				|

		52013PC0535

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Agentúre Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Eurojust bol
zriadený rozhodnutím Rady 2002/187/SVV[1]
s cieľom posilniť boj proti závažnej organizovanej trestnej
činnosti v Európskej únii. Eurojust odvtedy napomáha koordináciu
a spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie
a trestné stíhanie pri riešení prípadov ovplyvňujúcich rôzne
členské štáty. Prispieva tak k vytvoreniu vzájomnej dôvery
a k preklenutiu rôznorodosti medzi jednotlivými právnymi systémami
a tradíciami v EÚ. Vďaka rýchlemu riešeniu
právnych problémov a určeniu príslušných orgánov v iných
krajinách uľahčuje vybavenie žiadostí o spoluprácu a uplatnenie
nástrojov vzájomného uznávania. V priebehu rokov sa z tejto
organizácie postupne stal kľúčový aktér v oblasti justičnej
spolupráce v trestných veciach.
Boj proti organizovanej trestnej činnosti
a rozloženie zločineckých organizácií je aj naďalej na
každodennom programe. Žiaľ, v poslednom desaťročí došlo
k prudkému nárastu cezhraničnej trestnej činnosti. Obchodovanie
s drogami, obchodovanie s ľuďmi, terorizmus
a počítačová kriminalita vrátane detskej pornografie sú len
niekoľkými príkladmi. Spoločnou črtou všetkých týchto oblastí
trestnej činnosti je, že ich cezhranične páchajú mimoriadne mobilné
a flexibilné skupiny pôsobiace vo viacerých jurisdikciách
a odvetviach trestnej činnosti. Účinný boj proti nim si preto
vyžaduje koordinovaný celoeurópsky postup.
V dôsledku väčšieho
cezhraničného rozmeru trestnej činnosti, ako aj jej rozvetvenia do
viacerých trestných činností jednotlivé členské štáty čoraz
ťažšie odhaľujú a riešia cezhraničnú trestnú
činnosť, najmä organizovanú. V tomto kontexte má Eurojust aj
naďalej nenahraditeľnú úlohu pri zlepšovaní justičnej spolupráce
a koordinácie medzi príslušnými justičnými orgánmi členských
štátov a pomáhaní s vyšetrovaniami, do ktorých sú zapojené tretie
krajiny.
Lisabonskou zmluvou sa zaviedli nové možnosti
zlepšenia účinnosti Eurojustu pri riešení týchto foriem trestnej
činnosti. V článku 85 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ) sa výslovne
uznáva poslanie Eurojustu, ktorým je podporovať
a posilňovať koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi
orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a stíhanie závažnej trestnej
činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov alebo
ktorá si vyžaduje trestné stíhanie na spoločnom základe. Preto je dôležité
zabezpečiť čo najlepšie využitie Eurojustu a odstrániť
prekážky, ktoré mu bránia riadne fungovať.[2]
V roku 2008 sa uskutočnila rozsiahla
reforma rozhodnutia o Eurojuste s cieľom posilniť Eurojust.[3] Termín transpozície bol 4. júna
2011. Správne vykonanie zmeneného rozhodnutia je dôležité, ale nemalo by
brániť pokroku pri riešení nových problémov a zlepšovaní fungovania Eurojustu
pri zachovaní aspektov, ktoré posilnili účinnosť jeho operácií.
V článku 85 ZFEÚ sa stanovuje aj
štruktúra, fungovanie, oblasť pôsobenia a úlohy Eurojustu, ktoré sa
určia nariadeniami prijatými v súlade s riadnym legislatívnym
postupom. Okrem toho sa vyžaduje, aby stanovili aj podrobnosti účasti
Európskeho parlamentu a národných parlamentov na hodnotení činnosti
Eurojustu.
V nadväznosti na oznámenie Komisie
„Európske agentúry – ďalší postup“[4]
sa Európsky parlament, Rada a Komisia navyše dohodli na začatí
medziinštitucionálneho dialógu s cieľom zlepšiť
koherentnosť, účinnosť a prácu decentralizovaných agentúr, čo
viedlo v marci 2009 k vytvoreniu medziinštitucionálnej pracovnej
skupiny (MPS). Venovala sa niekoľkým kľúčovým otázkam vrátane
úlohy a postavenia agentúr v inštitucionálnych podmienkach EÚ, ich
zriadenia, štruktúry a fungovania, financovania a rozpočtových,
dozorných a riadiacich otázok.
Táto práca viedla k spoločnému
prístupu k decentralizovaným agentúram EÚ, ktorý v júli 2012
podporili Európsky parlament, Rada a Komisia a ktorý má byť
zohľadnený v kontexte všetkých ich budúcich rozhodnutí týkajúcich sa
decentralizovaných agentúr EÚ v nadväznosti na analýzu jednotlivých
prípadov.
Tento návrh nariadenia zohľadňuje
všetky uvedené prvky a poskytuje jednotný a vynovený právny rámec pre
novú agentúru pre spoluprácu v oblasti trestnej justície (Eurojust), ktorá
je právnym nástupcom Eurojustu zriadeného rozhodnutím Rady 2002/187/SVV.
Nariadenie modernizuje právny rámec Eurojustu
a zjednodušuje jeho fungovanie a štruktúru v súlade
s Lisabonskou zmluvou a požiadavkami spoločného prístupu, pokiaľ
mu to jeho povaha umožňuje, a to pri zachovaní tých prvkov, ktoré sa
ukázali byť účinnými pri riadení a operáciách Eurojustu.
Keďže návrh tohto nariadenia sa prijíma
v rovnakom čase ako návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje
Európska prokuratúra, boli do neho zahrnuté ustanovenia, ktoré majú
zabezpečiť, aby bola Európska prokuratúra vytvorená z Eurojustu,
ako sa stanovuje v článku 86 ZFEÚ, a aby ju Eurojust mohol
podporovať.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI
S cieľom pripraviť toto nariadenie
viedla Komisia niekoľko konzultácií s odbornými zainteresovanými
stranami. Cieľom návrhu je prevažne využiť príležitosť, ktorú
ponúka Lisabonská zmluva, a zmodernizovať Eurojust zavedením lepšej
riadiacej štruktúry, ktorá znižuje administratívnu záťaž kolégia
a umožňuje mu sústrediť sa na jeho hlavnú úlohu.
Komisia 18. októbra 2012 zorganizovala
konzultačné stretnutie s odborníkmi z členských štátov a
zástupcami sekretariátu Rady, Európskeho parlamentu a Eurojustu
s cieľom prediskutovať otázky týkajúce sa prípadnej reformy
podľa článku 85 ZFEÚ. Otázky zahŕňali aj posilnené
riadenie, parlamentné zapojenie na európskej a vnútroštátnej úrovni
a prípadné dodatočné právomoci, ako aj súvis so zriadením Európskej
prokuratúry. Na stretnutí sa vo všeobecnosti podporilo zlepšenie riadiacej
štruktúry a účinnosti Eurojustu.
Eurojust sa takisto priamo
zúčastňuje na konzultačnom procese a prispieva k nemu
svojimi pripomienkami a stretnutiami s Komisiou. Okrem toho sa konajú
diskusie o reforme v rámci rôznych seminárov, ako je strategický seminár „Eurojust
a Lisabonská zmluva. Smerom k efektívnejšej činnosti“ (Bruggy 20.
– 22. septembra 2010) a konferencia Eurojustu a ERA „10 rokov
fungovania Eurojustu: pracovné úspechy a budúce výzvy“, ktorá sa konala
v Haagu 12. a 13. novembra 2012. O budúcnosti Eurojustu sa
diskutovalo aj vo februári 2012 na osobitnom neformálnom stretnutí v Rade
pri príležitosti desiateho výročia Eurojustu.
Stanoviská
zainteresovaných strán sa zbierali aj prostredníctvom „Štúdie
o posilnení Eurojustu“[5],
ktorej vypracovanie zadala Komisia a ktorá priniesla dobrý prehľad súčasnej
problematiky, ako aj viacero politických alternatív jej riešenia.
3.           NÁVRH
3.1.        Právny základ
Právnym základom návrhu je článok 85 ZFEÚ.
Uvedený článok stanovuje použitie formy nariadenia.
3.2.        Subsidiarita a
proporcionalita
Je potrebné podniknúť kroky na úrovni EÚ,
lebo zamýšľané opatrenia majú skutočne dimenziu EÚ, keďže predpokladajú
vytvorenie subjektu, ktorého poslaním je podporovať
a posilňovať koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi
justičnými orgánmi v súvislosti so závažnou trestnou činnosťou,
ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov alebo ktorá si
vyžaduje trestné stíhanie na spoločnom základe. Tento cieľ možno
dosiahnuť len na úrovni Únie v súlade so zásadou subsidiarity.
V súlade so zásadou proporcionality toto
nariadenie nepresahuje rámec potrebný na dosiahnutie tohto cieľa.
3.3.        Vysvetlenie návrhu po
kapitolách
Hlavné ciele návrhov:
·
zvýšiť účinnosť Eurojustu vytvorením
novej riadiacej štruktúry,
·
zlepšiť účinnosť operácií Eurojustu
homogénnym vymedzením postavenia a právomocí národných členov,
·
zabezpečiť úlohu Európskeho parlamentu
a národných parlamentov pri hodnotení činnosti Eurojustu
v súlade s Lisabonskou zmluvou,
·
zosúladiť právny rámec Eurojustu so
spoločným prístupom pri plnom zachovaní jeho osobitnej úlohy týkajúcej sa
koordinácie prebiehajúcich vyšetrovaní,
·
zabezpečiť, aby Eurojust mohol úzko
spolupracovať s Európskou prokuratúrou hneď po jej zriadení.
3.3.1.     Kapitola I: Ciele a úlohy
Táto kapitola upravuje zriadenie Agentúry
Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) ako
právneho nástupcu Eurojustu zriadeného rozhodnutím Rady 2002/187/SVV. Okrem
toho vymedzuje jej úlohy a právomoci. Právomoci sú samostatne vymedzené v prílohe
k návrhu nariadenia.
3.3.2.     Kapitola II: Štruktúra
a organizácia Eurojustu
Táto kapitola obsahuje niekoľko hlavných
prvkov reformy.
Oddiel II sa zaoberá národnými členmi Eurojustu.
Reforma zachováva ich vzťah s členským štátom ich pôvodu, ale
zároveň výslovne uvádza ich operačné právomoci. To im umožní
účinnejšie spolupracovať medzi sebou a s vnútroštátnymi
orgánmi.
V oddieloch III, IV a V sa stanovuje
nová štruktúra Eurojustu – jednotlivé oddiely upravujú problematiku kolégia,
výkonnej rady a organizačného riaditeľa. Riadenie Eurojustu sa
zlepšuje vďaka jednoznačnému rozlíšeniu medzi dvomi zložkami kolégia
v závislosti od toho, či vykonáva operačnú alebo riadiacu
funkciu. Prvá z uvedených funkcií sa týka hlavnej činnosti Eurojustu
pri podpore a koordinácii vnútroštátnych vyšetrovaní. Druhá z uvedených
funkcií sa vzťahuje napríklad na prijatie pracovného programu agentúry,
ročného rozpočtu alebo výročnej správy. Zriaďuje sa nový
orgán - výkonná rada, ktorá bude pripravovať riadiace rozhodnutia kolégia
a priamo prevezme niektoré administratívne úlohy. Komisia je zastúpená
v kolégiu pri výkone jeho riadiacich funkcií a vo výkonnej rade. Napokon
sa jednoznačne vymedzuje postup vymenovania organizačného riaditeľa
do funkcie a jeho povinnosti a úlohy.
V dôsledku toho vzniká dvojstupňové
riadenie, ako sa uvádza v spoločnom prístupe, pri zachovaní osobitnej
povahy a nezávislosti Eurojustu. Je to navyše cenovo efektívne
a prispieva to k účinnosti Eurojustu, keďže národní
členovia budú dostávať pomoc v rozpočtových
a administratívnych veciach, čo im umožní sústrediť sa na ich
operačné úlohy.
3.3.3.     Kapitola III: Operačné záležitosti
Táto kapitola zachováva súčasné mechanizmy
účinnosti operácií Eurojustu vrátane pohotovostnej koordinácie, národného
koordinačného systému Eurojustu (NKSE), výmeny informácií a opatrení
nadväzujúcich na žiadosti Eurojustu. Architektúra systému správy prípadov Eurojustu
ostáva rovnaká.
3.3.4.     Kapitola IV: Spracovanie
informácií
Táto kapitola obsahuje odkaz na nariadenie 45/2001[6] ako uplatniteľný režim na spracovanie
všetkých osobných údajov v Eurojuste. V nariadení sa navyše podrobne
rozvádza a dopĺňa nariadenie 45/2001, čo sa týka operačných
osobných údajov, pričom sa rešpektujú osobitné vlastnosti činností
v oblasti justičnej spolupráce a zohľadňuje sa potreba
dôslednosti a zlučiteľnosti s príslušnými zásadami ochrany
údajov. Obmedzenia spracovania osobných údajov sú naďalej možné.
Kapitola takisto zosúlaďuje ustanovenia
o právach dotknutých osôb s nariadením 45/2001 a zohľadňuje
normy ochrany, s ktorými sa počíta v balíku opatrení na reformu
ochrany údajov prijatom Komisiou v januári 2012. Kapitola okrem toho
počíta s dôležitou zmenou mechanizmu dohľadu. Stanovuje
povinnosti európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS), pokiaľ
ide o monitorovanie všetkých osobných údajov spracúvaných v Eurojuste.
EDPS prevezme úlohy spoločného dozorného orgánu zriadeného rozhodnutím
Rady o Eurojuste.
3.3.5.     Kapitola V: Vzťahy s
partnermi
Táto kapitola odzrkadľuje význam
partnerstva a spolupráce medzi Eurojustom a ostatnými inštitúciami,
orgánmi a agentúrami EÚ v boji proti trestnej činnosti, čo
zahŕňa v prvom rade vzťahy so sekretariátmi Európskej
justičnej siete, siete národných expertov spoločných vyšetrovacích tímov
a Siete pre genocídu, ktoré hostí Eurojust. Okrem toho zahŕňa
osobitné ustanovenie o vzťahoch s Európskou prokuratúrou.
Po druhé, mimoriadne dôležitá je spolupráca
s Europolom, a to najmä pokiaľ ide o jeho úlohu pri
poskytovaní informácií Eurojustu v súlade s článkom 85 ZFEÚ. Osobitným
ustanovením sa stanovuje výsadné partnerstvo medzi týmito dvomi agentúrami
s cieľom zvýšiť účinnosť ich boja proti závažným formám
medzinárodnej trestnej činnosti v rámci ich právomoci. To
zahŕňa mechanizmus krížovej kontroly príslušných informačných
systémov a nasledujúcej výmeny údajov. Praktické podrobnosti sa budú
stanovovať dohodou.
Pri závažnej a organizovanej trestnej
činnosti sa často zistí existencia väzieb s tretími krajinami,
preto je úzka spolupráca s takýmito krajinami nenahraditeľná. Lisabonská
zmluva zmenila spôsob, akým Európska únia rozvíja svoje vonkajšie vzťahy,
a tieto zmeny majú vplyv aj na jej agentúry. V dôsledku toho už
agentúry nebudú môcť rokovať o medzinárodných dohodách – tieto
dohody sa už budú musieť uzatvárať podľa článku 218 ZFEÚ.
Eurojust však bude naďalej môcť uzatvárať dohody o pracovných
podmienkach (working arrangements) s cieľom zlepšiť spoluprácu
s príslušnými orgánmi v tretích krajinách, a to aj
prostredníctvom výmeny informácií. Uzavreté medzinárodné dohody ostávajú v
platnosti.
3.3.6.     Kapitola VI: Rozpočtové ustanovenia
Cieľom týchto ustanovení je
zmodernizovať rozpočet Eurojustu, jeho zostavovanie a plnenie, predkladanie
účtovnej závierky a ustanovenia o absolutóriu.
3.3.7.     Kapitola VII: Personálne ustanovenia
Tieto ustanovenia odrážajú zásady
spoločného prístupu, pričom rešpektujú osobitné vlastnosti Eurojustu.
Zmiešaná povaha Eurojustu a význam operatívneho vzťahu medzi
národnými zastúpeniami a členskými štátmi ich pôvodu vysvetľujú,
prečo mzdy a funkčné požitky týchto zamestnancov znášajú
členské štáty. Organizačného riaditeľa Eurojustu bude
naďalej vymenúvať kolégium Eurojustu, avšak z užšieho zoznamu
zostaveného Komisiou po otvorenom a transparentnom výberovom konaní. Takýmto
spôsobom sa bude rešpektovať samostatnosť agentúry a zaručí
sa prísne hodnotenie kandidátov. S podobným postupom sa počíta aj
v prípade prepustenia organizačného riaditeľa.
3.3.8.     Kapitola VIII: Hodnotenie
a predkladanie správ
Táto kapitola dáva do súladu právny rámec Eurojustu
so zvýšenou demokratickou legitímnosťou Eurojustu, ktorú
vyžaduje Lisabonská zmluva. Stanovuje účasť Európskeho parlamentu
a národných parlamentov na hodnotení činnosti Eurojustu, a to nákladovo
efektívnym spôsobom a na základe výročnej správy Eurojustu pri
zachovaní nezávislosti fungovania Eurojustu. Zavádza sa takisto pravidelné
celkové hodnotenie Eurojustu v súlade so spoločným prístupom.
3.3.9.     Kapitola IX: Všeobecné
a záverečné ustanovenia
Táto kapitola obsahuje ustanovenia na
zosúladenie nariadenia o Eurojuste so spoločným prístupom, ako aj
ustanovenia týkajúce sa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Reforma
riadenia („správna rada“ spolu s kolégiom) nemá žiadne dôsledky v podobe
zvýšenia nákladov a v tomto návrhu sa nepočíta s novými
úlohami Eurojustu okrem podpory Európskej prokuratúry, ktorá sa bude poskytovať
s nulovými nákladmi.
2013/0256 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o Agentúre Európskej únie pre
justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä jej článok 85,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
po konzultácii s európskym dozorným úradníkom
pre ochranu údajov,
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)       Eurojust bol zriadený
rozhodnutím Rady 2002/187/SVV[7]
ako orgán Európskej únie s právnou subjektivitou s cieľom
stimulovať a zlepšovať koordináciu a spoluprácu medzi príslušnými
justičnými orgánmi členských štátov, a to najmä vo vzťahu
k závažnej organizovanej trestnej činnosti. Rozhodnutím Rady
2003/659/SVV[8]
a rozhodnutím Rady 2009/426/SVV[9]
o posilnení Eurojustu sa právny rámec Eurojustu zmenil.
