlišovania medzi štandardnými a
špeciálnymi spojovacími materiálmi, ako aj pevnostnou triedou, sú dôležitými
parametrami aj priemer, dĺžka a náter, a vzhľadom na vypočutia
a dialóg, ktoré nasledovali za prítomnosti úradníka pre vypočutie, sa
opätovne preskúmali údaje indického výrobcu.
(85)     Komisia bola na základe tohto
opätovného preskúmania schopná identifikovať priemer a dĺžku
spojovacích materiálov predávaných na indickom domácom trhu. S cieľom
umožniť spravodlivé porovnávanie medzi týmito spojovacími materiálmi a
materiálmi vyvážanými z ČĽR boli priemer aj dĺžka zaradené
do rozmedzí a pre každé rozmedzie sa vypočítala normálna hodnota.
Podrobnejšie vysvetlenia sú v dvoch informačných oznámeniach z 5. a 11. júla 2012,
ktoré boli sprístupnené všetkým zainteresovaným stranám. Prostredníctvom
zhrnutia do rozmedzí v záujme rozlišovania medzi hlavnými rozmermi výrobku
predávaného indickým výrobcom táto metodika umožnila spravodlivé porovnávanie s
vývozom čínskych spoločností, ktoré požadovali zainteresované strany.
Následne dvaja vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že nedisponovali úplnými
informáciami, a uviedli, že klasifikácia bola nejasná a neprimeraná, a
preto nemali dostatok informácií, aby mohli požiadať o úpravu z dôvodu
fyzikálnych rozdielov. Títo dvaja vyvážajúci výrobcovia však okrem týchto
všeobecných tvrdení nepredložili žiadny odôvodnený alternatívny návrh, ani
vecné dôkazy. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
(86)     Združenie EFDA tvrdilo, že
používanie priemeru a dĺžky neodráža skutočnosť a navrhlo alternatívu,
ktorá sa týkala uvedených dvoch kritérií, ktorá by podľa nich zabránila
vynechaniu niektorých výrobkov, tento alternatívny prístup však nezdôvodnilo.
Klasifikácia, ktorú navrhla Komisia, nevylučuje žiadny druh výrobku
(zahrnuté boli všetky možné kombinácie priemeru a dĺžky), a preto sa toto
tvrdenie nemohlo podrobnejšie preskúmať.
(87)     Všetky predávané štandardné
spojovacie materiály boli galvanicky pokované, a preto sa normálna hodnota
vypočítala na základe náteru, ktorý zodpovedal kódu PCN „A“. Ak
čínsky vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky nevyvážal spojovacie
materiály s náterom typu A, použil sa najbližší typ náteru bez
akejkoľvek úpravy vývoznej ceny.
(88)     Údaje o pevnostnej triede a
rozdelenie na štandardné a špeciálne materiály zostali nezmenené.
(89)     Dvaja vyvážajúci výrobcovia
požiadali o intervenciu úradníka pre vypočutie z GR pre obchod, aby
preskúmal dôverné údaje indického analogického výrobcu a poskytol záruky,
pokiaľ ide o dôverný charakter jeho domáceho predaja, ako aj vo veci náteru
štandardných spojovacích materiálov, prítomnosti chrómu v nátere a získavania
informácií týkajúcich sa dĺžky a priemeru štandardných spojovacích
materiálov. Úradník pre vypočutie po preskúmaní dôverných údajov indického
analogického výrobcu objasnil otázky predložené oboma vyvážajúcimi výrobcami.
Správa úradníka pre vypočutie bola založená do spisu na nahliadnutie pre zainteresované
strany.
(90)     Niektoré strany napriek
uvedeným doplňujúcim informáciám, vysvetleniam, vypočutiam a dialógu,
ktoré sa konali, aj naďalej tvrdili, že nemajú dostatočné informácie
na to, aby mohli požiadať o úpravy v záujme zabezpečenia
spravodlivého porovnania. Komisia poskytla stranám rozsiahle informácie o
skupinách výrobkov použitých na stanovenie normálnej hodnoty v súlade s
požiadavkou odvolacieho orgánu.[6] Okrem toho Komisia
v priebehu predĺženého obdobia od 30. mája 2012 do 19. júla 2012
poskytla informácie a odpovedala na všetky otázky, ktoré jej položili všetky
zúčastnené strany. Všetkým stranám bolo okrem toho poskytnuté ďalšie
obdobie v dĺžke 20 dní na predloženie pripomienok ku konečnému
zverejneniu.
(91)     Tie isté strany tvrdili, že
v rozpore so správou odvolacieho orgánu Komisia odmietla zverejniť
informácie o konkrétnych výrobkoch indického výrobcu, ktoré boli použité na
stanovenie normálnej hodnoty bez uvedenia primeraného dôvodu. V článku 6.5
antidumpingovej dohody sa uvádza, že s informáciami, ktoré sú dôverné alebo
poskytované dôverne, musia vyšetrovacie orgány zaobchádzať ako s takými. V
tomto prípade poskytol indický výrobca informácie o druhoch výrobkov
predávaných na domácom trhu na dôvernom základe a spoločnosť obnovila
svoju žiadosť o dôverné zaobchádzanie adresovanú Komisii, v ktorej
uviedla, že tieto informácie aj naďalej považuje za prísne dôverné, ako sa
uvádza v odôvodnení 82. Tieto strany takisto tvrdili, že Komisia neposkytla
zmysluplný súhrn informácií, ktoré predložil indický výrobca na základe, ktorý
nebol dôverného charakteru, ako to požadovali uvedené správy. V procese
trvalého dialógu a tak, ako je stanovené v uvedených odôvodneniach,
Komisia poskytla zainteresovaným stranám všetky relevantné informácie v
medziach dôvernosti, ktoré sa týkali indického výrobcu tak, aby mohli
obhajovať svoje záujmy.
2.9.        Stanovenie
normálnej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, normálna hodnota,
vývozné ceny, porovnanie
(92)     Normálna hodnota sa
vypočítala a porovnala s uvedenou vývoznou cenou. Upravila sa vývozná
cena s cieľom odstrániť cenové rozdiely v prípade pridania
šesťmocného chrómu do náteru pre príslušné spojovacie materiály.