(2)       V článku 85 zmluvy sa
stanovuje, že Eurojust sa má riadiť nariadením prijatým v súlade
s riadnym legislatívnym postupom. Okrem toho sa vyžaduje určenie
podrobností o účasti Európskeho parlamentu a národných
parlamentov na hodnotení činnosti Eurojustu.
(3)       V článku 85 zmluvy sa
takisto stanovuje, že poslaním Eurojustu je podporovať
a posilňovať koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi
orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a stíhanie závažnej trestnej
činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov alebo
ktorá si vyžaduje trestné stíhanie na spoločnom základe, a to na
základe operácií vykonaných a informácií poskytovaných orgánmi členských
štátov a Europolom.
(4)       Keďže Európska
prokuratúra by sa mala vytvoriť z Eurojustu, toto nariadenie
zahŕňa ustanovenia potrebné na úpravu vzťahov medzi Eurojustom
a Európskou prokuratúrou.
(5)       Zatiaľ čo Európska
prokuratúra by mala mať výhradnú právomoc na vyšetrovanie a stíhanie
trestných činov ovplyvňujúcich finančné záujmy Únie, Eurojust by
mal podporovať vnútroštátne orgány pri vyšetrovaní a stíhaní týchto
foriem trestnej činnosti v súlade s nariadením, ktorým sa
zriaďuje Európska prokuratúra.
(6)       Na účely toho, aby mohol
Eurojust plniť svoje poslanie a rozvíjať celý svoj potenciál
v boji proti závažnej cezhraničnej trestnej činnosti, jeho
operačné funkcie by sa mali posilniť znížením administratívnej
pracovnej záťaže národných členov a jeho európsky rozmer by sa
mal zlepšiť prostredníctvom účasti Komisie na riadení agentúry
a väčšieho zapojenia Európskeho parlamentu a národných
parlamentov do hodnotenia jeho činnosti.
(7)       Rozhodnutie Rady 2002/187/SVV
by sa preto malo zrušiť a nahradiť týmto nariadením
určujúcim podrobnosti parlamentnej účasti, modernizujúcim štruktúru
Eurojustu a zjednodušujúcim platný právny rámec Eurojustu pri zachovaní
tých prvkov, ktoré sa ukázali byť pri jeho fungovaní účinnými.
(8)       Toto nariadenie dodržiava
základné práva a najmä zásady uvedené v Charte základných práv Európskej
únie.
(9)       Mali by sa stanoviť
formy závažnej trestnej činnosti ovplyvňujúcej dva alebo viac
členských štátov, ktoré patria do pôsobnosti Eurojustu. Okrem toho by sa
mali vymedziť prípady, ktoré sa síce netýkajú dvoch alebo viacerých
členských štátov, ale vyžadujú si trestné stíhanie na spoločnom
základe. Medzi takéto prípady by malo patriť vyšetrovanie a trestné
stíhanie ovplyvňujúce len jeden členský štát a tretí štát, ako
aj prípady ovplyvňujúce len jeden členský štát a Úniu.
(10)     Eurojust by mal pri výkone
svojich operačných funkcií vo vzťahu ku konkrétnym prípadom trestnej
činnosti a na požiadanie príslušných orgánov členských štátov alebo
z vlastnej iniciatívy konať prostredníctvom jedného alebo viacerých
národných členov kolégia.
(11)     Na účely toho, aby mohol Eurojust
primerane podporovať a koordinovať cezhraničné vyšetrovanie,
treba zabezpečiť, aby mali všetci národní členovia rovnaké
operačné právomoci s cieľom účinnejšie spolupracovať
medzi sebou a s vnútroštátnymi orgánmi. Národní členovia by mali
disponovať právomocami, ktoré umožnia Eurojustu primerane plniť jeho
poslanie. Tieto právomoci by mali zahŕňať prístup
k príslušným údajom vnútroštátnych verejných evidencií, vystavovanie
a vybavovanie žiadostí o vzájomnú pomoc a uznanie, priame
kontaktovanie príslušných orgánov a vymieňanie informácií s nimi,
účasť v spoločných vyšetrovacích tímoch a po dohode
s príslušným vnútroštátnym orgánom alebo v naliehavom prípade
nariaďovanie vyšetrovacích opatrení a kontrolovaných dodávok.
(12)     Treba zabezpečiť,
aby mal Eurojust takú administratívnu a riadiacu štruktúrou, ktorá mu
umožní vykonávať úlohy účinnejšie a ktorá bude dodržiavať
zásady vzťahujúce sa na agentúry Únie, a to pri zachovaní osobitných
vlastností a nezávislosti Eurojustu pri výkone jeho operačných
funkcií. Na tento účel treba objasniť funkcie národných členov, kolégia
a organizačného riaditeľa a zriadiť výkonnú radu.
(13)     Mali by sa stanoviť
ustanovenia na jednoznačné rozlíšenie medzi operačnými
a riadiacimi funkciami kolégia, v dôsledku čoho sa zníži
administratívna záťaž národných členov na minimum, aby sa mohli sústrediť
na operačnú prácu Eurojustu. Riadiace úlohy kolégia by mali
zahŕňať najmä prijímanie pracovných programov, rozpočtu,
výročnej správy o činnosti, primeraných rozpočtových
pravidiel a pracovných dojednaní Eurojustu s partnermi. Malo by
vykonávať právomoc menovacieho orgánu voči zamestnancom agentúry
vrátane organizačného riaditeľa.
(14)     S cieľom
zlepšiť riadenie Eurojustu a zjednodušiť jeho postupy by sa mala
zriadiť výkonná rada, ktorej úlohou bude pomáhať kolégiu s jeho
riadiacimi funkciami a zjednodušiť rozhodovanie
o neoperačných a strategických otázkach.
(15)     Komisia by mala byť
zastúpená v kolégiu pri výkone jeho riadiacich funkcií a vo výkonnej
rade s cieľom zabezpečiť neoperačný dohľad
a strategické usmerňovanie Eurojustu.
(16)     S cieľom
zabezpečiť účinnosť každodennej správy Eurojustu by mal organizačný
riaditeľ plniť funkciu štatutárneho orgánu a manažéra
zodpovedajúceho sa kolégiu a výkonnej rade. Organizačný riaditeľ
by mal pripravovať a vykonávať rozhodnutia kolégia
a výkonnej rady.
(17)     S cieľom
zabezpečiť nepretržitú službu Eurojustu a umožniť mu zasahovať v
naliehavých prípadoch je nevyhnutné zriadiť v rámci
Eurojustu pohotovostnú koordináciu (On-Call Coordination – OCC). Jednotlivé členské
štáty by mali zabezpečiť, aby ich zástupcovia pre pohotovostnú
koordináciu mohli konať nepretržite.
(18)     V členských štátoch
by sa mali zriadiť národné koordinačné systémy Eurojustu s cieľom
koordinovať činnosť, ktorú vykonávajú národní spravodajcovia pre
Eurojust, národný spravodajca pre Eurojust pre otázky terorizmu, národný
spravodajca pre Európsku justičnú sieť a nanajvýš tri ďalšie
kontaktné miesta, ako aj zástupcovia siete spoločných vyšetrovacích tímov
a sietí zriadených rozhodnutím Rady 2002/494/SVV z 13. júna 2002,
ktorým sa vytvára Európska sieť kontaktných miest, pokiaľ ide
o osoby zodpovedné za genocídu, zločiny proti ľudskosti
a vojnové zločiny[10],
rozhodnutím Rady 2007/845/SVV zo 6. decembra 2007 o spolupráci medzi
úradmi pre vyhľadávanie majetku v členských štátoch pri
vypátraní a identifikácii príjmov z trestnej činnosti alebo
iného majetku súvisiaceho s trestnou činnosťou[11] a rozhodnutím Rady
2008/852/SVV z 24. októbra 2008 o sieti kontaktných osôb na boj proti
korupcii[12].
(19)     Na účely podpory
a posilnenia koordinácie a spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi
zodpovednými za vyšetrovanie a trestné stíhanie je nevyhnutné, aby Eurojust
dostával od vnútroštátnych orgánov príslušné informácie, ktoré sú potrebné na
výkon jeho úloh. Na tento účel by mali príslušné vnútroštátne orgány
informovať svojich národných členov o zriadení a výsledkoch
spoločných vyšetrovacích tímov, prípadoch patriacich do právomoci Eurojustu,
ktoré sa priamo týkajú najmenej troch členských štátov a pri ktorých
boli najmenej dvom členským štátom odoslané žiadosti o justičnú
spoluprácu alebo rozhodnutia o justičnej spolupráci, a za istých
okolností aj o sporoch o právomoc, kontrolovaných dodávkach
a opakovane sa vyskytujúcich ťažkostiach v oblasti
justičnej spolupráce.
(20)     Hoci spracovanie osobných
údajov v Eurojuste patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane
jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami
a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto
údajov[13],
spracovanie osobných údajov orgánmi členských štátov a prenos takýchto
údajov Eurojustu sa riadi Dohovorom Rady Európy č. 108 [nahradí sa
príslušnou smernicou platnou v čase prijímania].
(21)     Keď Eurojust prenáša osobné
údaje orgánu, tretej krajine, medzinárodnej organizácii alebo Interpolu na
základe medzinárodnej dohody uzatvorenej podľa článku 218 zmluvy,
primerané záruky prislúchajúce k ochrane osobných údajov, základných práv
a slobôd jednotlivcov musia zabezpečiť dodržanie ustanovení
tohto nariadenia o ochrane údajov.
(22)     Eurojust by mal byť
oprávnený spracúvať isté osobné údaje osôb, ktoré sú na základe príslušných
vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov podozrivé zo spáchania trestného
činu alebo z účasti na trestnom čine, ktorý patrí do
právomoci Eurojustu, alebo ktoré boli za takýto trestný čin odsúdené Nie je zámerom, aby
Eurojust vykonával automatizované porovnania profilov DNA alebo odtlačkov
prstov.
(23)     Na účely toho, aby mohol Eurojust
plniť svoje ciele, mal by mať možnosť predĺžiť lehotu
uchovávania osobných údajov, pokiaľ dodrží zásadu obmedzenia účelu,
ktorá sa vzťahuje na spracovanie osobných údajov v kontexte všetkých
činností Eurojustu. Takéto rozhodnutia by sa mali prijímať po
dôslednom zvážení všetkých dotknutých záujmov vrátane záujmov dotknutých osôb. O akomkoľvek
predĺžení lehoty spracovania osobných údajov v prípade
premlčania trestného stíhania vo všetkých členských štátoch by sa
malo rozhodnúť len vtedy, ak existuje konkrétna potreba poskytnúť
pomoc podľa tohto nariadenia.
(24)     Eurojust by mal udržiavať
veľmi úzke vzťahy s Európskou justičnou sieťou založené
na konzultáciách a komplementárnosti. Toto nariadenie by malo pomôcť
objasniť príslušné úlohy Eurojustu a Európskej justičnej siete
a ich vzájomných vzťahov pri zachovaní osobitosti Európskej justičnej
siete.
(25)     Eurojust by mal udržiavať
vzťahy spolupráce s ostatnými orgánmi a agentúrami Únie,
Európskou prokuratúrou, príslušnými orgánmi tretích krajín, ako aj
s medzinárodnými organizáciami, a to v rozsahu, v akom je
to potrebné na plnenie jeho úloh.
(26)     S cieľom
zlepšiť operačnú spoluprácu medzi Eurojustom a Europolom
a najmä vytvoriť
lepšie prepojenie medzi údajmi, ktoré tieto orgány už majú k dispozícii, by mal Eurojust umožniť Europolu prístup k údajom, ktoré má
Eurojust k dispozícii, ako aj vyhľadávanie v nich.
(27)     Eurojust by mal mať
možnosť vymieňať si osobné údaje s ostatnými orgánmi Únie v rozsahu,
v akom je to potrebné na plnenie jeho úloh.
(28)     Malo by sa ustanoviť, že
Eurojust má možnosť vysielať styčných sudcov do tretích krajín na účely plnenia podobných cieľov, ako sú ciele ukladané
styčným sudcom
vyslaným členskými štátmi na základe Jednotnej akcie
Rady 96/277/SVV z 22. apríla 1996 v súvislosti s rámcom výmeny
styčných sudcov s cieľom zlepšiť spoluprácu súdov medzi
členskými štátmi Európskej únie[14].
(29)     Malo by sa stanoviť, že
Eurojust môže koordinovať vybavovanie žiadostí o justičnú
spoluprácu od tretej krajiny, ak sa tieto žiadosti týkajú jedného vyšetrovania
a ak si vyžadujú vybavenie najmenej v dvoch členských štátoch.
(30)     S cieľom
zaručiť úplnú samostatnosť a nezávislosť Eurojustu by
mal mať Eurojust k dispozícii samostatný rozpočet, ktorý by mal
byť tvorený v zásade z príspevkov rozpočtu Únie, ale
s výnimkou miezd a funkčných požitkov národných členov
a asistujúcich osôb, ktoré znášajú členské štáty ich pôvodu.
Pokiaľ ide o príspevky Únie a ďalšie dotácie zo všeobecného
rozpočtu Únie, mal by sa uplatňovať rozpočtový postup Únie.
Audit účtovných závierok by mal vykonávať Dvor audítorov.
(31)     S cieľom
zlepšiť transparentnosť Eurojustu a demokratický dohľad nad
ním je potrebné zabezpečiť mechanizmy účasti Európskeho
parlamentu a národných parlamentov na hodnotení činnosti Eurojustu,
čo by však nemalo brániť zásadám nezávislosti, pokiaľ ide
o opatrenia prijaté v prípade konkrétnych operácií, či povinnostiam
zachovávať mlčanlivosť a dôvernosť.
(32)     Je vhodné pravidelne vyhodnocovať
uplatňovanie tohto nariadenia.
(33)     Na Eurojust by sa malo uplatňovať
nariadenie (EÚ, EURATOM) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách,
ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení
nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[15].
(34)     Na Eurojust by sa malo uplatňovať
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája
1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom
(OLAF)[16].
(35)     Potrebné ustanovenia
o poskytnutí priestorov Eurojustu v členskom štáte,
v ktorom má Eurojust sídlo (v Holandsku), a osobitné pravidlá,
ktoré sa vzťahujú na všetkých zamestnancov Europolu a členov ich
rodín, by sa mali vymedziť v dohode o sídle Eurojustu. Hostiteľský
členský štát by mal navyše poskytovať čo najlepšie podmienky vrátane
škôl pre deti zamestnancov a dopravy, s cieľom
zabezpečiť riadne fungovanie Eurojustu, aby bol atraktívny pre
vysokokvalitné ľudské zdroje z čo najrozsiahlejšej geografickej
oblasti.
(36)     Keďže Eurojust zriadený
týmto nariadením nahrádza Eurojust, ktorý bol zriadený rozhodnutím 2002/187/SVV,
a je jeho nástupcom, mal by byť právnym nástupcom Eurojustu, čo
sa týka všetkých jeho zmluvných povinností vrátane pracovných zmlúv, záväzkov
a nadobudnutého majetku. Medzinárodné dohody uzatvorené Eurojustom
zriadeným na základe uvedeného rozhodnutia zostávajú v platnosti.
(37)     Keďže cieľ tohto
nariadenia, konkrétne zriadenie subjektu zodpovedného za podporu a posilnenie
koordinácie a spolupráce medzi justičnými orgánmi členských
štátov vo vzťahu k závažnej trestnej činnosti, ktorá sa týka
dvoch alebo viacerých členských štátov alebo ktorá si vyžaduje trestné
stíhanie na spoločnom základe, nemôžu uspokojivo dosiahnuť
členské štáty, ale v dôsledku rozsahu a účinkov opatrení sa
môže lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia
v súlade so zásadou subsidiarity, ako sa uvádza v článku 5 Zmluvy
o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality, ako sa uvádza
v uvedenom článku, toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.
(38)     [V súlade s článkom 3
Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska
s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti,
ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve
o fungovaní Európskej únie, uvedené členské štáty oznámili svoje
želanie podieľať sa na prijatí a uplatňovaní tohto
nariadenia.] ALEBO [Bez toho, aby bol dotknutý článok 4 Protokolu (č.
21) o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom
na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený
k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej
únie, Spojené kráľovstvo a Írsko sa nepodieľajú na prijatí tohto
nariadenia a nebudú viazané jeho uplatňovaním ani mu nebudú
podliehať.]
(39)     V súlade
s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska
pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní
Európskej únie sa Dánsko nepodieľa na prijatí tohto nariadenia a nie
je viazané jeho uplatňovaním ani mu nebude podliehať.
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
CIELE A ÚLOHY
Článok 1
Agentúra Európskej únie pre
justičnú spoluprácu v trestných veciach
1.           Týmto sa zriaďuje Agentúra
Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust).
2.           Eurojust zriadený týmto nariadením
je právnym nástupcom Eurojustu zriadeného rozhodnutím Rady 2002/187/SVV.
3.           Eurojust má v každom
členskom štáte najrozsiahlejšiu právnu spôsobilosť, ktorú právnickým
osobám udeľuje príslušný právny poriadok. Predovšetkým môže nadobúdať
hnuteľný a nehnuteľný majetok a disponovať s ním a byť účastníkom súdnych konaní.
Článok 2
Úlohy
1.           Eurojust podporuje
a posilňuje koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi
orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a stíhanie závažnej trestnej
činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov alebo
ktorá si vyžaduje trestné stíhanie na spoločnom základe, a to na
základe operácií vedených a informácií poskytovaných orgánmi
členských štátov a Europolom.
2.           Eurojust pri plnení svojich úloh:
a)      zohľadňuje všetky žiadosti
príslušných orgánov členského štátu alebo všetky informácie, ktoré
poskytol ktorýkoľvek z orgánov príslušných na základe ustanovení prijatých
v rámci zmlúv alebo ktoré zhromaždil samotný Eurojust,
b)      uľahčuje vybavenie žiadostí o justičnú
spoluprácu a vykonávanie rozhodnutí o justičnej spolupráci vrátane
žiadostí a rozhodnutí vychádzajúcich z nástrojov, na základe ktorých
nadobúda účinok zásada vzájomného uznávania.
3.           Eurojust plní svoje úlohy na
žiadosť príslušných orgánov členských štátov alebo z vlastnej
iniciatívy.
Článok 3
Právomoc Eurojustu
1.           Právomoc Eurojustu sa vzťahuje
na formy trestnej činnosti uvedené v prílohe 1. Nezahŕňa však
trestnú činnosť, ktorá patrí do právomoci Európskej prokuratúry.