Porovnanie medzi oboma bolo vykonané na základe cien zo závodu tak, ako v
pôvodnom prešetrovaní.
2.10.      Žiadosti o úpravu založené na
vlastnostiach výrobku
(93)     Jeden vyvážajúci výrobca
žiadal o úpravu podľa článku 2 ods. 10 písm. a) základného nariadenia
z dôvodu fyzikálnych rozdielov pri rôznych druhoch (šesťhranné skrutky,
skrutky do dreva, svorníky atď.) príslušného výrobku. Keďže príslušný
vyvážajúci výrobca z dôvodu dôvernosti nemá prístup k úplným údajom o normálnej
hodnote, spoločnosť vychádzala z vlastných vývozných cien s
cieľom poukázať na mieru, v akej sa ceny líšia pre každý typ
spojovacieho materiálu.
(94)     V
pôvodnom prešetrovaní bolo porovnávanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny
založené na rozlišovaní medzi štandardným a špeciálnym druhom spojovacích
materiálov, ako sa uvádza v odôvodnení 102 konečného nariadenia, ako aj určením
pevnostnej triedy. Celé kontrolné čísla výrobku (PCN) sa v tomto prípade
nepoužili z toho dôvodu, že výrobca v analogickej krajine neposkytol informácie
kategorizované na základe PCN v súlade s požiadavkou. Jeden z prvkov pôvodného
PCN bol založený na určení rôznych druhov spojovacích materiálov
podľa kódu KN, pod ktorý patria. Vzhľadom na to, že indický výrobca
túto informáciu neposkytol, tento prvok sa nemohol použiť na porovnanie v
rámci pôvodného prešetrovania.
(95)     Z informácií
poskytnutých vyvážajúcim výrobcom vyplynulo, že môžu existovať dôvody na
úpravu o rozdiely v prípade rôznych druhov spojovacích materiálov. Navrhnutá
metodika sa však nepovažovala za primeranú, keďže spoločnosť
neuviedla informácie o presnom druhu výrobku podľa kódu KN, ako sa uvádza
v odôvodnení 34 v súlade s pôvodnou požiadavkou. Ako alternatíva sa preskúmali
rozdiely v cenách výrobného odvetvia Únie na trhu Únie s cieľom
určiť, či medzi rôznymi druhmi spojovacích materiálov existujú
cenové rozdiely. Informácie, ktoré poskytlo výrobné odvetvie Únie, boli
poskytnuté v celom rozsahu podľa PCN v súlade s pôvodnou požiadavkou.
Na základe tohto preskúmania sa potvrdilo, že ceny na trhu EÚ sa líšili v závislosti
od druhu spojovacieho materiálu. V tejto súvislosti sa považovalo za primerané
upraviť normálne hodnoty s cieľom zohľadniť tieto rozdiely.
Ako základ pre úpravu sa priemerná cena predaja v rámci výrobného odvetvia Únie
na trhu Únie ohodnotila ako „1“, pričom všetkým jednotlivým druhom bola
pridelená individuálna hodnota v závislosti od vzťahu ceny k
priemernej cene. Tieto hodnoty sa následne uplatnili na normálnu hodnotu
použitú pri porovnaní s každým druhom vyvážaným vyvážajúcim výrobcom.
(96)     Keďže tieto úpravy sa
vykonali na základe trhovej hodnoty rozdielov vo fyzikálnych vlastnostiach na
trhu EÚ, považovalo sa za primerané urobiť podobné úpravy pri výpočte
dumpingových rozpätí všetkých vyvážajúcich výrobcov.
(97)     Po zverejnení všeobecného
informačného dokumentu CCME a čínsky vývozca tvrdili, že Komisia
stále porušuje články 2.4, 6.2 a 6.4 Antidumpingovej dohody WTO,
pretože neposkytla včasné informácie, na základe ktorých bola porovnaná
vývozná cena a normálna hodnota, a vyzvali Komisiu, aby zverejnila
úplné informácie o druhoch výrobkov použitých na stanovenie normálnej
hodnoty s cieľom splniť si povinnosť poskytnúť
čínskym vyvážajúcim výrobcom príležitosť zabezpečiť si
obhajobu svojich záujmov, prezentovať svoju vec s plnou znalosťou
veci a zabezpečiť spravodlivé porovnanie vývozných cien
a normálnej hodnoty. Uvedené strany preto požiadali Komisiu, aby opätovne
preskúmala:
(a)
úplné zverejnenie druhov výrobkov použitých na
stanovenie normálnej hodnoty;
(b)
zabezpečila, aby štandardné spojovacie
materiály vyrábané čínskymi vyvážajúcimi výrobcami neboli porovnávané so
spojovacími materiálmi vyrábanými analogickým výrobcom pre aplikácie
špičkových technológií;
(c)
poskytla dôkaz o tom, ako sa odôvodňujú
žiadosti o úpravy;
(d)
poskytla informácie o tom, ako sa
uskutočnili určité úpravy; a
(e)
povinnosť EÚ, že musí zohľadniť
všetky vývozné transakcie.
(98)     Pokiaľ ide o písmeno
a), v súvislosti s informáciami sprístupnenými
v informačných oznámeniach z 30. mája 2012, 11. júla 2012, 13.
júla 2012, vo všeobecnom informačnom dokumente poslanom 31. júla 2012
a najmä v odôvodneniach 77 až 96 a vo vypočutiach, ktoré sa
uskutočnili počas konzultačného postupu, Komisia sa domnieva, že
všetky informácie, ktoré mohli byť zverejnené v medziach požiadaviek
týkajúcich sa dôvernosti, boli zainteresovaným stranám poskytnuté.
(99)     Pokiaľ ide o písmeno
b) týkajúce sa potreby zabezpečenia toho, že sa štandardné spojovacie
materiály vyrábané čínskymi vyvážajúcimi výrobcami neporovnávajú so
spojovacími materiálmi vyrábanými analogickým výrobcom pre aplikácie
špičkových technológií, tento aspekt bol riešený v odôvodnení 78. Bez
akýchkoľvek nových dôkazov a konfrontovaná len s tvrdeniami
uvedených strán o možnej prítomnosti spojovacích materiálov určených pre
aplikácie špičkových technológií okrem automobilového priemyslu sa Komisia
domnieva, že informácie dostupné v spise sú dostatočne
spoľahlivé, aby sa zabezpečilo, že na stanovenie normálnej hodnoty
použitej na porovnanie s vývoznými cenami uvedeného čínskeho vývozcu
sa použili len štandardné spojovacie materiály.