2.           Právomoc Eurojustu sa vzťahuje
aj na súvisiace trestné činy. Za súvisiace trestné činy sa považujú:
a)      trestné činy spáchané
s cieľom zabezpečiť prostriedky na spáchanie trestných činov
uvedených v prílohe 1,
b)      trestné činy spáchané
s cieľom uľahčiť alebo uskutočniť trestné činy uvedené v prílohe 1,
c)      trestné činy spáchané
s cieľom zabezpečiť beztrestnosť činov uvedených
v prílohe 1.
3.           Na žiadosť príslušného orgánu
členského štátu môže Eurojust pomáhať aj pri vyšetrovaní
a trestnom stíhaní, ktoré sa týka len daného členského štátu
a tretej krajiny, ak bola s touto treťou krajinou uzatvorená
dohoda o spolupráci alebo dojednanie ustanovujúce spoluprácu podľa článku
43, alebo ak v konkrétnom prípade existuje zásadný záujem
o poskytnutie pomoci.
4.           Na žiadosť príslušného orgánu
členského štátu alebo Komisie môže Eurojust pomáhať pri vyšetrovaní
a trestnom stíhaní, ktoré sa týka len daného členského štátu a Únie.
Článok 4
Operačné funkcie
Eurojustu
1.           Eurojust:
a)      informuje príslušné orgány členských
štátov o vyšetrovaní a trestnom stíhaní, o ktorých bol informovaný a ktoré majú dôsledky na úrovni Únie alebo by mohli mať dôsledky
na iné členské štáty ako sú štáty, ktorých sa to priamo týka,
b)      pomáha príslušným úradom členských
štátov pri zabezpečovaní čo najlepšej koordinácie vyšetrovania
a trestného stíhania,
c)      poskytuje pomoc s cieľom
zlepšiť spoluprácu medzi príslušnými orgánmi členských štátov,
a to najmä na základe analýz, ktoré uskutočňuje Europol,
d)      spolupracuje a konzultuje s Európskou
justičnou sieťou v trestných veciach, pričom okrem iného využíva
databázu dokumentov Európskej justičnej siete a prispieva k jej
zlepšovaniu,
e)      poskytuje operačnú, technickú
a finančnú podporu pre cezhraničné operácie a vyšetrovanie vedené
členskými štátmi, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov.
2.           Eurojust môže pri plnení svojich
úloh s uvedením dôvodov požiadať príslušné orgány členských
štátov, aby:
a)      viedli vyšetrovanie alebo trestné
stíhanie konkrétnych činov,
b)      akceptovali, že jeden z nich môže mať lepšiu
pozíciu pre vedenie vyšetrovania alebo trestného stíhania
konkrétnych činov,
c)      zabezpečovali koordináciu medzi
príslušnými orgánmi dotknutého členského štátu,
d)      zriadili spoločný vyšetrovací tím
v súlade s príslušnými nástrojmi spolupráce,
e)      poskytovali Eurojustu všetky informácie
potrebné na plnenie jeho úloh,
f)       prijali osobitné vyšetrovacie opatrenia,
g)      prijali akékoľvek iné opatrenie,
ktoré je odôvodnene potrebné na účely vyšetrovania alebo trestného
stíhania.
3.           Eurojust môže takisto:
a)      poskytovať Europolu stanoviská na
základe analýz vykonaných Europolom,
b)      poskytovať logistickú podporu
vrátane pomoci s prekladom, tlmočením a organizáciou
koordinačných stretnutí.
4.           Ak sa dva alebo viaceré členské
štáty nemôžu dohodnúť na tom, ktorý z nich by mal viesť vyšetrovanie
alebo trestné stíhanie v nadväznosti na žiadosť predloženú podľa
odseku 2 písm. b), Eurojust vydá v tejto veci písomné stanovisko. Stanovisko
sa bezodkladne zašle dotknutým členským štátom.
5.           Na žiadosť príslušného orgánu
vydá Eurojust písomné stanovisko k opakovaným odmietnutiam alebo
ťažkostiam týkajúcim sa vybavovania žiadostí o justičnú
spoluprácu alebo vykonávanie rozhodnutí o justičnej spolupráci
vrátane žiadostí a rozhodnutí súvisiacich s nástrojmi, na základe ktorých nadobúda
účinok zásada vzájomného uznávania, ak ju nie je
možné vyriešiť vzájomnou dohodou príslušných vnútroštátnych orgánov alebo zapojením
dotknutých národných členov. Stanovisko sa bezodkladne zašle dotknutým
členským štátom.
Článok 5
Výkon operačných funkcií
1.           Eurojust pri prijímaní
akéhokoľvek opatrenia podľa článku 4 ods. 1 alebo 2 koná prostredníctvom
jedného alebo viacerých príslušných národných členov.
2.           Eurojust koná ako kolégium:
a)      pri vykonávaní činnosti uvedenej
v článku 4 ods. 1 alebo 2:
i)        ak ho o to požiada jeden národný
člen alebo viacerí národní členovia zainteresovaní na prípade, ktorým
sa Eurojust zaoberá,
ii)       keď prípad zahŕňa
vyšetrovanie alebo trestné stíhania, ktoré majú dôsledky na úrovni Únie alebo by
mohli mať dôsledky na iné členské štáty ako sú štáty, ktorých sa bezprostredne
týka;
b)      pri vykonávaní činnosti uvedenej
v článku 4 ods. 3, 4 alebo 5;
c)      ak ide o všeobecnú otázku týkajúcu sa plnenia
jeho operačných cieľov;
d)      ak je v tomto nariadení ustanovené inak.
3.           Eurojust pri plnení svojich úloh uvádza,
či koná prostredníctvom jedného národného člena alebo viacerých
národných členov, alebo či koná ako kolégium.
KAPITOLA II
ŠTRUKTÚRA A ORGANIZÁCIA EUROJUSTU
Oddiel I
Štruktúra
Článok 6
Štruktúra Eurojustu
Štruktúra Eurojustu sa skladá
z:
a)           národných členov,
b)           kolégia,
c)           výkonnej rady,
d)           organizačného riaditeľa.
Oddiel II
Národní členovia
Článok 7
Postavenie národných
členov
1.           Eurojust má jedného národného
člena vyslaného každým členským štátom v súlade s jeho
právnym systémom, ktorý má obvyklé pracovisko v mieste sídla Eurojustu.
2.           Každému národnému členovi pomáha
jeden zástupca a jeden asistent. Zástupca a asistent majú obvyklé pracovisko
v Eurojuste. Národnému členovi môže pomáhať viac zástupcov alebo
asistentov, ktorí majú obvyklé pracovisko v Eurojuste, ak je to potrebné a ak
s tým súhlasí kolégium.
3.           Národní členovia
a zástupcovia majú postavenie prokurátorov, sudcov alebo príslušníkov polície
s rovnocennou právomocou. Príslušné vnútroštátne orgány im udelia
právomoci uvedené v tomto nariadení s cieľom umožniť im
plnenie ich úloh.
4.           Zástupca koná v mene národného
člena alebo ho zastupuje. Asistent môže takisto konať v mene
národného člena alebo ho zastupovať, ak má postavenie uvedené v odseku
3.
5.           Eurojust a členské štáty
si vymieňajú operačné informácie prostredníctvom národných
členov.
6.           Národní členovia sa obracajú
priamo na príslušné orgány svojho členského štátu.
7.           Mzdy a funkčné požitky národných
členov, zástupcov a asistentov uhrádza členský štát ich pôvodu.
8.           Ak národní členovia,
zástupcovia a asistenti konajú v rámci úloh Eurojustu, príslušné
výdavky týkajúce sa predmetných činností sa považujú za operačné
výdavky.
Článok 8
Právomoci národných
členov
1.           Národní členovia majú právomoc:
a)      uľahčovať alebo inak
podporovať vystavovanie a vybavovanie akýchkoľvek žiadostí
o vzájomnú právnu pomoc alebo vzájomné uznávanie, alebo ich priamo vystavovať
alebo vybavovať,
b)      udržiavať priamy kontakt
a vymieňať si informácie s každým príslušným vnútroštátnym
orgánom členského štátu,
c)      udržiavať priamy kontakt
a vymieňať si informácie s každým príslušným vnútroštátnym
orgánom v súlade s medzinárodnými záväzkami svojich členských
štátov,
d)      zúčastňovať sa na
spoločných vyšetrovacích tímoch vrátane ich zriaďovania.
2.           Po dohode s príslušným vnútroštátnym
orgánom národní členovia:
a)      nariaďujú vyšetrovacie opatrenia,
b)      povoľujú a koordinujú kontrolované
dodávky v členskom štáte v súlade s vnútroštátnymi právnymi
predpismi.
3.           V naliehavých prípadoch, keď
nie je možné dosiahnuť dohodu včas, sú národní členovia oprávnení
prijímať opatrenia uvedené v odseku 2, o čom čo
najskôr informujú príslušný vnútroštátny orgán.
Článok 9
Prístup do národných evidencií
Národní členovia majú
v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi prístup k informáciám
alebo aspoň možnosť tieto informácie získať z týchto druhov
evidencií svojho členského štátu:
a)           registre trestov,
b)           evidencie zaistených osôb,
c)           evidencie vyšetrovaní,
d)           evidencie DNA,
e)           iné evidencie verejných orgánov ich
členských štátov, pokiaľ sú tieto informácie potrebné na plnenie ich
úloh.
Oddiel III
Kolégium
Článok 10
Zloženie kolégia
1.           Kolégium sa skladá zo:
a)      všetkých národných členov, keď
vykonáva svoje operačné funkcie podľa článku 4,
b)      všetkých národných členov
a dvoch zástupcov Komisie, keď vykonáva svoje riadiace funkcie
podľa článku 14.
2.           Funkčné obdobie členov
a ich zástupcov trvá najmenej štyri roky a môže sa jedenkrát
predĺžiť. Po uplynutí funkčného obdobia alebo v prípade
odstúpenia ostanú členovia vo funkcii, kým sa im funkčné obdobie
nepredĺži alebo kým nebudú vo svojej funkcii nahradení.
3.           Organizačný riaditeľ sa zúčastňuje
na riadiacich zasadnutiach kolégia bez práva hlasovať.
4.           Kolégium môže vyzvať
akúkoľvek osobu, ktorej stanovisko môže byť zaujímavé, aby sa zúčastnila
na zasadnutí ako pozorovateľ.
5.           Členom kolégia budú môcť
v závislosti od ustanovení ich rokovacieho poriadku pomáhať poradcovia
alebo odborníci.
Článok 11
Predseda a podpredseda Eurojustu
1.           Kolégium volí predsedu a dvoch
podpredsedov spomedzi národných členov dvojtretinovou väčšinou hlasov
svojich členov.
2.           Podpredsedovia zastúpia predsedu, ak
si nemôže plniť svoje povinnosti.
3.           Funkčné obdobie predsedu
a podpredsedov trvá štyri roky. Môžu byť jedenkrát znovuzvolení. Keď
je národný člen zvolený za predsedu alebo podpredsedu Eurojustu, jeho
funkčné obdobie ako národného člena sa predĺži, aby mohol
vykonávať funkciu predsedu alebo podpredsedu.
Článok 12
Zasadnutia kolégia
1.           Zasadnutia kolégia zvoláva predseda.
2.           Kolégium sa schádza najmenej raz
mesačne na operačnom zasadnutí. Na to, aby si mohlo plniť svoje
riadiace funkcie, sa kolégium schádza najmenej dvakrát ročne na riadnych zasadnutiach.
Okrem toho zasadá na podnet predsedu, na žiadosť Komisie alebo na
žiadosť najmenej jednej tretiny svojich členov.
3.           Európsky prokurátor dostáva programy
všetkých zasadnutí kolégia a je oprávnený zúčastňovať sa na
nich bez práva hlasovať vždy, keď sa bude diskutovať
o otázkach, ktoré považuje za významné pre fungovanie Európskej
prokuratúry.
Článok 13
Pravidlá hlasovania v kolégiu
1.           Pokiaľ sa nestanovuje inak, kolégium
prijíma rozhodnutia väčšinou hlasov svojich členov.
2.           Každý člen má jeden hlas. Ak
hlasujúci člen chýba, právo hlasovať môže vykonať jeho zástupca.
3.           Predseda a podpredsedovia majú
hlasovacie práva.
Článok 14
Riadiace funkcie kolégia
1.           Kolégium pri výkone svojich
riadiacich funkcií:
a)      každoročne prijíma programovací
dokument Eurojustu dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov
a v súlade s článkom 15,
b)      prijíma ročný rozpočet Eurojustu
a vykonáva ďalšie funkcie týkajúce sa rozpočtu Eurojustu podľa
kapitoly VI dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov,
c)      prijíma konsolidovanú výročnú správu
o činnosti Eurojustu a do [dátum, s ktorým sa počíta
v rámcovom nariadení o rozpočtových pravidlách] nasledujúceho
roka ju zasiela Európskemu parlamentu, národným parlamentom, Rade, Komisii
a Dvoru audítorov a zverejňuje ju,
d)      v rámci programovacieho dokumentu
prijíma plánovanie personálnych zdrojov,
e)      prijíma rozpočtové pravidlá platiace
pre Eurojust v súlade s článkom 52,
f)       prijíma pravidlá o prevencii
a riadení konfliktov záujmov vo vzťahu k svojim členom,
g)      v súlade s odsekom 2 vykonáva
vo vzťahu k zamestnancom agentúry právomoci udelené služobným
poriadkom[17]
menovaciemu orgánu a podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov[18] orgánu oprávnenému
uzatvárať pracovné zmluvy (ďalej len „právomoci menovacieho orgánu“),
h)      vymenúva organizačného riaditeľa
a v prípade potreby predlžuje jeho funkčné obdobie alebo ho
odvoláva z funkcie v súlade s článkom 17,
i)       vymenúva účtovníka a úradníka
pre ochranu údajov, ktorých funkcia je pri výkone ich povinností nezávislá,
j)       prijíma pracovné dohody uzatvorené
v súlade s článkom 43,
k)      volí predsedu a podpredsedov
v súlade s článkom 11,
l)       prijíma svoj rokovací poriadok.
2.           Kolégium prijíma v súlade
s článkom 110 svojho služobného poriadku rozhodnutie na základe
článku 2 ods. 1 služobného poriadku a článku 6 podmienok
zamestnávania ostatných zamestnancov, ktorým deleguje príslušné právomoci
menovacieho orgánu na organizačného riaditeľa a určuje podmienky,
za ktorých možno toto delegovanie právomocí prerušiť. Organizačný riaditeľ
je oprávnený tieto právomoci ďalej delegovať.
3.           Pokiaľ si to výnimočné
okolnosti vyžadujú, kolégium môže rozhodnúť o dočasnom prerušení
delegovania právomocí menovacieho orgánu na organizačného riaditeľa
a osoby, na ktoré organizačný riaditeľ právomoci ďalej
delegoval, a vykonávať ich alebo ich delegovať na jedného zo
svojich členov alebo iného člena personálu ako organizačného riaditeľa.
4.           Kolégium prijíma rozhodnutia o vymenovaní,
predĺžení funkčného obdobia a odvolaní správneho riaditeľa
z funkcie dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov.
Článok 15
Ročné
a viacročné plánovanie
1.           Kolégium do [30. novembra každého
roka] prijíma programovací dokument obsahujúci viacročné a ročné
plánovanie na základe návrhu predloženého organizačným riaditeľom pri
zohľadnení stanoviska Komisie. Predkladá ho Európskemu parlamentu, Rade a
Komisii. Programovací dokument sa stáva definitívnym po konečnom prijatí
všeobecného rozpočtu a v prípade potreby sa podľa toho
upraví.
2.           Ročný pracovný program
zahŕňa podrobné ciele a očakávané výsledky vrátane
ukazovateľov výkonnosti. Zahŕňa takisto opis opatrení, ktoré sa
majú financovať, a rozpočtových a ľudských zdrojov
pridelených každej sekcii v súlade so zásadami zostavovania rozpočtu
a riadenia podľa činností. Ročný pracovný program je
koherentný s viacročným pracovným programom uvedeným v odseku 4. Jasne sa v ňom uvádza, ktoré úlohy boli
v porovnaní s predchádzajúcim rozpočtovým rokom pridané, zmenené
alebo odstránené.
3.           Kolégium zmení prijatý ročný
pracovný program v prípade, keď agentúra dostane novú úlohu. Každá
podstatná zmena ročného pracovného programu sa prijíma rovnakým postupom
ako prvý ročný pracovný program. Kolégium môže na organizačného riaditeľa
delegovať právomoc vykonávať na ročnom pracovnom programe drobné
zmeny.
4.           Vo viacročnom pracovnom
programe sa uvádza celkové strategické plánovanie vrátane cieľov,
očakávaných výsledkov a ukazovateľov výkonnosti. Okrem toho sa
v ňom uvádza plánovanie zdrojov vrátane viacročného
rozpočtu a zamestnancov. Plánovanie zdrojov sa aktualizuje
každoročne. Strategické plánovanie sa aktualizuje v prípade potreby
a najmä s cieľom zaoberať sa výsledkom hodnotenia uvedeného
v článku 56.
Oddiel IV
Výkonná rada
Článok 16
Fungovanie výkonnej rady
1.           Kolégiu pomáha výkonná rada. Výkonná
rada sa nezapája do operačných funkcií Eurojustu uvedených
v článkoch 4 a 5.
2.           Výkonná rada okrem toho:
a)      pripravuje rozhodnutia, ktoré má kolégium
prijať v súlade s článkom 14,
b)      prijíma stratégiu boja proti podvodom, priamoúmernú
podvodným rizikám, so zreteľom na pomer nákladov a prínosov opatrení,
ktoré sa majú vykonať,
c)      prijíma primerané vykonávacie predpisy
k služobnému poriadku a podmienkam zamestnávania ostatných
zamestnancov v súlade s článkom 110 služobného poriadku,
d)      zabezpečuje primerané nadväzné
opatrenia k zisteniam a odporúčaniam vyplývajúcim
z vnútorných a vonkajších audítorských správ, hodnotení
a vyšetrovaní vrátane zistení a odporúčaní od európskeho
dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS) a Európskeho úradu pre boj
proti podvodom (OLAF),
e)      prijíma všetky rozhodnutia
o zriadení a v prípade potreby aj o úprave vnútorných
administratívnych štruktúr Eurojustu,
f)       bez toho, aby boli dotknuté povinnosti organizačného
riaditeľa uvedené v článku 18, mu pomáha a radí pri
vykonávaní rozhodnutí kolégia s cieľom posilniť dohľad nad
administratívnym a rozpočtovým riadením,
g)      prijíma všetky ďalšie rozhodnutia,
ktoré výslovne neprislúchajú kolégiu na základe článkov 5 alebo 14 alebo
v rámci zodpovednosti organizačného riaditeľa v súlade
s článkom 18,
h)      prijíma svoj rokovací poriadok.