(100)   Pokiaľ ide o písmeno
c) a tvrdenia, podľa ktorých Komisia neposkytla informácie
o tom, ako by čínski vyvážajúci výrobcovia mohli odôvodniť
žiadosti o úpravy týkajúce sa prvkov „vysledovateľnosti“, normy ISO 9000,
jednotky mier chybovosti a ostatných kritérií, ako je „tvrdosť,
ohýbanie, pevnosť, odolnosť voči nárazu, koeficient trenia“
(pozri odôvodnenie 63) a nákladov v súvislosti s dovozným clom (pozri
odôvodnenia 79 a 80), Komisia konštatuje nasledujúce. Po prvé, pripomína sa, že
tieto prvky predložili strany bez uvedenia akýchkoľvek ďalších
podrobností. Počas vypočutia 11. júla 2012, ktorému predsedal úradník
pre vypočutie, Komisia vyzvala strany, aby poskytli dodatočné
informácie týkajúce sa uvedených otázok, neboli jej však poskytnuté žiadne
dodatočné informácie. Pokiaľ ide o žiadosť o úpravy
vývozných cien tak, aby sa zohľadnili clá na dovoz valcovaného drôtu do
Indie a všeobecne lacnejší prístup k surovinám pre čínskych
vyvážajúcich výrobcov, Komisia v odôvodnení 80 podrobne vysvetlila dôvod,
prečo nemohla byť táto úprava prijatá. Okrem toho, ako sa uvádza
v odôvodnení 63 pôvodného nariadenia, náklady na hlavnú surovinu –
oceľový valcovaný drôt – podstatným spôsobom neodzrkadľovali trhové
hodnoty. Zistilo sa, že ceny oceľových valcovaných drôtov účtované na
domácom trhu boli podstatne nižšie ako ceny účtované na iných trhoch. Tieto
skreslené ceny sa preto nemôžu použiť ako základ na úpravu, ako to
požadovali uvedené strany. Za týchto okolností Komisia nechápe, aké ďalšie
informácie by podľa Čínskej obchodnej komory a vyvážajúceho
výrobcu mohli byť poskytnuté na ďalšie odôvodnenie týchto dvoch
žiadostí o úpravy.
(101)   Pokiaľ ide o písmeno
d), pripomína sa, že informácie týkajúce sa „druhov výrobkov vyrábaných
výrobcami z EÚ, ktoré sa použili na stanovenie normálnej hodnoty, a ich cien,
ako aj vplyvu výsledných úprav na druhy výrobkov analogického výrobcu použité
na stanovenie normálnej hodnoty“ sú dôverné a nemôžu byť zverejnené.
Čínska obchodná komora a jeden čínsky vyvážajúci výrobca
požiadali o ďalšie objasnenia toho, ako sa uskutočnili úpravy
o cenový rozdiel náteru. Ako sa však uvádza v odôvodnení 92, treba
poznamenať, že v osobitnom informačnom dokumente Komisia
uviedla, ktoré druhy vyvážaných výrobkov boli upravené, čím umožnila
dotknutým stranám pochopiť, ako sa úprava uskutočnila.
(102)   Pokiaľ ide o písmeno
e) a údajnú potrebu zohľadnenia všetkých porovnateľných
vývozných transakcií vo výpočte dumpingu s cieľom zaistiť
spravodlivé cenové porovnanie podľa článku 2.4.2 Antidumpingovej
dohody WTO, Komisia konštatuje, že presne dodržiava žiadosť a návrhy
predložené uvedenými stranami, aby sa normálna hodnota použitá na určenie
dumpingových rozpätí upravila. Použitá metodika bola vysvetlená v odôvodneniach
93 až 96 a dôvody na vyjadrenie výšky zisteného dumpingu ako
percentuálneho podielu vývozných transakcií použitých pri výpočte výšky
dumpingu uvedeného v odôvodneniach 107 a 108 sú v plnom súlade s článkom
2.4.2 Antidumpingovej dohody WTO, v ktorej sa odkazuje na porovnateľné
vývozné transakcie. V tomto prípade sa na porovnanie použili všetky
porovnateľné transakcie (podľa druhov výrobkov). Bolo preto primerané
vyjadriť výšku zisteného dumpingu ako percentuálny podiel vývozných
transakcií použitých pri výpočte výšky dumpingu.
(103)   Po všeobecnom zverejnení dvaja
čínski vyvážajúci výrobcovia zopakovali, že by sa mali vykonať úpravy
o údajné rozdiely v efektívnosti spotreby suroviny
a jednoduchšom prístupe k surovine, efektívnejšej spotrebe elektrickej
energie a nižšej produktivite na zamestnanca. Pripomína sa, že žiadny
z čínskych vyvážajúcich výrobcov nezískal THZ v pôvodnom
prešetrovaní a ich nákladovú štruktúru nemožno považovať za
odzrkadľujúcu trhové hodnoty, ktoré sa môžu použiť ako základ na úpravy
najmä v súvislosti s prístupom k surovinám. Okrem toho je
potrebné uviesť, že o výrobných procesoch, ktoré existujú
v ČĽR, sa zistilo, že sú porovnateľné s procesmi
indického výrobcu, a zistilo sa, že údajné rozdiely sú veľmi
okrajové. V tomto prípade sa zistilo, že indický výrobca si konkuruje
s mnohými ostatnými výrobcami na indickom domácom trhu a usúdilo sa,
že jeho ceny úplne zohľadňovali situáciu na domácom trhu. Podľa
odôvodnenia 41 sa na stanovenie normálnej hodnoty musela použiť náhrada
nákladov a cien výrobcov vo fungujúcich trhových hospodárstvach.
(104)   Rovnakí dvaja čínski
vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že v zhrnutí údajov o priemere
a dĺžke do rozmedzí sa Komisia nemala opierať o rozmedzia,
ale na vykonanie porovnania mala použiť skutočné údaje dĺžky
a priemeru. Po prvé, ako sa uvádza v odôvodnení 70, Komisia sa
dohodla po vypočutí, ktoré sa uskutočnilo 26. júna 2012,
s rovnakými stranami, že zaradí priemer a dĺžku do rozmedzí
s cieľom zohľadniť vplyv fyzikálnych vlastností na ceny.
Uvedené strany samy uviedli určité možné rozmedzia, Komisia však
počas vypočutia uviedla, že tieto navrhované rozmedzia by sa mali
zrevidovať, aby sa zabezpečilo zosúladenie všetkých vyvážaných druhov
s veľmi sa podobajúcimi druhmi indického výrobcu. Po druhé, uvedené
strany počas vypočutia, ktoré sa konalo 3. júla 2012, prezentovali
ako príklad, že priemer by mal malý vplyv z hľadiska jednotkovej
spotreby suroviny. Preto bolo toto tvrdenie zamietnuté.
2.11.      Dumpingové
rozpätia
(105)   Dumpingové rozpätia boli stanovené
na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou
vývoznou cenou.
(106)   Konečné dumpingové
rozpätie vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na hranici Únie,
clo nezaplatené, pre vyvážajúceho výrobcu, ktorý je predmetom tohto preskúmania,
je takéto:
 Bulten Fasteners (Čína) Co., Ltd || 0,0 %
(107)   Revidované konečné
dumpingové rozpätia vyjadrené ako percentuálny podiel dovoznej ceny CIF na
hranici Únie, clo nezaplatené, sú takéto:
 Vyvážajúci výrobca v ČĽR || Existujúce dumpingové rozpätie || Revidované dumpingové rozpätie
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 69,9 % || 43,4 %
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 93,2 % || 63,7 %
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 74,5 % || 64,3 %
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 105,3 % || 69,7 %
 Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 63,1 % || 38,3 %
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0 % || 0 %
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 26,5 % || 22,9 %
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0 % || 0 %
 Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli vybraní, aby tvorili súčasť vzorky || 78,1 % || 54,1 %
 Všetky ostatné spoločnosti || 115,4 % || 74,1 %
(108)   Jeden vyvážajúci výrobca
tvrdil, že pri výpočte jeho dumpingového rozpätia by sa celková výška
zisteného dumpingu mala vyjadriť ako percentuálny podiel celkovej hodnoty
CIF všetkých vývozných transakcií a nie ako percentuálny podiel vývozných
transakcií použitých pri výpočte výšky dumpingu. V opačnom prípade by
to podľa stanoviska spoločnosti viedlo k predpokladu dumpingu pre tie
vývozné transakcie, ktoré neboli použité na stanovenie dumpingu.
(109)   Porovnanie medzi vývoznou cenou
a normálnou hodnotou sa vykonalo na základe váženého priemeru len pre tie druhy
vyvážené čínskym vyvážajúcim výrobcom, v prípade ktorých indický
výrobca vyrábal a predával zodpovedajúci druh. To sa považovalo za
najspoľahlivejší základ na stanovenie úrovne prípadného dumpingu tohto
vyvážajúceho výrobcu; snaha o zosúladenie všetkých ostatných vyvážaných druhov
s veľmi podobnými druhmi indického výrobcu by viedla k nepresným
zisteniam. V tejto súvislosti je správne vyjadriť výšku zisteného dumpingu
ako percentuálny podiel vývozných transakcií použitých na výpočet výšku
dumpingu – toto zistenie sa považuje za reprezentatívne pre všetky vyvážené
druhy. Rovnaký postup bol použitý na výpočet dumpingových rozpätí
ostatných vyvážajúcich výrobcov.
3.           Vymedzenie výrobného odvetvia
Únie
(110)   Ako sa uvádza v oznámení
o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila vymedzenie výrobného
odvetvia Únie s cieľom zohľadniť odporúčania správ OUS,
pričom uviedla, že EÚ konala v rozpore s článkom 4.1 Antidumpingovej
dohody WTO tým, že z výrobného odvetvia Únie vylúčila tých výrobcov, ktorí
nesúhlasili so zaradením do vzorky, a tým, že usúdila, že prahová hodnota 25 %
stanovená v článku 4.1 základného nariadenia automaticky predstavuje
„podstatnú časť“ celkovej výroby príslušného výrobku v Únii. V odseku
430 správy odvolacieho orgánu vydanej 15. júla 2011 sa pripúšťa,
že „fragmentovaný charakter výrobného odvetvia spojovacích materiálov však
mohol zapríčiniť takýto nízky podiel z dôvodu nemožnosti získania viac
informácií za predpokladu, že proces, ktorým Komisia vymedzila výrobné
odvetvie, neviedol k podstatnému riziku narušenia. […] obmedzením vymedzenia
domáceho výrobného odvetvia na výrobcov, ktorí súhlasili so zaradením do
vzorky, Komisia vylúčila výrobcov, ktorí poskytli relevantné
informácie.“ (s pridaním dôrazu). Práve títo výrobcovia sú v
súčasnosti do vymedzenia výrobného odvetvia Únie zahrnovaní.
(111)   V
priebehu pôvodného prešetrovania sa zistilo, že výroba výrobcov z Únie, ktorí
súhlasili so zaradením do vzorky a ktorí v priebehu pôvodného prešetrovania v
plnej miere spolupracovali, predstavuje 27,0 % celkovej výroby príslušného
výrobku v Únii. Preto sa tieto spoločnosti považovali za
spoločnosti tvoriace výrobné odvetvie Únie v zmysle článku 4
ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.
(112)   Na základe záverov správ OUS a
všetkých platných podaní prijatých od všetkých výrobcov EÚ, ktorí sa prihlásili
v lehote stanovenej v odseku 6 písm. b) bode i) oznámenia o začatí
antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých spojovacích
materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej
republike ([7]) a bez ohľadu na to,
či uviedli, že sú pripravení byť súčasťou vzorky, Komisia
znovu vypočítala, že výrobné odvetvie Únie v roku 2006 v skutočnosti
predstavovalo 36,3 % celkovej výroby príslušného výrobku v Únii.