3.           V prípade naliehavej potreby
môže výkonná rada v mene kolégia v administratívnych a rozpočtových
veciach prijať niektoré dočasné rozhodnutia, ktoré podliehajú
schváleniu zo strany kolégia.
4.           Výkonná rada sa skladá
z predsedu a podpredsedov kolégia, jedného zástupcu Komisie
a jedného člena kolégia. Predsedom výkonnej rady je predseda kolégia.
Výkonná rada prijíma rozhodnutia väčšinou hlasov svojich členov,
pričom každý člen má jeden hlas. Organizačný riaditeľ sa
zúčastňuje na zasadnutiach výkonnej rady, ale nemá právo na nich
hlasovať.
5.           Funkčné obdobie členov
výkonnej rady trvá štyri roky, nie však u člena kolégia, ktorý sa vymenúva
podľa dvojročného rotačného systému. Funkčné obdobie
členov výkonnej rady sa končí vtedy, keď sa skončí ich
funkčné obdobie ako národných členov.
6.           Výkonná rada sa schádza najmenej raz
za tri mesiace na riadnom zasadnutí. Okrem toho zasadá na podnet svojho
predsedu alebo na žiadosť Komisie či najmenej dvoch zo svojich
ostatných členov.
7.           Európsky prokurátor dostáva programy
všetkých zasadnutí výkonnej rady a je oprávnený zúčastňovať
sa na nich bez práva hlasovať vždy, keď sa bude diskutovať
o otázkach, ktoré považuje za významné pre fungovanie Európskej
prokuratúry.
8.           Európsky prokurátor môže výkonnej
rade predkladať písomné stanoviská, na ktoré výkonná rada písomne odpovedá
bez zbytočného odkladu.
Oddiel V
Organizačný riaditeľ
Článok 17
Postavenie organizačného
riaditeľa
1.           Organizačný riaditeľ koná
pri výkone svojej funkcie ako dočasný zástupca Eurojustu podľa
článku 2 písm. a) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej
únie.
2.           Organizačného riaditeľa
vymenúva kolégium zo zoznamu kandidátov navrhnutých Komisiou po otvorenom
a transparentnom výberovom konaní. Na účely uzatvorenia zmluvy
o výkone funkcie organizačného riaditeľa zastupuje Eurojust
predseda kolégia.
3.           Funkčné obdobie organizačného
riaditeľa trvá päť rokov. Do konca tohto obdobia pripraví Komisia
hodnotenie zohľadňujúce posúdenie výsledkov organizačného riaditeľa.
4.           Kolégium konajúce na návrh Komisie,
ktoré zohľadňuje hodnotenie uvedené v odseku 3, môže jedenkrát
predĺžiť funkčné obdobie organizačného riaditeľa
najviac o päť rokov.
5.           Organizačný riaditeľ,
ktorého funkčné obdobie sa predĺžilo, sa nemôže na konci celkového
obdobia zúčastniť ďalšieho výberového konania na tú istú funkciu.

6.           Organizačný riaditeľ sa
zodpovedá kolégiu a výkonnej rade.
7.           Organizačný riaditeľ môže
byť odvolaný z funkcie len na základe rozhodnutia kolégia konajúceho na
návrh Komisie.
Článok 18
Povinnosti organizačného riaditeľa
1.           Eurojust na administratívne
účely riadi jeho organizačný riaditeľ.
2.           Bez toho, aby boli dotknuté právomoci
Komisie, kolégia alebo výkonnej rady, koná organizačný riaditeľ pri
plnení svojich povinností nezávisle a nežiada ani neprijíma pokyny od
žiadnej vlády ani od žiadneho iného orgánu.
3.           Organizačný riaditeľ je
právnym zástupcom Eurojustu.
4.           Organizačný riaditeľ je
zodpovedný za plnenie administratívnych úloh pridelených Eurojustu. Je
zodpovedný najmä za:
a)      každodennú správu Eurojustu,
b)      vykonávanie rozhodnutí prijatých kolégiom
a výkonnou radou,
c)      prípravu programovacieho dokumentu
a jeho predloženie výkonnej rade a kolégiu po konzultácii
s Komisiou,
d)      vykonávanie programovacieho dokumentu
a predkladanie správ o jeho vykonávaní výkonnej rade a kolégiu,
e)      prípravu výročnej správy
o činnosti Eurojustu a jej predloženie výkonnej rade na
dokončenie a kolégiu na schválenie,
f)       prípravu akčného plánu
v nadväznosti na závery vnútorných a vonkajších audítorských správ,
hodnotení a vyšetrovaní vrátane záverov európskeho dozorného úradníka pre
ochranu údajov a úradu OLAF a predkladanie správ o pokroku
výkonnej rade, Komisii a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu
údajov dvakrát za rok,
g)      ochranu finančných záujmov Únie
uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii
a ďalším nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami,
v prípade zistenia nezrovnalostí znovunadobudnutím neoprávnene vyplatených
súm a v prípade potreby aj uložením účinných a primeraných
administratívnych a finančných pokút s odrádzajúcim
účinkom,
h)      prípravu stratégie boja proti podvodom
pre Eurojust a jej predloženie výkonnej rade na schválenie,
i)       prípravu návrhu rozpočtových
pravidiel platiacich pre Eurojust,
j)       prípravu návrhu výkazu príjmov a
výdavkov Eurojustu a plnenie jeho rozpočtu.
KAPITOLA III
OPERAČNÉ ZÁLEŽITOSTI
Článok 19
Pohotovostná koordinácia
1.           S cieľom plniť úlohy v naliehavých
prípadoch zriadi Eurojust pohotovostnú koordináciu schopnú nepretržite prijímať
a spracúvať žiadosti, ktoré sú jej adresované. Pohotovostná
koordinácia musí byť k dispozícii 24 hodín sedem dní v týždni
prostredníctvom jediného kontaktného miesta pohotovostnej koordinácie v Eurojuste.
2.           Pohotovostná koordinácia pozostáva
z jedného zástupcu (zástupca pre pohotovostnú koordináciu) za každý
členský štát, pričom tento zástupca môže byť národným
členom, jeho zástupcom alebo asistentom oprávneným nahradiť národného
člena. Zástupca pre pohotovostnú koordinácii je k dispozícii 24 hodín
sedem dní v týždni.
3.           Zástupcovia pre pohotovostnú
koordináciu bezodkladne podniknú kroky na účely vybavenia žiadosti
v ich členskom štáte.
Článok 20
Národný koordinačný
systém Eurojustu
1.           Každý členský štát určí jedného
alebo viacerých národných spravodajcov pre Eurojust.
2.           Každý členský štát zriadi
národný koordinačný systém Eurojustu na zabezpečenie koordinácie
práce, ktorú vykonávajú:
a)      národní spravodajcovia pre Eurojust,
b)      národní spravodajcovia pre Eurojust pre záležitosti
terorizmu,
c)      národný spravodajca pre Európsku
justičnú sieť v oblasti trestných vecí a najviac tri kontaktné
miesta Európskej justičnej siete,
d)      národní členovia alebo kontaktné
miesta siete spoločných vyšetrovacích tímov a sietí zriadených
rozhodnutím 2002/494/SVV, rozhodnutím 2007/845/SVV a rozhodnutím 2008/852/SVV.
3.           Osoby uvedené v odsekoch 1 a 2
si ponechávajú svoju funkciu a postavenie na základe vnútroštátneho práva.
4.           Za fungovanie národného
koordinačného systému Eurojustu zodpovedajú národní spravodajcovia pre Eurojust.
Ak sa určí viacero spravodajcov pre Eurojust, za fungovanie národného
koordinačného systému Eurojustu zodpovedá jeden z nich.
5.           Národný koordinačný systém Eurojustu
uľahčuje vykonávanie úloh Eurojustu v rámci členského
štátu, a to predovšetkým tak, že:
a)      zabezpečuje, aby sa systému správy
prípadov uvedenému v článku 24 efektívnym a spoľahlivým
spôsobom doručovali informácie týkajúce sa dotknutého členského štátu,
b)      pomáha pri určovaní toho, či by
sa prípad mal riešiť s pomocou Eurojustu alebo Európskej justičnej
siete,
c)      pomáha národnému členovi
určiť orgány príslušné na vybavenie žiadostí o justičnú
spoluprácu a vykonanie rozhodnutí o justičnej spolupráci vrátane
žiadostí a rozhodnutí súvisiacich s nástrojmi, na základe ktorých
nadobúda účinok zásada vzájomného uznávania,
d)      udržiava úzke vzťahy s národnou
ústredňou Europolu.
6.           Na účely plnenia cieľov uvedených
v odseku 5 sú osoby uvedené v odseku 1 a odseku 2 písm. a), b) a
c) pripojené a osoby uvedené v odseku 2 písm. d) môžu byť
pripojené k systému správy prípadov v súlade s týmto
článkom a článkami 24, 25, 26 a 30. Pripojenie k systému
správy prípadov sa uskutoční na náklady všeobecného rozpočtu
Európskej únie.
7.           Zriadenie národného
koordinačného systému Eurojustu a ustanovenie národných spravodajcov nevylučuje
priame kontakty medzi národným členom a príslušnými orgánmi jeho
členského štátu.
Článok 21
Výmeny informácií
s členskými štátmi a medzi národnými členmi
1.           Príslušné orgány členských
štátov si s Eurojustom vymieňajú všetky informácie potrebné na
plnenie jeho úloh v súlade s článkami 2 a 4, ako aj s pravidlami
na ochranu údajov ustanovených v tomto nariadení. Táto výmena
zahŕňa aspoň informácie uvedené v odsekoch 5, 6 a 7.
2.           Odovzdávanie informácií Eurojustu sa
v konkrétnom prípade vykladá ako žiadosť o pomoc Eurojustu len
vtedy, ak to príslušný orgán uvedie.
3.           Národní členovia si bez
predchádzajúceho povolenia vymieňajú všetky informácie potrebné na plnenie
úloh Eurojustu, a to navzájom alebo s príslušnými orgánmi svojich
členských štátov. Príslušné vnútroštátne orgány urýchlene informujú
svojich národných členov najmä o prípade, ktorý sa ich týka.
4.           Príslušné vnútroštátne orgány
informujú svojich národných členov o zriadení spoločných
vyšetrovacích tímov a výsledkoch práce týchto tímov.
5.           Príslušné vnútroštátne orgány bez
zbytočného odkladu informujú svojich národných členov o každom
prípade týkajúcom sa trestných činov, ktoré patria do právomoci Eurojustu,
týkajú sa najmenej troch členských štátov a v ktorých najmenej
do dvoch členských štátov boli zaslané žiadosti o justičnú
spoluprácu alebo rozhodnutia o justičnej spolupráci vrátane žiadostí
a rozhodnutí súvisiacich s nástrojmi, na základe ktorých nadobúda
účinok zásada vzájomného uznávania.
6.           Príslušné vnútroštátne orgány
informujú svojich národných členov o:
a)      prípadoch, keď vznikne spor
o právomoc, alebo keď je pravdepodobné, že takýto spor vznikne,
b)      kontrolovaných dodávkach, ktoré sa týkajú
najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dve sú členskými štátmi,
c)      opakovaných ťažkostiach alebo odmietnutiach,
pokiaľ ide o vybavovanie žiadostí o justičnú spoluprácu alebo
vykonávanie rozhodnutí o justičnej spolupráci vrátane žiadostí
a rozhodnutí súvisiacich s nástrojmi, na základe ktorých nadobúda
účinok zásada vzájomného uznávania.
7.           Vnútroštátne orgány nie sú
v konkrétnom prípade povinné poskytnúť informácie, ak by to znamenalo:
a)      poškodenie základných záujmov národnej
bezpečnosti alebo
b)      ohrozenie bezpečnosti jednotlivcov.
8.           Týmto článkom nie sú dotknuté podmienky
ustanovené v dvojstranných alebo viacstranných dohodách, alebo
dojednaniach medzi členskými štátmi a tretími krajinami vrátane akýchkoľvek
podmienok určených tretími krajinami o využití informácií po ich
poskytnutí.
9.           Informácie uvedené v tomto
článku sa poskytujú v štruktúrovanej podobe stanovenej Eurojustom.
Článok 22
Informácie, ktoré poskytuje Eurojust
príslušným vnútroštátnym orgánom
1.           Eurojust poskytuje príslušným
vnútroštátnym orgánom informácie o výsledkoch spracovania informácií
vrátane existencie súvislostí s prípadmi, ktoré sa už nachádzajú v systéme
správy prípadov. Tieto informácie môžu obsahovať osobné údaje.
2.           Eurojust na žiadosť príslušného
vnútroštátneho orgánu poskytne informácie v rámci lehoty určenej
žiadajúcim orgánom.
Článok 23
Opatrenia nadväzujúce na žiadosti
a stanoviská Eurojustu
Príslušné vnútroštátne orgány bezodkladne
odpovedajú na žiadosti a stanoviská Eurojustu podľa článku 4. Ak
sa príslušné orgány dotknutých členských štátov rozhodnú, že nevyhovejú
žiadosti uvedenej v článku 4 ods. 2 alebo nebudú konať
v súlade s písomným stanoviskom uvedeným v článku 4 ods. 4
alebo 5, svoje rozhodnutie spolu s odôvodnením bez zbytočného odkladu
oznámia Eurojustu. Ak nie je možné uviesť dôvody nevyhovenia žiadosti, lebo
by to poškodilo základné vnútroštátne bezpečnostné záujmy alebo ohrozilo
bezpečnosť jednotlivcov, príslušné orgány členských štátov môžu svoje
konanie zdôvodniť operačnými dôvodmi.
Článok 24
Systém správy prípadov, register
a dočasné pracovné súbory
1.           Eurojust zriadi systém správy
prípadov zložený z dočasných pracovných súborov a registra, pričom
obe zložky obsahujú osobné údaje uvedené v prílohe 2 a iné údaje.
2.           Účelom systému správy prípadov
je:
a)      podporovať riadenie
a koordináciu vyšetrovaní a trestných stíhaní, pri ktorom Eurojust poskytuje
pomoc, najmä vytváraním krížových odkazov medzi informáciami,
b)      uľahčovať prístup
k informáciám o prebiehajúcich vyšetrovaniach a trestných
stíhaniach,
c)      uľahčovať monitorovanie
zákonnosti a dodržiavania ustanovení tohto nariadenia, pokiaľ ide
o spracúvanie osobných údajov.
3.           Systém správy prípadov môže byť
prepojený so zabezpečeným telekomunikačným spojením uvedeným v článku
9 rozhodnutia 2008/976/SVV.
4.           Register obsahuje odkazy na
dočasné pracovné súbory spracúvané v rámci Eurojustu, pričom
nesmie obsahovať iné osobné údaje ako tie, ktoré sú uvedené v odseku 1
písm. a) – i), k) a m) a odseku 2 prílohy 2.
5.           Národní členovia môžu pri
plnení svojich povinností spracúvať údaje o jednotlivých prípadoch,
na ktorých pracujú, v dočasnom pracovnom súbore. Úradníkovi pre
ochranu údajov umožnia prístup k dočasnému pracovnému súboru. Dotknutý
národný člen informuje úradníka pre ochranu údajov o vytvorení každého
nového dočasného pracovného súboru, ktorý obsahuje osobné údaje.
6.           Eurojust nesmie na účely spracúvania
operačných osobných údajov vytvoriť iný automatizovaný súbor údajov
ako systém správy prípadov a dočasný pracovný súbor.
7.           Systém správy prípadov a jeho
dočasné pracovné súbory sa sprístupňujú Európskej prokuratúre, ktorá
ich môže použiť.
8.           Ustanovenia o prístupe
k systému správy prípadov a dočasným pracovným súborom sa
primerane uplatňujú aj na Európsk0u prokuratúru. Informácie, ktoré
Európska prokuratúra uloží do systému správy prípadov, dočasných
pracovných súborov a registra, však nebudú prístupné na vnútroštátnej úrovni.
Článok 25
Fungovanie dočasných
pracovných súborov a registra
1.           Dotknutý národný člen vytvorí dočasný
pracovný súbor pre každý prípad, o ktorom dostane informácie, pokiaľ
sa mu tieto informácie zašlú v súlade s týmto nariadením alebo inými
príslušnými právnymi nástrojmi. Národný člen je zodpovedný za vedenie dočasných
pracovných súborov, ktoré vytvoril.
2.           Národný člen, ktorý vytvoril dočasný
pracovný súbor, v závislosti od okolností jednotlivých prípadov rozhodne
o tom, či bude dočasný pracovný súbor vyhradený, alebo ak je to
potrebné na to, aby Eurojust mohol vykonávať svoje úlohy, poskytne prístup
k nemu alebo k jeho častiam iným národným členom alebo zamestnancom
Eurojustu oprávneným organizačným riaditeľom.
3.           Národný člen, ktorý vytvoril dočasný
pracovný súbor, rozhodne o tom, ktoré informácie súvisiace s týmto dočasným
pracovným súborom sa vložia do registra.
Článok 26
Prístup do systému správy
prípadov na vnútroštátnej úrovni
1.           Osoby uvedené v článku 20
ods. 2, pokiaľ majú pripojenie k systému správy prípadov, môžu
mať prístup iba k:
a)      registru, pokiaľ národný člen,
ktorý rozhodol o zadaní údajov do registra, takýto prístup výslovne neodmietol,
b)      dočasným pracovným súborom, ktoré
otvoril národný člen ich členského štátu,
c)      dočasným pracovným súborom, ktoré otvorili
národní členovia iných členských štátov a ku ktorým národný
člen ich členského štátu získal prístup, ak národný člen, ktorý otvoril
dočasný pracovný súbor, takýto prístup výslovne neodmietol.
2.           Národný člen v rámci
obmedzení ustanovených v odseku 1 rozhodne o rozsahu prístupu
k dočasným pracovným súborom, ktorý sa v jeho členskom
štáte udeľuje osobám uvedeným v článku 20 ods. 2, pokiaľ majú
tieto osoby pripojenie k systému správy prípadov.
3.           Každý členský štát po porade s národným
členom rozhodne o rozsahu prístupu k registru, ktorý sa v jeho
členskom štáte udeľuje osobám uvedeným v článku 20 ods. 2,
pokiaľ majú tieto osoby pripojenie k systému správy prípadov. Členské
štáty oznamujú Eurojustu a Komisii svoje rozhodnutie týkajúce sa
vykonávania tohto odseku. Komisia o ňom informuje ostatné
členské štáty.