(113)   Komisia
sa po preskúmaní vymedzenia výrobného odvetvia Únie opäť uistila, či
percento výroby spojovacích materiálov tohto výrobného odvetvia z celkovej
odhadovanej výroby predstavovalo podstatnú časť v zmysle článku 4.1
Antidumpingovej dohody WTO.
(114)   Ako sa
uvádza v odôvodnení 112 konečného nariadenia, pri prešetrovaní sa zistilo,
že podobný výrobok vyrába v Únii veľký počet výrobcov, odhadom viac
ako 300 prevažne malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), ale
takisto niekoľkých väčších spoločností alebo skupín
spoločností. Komisia sa v čase začatia pôvodného prešetrovania
obrátila na každého z týchto známych výrobcov a požiadala ich o účasť
na prešetrovaní a o poskytnutie určitých informácií o ich
činnosti. Ani v oznámení o začatí preskúmania uverejnenom na
základe začatia pôvodného prešetrovania, ani v sprievodnom liste
zaslanom v deň začatia preskúmania všetkým známym výrobcom v EÚ,
nebola uvedená skutočnosť, že informácie, ktoré predložili výrobcovia
z EÚ, ktorí nesúhlasili so spoluprácou, nebudú zohľadnené.
(115)   Ako už bolo uvedené,
väčšina výrobcov spojovacích materiálov v EÚ sú malé podniky alebo
mikropodniky (rodinné podniky), ktoré majú spravidla obmedzené zdroje vrátane
finančných a ľudských zdrojov a ktoré nie sú členmi národných
združení alebo združení EÚ, ktoré by ich počas prešetrovania mohli
zastupovať a, ako je to často v prípade MSP, nemajú zdroje na
to, aby si mohli najať právnikov a účtovníkov špecializovaných na
obchodné právo. Malé spoločnosti majú takisto veľké obavy týkajúce sa
ochrany svojich dôverných údajov v priebehu takýchto prešetrovaní, čo
považujú za mimoriadne dôležité. Napriek tomu sa prihlásilo nemalé množstvo
výrobcov (spolu 63 výrobcov z EÚ), ktorí poskytli požadované informácie. Je
potrebné poznamenať, že k týmto výrobcom patrili MSP, ako aj veľké
spoločnosti z celej EÚ. Vzhľadom na uvedené skutočnosti a
osobitné okolnosti tohto prípadu sa možno v prípade týchto výrobcov, ktorí
predstavujú 36,3 % celkovej výroby príslušného výrobku v EÚ,
domnievať, že predstavujú podstatnú časť celkového výrobného
odvetvia Únie a následne v zmysle článku 4.1 Antidumpingovej dohody WTO.
Ďalej, ako bolo uvedené, keďže sa všetci najväčší známi
výrobcovia v EÚ prihlásili na základe začatia preskúmania v lehote
stanovenej v pôvodnom oznámení o začatí preskúmania, vybranú vzorku v
rámci pôvodného prešetrovania možno považovať za reprezentatívnu, dokonca
aj po zahrnutí ďalších 18 výrobcov z EÚ do vymedzenia výrobného odvetvia
Únie.
(116)   Čínska obchodná komora
tvrdila, že Komisia by nemala využívať iba tie údaje, ktoré získala od
výrobcov z EÚ, ktorí sa prihlásili v lehote uvedenej v odôvodnení 112,
keďže určití výrobcovia z EÚ sa mohli rozhodnúť, že sa
neprihlásia, pretože nechceli byť súčasťou vzorky, a preto
vedeli, že ich odpoveď nebude zohľadnená. Združenie čínskych
výrobcov požiadalo Komisiu, „aby celý výberový proces začala odznova
a obrátila sa na všetkých výrobcov z EÚ bez zohľadnenia
skutočnosti, že výrobcovia musia byť ochotní byť
súčasťou vzorky“[8]. Vzhľadom na uvedené
skutočnosti sa dospelo k záveru, že nie je potrebné obnoviť proces
výberu konečnej vzorky, keďže najväčší známi výrobcovia z EÚ sa
prihlásili v počiatočnom štádiu. Po zverejnení Čínska obchodná
komora zopakovala, že nemožno vylúčiť, že veľký počet
výrobcov jednoducho neodpovedal na dotazník týkajúci sa výberu vzorky „presne
preto, že vedia, že ich neochota tvoriť súčasť vzorky by
automaticky vyústila do ich vylúčenia z vymedzenia domáceho výrobného
odvetvia“. Treba uviesť, že rovnaké argumenty predložili čínski
vyvážajúci výrobcovia a európski dovozcovia počas pôvodného
prešetrovania, ktorí nesúhlasili s existujúcou vzorkou. Ako sa objasňuje
v odôvodnení 26 konečného nariadenia, Komisia sa po začatí
konania obrátila na mnohých výrobcov z Únie a odpovedalo len
niekoľko z nich. Treba uviesť, že sa neodkazovalo na ich možné
zahrnutie alebo nezahrnutie do konečného výberu vzorky. Možný výber
výrobcov z Únie v konečnej vzorke bol v skutočnosti
irelevantný v ich rozhodnutí prihlásiť sa počas konania, pretože
ich rozhodnutie bolo motivované inými faktormi, než faktormi zdôraznenými
v odôvodnení 115. Žiadosť adresovaná Komisii, aby Komisia vykonala posúdenie
ujmy znovu, bola zamietnutá.
4.           Situácia výrobného odvetvia
Únie
(117)   Na základe správ boli zistenia
o ujme stanovené v priebehu pôvodného prešetrovania opätovne preskúmané na
úrovni výrobného odvetvia Únie v súlade s vymedzením podľa odôvodnenia 114,
a to z hľadiska trendov v oblasti výroby, výrobnej kapacity, využívania
kapacity, predaja, jednotkovej ceny, trhového podielu, zamestnanosti
a produktivity, t. j. z informácií získaných od 6 výrobcov zaradených
do vzorky a ďalších 57 výrobcov, ktorí v súčasnosti patria do
výrobného odvetvia Únie. Pokiaľ ide o ostatné faktory ujmy zistené v
prípade výrobného odvetvia EÚ zaradeného do vzorky, keďže informácie o
zásobách, ziskovosti, peňažnom toku, investíciách, návratnosti investícií,
schopnosti získať kapitál a mzdách boli získané z dotazníka
s overenými odpoveďami 6 výrobcov zaradených do vzorky, tieto
zistenia sa preto preskúmaním potvrdzujú.
4.1.        Výroba,
výrobná kapacita a využitie kapacít
(118)   Výroba, výrobná kapacita a
využitie kapacít výrobného odvetvia Únie sa na základe všetkých dostupných
informáciách (pozri odôvodnenie 112 vyvíjali takto:
 Celé výrobné odvetvie Únie || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP
 Objem výroby (v mt) || 489 993 || 524 571 || 493 924 || 519 880 || 537 877
 Index || 100 || 107 || 100 || 106 || 110
 Výrobná kapacita (v mt) || 859 766 || 881 454 || 902 741 || 919 485 || 944 817
 Index || 100 || 102 || 105 || 107 || 110
 Využitie kapacít (v %) || 57 % || 60 % || 55 % || 57 % || 57 %
(119)   Napriek značnému nárastu
dopytu o 29 % medzi rokom 2004 a OP sa objem výroby výrobného
odvetvia Únie v priebehu posudzovaného obdobia menil a v OP bol o 9 %
vyšší ako v roku 2003, oproti 6 % pri pôvodnom prešetrovaní, t. j. bol
ešte stále výrazne nižší ako nárast dopytu o 29 %.
(120)   Pokiaľ ide o výrobnú kapacitu
a využitie kapacít, závery, ku ktorým sa dospelo v priebehu pôvodného
prešetrovania, sa aj napriek odlišnému súboru údajov potvrdili (pozri
odôvodnenia 130 až 133 konečného nariadenia).
4.2.        Predaj, podiely na trhu, rast
a priemerné jednotkové ceny v Únii
(121)   Nižšie uvedené údaje
predstavujú predaj výrobného odvetvia Únie nezávislým zákazníkom v Únii
založený na všetkých dostupných informáciách (o objeme a hodnote):
 Celé výrobné odvetvie Únie || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP
 Predaj výrobného odvetvia Únie v Únii (v tis. EUR) || 990 540 || 1 050 039 || 1 102 684 || 1 198 794 || 1 289 940
 Index || 100 || 106 || 111 || 121 || 130
 Predaj výrobného odvetvia Únie v Únii (v mt) || 445 769 || 494 307 || 468 892 || 506 752 || 507 750
 Index || 100 || 111 || 105 || 114 || 114
 Jednotková predajná cena výrobného odvetvia Únie v Únii (v EUR/mt) || 2 222 || 2 124 || 2 351 || 2 365 || 2 540
 Index || 100 || 96 || 106 || 106 || 114
 Podiel výrobného odvetvia Únie na trhu (v mt) || neuvádza sa || 28 % || 27 % || 24 % || 22 %
 Index || neuvádza sa || 100 || 96 || 86 || 80
(122)   Revidované údaje uvedené v
tabuľke potvrdzujú zistenia uvedené v odôvodneniach 137 až 140
konečného nariadenia, vzhľadom k tomu, že sú potvrdené všetky závery
o vývoji ujmy. Objem predaja výrobného odvetvia Únie sa v priebehu
posudzovaného obdobia zvýšil o 14 % namiesto 12 % zistených pri
pôvodnom prešetrovaní a jeho hodnota sa zvýšila o 30 % namiesto 21
%. Vývoj bol spravidla veľmi podobný ako pri pôvodnom prešetrovaní.
Rovnaký pokles objemu predaja v rokoch 2004 a 2005 potvrdzuje záver uvedený v
odôvodnení 139 konečného nariadenia, že výrobné odvetvie Únie nebolo schopné
využiť výhody zvýšenia spotreby v Únii, na základe čoho sa podiel
výrobcov Únie na trhu znížil o 20 % za menej ako tri roky.
4.3.        Zamestnanosť a
produktivita
(123)   Zamestnanosť a produktivita
vo výrobnom odvetví Únie sa vyvíjali takto:
 Celé výrobné odvetvie Únie || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP
 Počet zamestnancov || 7 530 || 8 340 || 8 559 || 8 549 || 8 581
 Index || 100 || 111 || 114 || 114 || 114
 Produktivita (mt/zamestnanec) || 65 || 63 || 58 || 61 || 63
 Index || 100 || 97 || 89 || 93 || 96
4.4.        Záver
o ujme
(124)   Vzhľadom na uvedené
skutočnosti sa závery uvedené v odôvodneniach 153 až 161 konečného
nariadenia potvrdili.
5.           Objem dumpingového dovozu
(125)   Ako sa uvádza v oznámení
o začatí preskúmania, Komisia zohľadnila závery zo správ OUS poukazujúcich,
že EÚ nekonala v súlade s článkami 3.1 a 3.2 Antidumpingovej dohody WTO,
pokiaľ ide o objem dumpingového dovozu spojovacích materiálov v rámci
pôvodného prešetrovania.
(126)   Komisia následne znovu
preskúmala svoje posúdenie ujmy vzhľadom na skutočnosť, že o
niektorých vyvážajúcich výrobcoch sa nezistilo, že by počas OP spôsobovali
dumping. Je potrebné pripomenúť, že v pôvodnom prešetrovaní dvaja
čínski vyvážajúci výrobcovia nespôsobovali dumping. Ako sa uvádza v
odôvodnení 105, v rámci tohto preskúmania sa zistilo, že ďalší
vyvážajúci výrobca takisto nespôsoboval dumping. Celkový objem dovozu týchto
troch vyvážajúcich výrobcov sa počas OP pohyboval len medzi 0,01 % – 0,40 %
celkového dovozu príslušného výrobku z ČĽR. Analýza ujmy
z hľadiska vývoja dovozu z ČĽR, ktorá sa vykonala na
základe objemu dumpingového dovozu s vylúčením nedumpingového dovozu,
vykazuje nevýrazné zmeny vývoja opísaného v odôvodnení 121 konečného
nariadenia.