4.           Osoby, ktorým bol udelený prístup
v súlade s odsekom 2, majú prístup aspoň k registru v rozsahu
potrebnom na prístup k dočasným pracovným súborom, ku ktorým im bol udelený
prístup.
KAPITOLA IV
SPRACOVANIE INFORMÁCIÍ
Článok 27
Spracovanie osobných údajov
1.           Pokiaľ je to nevyhnutné na splnenie
jeho výslovne stanovenej úlohy, Eurojust môže v rámci svojej právomoci
a na účely vykonávania svojich operačných funkcií automaticky
alebo vo forme štruktúrovaných manuálnych súborov v súlade s týmto
nariadením spracúvať len osobné údaje uvedené v bode 1 prílohy 2 týkajúce
sa osôb, ktoré na základe vnútroštátnych právnych predpisov dotknutých
členských štátov podozrivé zo spáchania trestného činu, pre ktorý je
príslušný Eurojust, alebo z účasti na takomto trestnom čine,
alebo osôb, ktoré boli usvedčené zo spáchania takéhoto trestného činu.
2.           Eurojust môže
spracúvať len osobné údaje uvedené v bode 2 prílohy 2 týkajúce sa osôb,
ktoré sa na základe vnútroštátnych právnych predpisov dotknutých členských
štátov považujú za svedkov alebo obete v rámci vyšetrovaní trestných
činov alebo trestného stíhania jedného alebo viacerých druhov trestných
činov uvedených v článku 3, alebo osôb mladších ako 18 rokov.
Spracovanie týchto osobných údajov sa môže vykonávať len vtedy, ak je to nevyhnutne
potrebné na splnenie výslovne stanovenej úlohy Eurojustu
v rámci jeho právomoci a na účely vykonávania jeho
operačných funkcií.
3.           Eurojust môže vo výnimočných
prípadoch počas obmedzeného obdobia, ktoré nesmie prekročiť čas
potrebný na uzatvorenie prípadu, v súvislosti s ktorým sa údaje spracúvajú, spracúvať
aj iné osobné údaje ako sú údaje uvedené v odsekoch 1 a 2, týkajúce
sa okolností trestného činu, za ktorých sú priamo relevantné pre
prebiehajúce vyšetrovanie, ktoré Eurojust koordinuje alebo pomáha
koordinovať, a keď je ich spracovanie nevyhnutne potrebné na
účely uvedené v odseku 1. Úradník pre ochranu údajov uvedený v článku
31 musí byť ihneď informovaný o uplatnení tohto odseku
a o osobitých okolnostiach, ktoré oprávňujú nutnosť
spracovania takýchto osobných údajov. Ak sa tieto iné údaje týkajú svedkov
alebo obetí podľa odseku 2, rozhodnutie spracovať ich musia spoločne
prijať najmenej dvaja národní členovia.
4.           Eurojust môže spracúvať osobné
údaje, ktoré sa spracúvajú automatizovanými alebo inými prostriedkami a ktoré prezrádzajú
rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženské alebo filozofické
presvedčenie a členstvo v odborových organizáciách, a údaje
o zdravotnom stave alebo sexuálnom živote len vtedy, ak sú nevyhnutne
potrebné na účely príslušného vnútroštátneho vyšetrovania
a koordináciu v rámci Eurojustu a ak dopĺňajú iné
osobné údaje, ktoré už boli spracované. Úradník pre ochranu údajov musí
byť ihneď informovaný o uplatnení tohto odseku. Tieto údaje sa
nesmú spracúvať v registri uvedenom v článku 24 ods. 4. Keď
sa tieto iné údaje týkajú svedkov alebo obetí podľa odseku 3, rozhodnutie o ich
spracovaní prijíma kolégium.
5.           Na spracovanie osobných údajov
Eurojustom v rámci jeho činnosti sa uplatňuje nariadenie (ES) č.
45/2001. Týmto nariadením sa konkretizuje a dopĺňa nariadenie
(ES) č. 45/2001, pokiaľ ide o osobné údaje spracúvané Eurojustom
na účely jeho operačných úloh.
Článok 28
Časové obmedzenia na
uchovávanie osobných údajov
1.           Osobné údaje spracúvané Eurojustom
sa nemôžu uchovávať po uplynutí niektorého z týchto dátumov,
a to podľa toho, ktorý z nich nastane skôr:
a)      dátum, keď sa trestné stíhanie
ukončí na základe uplynutia premlčacej lehoty vo všetkých
členských štátoch, ktorých sa vyšetrovanie a trestné stíhanie týka ;
b)      dátum, keď je osoba zbavená viny a
súdne rozhodnutie nadobudne právoplatnosť;
c)      tri roky od dátumu, keď nadobudlo
právoplatnosť súdne rozhodnutie posledného z členských štátov,
ktorých sa vyšetrovanie alebo trestné stíhanie týka,
d)      dátum, keď Eurojust a dotknuté
členské štáty spoločne dospejú k rozhodnutiu alebo sa vzájomne
dohodnú, že už nie je potrebné, aby Eurojust koordinoval vyšetrovanie
a trestné stíhanie, pokiaľ neexistuje povinnosť poskytovať Eurojustu
tieto informácie v súlade s článkom 21 ods. 5 alebo 6,
e)      tri roky od dátumu, keď boli údaje
odovzdané v súlade s článkom 21 ods. 6 alebo 7.
2.           Dodržanie lehôt uchovávania
uvedených v odseku 1 písm. a), b), c) a d) sa nepretržite kontroluje
pomocou vhodného automatizovaného spracúvania. Potreba uchovávať údaje sa
však v každom prípade kontroluje každé tri roky od zadania týchto údajov. Ak sa
údaje o osobách uvedené v článku 27 ods. 4 uchovávajú dlhšie ako
päť rokov, musí byť o tom informovaný európsky dozorný úradník
pre ochranu údajov.
3.           Po uplynutí niektorej z lehôt
uchovávania údajov uvedených v odseku 1 písm. a), b), c) a d) Eurojust preskúma
potrebu uchovávať údaje aj naďalej na účel vykonávania svojich
úloh, pričom môže urobiť výnimku a rozhodnúť, že tieto
údaje bude uchovávať až do ďalšieho preskúmania. Dôvody na ďalšie
uchovávanie musia byť opodstatnené a zaznamenané. Pokiaľ sa
neprijme rozhodnutie o ďalšom uchovávaní osobných údajov, tieto údaje sa
po troch rokoch automaticky vymažú.. Keď sa však trestné stíhanie
ukončí na základe uplynutia premlčacej lehoty vo všetkých členských
štátoch, ako sa uvádza v odseku 1 písm. a), údaje možno uchovávať len
vtedy, ak ich Eurojust potrebuje na poskytovanie pomoci v súlade
s týmto nariadením.
4.           Keď sa údaje v súlade s odsekom
3 uchovávajú aj po dátumoch uvedených v odseku 1, európsky dozorný úradník
pre ochranu údajov každé tri roky preskúma, či je potrebné ich
naďalej uchovávať.
5.           Keď súbor obsahuje
neautomatizované a neštruktúrované údaje, po uplynutí lehoty na
uchovávanie poslednej položky automatizovaných údajov zo súboru sa všetky
dokumenty v súbore vrátia naspäť orgánu, ktorý ich poskytol,
a všetky kópie sa zničia.
6.           V prípadoch, v ktorých Eurojust
koordinuje vyšetrovanie alebo trestné stíhanie, dotknutí národní členovia
informujú Eurojust a ostatné dotknuté členské štáty o všetkých
súdnych rozhodnutiach, ktoré sa týkajú predmetného prípadu a ktoré sa
stali právoplatnými, a to okrem iného na účely uplatnenia odseku 1
písm. b).
Článok 29
Záznamy a dokumentácia
1.           Eurojust na účely overenia
zákonnosti spracovania údajov, vlastného monitorovania a zabezpečenia
riadnej neporušenosti a bezpečnosti údajov vedie záznamy o každom
zhromažďovaní, zmene, prístupe, zverejnení, kombinácii alebo vymazaní
osobných údajov používaných na operačné účely. Tieto záznamy alebo
dokumentácia sa vymažú po 18 mesiacoch, ak údaje už nie sú potrebné na
prebiehajúcu kontrolu.
2.           Záznamy alebo dokumentácia
vypracované podľa odseku 1 sa na požiadanie poskytnú európskemu dozornému
úradníkovi pre ochranu údajov. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov používa
tieto informácie len na účely dohľadu nad spracovaním údajov,
zabezpečenia riadneho spracovania údajov a neporušenosti a
bezpečnosti údajov.
Článok 30
Oprávnený prístup
k osobným údajom
K osobným
údajom spracúvaným Eurojustom na účely jeho operačných úloh môžu
mať prístup len národní členovia, ich zástupcovia a ich
asistenti, osoby uvedené v článku 20 ods. 2, pokiaľ sú pripojené
na systém správy prípadov, a oprávnení zamestnanci Eurojustu, a to na
účely plnenia úloh Eurojustu a v medziach uvedených
v článkoch 24, 25 a 26.
Článok 31
 Vymenovanie úradníka pre
ochranu údajov
1.           Výkonná rada vymenuje úradníka pre
ochranu údajov v súlade s článkom 24 nariadenia (ES) č. 45/2001.
2.           Úradník pre ochranu údajov pri
plnení svojich povinností uvedených v článku 24 nariadenia (ES) č.
45/2001:
a)      zabezpečí vedenie písomných záznamov
o prenose osobných údajov,
b)      spolupracuje so zamestnancami Eurojustu zodpovednými
za pracovné postupy, odbornú prípravu a poradenstve v oblasti
spracovania údajov,
c)      vypracúva výročné správy a predkladá
ich kolégiu a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov.
3.           Úradník pre ochranu údajov má pri
plnení svojich úloh prístup ku všetkým údajom, ktoré Eurojust spracúva,
a do všetkých priestorov Eurojustu.
4.           Zamestnanci Eurojustu, ktorí pomáhajú
úradníkovi pre ochranu údajov pri plnení jeho povinností, majú prístup
k osobným údajom, ktoré Eurojust spracúva, a do priestorov Eurojustu
v rozsahu potrebnom na plnenie svojich úloh.
5.           Ak úradník pre ochranu údajov usúdi,
že sa nedodržiavajú ustanovenia nariadenia (ES) č. 45/2001 alebo
tohto nariadenia týkajúce sa spracúvania osobných údajov, informuje
o tom organizačného riaditeľa
a požiada ho, aby nedodržiavanie v určitej lehote napravil. Ak organizačný
riaditeľ nenapraví nedodržiavanie ustanovení o spracovaní údajov
v určenej lehote, úradník pre ochranu údajov o tom informuje kolégium
a dohodne sa s ním na určitej lehote na nápravu. Ak kolégium
nedodržiavanie nenapraví v určenej lehote, úradník pre ochranu údajov
vec postúpi európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov.
6.           Výkonná rada prijme vykonávacie
predpisy uvedené v článku 24 ods. 8 nariadenia (ES) č. 45/2001.
Článok 32
Spôsoby výkonu práva na prístup
1.           Všetky dotknuté
osoby, ktoré si chcú uplatniť svoje právo na prístup k osobným údajom, môžu
si bezplatne
podať príslušnú žiadosť orgánu menovanému na
tento účel v členskom štáte podľa vlastnej voľby. Tento orgán žiadosť postúpi Eurojustu bez zbytočného odkladu,
najneskôr však do jedného mesiaca odo dňa jej prijatia.
2.           Eurojust na žiadosť odpovie bez
zbytočného odkladu, najneskôr však do troch mesiacov odo dňa jej
prijatia.
3.           Eurojust svoje budúce rozhodnutie
konzultuje s príslušnými orgánmi dotknutých členských štátov. Rozhodnutie
o prístupe k údajom sa podmieňuje úzkou spoluprácou medzi Eurojustom
a členskými štátmi, ktorých sa poskytnutie údajov priamo týka. Pokiaľ
členský štát namieta proti navrhovanému opatreniu Eurojustu, informuje
Eurojust o dôvodoch svojich námietok.
4.           Keď je právo na prístup
obmedzené podľa článku 20 ods. 1 nariadenia (ES) č. 45/2001, Eurojust o tom písomne informuje dotknutú osobu v súlade
s článkom 20 ods. 3 uvedeného nariadenia. Informácie o hlavných
dôvodoch sa nemusia poskytnúť v prípade, keď by poskytnutie týchto informácií
viedlo k narušeniu účinku obmedzenia. Dotknutá osoba však musí byť informovaná prinajmenšom o tom,
že európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vykonal všetky potrebné
overenia.
5.           Eurojust zdokumentuje dôvody neposkytnutia
informácií o hlavných dôvodoch, ktoré odôvodňujú obmedzenie
uvedené v odseku 4.
6.           Národní členovia, ktorých sa
žiadosť týka, sa ňou zaoberajú a prijímajú rozhodnutie
v mene Eurojustu. Žiadosť je vybavená do troch mesiacov odo dňa
jej prijatia. Ak sa členovia nedohodnú, postúpia vec kolégiu, ktoré
o žiadosti rozhodne dvojtretinovou väčšinou hlasov.
7.           Keď európsky dozorný úradník
pre ochranu údajov pri uplatnení článkov 46 a 47 nariadenia (ES) č. 45/2001 kontroluje zákonnosť
spracovania údajov zo strany Eurojustu, informuje dotknutú osobu prinajmenšom
o tom, že vykonal všetky potrebné overenia.
Článok 33
Právo na opravu, výmaz
a obmedzenie spracovania údajov
1.           Ak tretie krajiny, medzinárodné
organizácie, súkromné strany alebo súkromné osoby poskytli Eurojustu osobné
údaje, ktoré treba opraviť alebo vymazať, alebo ktorých spracovanie
treba obmedziť v súlade s článkami 14, 15 alebo 16
nariadenia (ES) č. 45/2001, alebo ak sú uvedené údaje výsledkom vlastných
analýz Eurojustu, Eurojust opraví, vymaže alebo obmedzí spracovanie takýchto údajov.

2.           Ak členské štáty priamo
poskytli Eurojustu osobné údaje, ktoré treba opraviť alebo vymazať, alebo
ktorých spracovanie treba obmedziť v súlade s článkami 14,
15 alebo 16 nariadenia (ES) č. 45/2001, Eurojust opraví alebo vymaže také
údaje, alebo obmedzí ich spracovanie v spolupráci s členskými
štátmi.
3.           Ak došlo k odovzdaniu
nesprávnych údajov inými primeranými prostriedkami alebo ak boli chyby
v údajoch odovzdaných členskými štátmi spôsobené chybným prenosom, alebo
boli tieto údaje odovzdané v rozpore s týmto nariadením alebo sú
výsledkom nesprávneho zadania, prebratia alebo uchovávania alebo porušenia
tohto nariadenia zo strany Eurojustu, Eurojust ich opraví alebo vymaže v spolupráci
s príslušnými členskými štátmi.
4.           V prípadoch uvedených v
článkoch 14, 15 alebo 16 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa v súlade
s článkom 17 nariadenia (ES) č. 45/2001 bezodkladne upovedomia
všetci príjemcovia týchto údajov. Príjemcovia potom v súlade s pravidlami,
ktoré sa na nich vzťahujú, tieto údaje opravia, vymažú alebo obmedzia ich
spracovanie vo svojich systémoch..
5.           Eurojust písomne, bez
zbytočného odkladu a v každom prípade najneskôr do troch mesiacov od
prijatia žiadosti informuje dotknutú osobu, že údaje o nej boli opravené,
vymazané, alebo sa obmedzilo ich spracovanie.
6.           Eurojust písomne informuje dotknutú
osobu o každom zamietnutí opravy, výmazu alebo obmedzenia spracovania jej
údajov a možnosti podať sťažnosť európskemu dozornému
úradníkovi pre ochranu údajov a dožadovať sa súdneho prostriedku
nápravy.
Článok 34
Zodpovednosť vo veciach
ochrany údajov
1.           Eurojust spracúva osobné údaje tak, aby
sa dalo zistiť, ktorý orgán ich poskytol, alebo odkiaľ sa osobné
údaje získali.
2.           Členský štát nesie zodpovednosť
za kvalitu osobných údajov, ktoré poskytuje Eurojustu, a Eurojust za
osobné údaje, ktoré poskytujú orgány EÚ, tretie krajiny alebo medzinárodné organizácie,
ako aj osobné údaje, ktoré získal z verejne dostupných zdrojov.
3.           Zodpovednosť za dodržiavanie
nariadenia (ES) č. 45/2001 a tohto nariadenia nesie Eurojust. Členský
štát nesie zodpovednosť za zákonnosť prenosu osobných údajov, ktoré
poskytuje Eurojustu, a Eurojust za osobné údaje, ktoré poskytuje
členským štátom, orgánom EÚ a tretím krajinám alebo organizáciám.
4.           S výhradou ostatných ustanovení v
tomto nariadení Eurojust zodpovedá za všetky údaje, ktoré spracúva.
Článok 35
Spolupráca medzi európskym
dozorným úradníkom pre ochranu údajov a vnútroštátnymi orgánmi pre ochranu
údajov
1.           Európsky dozorný úradník pre ochranu
údajov úzko spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za dohľad
nad ochranou údajov, pokiaľ ide o osobitné otázky, ktoré si vyžadujú
zapojenie na vnútroštátnej úrovni, a to najmä keď európsky dozorný úradník
pre ochranu údajov alebo vnútroštátny orgán zodpovedný za dohľad nad
ochranou údajov zistí veľké nezrovnalosti medzi postupmi členských
štátov alebo potenciálne nezákonné prenosy s použitím komunikačných
kanálov Eurojustu, alebo v rámci otázok predložených jedným alebo viacerými
vnútroštátnymi orgánmi dohľadu, ktoré sa týkajú vykonávania a výkladu
tohto nariadenia..
2.           Európsky dozorný úradník pre ochranu
údajov a vnútroštátne orgány zodpovedné za dohľad nad ochranou údajov si
môžu v prípadoch uvedených v odseku 1 v rámci svojich príslušných právomocí
podľa potreby vymieňať relevantné informácie, pomáhať si
navzájom pri vykonávaní auditov a inšpekcií, skúmať ťažkosti s
výkladom alebo uplatňovaním tohto nariadenia, študovať problémy
spojené s vykonávaním nezávislého dohľadu alebo s výkonom práv dotknutých
osôb, vypracúvať harmonizované návrhy spoločných riešení
akýchkoľvek problémov a podporovať informovanosť o právach na
ochranu údajov.
3.           Vnútroštátne orgány dohľadu a
európsky dozorný úradník pre ochranu údajov sa stretávajú podľa potreby na
účely uvedené v tomto článku. Náklady na tieto stretnutia a súvisiace
služby znáša európsky dozorný úradník pre ochranu údajov. Na prvom stretnutí sa
prijme rokovací poriadok. Ďalšie pracovné postupy sa vypracujú
spoločne podľa potreby.
Článok 36
Právo na podanie
sťažnosti európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov
1.           V prípade, že sa
sťažnosť podaná dotknutou osobu podľa článku 32 ods. 2
nariadenia (ES) č. 45/2001 týka rozhodnutia uvedeného v článku 32
alebo 33, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov konzultuje
s vnútroštátnymi orgánmi dohľadu alebo príslušným súdnym orgánom
v členskom štáte, ktorý je zdrojom údajov, alebo ktorého sa to priamo
týka. Rozhodnutie európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, ktoré môže
zahŕňať odmietnutie poskytnutia určitých informácií, sa
prijme v úzkej spolupráci s vnútroštátnym orgánom dohľadu alebo príslušným
súdnym orgánom.
2.           V prípade, že sa
sťažnosť týka spracovania údajov, ktoré Eurojustu poskytol
členský štát, európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zabezpečí riadne
vykonanie potrebných kontrol v úzkej spolupráci s vnútroštátnym
dozorným orgánom členského štátu, ktorý údaje poskytol.
3.           V prípade, že sa
sťažnosť týka spracovania údajov, ktoré Eurojustu poskytli orgány EÚ,
tretie krajiny, organizácie alebo súkromné strany, európsky dozorný úradník pre
ochranu údajov zabezpečí, aby Eurojust vykonal potrebné kontroly.
Článok 37
Zodpovednosť za
neoprávnené alebo nesprávne spracovanie údajov
1            Eurojust v súlade
s článkom 340 zmluvy zodpovedá za všetky škody spôsobené jednotlivcovi,
ktoré vyplynuli z neoprávneného alebo nesprávneho spracovania údajov zo strany
Eurojustu.
2.           Sťažnosti voči Eurojustu na
základe zodpovednosti uvedenej v odseku 1 prerokúva v súlade
s článkom 268 zmluvy Súdny dvor.
3.           Každý členský štát je
v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi zodpovedný za každú škodu
spôsobenú osobe, ktorá vyplynie z ním vykonaného neoprávneného alebo
nesprávneho spracovania údajov, ktoré boli oznámené Eurojustu.
KAPITOLA V
VZŤAHY S PARTNERMI
ODDIEL I
SPOLOČNÉ USTANOVENIA
Článok 38
Spoločné ustanovenia
1.           Pokiaľ je to potrebné na
plnenie jeho úloh, Eurojust môže nadviazať a udržiavať
spoluprácu s orgánmi a agentúrami Únie v súlade s ich
cieľmi, s príslušnými orgánmi tretích krajín, medzinárodnými organizáciami
a Medzinárodnou organizáciou kriminálnej polície (Interpol).
2.           Pokiaľ je to dôležité pre
plnenie jeho úloh, Eurojust si môže priamo vymieňať akékoľvek
informácie – okrem osobných údajov – so subjektmi uvedenými v odseku 1,
a to v závislosti od obmedzení stanovených v článku 21 ods.
8.
3.           Eurojust môže v súlade
s článkom 4 nariadenia (ES) č. 45/2001 dostávať osobné údaje od subjektov uvedených v odseku
1 a spracúvať ich, pokiaľ je to potrebné na plnenie jeho úloh,
a to v závislosti od ustanovení oddielu IV.
4.           Eurojust prenáša osobné údaje do tretích
krajín, medzinárodným organizáciám a Interpolu len vtedy, ak je to potrebné na účely boja proti trestnej činnosti
patriacej do rozsahu pôsobnosti Eurojustu a na účely predchádzania tejto trestnej činnosti,, a ak je to v súlade s týmto nariadením. Ak údaje,
ktoré sa majú preniesť, poskytol členský štát, Eurojust si musí vyžiadať súhlas tohto členského štátu, s výnimkou
prípadov, keď:
a)      súhlas je možné predpokladať, keďže
členský štát možnosť ďalších prenosov výslovne neobmedzil, alebo
b)      členský štát vopred udelil súhlas s takýmto
ďalším prenosom pri splnení všeobecných alebo osobitných podmienok.
Takýto súhlas možno kedykoľvek odvolať.
5.           Ďalší prenos osobných údajov,
ktoré od Eurojustu získali členské štáty, orgány alebo agentúry Únie,
tretie krajiny a medzinárodné organizácie či Interpol, tretím stranám
je zakázaný, pokiaľ Eurojust neudelil výslovný súhlas po zvážení okolností
predmetného prípadu na konkrétny účel, ktorý nie je v rozpore s pôvodným
účelom poskytnutia údajov.
ODDIEL II
VZŤAHY S PARTNERMI
Článok 39
Spolupráca s Európskou
justičnou sieťou a ďalšími sieťami Európskej únie,
ktoré sú zapojené do spolupráce v trestných veciach
1.           Eurojust a Európska
justičná sieť navzájom udržiavajú privilegované vzťahy
v trestných veciach založené na konzultáciách a komplementárnosti,
najmä medzi národným členom, kontaktnými miestami Európskej justičnej
siete toho istého členského štátu a národnými spravodajcami pre Eurojust
a Európsku justičnú sieť. S cieľom
zabezpečiť efektívnu spoluprácu sa prijmú tieto opatrenia:
a)      národní členovia informujú kontaktné
miesta Európskej justičnej siete jednotlivo o všetkých prípadoch, v súvislosti
s ktorými sa domnievajú, že Európska justičná sieť má lepšie možnosti
sa nimi zaoberať,
b)      sekretariát Európskej justičnej
siete je súčasťou personálu Eurojustu. Pôsobí ako samostatná jednotka.
Môže využívať administratívne zdroje Eurojustu, ktoré sú potrebné na
plnenie úloh Európskej justičnej siete vrátane pokrytia nákladov na
plenárne zasadnutia siete,
c)      kontaktné miesta Európskej justičnej
siete sa v jednotlivých prípadoch môžu prizvať na zasadnutia
Eurojustu.
2.           Súčasťou personálu
Eurojustu sú sekretariáty siete spoločných vyšetrovacích tímov
a siete zriadenej rozhodnutím Rady 2002/494/SVV. Tieto sekretariáty pôsobia
ako samostatné jednotky. Môžu využívať administratívne zdroje Eurojustu,
ktoré sú potrebné na plnenie ich úloh. Koordináciu sekretariátov zabezpečuje
Eurojust. Tento odsek sa uplatňuje na sekretariát akejkoľvek novej siete
zriadenej rozhodnutím Rady, ak sa v danom rozhodnutí ustanovuje, že sekretariát
zabezpečí Eurojust.
3.           Sieť zriadená rozhodnutím 2008/852/SVV
môže požiadať o to, aby jej Eurojust poskytol sekretariát. V prípade
podania takejto žiadosti sa uplatní odsek 2.
Článok 40
Vzťahy s Europolom
1.           Eurojust prijíma všetky
primerané opatrenia s cieľom umožniť Europolu, aby mal
v rámci svojho mandátu nepriamy prístup k informáciám poskytnutým
Eurojustu na základe systému „záznam/bez záznamu“, a to bez toho, aby boli
dotknuté obmedzenia zavedené členskými štátmi, orgánmi Únie, tretími
krajinami, medzinárodnými organizáciami alebo Interpolom. V prípade
pozitívnej lustrácie začne Eurojust konanie, v rámci ktorého sa možno
o informácie, ktoré sa stali výsledkom pozitívnej lustrácie, deliť
v súlade s rozhodnutím členského štátu, orgánu Únie, tretej
krajiny, medzinárodnej organizácie alebo Interpolu, ktorý dané informácie
poskytol Eurojustu.
2.           Informácie možno
vyhľadávať podľa odseku 1 len na účely zistenia toho,
či sa informácie, ktoré má k dispozícii Eurojust, zhodujú s informáciami
spracúvanými v Europole.
3.           Eurojust povolí
vyhľadávanie v súlade s odsekom 1 len vtedy, keď od
Europolu získa informácie, v prípade ktorých boli členovia personálu
poverení vyhľadávaním.
4.           Ak Eurojust alebo členský
štát v priebehu činností Eurojustu v oblasti spracovania
informácií vo vzťahu k danému vyšetrovaniu zistí potrebu koordinácie,
spolupráce alebo podpory v súlade s mandátom Europolu, Eurojust ich
o tom informuje a začne konanie, v rámci ktorého sa možno
o informácie deliť, v súlade s rozhodnutím členského
štátu, ktorý informácie poskytuje. V takom prípade Eurojust konzultuje s Europolom.
5.           Europol dodržiava všetky
obmedzenia prístupu alebo použitia, ktoré zaviedol členský štát, orgány
alebo agentúry Únie, tretie krajiny, medzinárodné organizácie a Europol,
a to či už zo všeobecného alebo konkrétneho hľadiska.
Článok 41
Vzťahy s Európskou
prokuratúrou
1.           Eurojust nadviaže a bude udržiavať
osobitný vzťah s Európskou prokuratúrou založený
na úzkej spolupráci a rozvoji operačných, administratívnych
a riadiacich väzieb medzi uvedenými orgánmi, ako sú vymedzené ďalej v
texte. Na ten účel sa budú európsky prokurátor
a predseda Eurojustu pravidelne stretávať s cieľom
prediskutovať otázky spoločného záujmu.
2.           Eurojust sa každou žiadosťou
o podporu zaslanou Európskou prokuratúrou zaoberá bez zbytočného odkladu
a s takýmito žiadosťami v odôvodnených prípadoch zaobchádza
tak, akoby pochádzali od vnútroštátneho orgánu zodpovedného za justičnú
spoluprácu.
3.           Eurojust vždy v prípade potreby
využíva svoje národné koordinačné systémy zriadené podľa článku 20,
ako aj vzťahy, ktoré nadviazal s tretími krajinami, vrátane svojich
styčných sudcov, a to s cieľom podporovať spoluprácu
nadviazanú podľa odseku 1.
4.           Spolupráca nadviazaná v súlade
s odsekom 1 zahŕňa výmenu informácií vrátane osobných údajov. Všetky
údaje, ktoré sa takto vymieňajú, sa môžu používať len na účely,
na ktoré boli poskytnuté. Akékoľvek iné použitie údajov je možné len
vtedy, ak patrí do rámca mandátu orgánu, ktorý údaje prijal, a musí ho
vopred schváliť orgán, ktorý údaje poskytol.
5.           Na účely zistenia toho, či
sa informácie, ktoré má Eurojust k dispozícii, zhodujú s informáciami
spracúvanými Európskou prokuratúrou, zavedie Eurojust mechanizmus na automatickú
krížovú kontrolu údajov zadaných do systému správy prípadov. Vždy, keď sa
nájde zhoda medzi údajmi zadanými do systému správy prípadov Európskou
prokuratúrou a údajmi zadanými Eurojustom, Eurojust aj Európska
prokuratúra, ako aj členský štát, ktorý údaje poskytol Eurojustu, budú
o tom informovaní. Ak údaje poskytla tretia strana, Eurojust ju informuje
o zhode so súhlasom Európskej prokuratúry.
6.           Eurojust určí, ktorí zamestnanci
majú oprávnenie na prístup k výsledkom mechanizmu krížovej kontroly údajov,
a informuje o tom Európsku prokuratúru.
7.           Eurojust podporuje fungovanie Európskej
prokuratúry pomocou služieb poskytovaných jeho zamestnancami. Takáto podpora
v každom prípade zahŕňa:
a)      technickú pomoc pri príprave ročného
rozpočtu, programového dokumentu obsahujúceho ročné
a viacročné plány a plán riadenia;
b)      technickú pomoc pri prijímaní
zamestnancov a riadení služobného postupu;
c)      bezpečnostné služby;
d)      služby v oblasti informačných
technológií;
e)      služby v oblasti finančného
hospodárenia, účtovníctva a auditu;
f)       všetky ďalšie služby
spoločného záujmu.
Podrobnosti o službách, ktoré sa budú
poskytovať, sa stanovia dohodou medzi Eurojustom a Európskou
prokuratúrou.
8.           Európsky prokurátor môže kolégiu
adresovať písomné stanoviská, na ktoré kolégium písomne odpovie bez
zbytočného odkladu. Takéto písomné stanoviská sa budú v každom
prípade predkladať, keď bude kolégium prijímať ročný
rozpočet a pracovný program.
Článok 42
Vzťahy s inými orgánmi
a agentúrami Únie
1.           Eurojust nadviaže a bude
udržiavať spoluprácu s Európskou sieťou odbornej justičnej
prípravy.
2.           OLAF môže prispievať ku
koordinačnej práci Eurojustu v oblasti ochrany finančných
záujmov Únie v súlade so svojím mandátom podľa nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. .../2013 o vyšetrovaniach
vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a ktorým sa
zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999.
3.           Na účely prijímania a prenosu
informácií medzi Eurojustom a úradom OLAF a bez toho, aby bol
dotknutý článok 8, členské štáty zabezpečia, aby sa národní
členovia Eurojustu považovali za príslušné orgány členských štátov výhradne
na účely nariadenia (ES) č. 1073/1999 a nariadenia Rady (Euratom)
č. 1074/1999[19].
Výmena informácií medzi úradom OLAF a národnými členmi sa
uskutočňuje bez toho, aby boli dotknuté informácie, ktoré sa
podľa týchto nariadení musia poskytnúť ďalším príslušným orgánom.
ODDIEL III
MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA
Článok 43
Vzťahy s orgánmi
tretích krajín a medzinárodnými organizáciami
1.           Eurojust môže uzatvárať so
subjektmi uvedenými v článku 38 ods. 1 pracovné dohody.
2.           Eurojust môže po dohode
s príslušnými orgánmi ustanoviť kontaktné miesta v tretích
krajinách s cieľom napomôcť spoluprácu.
ODDIEL IV
PRENOS OSOBNÝCH ÚDAJOV
Článok 44
Prenos osobných údajov
orgánom alebo agentúram Únie
S výhradou prípadných obmedzení podľa
článku 21 ods. 8 môže Eurojust priamo prenášať osobné údaje orgánom
alebo agentúram Únie, pokiaľ je to potrebné na plnenie jeho úloh alebo
úloh prijímajúceho orgánu alebo agentúry Únie.
Článok 45
Prenos osobných údajov do tretích
krajín a medzinárodným organizáciám
1.           Eurojust môže prenášať osobné
údaje orgánu v tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii či Interpolu,
pokiaľ je to potrebné na plnenie jeho úloh, ale len na základe:
a)      rozhodnutia Komisie prijatého
v súlade s článkami 25 a 31 smernice Európskeho parlamentu
a Rady 95/46/ES[20],
že daná krajina alebo medzinárodná organizácia, alebo spracúvajúci sektor v rámci
tejto tretej krajiny alebo medzinárodnej organizácie zabezpečí primeranú
úroveň ochrany (rozhodnutie o primeranosti), alebo
b)      medzinárodnej dohody uzatvorenej medzi
Úniou a danou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou podľa
článku 218 zmluvy, ktorá obsahuje primerané záruky týkajúce sa ochrany osobných
údajov a základných práv a slobôd jednotlivcov, alebo
c)      dohody o spolupráci uzatvorenej
medzi Eurojustom a danou treťou krajinou alebo medzinárodnou
organizáciou v súlade s článkom 27 rozhodnutia 2002/187/SVV.
Takýto prenos si nevyžaduje ďalšie schvaľovanie.
Eurojust môže uzavrieť dohody o pracovných podmienkach s cieľom
plniť uvedené dohody alebo vykonávať rozhodnutia o primeranosti.

2.           Odchylne od odseku 1 môže Eurojust povoliť
prenos osobných údajov do tretích krajín, medzinárodným organizáciám či Interpolu
v konkrétnych prípadoch, a to pod podmienkou, že:
a)      prenos údajov je absolútne nevyhnutný na
účely ochrany základných záujmov jedného alebo viacerých členských
štátov, a to v rozsahu cieľov Eurojustu,
b)      prenos údajov je absolútne nevyhnutný,
aby sa zabránilo bezprostrednému nebezpečenstvu súvisiacemu s trestnou
činnosťou alebo teroristickými trestnými činmi,
c)      prenos je inak nevyhnutný alebo
právoplatne požadovaný z dôležitých dôvodov plynúcich z verejného záujmu
Únie alebo jej členských štátov, ktoré uznáva právo Únie alebo právo
členských štátov, alebo na účely stanovenia, uplatňovania alebo obhajoby
právnych nárokov, alebo
d)      prenos je potrebný na ochranu životných záujmov
dotknutej osoby alebo inej osoby.
3.           Kolégium navyše môže po dohode
s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov povoliť súbor
prenosov údajov v súlade s písmenami a) až d), pričom
zohľadní existenciu záruk v oblasti ochrany osobných údajov
a základných práv a slobôd jednotlivcov, a to počas obdobia
najviac jedného roka, ktoré je však možné predĺžiť.
4.           Európsky dozorný úradník pre ochranu
údajov musí byť informovaný o prípadoch, v ktorých sa uplatňuje
odsek 3.
5.           Eurojust môže prenášať
administratívne osobné údaje v súlade s článkom 9 nariadenia (ES)
č. 45/2001.
Článok 46
Styční sudcovia pridelení
do tretích krajín
1.           Na účely uľahčenia justičnej
spolupráce s tretími krajinami v prípadoch, v ktorých Eurojust poskytuje
pomoc v súlade s týmto nariadením, môže kolégium prideliť do tretej
krajiny styčných sudcov pod podmienkou, že s takouto treťou
krajinou existuje dohoda o pracovných podmienkach uvedená v článku
43.
2.           Styčný sudca uvedený v odseku
1 musí mať prax spočívajúcu v práci s Eurojustom a primerané
znalosti v oblasti justičnej spolupráce a fungovania Eurojustu. Na
pridelenie styčného sudcu v mene Eurojustu sa vyžaduje predchádzajúci
súhlas príslušného sudcu a jeho členského štátu.
3.           Ak sa styčný sudca, ktorého
pridelil Eurojust, vyberie z národných členov, zástupcov alebo asistentov:
a)      členský štát ho vo funkcii národného
člena, zástupcu alebo asistenta nahradí,
b)      stráca právomoci, ktoré mu boli udelené
podľa článku 8.
4.           Bez toho, aby bol dotknutý článok
110 služobného poriadku, kolégium po porade s Komisiou vypracúva pravidlá prideľovania
styčných sudcov a prijíma potrebné vykonávajúce opatrenia.