 Zdroj: Eurostat || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP
 Objemy dovozu z ČĽR (v mt) || 216 085 || 295 227 || 387 783 || 485 435 || 577 811
 Index || 100 || 137 || 179 || 225 || 267
 Podiel ČĽR na trhu || neuvádza sa || 17 % || 22 % || 23 % || 25 %
6.           Príčinné súvislosti –
vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie
(127)   Ako sa uvádza v oznámení
o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila príčinnú analýzu
s cieľom zohľadniť závery správ, v ktorých sa uvádza, že EÚ
nekonala v súlade s článkami 3.1 a 3.5 Antidumpingovej dohody WTO,
pretože zohľadnila štatistické údaje týkajúce sa celkového vývozu, ktoré
oznámil EUROSTAT, namiesto konkrétnej vývoznej výkonnosti výrobného odvetvia
EÚ.
(128)   Vývozná výkonnosť
výrobného odvetvia Únie sa analyzovala v odôvodnení 175 konečného
nariadenia. Zistilo sa, že vývoz do tretích krajín predstavoval v roku 2006 len
11 % celkovej výroby podobných výrobkov vo výrobnom odvetví Únie. Ako sa
však uvádza v správe OUS, použité údaje, ktoré sa týkali vývozu všetkých
výrobcov v Únii, vychádzali z údajov Eurostatu a nie z vývozu výrobného
odvetvia Únie. Podľa správ OUS Komisia opätovne posúdila príčinnú
analýzu tak, že preskúmala, či vývozná výkonnosť novo vymedzeného
výrobného odvetvia Únie mohla byť faktorom vzniknutej ujmy. Zistilo sa, že
vývoz do tretích krajín predstavoval v OP len 3,7 % novo vymedzenej výroby
podobného výrobku v rámci výrobného odvetvia Únie, a nie 11 %, ako sa
uvádza v odôvodnení 175 konečného nariadenia. Tento vývoz sa medzi rokom 2003
a OP zvýšili približne o 4 %. Okrem toho tieto vývozy sa konzistentne
uskutočňovali za ceny podstatne vyššie, ako sú predajné ceny na trhu
Únie.
 Celé výrobné odvetvie Únie || 2003 || 2004 || 2005 || 2006 || OP
 Vývoz Únie do zvyšku sveta počas posudzovaného obdobia (v mt) || 19 599 || 23 613 || 21 098 || 20 967 || 20 400
 Index || 100 || 120 || 108 || 107 || 104
 Vývoz Únie do zvyšku sveta počas posudzovaného obdobia (v tis. EUR) || 47 261 || 55 657 || 52 958 || 58 831 || 55 477
 Index || 100 || 118 || 112 || 124 || 117
 Jednotková cena: (v EUR/mt) || 2 411 || 2 357 || 2 510 || 2 806 || 2 719
(129)   Preto možno dospieť k
záveru, že vývozná výkonnosť výrobného odvetvia Únie do tretích krajín
nebola zdrojom značnej ujmy. Konečný záver, ako sa uvádza
v odôvodnení 184 konečného nariadenia, že dumpingový dovoz s pôvodom
v ČĽR spôsobil značnú ujmu výrobnému odvetviu Únie v zmysle
článku 3 ods. 6 základného nariadenia, sa potvrdzuje.
7.           Zaobchádzanie s dôvernými
informáciami
(130)   Ako bolo uvedené v oznámení
o začatí preskúmania, Komisia opätovne posúdila závery založené na
rozhodnutiach správ, v ktorých sa uvádzalo, že EÚ nekonala v súlade
s článkami 6.5 a 6.5.1 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o
zaobchádzanie s dôvernými informáciami.
(131)   Na základe uvedených správ
Komisia vyzvala dvoch príslušných výrobcov z Únie, aby primerane
vysvetlili dôvody, pre ktoré nemohli byť dôverné informácie predmetom
zhrnutia, ktoré nemalo dôverný charakter. Obaja výrobcovia verejne poskytli
doplňujúce informácie a ak určité informácie neboli predmetom súhrnu,
uviedli dôvod. Informácie, ktoré poskytli títo výrobcovia, boli zaslané všetkým
zainteresovaným stranám. Jedno združenie zastupujúce dovozcov z Európskej únie
tvrdilo, že informácie, ktoré poskytli títo dvaja výrobcovia z Únie, neboli
úplné a neumožnili krížovú kontrolu s údajmi, ktoré zverejnil Eurostat.
Pokiaľ ide o tento argument, je potrebné uviesť, že vzhľadom na
skutočnosť, že informácie, ktoré poskytli títo dvaja výrobcovia, sú
informácie týkajúce sa spoločnosti, je nepravdepodobné, že existujú
verejné zdroje, ktoré by umožnili krížovú kontrolu.
(132)   Čínska obchodná komora a
združenie EFDA uviedli, že poskytnuté doplňujúce informácie neboli úplné,
keďže niektoré údaje v tabuľkách č. 22, 23 a 32 až 34 ešte stále
neboli doplnené, a preto nie sú v súlade so spôsobom, akým by sa mali
uplatňovať zistenia OUS. Po uverejnení týchto doplňujúcich
informácií nedôverného charakteru neboli doručené žiadne ďalšie
pripomienky. Keďže tabuľky č. 32 až 34 obsahujú údaje
o predaji a nákladoch vzniknutých príslušnej spoločnosti, tieto
informácie, ktoré majú dôverný charakter, boli zhrnuté s cieľom
poskytnúť informácie týkajúce sa ich obsahu bez zverejnenia dôverných
informácií. Príslušná spoločnosť z Únie znovu predložila ostatné
informácie, ktoré boli označené ako chýbajúce v tabuľke č. 22
(druhy dodávaných surovín a objem nakupovaných surovín) a tabuľke č. 23
(poskytnuté boli len indexované údaje rozpätia zisku pred zdanením a žiadne
osobitné údaje týkajúce sa predaja v rámci EÚ a mimo nej) s cieľom
umožniť správne pochopenie informácií a odpoveď bola zaradená do
spisu na nahliadnutie pre zainteresované strany. Na záver sa usúdilo, že
odporúčania správ v tejto veci boli v plnej miere dodržané.