5.           Činnosť styčných
sudcov pridelených Eurojustom podlieha dozoru európskeho dozorného úradníka pre
ochranu údajov. Styční sudcovia podávajú správu kolégiu, ktoré o ich
činnosti vo výročnej správe a vhodným spôsobom informuje
Európsky parlament a Radu. Styční sudcovia informujú národných
členov a príslušné vnútroštátne orgány o všetkých prípadoch
týkajúcich sa ich členského štátu.
6.           Príslušné orgány členských
štátov a styční sudcovia uvedení v odseku 1 môžu navzájom
nadväzovať priame kontakty. V takých prípadoch styčný sudca o týchto
kontaktoch informuje príslušného národného člena.
7.           Styční sudcovia uvedení v odseku
1 majú pripojenie k systému správy prípadov.
Článok 47
Žiadosti o justičnú
spoluprácu adresované tretím krajinám a podané tretími krajinami
1.           Eurojust koordinuje vybavovanie
žiadostí o justičnú spoluprácu, ktorú podali tretie krajiny, ak sú
tieto žiadosti súčasťou toho istého vyšetrovania a vyžadujú si
vybavenie najmenej v dvoch členských štátoch. Takéto žiadosti môže
Eurojustu zaslať aj príslušný vnútroštátny orgán.
2.           V naliehavom prípade
a v súlade s článkom 19 môže žiadosti uvedené v odseku
1 tohto článku a podané treťou krajinou, ktorá s Eurojustom
uzavrela dohodu o pracovných podmienkach, prijímať
a spracúvať systém pohotovostnej koordinácie.
3.           Bez toho, aby bol dotknutý
článok 3 ods. 3, v prípade žiadostí o justičnú spoluprácu,
ktoré sa týkajú rovnakého vyšetrovania a vyžadujú vykonanie v tretej
krajine, Eurojust uľahčí justičnú spoluprácu s danou
treťou krajinou.
KAPITOLA VI
ROZPOČTOVÉ USTANOVENIA
Článok 48
Rozpočet
1.           Odhady všetkých príjmov
a výdavkov Eurojustu sa pripravujú na každý rozpočtový rok
zodpovedajúci kalendárnemu roku a vykazujú sa v rozpočte Eurojustu.
2.           Rozpočet Eurojustu musí
byť z hľadiska príjmov a výdavkov vyrovnaný.
3.           Bez toho, aby boli dotknuté
ďalšie zdroje, príjmy Eurojustu zahŕňajú:
a)      príspevok od Únie uvedený vo všeobecnom
rozpočte Európskej únie,
b)      všetky dobrovoľné finančné
príspevky od členských štátov,
c)      poplatky za publikácie a ďalšie
služby poskytnuté Eurojustu,
d)      granty ad hoc.
4.           Výdavky Eurojustu zahŕňajú
odmeny zamestnancov, administratívne výdavky, výdavky na infraštruktúru
a prevádzkové náklady.
Článok 49
Zostavovanie rozpočtu
1.           Organizačný riaditeľ vypracuje
každý rok návrh odhadu príjmov a výdavkov Eurojustu na nasledujúci
rozpočtový rok vrátane plánu pracovných miest a zašle ho kolégiu.
2.           Kolégium na základe tohto návrhu vypracuje
predbežný návrh odhadu príjmov a výdavkov Eurojustu na nasledujúci
rozpočtový rok.
3.           Predbežný návrh odhadu príjmov
a výdavkov Eurojustu sa zasiela Európskej komisii najneskôr do 31. januára
každého roka. Kolégium zašle konečný návrh odhadu zahŕňajúci
návrh plánu pracovných miest Komisii do 31. marca.
4.           Komisia zašle výkaz s odhadmi
Európskemu parlamentu a Rade (rozpočtovému orgánu) spolu
s návrhom všeobecného rozpočtu Európskej únie.
5.           Komisia na základe výkazu s odhadmi
zahrnie do návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie odhady, ktoré pokladá
za potrebné pre plán pracovných miest, ako aj výšku príspevku požadovaného
zo všeobecného rozpočtu, a tento návrh predloží rozpočtovému orgánu
v súlade s článkami 313 a 314 zmluvy.
6.           Rozpočtové prostriedky určené
ako príspevok pre Eurojust schvaľuje rozpočtový orgán.
7.           Plán pracovných miest Eurojustu
prijíma rozpočtový orgán.
8.           Rozpočet Eurojustu prijíma kolégium.
Právoplatným sa stáva po konečnom prijatí všeobecného rozpočtu
Európskej únie. Podľa potreby sa primerane upraví.
9.           V prípade akéhokoľvek
stavebného projektu, ktorý pravdepodobne bude mať značný vplyv na
rozpočet, Eurojust čo najskôr informuje Európsky parlament
a Radu v súlade s ustanoveniami článku 203 nariadenia (EÚ,
EURATOM) č. 966/2012.
10.         S výnimkou prípadov vyššej moci
uvedených v článku 203 nariadenia (EÚ, Euratom)
č. 966/2012 sa stavebný projekt prerokuje do štyroch týždňov od
doručenia do oboch inštitúcií.
Stavebný projekt sa považuje za schválený po
uplynutí tejto štvortýždňovej lehoty, pokiaľ Európsky parlament alebo
Rada v tejto lehote neprijme rozhodnutie v opačnom zmysle.
Ak Európsky parlament alebo Rada vyjadrí
v tejto štvortýždňovej lehote riadne odôvodnené pochybnosti, uvedená lehota
sa jednorazovo predĺži o dva týždne.
Ak Európsky parlament alebo Rada prijme rozhodnutie,
že stavebný projekt nepovoľuje, Eurojust svoj návrh stiahne a môže
predložiť nový návrh.
11.         Eurojust môže projekt obstarania
budovy financovať prostredníctvom úveru na základe predchádzajúceho
schválenia rozpočtovým orgánom v súlade s článkom 203
nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012.
Článok 50
Plnenie rozpočtu
Organizačný riaditeľ koná ako
povoľujúci úradník Eurojustu a plní rozpočet Eurojustu na svoju vlastnú
zodpovednosť a v medziach povolených v rozpočte.
Článok 51
Predkladanie účtovnej
závierky a absolutórium
1.           Účtovník Eurojustu zasiela do
1. marca po ukončení každého rozpočtového roka predbežnú
účtovnú závierku účtovníkovi Komisie a Dvoru audítorov.
2.           Eurojust zasiela do 31. marca
po ukončení každého rozpočtového roka správu o rozpočtovom
a finančnom hospodárení Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru
audítorov.
3.           Účtovník Komisie zasiela do
31. marca po ukončení každého rozpočtového roka Dvoru audítorov
predbežnú účtovnú závierku Eurojustu konsolidovanú s účtovnou
závierkou Komisie.
4.           V súlade s článkom
148 ods. 1 nariadenia (EÚ, EURATOM) č. 966/2012 predloží Dvor audítorov
svoje pripomienky k predbežnej účtovnej závierke Eurojustu najneskôr do
1. júna nasledujúceho roka.
5.           Organizačný riaditeľ po
doručení pripomienok Dvora audítorov k predbežnej účtovnej
závierke Eurojustu podľa článku 148 nariadenia (EÚ, EURATOM) č. 966/2012
vypracuje konečnú účtovnú závierku Eurojustu na svoju vlastnú
zodpovednosť a predloží ju kolégiu na vyjadrenie stanoviska.
6.           Kolégium predkladá stanovisko ku
konečnej účtovnej závierke Eurojustu.
7.           Organizačný riaditeľ zašle
konečnú účtovnú závierku spolu so stanoviskom kolégia Európskemu
parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov do 1. júla po ukončení
každého rozpočtového roka.
8.           Konečná účtovná závierka Eurojustu
sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie do 15. novembra
nasledujúceho roka.
9.           Organizačný riaditeľ
zasiela Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky najneskôr do 30. septembra
nasledujúceho roka. Organizačný riaditeľ zároveň zašle svoju
odpoveď aj kolégiu a Komisii.
10.         Organizačný riaditeľ
predkladá Európskemu parlamentu správu o plnení svojich povinností, ak je
k tomu vyzvaný. Rada môže organizačného riaditeľa vyzvať,
aby jej predložil správu o plnení svojich povinností.
11.         Organizačný riaditeľ predkladá
Európskemu parlamentu na jeho žiadosť všetky informácie potrebné na riadne
uplatňovanie postupu udelenia absolutória za príslušný rozpočtový rok
v súlade s článkom 165 ods. 3 nariadenia (EÚ, EURATOM) č. 966/2012.
12.         Európsky parlament na odporúčanie
Rady uznášajúcej sa kvalifikovanou väčšinou udelí do 15. mája roka
N+2 organizačnému riaditeľovi absolutórium za plnenie rozpočtu
za rok N.
Článok 52
Rozpočtové pravidlá
Rozpočtové pravidlá platné pre Eurojust
prijíma kolégium v súlade s [nariadením č. 2343/2002
z 23. decembra 2002 o rámcovom rozpočtovom nariadení pre
subjekty uvedené v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom)
č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa
vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev]
a po konzultácii s Komisiou. Nesmú sa odchyľovať od [nariadenia
č. 2343/2002], okrem prípadov, keď je takáto odchýlka
nevyhnutne potrebná z dôvodu prevádzky Eurojustu a keď na to
Komisia vopred udelila súhlas.
KAPITOLA VII
PERSONÁLNE USTANOVENIA
Článok 53
Všeobecné ustanovenia
Na zamestnancov Eurojustu sa vzťahuje Služobný
poriadok úradníkov Európskej únie a podmienky zamestnávania ostatných
zamestnancov Európskej únie a pravidlá prijaté na základe dohody medzi
inštitúciami Európskej únie na účely uvedenia tohto služobného poriadku
a týchto podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov do platnosti.
Článok 54
Vyslaní národní experti a ďalší
personál
1.           Eurojust môže využívať vyslaných
národných expertov alebo iných pracovníkov, ktorí nie sú zamestnancami Eurojustu.
2.           Kolégium prijme rozhodnutie, ktorým
stanoví pravidlá vysielania národných expertov do Eurojustu.
KAPITOLA VIII
HODNOTENIE A PREDKLADANIE SPRÁV
Článok 55
Účasť Európskeho
parlamentu a národných parlamentov
1.           Eurojust zasiela svoju výročnú
správu Európskemu parlamentu, ktorý k nej môže predložiť poznámky a
závery.
2.           Predseda kolégia sa dostaví pred
Európsky parlament na jeho žiadosť s cieľom prediskutovať
veci týkajúce sa Eurojustu, a najmä predložiť výročnú správu, pričom
sa zohľadnia povinnosti zachovávania mlčanlivosti a dôvernosti. Diskusie
sa priamo ani nepriamo netýkajú konkrétnych opatrení vo vzťahu ku
konkrétnym operačným prípadom.
3.           Okrem ďalších povinností
informovať a konzultovať stanovených v tomto nariadení Eurojust
zasiela Európskemu parlamentu pre informáciu:
a)      výsledky štúdií a strategických
projektov, ktoré Eurojust pripravil alebo objednal,
b)      dohody o pracovných podmienkach uzavreté
s tretími stranami,
c)      výročnú správu európskeho dozorného
úradníka pre ochranu údajov.
4.           Eurojust zasiela svoju výročnú
správu národným parlamentom. Eurojust zasiela národným parlamentom aj dokumenty
uvedené v odseku 3.
Článok 56
Hodnotenie a preskúmanie
1.           Najneskôr do [piatich rokov po
nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] a potom každých päť
rokov Komisia objednáva vypracovanie hodnotenia uplatňovania a vplyvu
tohto nariadenia, ako aj účinnosti a efektívnosti Eurojustu
a jeho pracovných postupov. Hodnotenie sa zaoberá najmä prípadnou potrebou
upraviť mandát Eurojustu a finančnými dôsledkami takejto úpravy.

2.           Komisia predkladá hodnotiacu správu
spolu so svojimi závermi Európskemu parlamentu a národným parlamentom, Rade
a kolégiu. Zistenia vyplývajúce z hodnotenia sa zverejňujú.
3.           V rámci každého druhého
hodnotenia Komisia posúdi aj výsledky, ktoré Eurojust dosiahol so zreteľom
na jeho ciele, mandát a úlohy.
KAPITOLA IX
VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 57
Výsady a imunity
Na Eurojust a jeho zamestnancov sa
vzťahuje Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie.
Článok 58
Jazykové podmienky
1.           Na Eurojust sa vzťahuje
nariadenie č. 1[21].
2.           Prekladateľské služby potrebné
na fungovanie Eurojustu zabezpečuje Prekladateľské stredisko pre
orgány Európskej únie.
Článok 59
Dôvernosť
1.           Národní členovia, ich
zástupcovia a asistenti uvedení v článku 7, zamestnanci Eurojustu,
národní spravodajcovia a úradník pre ochranu údajov sú viazaní
povinnosťou zachovania dôvernosti všetkých informácií, o ktorých sa
dozvedia pri plnení svojich pracovných povinností.
2.           Povinnosť zachovania dôvernosti
sa týka všetkých osôb a všetkých orgánov prizvaných k spolupráci s Eurojustom.
3.           Povinnosť zachovania dôvernosti
sa uplatňuje aj po odchode z funkcie alebo rozviazaní pracovného
pomeru alebo po ukončení činností osôb uvedených
v odsekoch 1 a 2.
4.           Povinnosť zachovania dôvernosti
sa vzťahuje na všetky informácie, ktoré Eurojust dostal, pokiaľ tieto
informácie už nie sú zverejnené alebo sprístupnené verejnosti.
5.           Členovia a zamestnanci
úradu európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov sú viazaní
povinnosťou zachovania dôvernosti všetkých informácií, o ktorých sa
dozvedeli pri plnení svojich úloh.
Článok 60
Transparentnosť
1.           Na dokumenty, ktoré sa týkajú
administratívnych úloh Eurojustu, sa vzťahuje nariadenie (ES) č.
1049/2001.
2.           Kolégium prijme podrobné pravidlá
uplatňovania nariadenia (ES) č. 1049/2001 do šiestich mesiacov odo
dňa svojho prvého zasadnutia.
3.           Rozhodnutia, ktoré Eurojust prijíma
podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 1049/2001, môžu byť
predmetom sťažnosti adresovanej ombudsmanovi alebo predmetom súdneho
konania na Súdnom dvore Európskej únie, a to za podmienok stanovených
v článku 228, resp. 263 zmluvy.
Článok 61
OLAF a Európsky dvor
audítorov
1.           S cieľom napomáhať
boj proti podvodom, korupcii a ďalším nezákonným činnostiam
podľa nariadenia (ES) č. 1073/1999 do šiestich mesiacov odo dňa
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia pristúpi k Medziinštitucionálnej
dohode z 25. mája 1999, ktorá sa týka vnútorných vyšetrovaní Európskym
úradom pre boj oproti podvodom (OLAF), a prijme primerané ustanovenia,
ktoré sa budú vzťahovať na všetkých zamestnancov Eurojustu, s
využitím vzoru stanoveného v prílohe k uvedenej dohode.
2.           Európsky dvor audítorov je oprávnený
vykonávať audit na základe dokumentov aj priamo na mieste u všetkých
príjemcov grantov, zmluvných dodávateľov a subdodávateľov, ktorí
od Eurojustu dostali finančné prostriedky Únie.
3.           OLAF môže vykonávať vyšetrovania
vrátane kontrol a inšpekcií priamo na mieste v súlade
s ustanoveniami a postupmi uvedenými v nariadení (ES) č. 1073/1999
a nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[22] s cieľom
zistiť, či nedošlo k nezrovnalostiam ovplyvňujúcim
finančné záujmy Únie v súvislosti s výdavkami financovanými Eurojustom.
4.           Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1,
2 a 3, dohody o pracovných podmienkach uzavreté s tretími krajinami,
medzinárodnými organizáciami a Interpolom, zmluvy, dohody a rozhodnutia
o grantoch Eurojustu musia obsahovať ustanovenia, ktoré výslovne
oprávňujú Európsky dvor audítorov a OLAF, aby vykonávali takéto audity
a vyšetrovania, a to podľa ich príslušných právomocí.
Článok 62
Bezpečnostné pravidlá na ochranu
utajovaných skutočností
Eurojust uplatňuje bezpečnostné
zásady uvedené v bezpečnostných pravidlách Komisie na ochranu
utajovaných skutočností Európskej únie a citlivých neutajovaných skutočností,
ako sa stanovuje v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, ESUO,
Euratom[23].
Zahŕňa to okrem iného ustanovenia o výmene, spracovaní
a uchovávaní takýchto skutočností.
Článok 63
Administratívne vyšetrovania
Administratívne činnosti Eurojustu sú podliehajú
vyšetrovaniam európskeho ombudsmana v súlade s článkom 228 zmluvy.
Článok 64
Iná zodpovednosť ako zodpovednosť
za neoprávnené alebo nesprávne spracúvanie údajov
1.           Zmluvná zodpovednosť Eurojustu
sa spravuje právom rozhodným pre danú zmluvu.
2.           Každá rozhodcovská doložka v zmluve,
ktorú uzatvorí Eurojust, musí obsahovať ustanovenie,
že právomoc vynášať rozsudky prislúcha Súdnemu dvoru Európskej
únie.
3.           V prípade mimozmluvnej
zodpovednosti Eurojust v súlade so všeobecnými zásadami, ktoré sú
spoločné pre právne predpisy členských štátov, a nezávisle od akejkoľvek
zodpovednosti vyplývajúcej z článku 37, nahradí všetky škody, ktoré spôsobilo
kolégium alebo zamestnanci Eurojustu pri plnení svojich povinností.
4.           Odsek 3 sa vzťahuje aj na škody
spôsobené národným členom, zástupcom alebo asistentom pri výkone ich povinností.
Keď však konajú na základe právomocí, ktoré im boli udelené podľa článku
8, členský štát ich pôvodu nahradí Eurojustu sumy, ktoré Eurojust zaplatil
na účely náhrady takejto škody.
5.           V sporoch o náhradu škôd
uvedených v odseku 3 prislúcha rozhodovacia právomoc Súdnemu dvoru
Európskej únie.
6.           Vnútroštátne súdy členských
štátov, do ktorých právomoci patria spory týkajúce sa zodpovednosti Eurojustu podľa
tohto článku, sa určia s odkazom na nariadenie Rady (ES) č. 44/2001[24].
7.           Osobná zodpovednosť zamestnancov
voči Eurojustu sa riadi ustanoveniami služobného poriadku alebo podmienok
zamestnávania, ktoré sa na nich vzťahujú.