(133)   Združenie EFDA okrem toho
uviedlo, že tabuľka č. 24, ktorú poskytol výrobca z Únie,
neumožňovala dospieť k záveru, že táto spoločnosť utrpela
značnú ujmu, keďže tabuľka vykazuje stabilný nárast zisku,
využívania kapacít a produkcie. Komisia znovu vykonala posúdenie ujmy vrátane
údajov od šiestich výrobcov EÚ zaradených do vzorky a dospela k záveru, že
bola spôsobená značná ujma, ako je to potvrdené v už uvedenom odôvodnení
124. Toto tvrdenie je preto neopodstatnené.
(134)   Nakoniec, ako sa uvádza v bode 6
oznámenia o začatí preskúmania, na základe zistení týkajúcich sa
článku 6.5 a 6.5.1 Antidumpingovej dohody WTO, pokiaľ ide o
zaobchádzanie s dôvernými informáciami, Komisia 30. mája 2012
zverejnila údaje Eurostatu o celkovej výrobe spojovacích materiálov v EÚ,
ako boli pôvodne predložené.
8.           Ďalšie odporúčania
a rozhodnutia
(135)   Ako sa uvádza v oznámení,
Komisia plánuje posúdiť pripomienky strán v prešetrovaní týkajúcom sa
spojovacích materiálov, ktoré tvrdia, že ich nepriaznivo ovplyvnilo zverejnenie
zistení týkajúcich sa trhovohospodárskeho zaobchádzania alebo súvisiacich
s ktorýmkoľvek odporúčaním či rozhodnutím OUS. Komisia udelila
jednej spoločnosti IZ v súlade s odporúčaniami týkajúcimi sa
článku 9 ods. 5 základného nariadenia v správach OUS.
F. ZVEREJNENIE
(136)   Všetky strany boli informované
o uvedených zisteniach. Po zverejnení informácií sa im takisto poskytla lehota
na predkladanie pripomienok a sťažností. Po zverejnení bolo
doručených niekoľko pripomienok.
(137)   Z uvedeného vyplýva, že
antidumpingové opatrenia platné na dovoz určitých spojovacích materiálov
zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike,
stanovené nariadením (ES) č. 91/2009 z 26. januára 2009, by sa mali
zachovať a že dovoz spoločnosti Bulten Fasteners China by mal
podliehať clu vo výške 0 %.
G. ZÁVER
(138)   Na základe uvedeného opätovného
posúdenia sa dospelo k záveru, že poškodzujúci dumping zistený v priebehu
pôvodného prešetrovania sa potvrdil. Jednému
vyvážajúcemu výrobcovi však bolo poskytnuté IZ v súlade
s odporúčaniami týkajúcimi sa článku 9 ods. 5 základného
nariadenia v správach OUS. Článok 1 ods. 2
konečného nariadenia by sa preto mal náležitým spôsobom zmeniť a
doplniť. Ten istý článok by sa mal
zmeniť a doplniť aj so zreteľom na revidované antidumpingové clá
vypočítané pre niektoré spoločnosti uvedené v tabuľke v
článku 1 ods. 2 konečného nariadenia takto:
 Vyvážajúci výrobca v ČĽR || Dumpingové rozpätie || Rozpätie ujmy || Konečné opatrenia
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. || 43,4 % || 99,9 % || 43,4 %
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. || 63,7 % || 79,5 % || 63,7 %
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. || 64,3 % || 64,4 % || 64,3 %
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. || 69,7 % || 78,3 % || 69,7 %
 Changshu City Standard Parts Factory a Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. || 38,3 % || 65,3 % || 38,3 %
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd || 0,0 % || 0,3 % || 0,0 %
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd || 22,9 % || 133,2 % || 22,9 %
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd || 0,0 % || 0,0 % || 0,0 %
 Spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, ktorí neboli vybraní, aby tvorili súčasť vzorky || 54,1 % || 77,5 % || 54,1 %
 Všetky ostatné spoločnosti || 74,1 % || 85,0 % || 74,1 %
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Tabuľka zahŕňajúca sadzby
konečného antidumpingového cla vzťahujúce sa na čistú franko cenu
na hranici Únie pred preclením v prípade výrobkov vyrobených
spoločnosťami uvedenými v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES)
č. 91/2009 sa nahrádza touto tabuľkou:
 Spoločnosť || Clo (v %) || Doplnkový kód TARIC
 Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd., Šanghaj || 43,4 % || A924
 CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd., Suzhou || 0,0 % || A918
 Changshu City Standard Parts Factory and Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd., Changshu || 38,3 % || A919
 Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd., Dongguan City || 22,9 % || A920
 Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd., Kunshan || 63,7 % || A921
 Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd., Ningbo City || 64,3 % || A922
 Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. Jiangshan Town || 69,7 % || A923
 Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd., Yantai || 0,0 % || A925
 Bulten Fasteners (China) Co., Ltd., Peking || 0,0 % || A997
 Spoločnosti uvedené v prílohe I || 54,1 % || A928
 Všetky ostatné spoločnosti || 74,1 % || A999
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po
jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 201, 26.7.2001, s. 10.
[2]               Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2009, s. 1.
[3]               WTO, Správa odvolacieho orgánu, AB-2011-2, WT/DS397/AB/R,
15. júla 2011. WTO, správa panelu, WT/DS397/R, 3. decembra 2010.
[4]               Ú. v. EÚ C 66, 6.3.2012, s. 29.
[5]               Ú. v. EÚ C 160, 6.6.2012, s. 19.
[6]               Správa odvolacieho orgánu: Ods. 512, v ktorom sa uvádza,
že „článkom 2 ods. 4 sa vyšetrovacím orgánom ukladá ... minimálne
informovať strany o skupinách výrobkov používaných na účely
porovnania cien“.
[7]               Ú. v EÚ C 267/31, 9.11.2007,
s. 31.
[8]               „Vypočutie o preskúmaní platných antidumpingových
opatrení na dovoz spojovacích materiálov s pôvodom v ČĽR“,
vypočutie, ktoré usporiadal úradník pre vypočutie spolu s
Čínskym združením výrobného odvetvia spojovacích materiálov (CCME), 11.
júla 2012.