Článok 65
Dohoda o sídle
a prevádzkové podmienky
Sídlom Eurojustu je Haag v Holandsku.
Potrebné
ustanovenia o poskytnutí priestorov Eurojustu v Holandsku a o zabezpečení potrebného vybavenia zo strany Holandska,
spolu s konkrétnymi pravidlami, ktoré sú v Holandsku uplatniteľné
na organizačného riaditeľa, členov kolégia, zamestnancov Eurojustu
a členov ich rodín, sa stanovia v dohode o sídle Eurojustu, ktorá sa uzatvorí medzi Eurojustom a Holandskom po získaní
súhlasu kolégia.
Holandsko poskytne čo najlepšie podmienky
na zabezpečenie fungovania Eurojustu vrátane viacjazyčnej, európsky
orientovanej školskej výučby a primeraného dopravného spojenia.
Článok 66
Prechodné opatrenia
1.           Eurojust je univerzálnym
právnym nástupcom vo vzťahu ku všetkým zmluvám, ktoré uzatvoril, ako
aj k záväzkom, ktoré prevzal, a majetkom, ktoré nadobudol Eurojust zriadený
rozhodnutím Rady 2002/187/SVV.
2.           Národní
členovia Eurojustu, ktorí boli vyslaní každým členským štátom
podľa rozhodnutia 2002/187/SVV, prevezmú úlohu národných členov Eurojustu
podľa oddielu II tohto nariadenia. Ich funkčné obdobie možno
jedenkrát predĺžiť podľa článku 10 ods. 2 tohto nariadenia
po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia bez ohľadu na
predchádzajúce predĺženie.
3.           Predseda a podpredsedovia Eurojustu
prevezmú v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia úlohu
predsedu a podpredsedov Eurojustu podľa článku 11, kým im neskončí
funkčné obdobie podľa rozhodnutia 2002/187/SVV. Po nadobudnutí
účinnosti tohto nariadenia môžu byť jedenkrát znovuzvolení podľa
článku 11 ods. 3 tohto nariadenia bez ohľadu na predchádzajúce
znovuzvolenie.
4.           Organizačný
riaditeľ, ktorý bol naposledy vymenovaný podľa
článku 29 rozhodnutia 2002/187/SVV, prevezme úlohu organizačného
riaditeľa podľa článku 17, kým sa mu
funkčné obdobie neskončí podľa rozhodnutia 2002/187/SVV. Funkčné
obdobie organizačného riaditeľa
možno jedenkrát predĺžiť po nadobudnutí účinnosti tohto
nariadenia.
5.           Toto nariadenie neovplyvňuje
právoplatnosť dohôd uzatvorených Eurojustom podľa rozhodnutia 2002/187/SVV.
V platnosti zostávajú najmä všetky medzinárodné dohody, ktoré Eurojust uzatvoril
a ktoré nadobudli platnosť pred nadobudnutím účinnosti tohto
nariadenia.
Článok 67
Zrušenie
1.           Týmto nariadením sa nahrádzajú
a zrušujú rozhodnutia 2002/187/SVV, 2003/659/SVV a 2009/426/SVV.
2.           Odkazy na zrušené rozhodnutia Rady
uvedené v odseku 1 sa považujú za odkazy na toto nariadenie.
Článok 68
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch
v súlade so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA 1
Zoznam foriem závažnej trestnej činnosti,
ktoré patria do právomoci Eurojustu v súlade s článkom 3 ods. 1:
–
organizovaná trestná činnosť,
–
terorizmus,
–
obchodovanie s drogami,
–
pranie špinavých peňazí,
–
korupcia,
–
trestné činy poškodzujúce finančné záujmy
Únie,
–
vražda, ťažké ublíženie na zdraví,
–
únos, obmedzovanie osobnej slobody a branie
rukojemníka,
–
sexuálne zneužívanie a sexuálne
vykorisťovanie žien a detí, detská pornografia a kontaktovanie detí
na sexuálne účely,
–
rasizmus a xenofóbia,
–
organizovaná lúpež,
–
trestná činnosť súvisiaca
s motorovými vozidlami,
–
podvodné konanie a podvody,
–
vymáhanie peňazí alebo inej výhody a
vydieranie,
–
falšovanie a pirátstvo výrobkov,
–
falšovanie a pozmeňovanie verejných
listín a obchodovanie s takými listinami,
–
falšovanie a pozmeňovanie peňazí
a platobných prostriedkov,
–
počítačová kriminalita,
–
zneužitie vnútorných informácií a manipulácia
finančného trhu,
–
pašovanie nelegálnych prisťahovalcov,
–
obchodovanie s ľuďmi,
–
nedovolené obchodovanie s ľudskými
orgánmi a tkanivami,
–
nedovolené obchodovanie s hormonálnymi látkami
a ďalšími prostriedkami na podporu rastu,
–
nedovolené obchodovanie s kultúrnymi objektmi
vrátane starožitností a umeleckých diel,
–
nedovolené obchodovanie so zbraňami, strelivom
a výbušninami,
–
nedovolené obchodovanie s ohrozenými
živočíšnymi druhmi,
–
nedovolené obchodovanie s ohrozenými
rastlinnými druhmi a odrodami,
–
trestné činy poškodzujúce životné prostredie,
–
znečisťovanie mora z lodí,
–
trestná činnosť súvisiaca
s jadrovými a rádioaktívnymi látkami,
–
genocída, trestné činy proti ľudskosti
a vojnové zločiny.
PRÍLOHA 2
Kategórie osobných údajov uvedených
v článku 27
1.           a)       priezvisko, rodné
priezvisko, mená a všetky prezývky alebo pseudonymy,
b)      dátum a miesto narodenia,
c)      národnosť,
d)      pohlavie,
e)      trvalý pobyt, povolanie a miesto
pobytu dotknutej osoby,
f)       čísla sociálneho poistenia,
vodičské oprávnenia, údaje z dokladov totožnosti a cestovných
pasov, colné a daňové identifikačné čísla,
g)      informácie o právnických osobách, ak
zahŕňajú informácie o jednotlivcoch, ktorých totožnosť bola
alebo môže byť zistená a ktorí podliehajú súdnemu vyšetrovaniu alebo
trestnému stíhaniu,
h)      bankové účty a účty v iných
finančných inštitúciách,
i)       opis a charakteristika údajných
trestných činov, dátum, kedy boli spáchané, trestná kategória trestných
činov a stav vyšetrovania,
j)       skutočnosti poukazujúce na
medzinárodný rozmer prípadu,
k)      podrobnosti o údajnom členstve
v zločineckej organizácii,
l)       telefónne čísla, e-mailové adresy,
údaje o premávke a polohe, ako aj súvisiace údaje potrebné na zistenie
totožnosti predplatiteľa alebo používateľa,
m)     údaje o evidencii vozidla,
n)      profily DNA zistené z nekódujúcej
časti DNA, fotografie a odtlačky prstov;
2.           a)       priezvisko, rodné
priezvisko, mená a všetky prezývky alebo pseudonymy,
b)      dátum a miesto narodenia,
c)      národnosť,
d)      pohlavie,
e)      trvalý pobyt, povolanie a miesto
pobytu dotknutej osoby,
f)       opis a charakteristika trestných
činov, ktoré sa ich týkajú, dátum, kedy boli spáchané, trestná kategória
trestných činov a stav vyšetrovania.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky [orgánu]
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
ľudské zdroje [orgánu]
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Príspevky od tretích
strán
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Agentúre Európskej únie pre
justičnú spoluprácu v trestných veciach (EUROJUST)
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[25]
Oblasť
politiky: 33 – Spravodlivosť
Činnosť:
33.03 – Spravodlivosť v trestných a občianskoprávnych
veciach (od 2014: 33.03 – Spravodlivosť)
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[26]
þ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Eurojust bol zriadený rozhodnutím 2002/187/SVV
v nadväznosti na iniciatívu členských štátov ako orgán Únie
s právnou subjektivitou s cieľom posilniť boj proti
závažnej trestnej činnosti. V článku 85 ZFEÚ sa stanovuje, že Eurojust
sa má riadiť nariadením prijatým v súlade s riadnym
legislatívnym postupom. Jeho poslaním je podporovať
a posilňovať koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi
orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a stíhanie závažnej trestnej
činnosti, ktorá sa týka dvoch alebo viacerých členských štátov Európskej
únie. V tomto návrhu nariadenia sa stanovuje obnovený jednotný právny
rámec pre novú Agentúru Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných
veciach, ktorá je právnym nástupcom Eurojustu.
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ č. 2: Zlepšiť
justičnú spoluprácu v trestných veciach, a tak prispieť
k vytvoreniu skutočného európskeho priestoru spravodlivosti
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
33.03
– Spravodlivosť v trestných a občianskoprávnych veciach
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
V dôsledku
vytvorenia spoločnej platformy pre vyšších prokurátorov a sudcov zo
všetkých členských štátov EÚ zohráva Eurojust ústrednú úlohu pri rozvoji
európskeho priestoru spravodlivosti. Okrem toho zohráva veľkú úlohu v boji
proti cezhraničnej trestnej činnosti v EÚ ako účinný
sprostredkovateľ justičnej spolupráce, ktorého pomoc čoraz viac
vyhľadávajú národní odborníci. Medzi očakávané účinky patria:
1.
Operačná práca Eurojustu
Eurojust
podporuje a posilňuje justičnú spoluprácu v trestných veciach.
Národní členovia, ktorí konajú buď jednotlivo, alebo ako kolégium,
zasahujú v konkrétnych trestnoprávnych prípadoch, keď vnútroštátne
orgány potrebujú lepšiu koordináciu alebo musia prekonať ťažkosti
s praktickým využitím nástrojov justičnej spolupráce
a vzájomného uznávania. Eurojust rýchlo rieši jazykové alebo právne
problémy, prípadne zisťuje, ktoré orgány majú právomoc konať
v iných krajinách, a tak pomáha premostiť širokú
rozmanitosť právnych systémov a tradícií v EÚ
a podporovať vzájomnú dôveru, ktorá je základným kameňom
nástrojov vzájomného uznávania.
2.
Stredisko justičných odborných znalostí Eurojustu pre účinné konanie
proti závažnej cezhraničnej trestnej činnosti
Eurojust
zohráva veľkú úlohu v boji proti cezhraničnej trestnej
činnosti. Organizuje koordinačné stretnutia, na ktorých sa stretávajú
vnútroštátne orgány s cieľom dohodnúť sa na spoločnom
prístupe k vyšetrovaniu, pripraviť žiadosti o pomoc, vyriešiť
právne otázky alebo nájsť na ne odpovede či rozhodovať
o súčasných operáciách. Eurojust sa zapája do zriaďovania
a účasti na spoločných vyšetrovacích tímoch, a tak
poskytuje podporu členským štátom.
3.
Spolupráca Eurojustu s partnermi
Eurojust
spolupracuje s ostatnými agentúrami, najmä Europolom, úradom OLAF, ako aj
s tretími štátmi a hostí sekretariáty Európskej justičnej siete,
siete expertov spoločných vyšetrovacích tímov a Siete pre genocídu
v súlade s rozhodnutím Rady.
4.
Vzťahy Eurojustu s Európskou prokuratúrou
V súlade
s článkom 86 ZFEÚ musí byť Európska prokuratúra vytvorená „z Eurojustu“.
Cieľom tohto návrhu je preto okrem iného upraviť vzťahy medzi Eurojustom
a Európskou prokuratúrou. Administratívna podpora Európskej prokuratúre sa
bude poskytovať s nulovými nákladmi.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V súlade
s plánom uplatňovania spoločného prístupu na agentúry pripravuje
Komisia usmernenia na vymedzenie kľúčových ukazovateľov
výkonnosti pre agentúry. Predpokladá sa, že tieto usmernenia budú dokončené
v roku 2013.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
V krátkodobom
horizonte sa od Eurojustu očakáva, že bude naďalej vykonávať
svoju hlavnú činnosť, najmä tú, ktorá sa priamo týka podpory
a posilňovania koordinácie a spolupráce medzi vnútroštátnymi
orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a trestné stíhanie prípadov závažnej
cezhraničnej trestnej činnosti. Tok informácií a väzba medzi
vnútroštátnymi orgánmi a Eurojustom sa majú posilniť.
V strednodobom
horizonte sa štruktúra, prevádzka a úlohy Eurojustu a parlamentný
dohľad nad ním posilnia prostredníctvom tohto návrhu v súlade
s článkom 85 ZFEÚ. Aj článok 86 ZFEÚ prináša požiadavky
a zriadenie Európskej prokuratúry z Eurojustu: Eurojust bude
musieť Európskej prokuratúre poskytovať služby administratívnej
podpory.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Prínos
opatrení Eurojustu: napomáhanie justičnej spolupráce medzi vnútroštátnymi
orgánmi členských štátov a zlepšovanie koordinácie s cieľom
účinnejšie bojovať proti trestnej činnosti má skutočne
rozmer EÚ a možno ho dosiahnuť len na úrovni EÚ.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Výročné
správy Eurojustu potvrdzujú, že v oblasti závažnej cezhraničnej
trestnej činnosti je ešte vždy potrebná koordinácia a podpora na
úrovni EÚ, ako aj medzinárodná koordinácia a podpora. V uplynulom
desaťročí došlo k prudkému nárastu organizovanej trestnej
činnosti, ako je obchodovanie s drogami, obchodovanie
s ľuďmi, terorizmus a počítačová kriminalita
vrátane detskej pornografie. Vytvára sa nové zločinecké prostredie, pre ktoré sú čoraz charakteristickejšie veľmi mobilné
a flexibilné skupiny pôsobiace vo viacerých jurisdikciách
a odvetviach trestnej činnosti, ktorých šíreniu napomáha najmä rozsiahle
a nelegálne používanie internetu. Členské štáty nemôžu proti nim
účinne bojovať na vnútroštátnej úrovni, preto sa koordinácia
a pomoc stávajú mimoriadne dôležitými. Eurojust je jedinou agentúrou EÚ,
ktorá motivuje vnútroštátne justičné orgány k riadnemu vyšetreniu
a trestnému stíhaniu týchto prípadov.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi
Posilnenie
justičnej spolupráce v trestných veciach je nevyhnutnou
súčasťou vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a
spravodlivosti. Poslanie Eurojustu pri uľahčovaní koordinácie
a spolupráce sa rozvíja v kontexte ďalších právnych nástrojov
v oblasti ako Dohovor o vzájomnej pomoci z roku 2000, rámcové
rozhodnutie Rady o európskom zatykači alebo rámcové rozhodnutie Rady
o konfliktoch jurisdikcií. Netreba zabúdať na synergie
s ostatnými agentúrami SVV, najmä Europolom, a nutnosť
zabrániť duplicite úloh a zlepšiť spoluprácu. Jasné synergie
budú takisto súčasťou spolupráce medzi Eurojustom a Európskou
prokuratúrou.
1.6.        Trvanie a finančný vplyv

¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR
x Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[27]
Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
–
prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách
Únie,
–
¨  výkonnými agentúrami.
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
X Nepriame centralizované hospodárenie
s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨ tretie krajiny alebo orgány, ktoré ustanovili,
–
¨ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),
–
¨ EIB a Európsky investičný fond,
–
X orgány uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia
o rozpočtových pravidlách,
–
¨ verejnoprávne orgány,
–
¨ súkromnoprávne orgány poverené vykonávaním verejnej služby do rozsahu,
do akého poskytujú primerané finančné záruky,
–
¨ súkromnoprávne orgány podliehajúce právu členského štátu, ktoré
sú poverené plnením verejno-súkromného partnerstva a poskytujú primerané
finančné záruky,
–
¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií v SZBP podľa
hlavy V ZEÚ a určené v príslušnom základnom akte.
–       V prípade viacerých spôsobov hospodárenia
uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky
Cieľom
tohto legislatívneho návrhu je modernizácia právneho rámca Eurojustu a zjednodušenie
jeho fungovania.
Bol
vypracovaný v duchu rozpočtovej neutrality. V dôsledku toho pre
tento legislatívny návrh platí finančné plánovanie Eurojustu, ktoré bolo
pripravené na obdobie 2014 – 2020 a prijaté Komisiou v júli 2013.
Toto
nariadenie však prináša nový prvok, ktorý sa týka vzťahov s Európskou
prokuratúrou: ako sa v tomto nariadení uvádza, Eurojust by mal zabezpečovať
pre Európsku prokuratúru štruktúry administratívnej podpory vrátane financií,
ľudských zdrojov, bezpečnosti a IT.
Eurojust by
zároveň už nemal pracovať na trestných činoch
ovplyvňujúcich finančné záujmy EÚ, ktoré predstavujú 5 – 10 %
súčasných prípadov. V dôsledku toho možno presúvať pracovné miesta v rámci
agentúry tak, aby sa zabezpečila podpora fungovania Európskej prokuratúry.

Finančný
vplyv tohto návrhu na rozpočet je preto neutrálny a nemení celkový
počet pracovných miest uvedený vo finančnom plánovaní na obdobie rokov
2014 – 2020.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Predseda
Eurojustu v mene kolégia každý rok predkladá Európskemu parlamentu
výročnú správu o práci vykonanej Eurojustom, ako aj informácie
o dohodách o pracovných podmienkach uzatvorených s tretími stranami
a výročnú správu európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov.
Komisia
do piatich rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a následne
každých päť rokov objedná vykonanie vonkajšieho nezávislého hodnotenia
uplatňovania nariadenia a činností Eurojustu.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
V tejto
fáze neboli zistené žiadne konkrétne riziká v oblasti systémov riadenia a
kontroly.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Eurojust
podlieha administratívnym kontrolám vrátane rozpočtovej kontroly,
vnútorného auditu, výročných správ Európskeho dvora audítorov
a výročného absolutória vo vzťahu k plneniu rozpočtu
EÚ.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované preventívne a ochranné opatrenia.
S cieľom bojovať proti podvodom,
korupcii a ďalším nezákonným činnostiam sa na agentúru
neobmedzene uplatňujú ustanovenia nariadenia (ES) č. 1073/1999.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Okruh………………………...……….] || DRP/NRP ([28])   || krajín EZVO[29]   || kandidátskych krajín[30]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 33.0304 Agentúra Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (EUROJUST) || DRP || NIE || ÁNO Po dohode || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Okruh……………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   ||   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 EUROJUST ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 Hlava 1 || Záväzky || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Hlava 2 || Záväzky || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Platby || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Hlava 3 || Záväzky || (3a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   || Platby || (3b) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Rozpočtové prostriedky pre EUROJUST SPOLU || Záväzky || = 1 + 1a + 3a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || = 2 + 2a + 3b ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Program Spravodlivosť ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 33 03 02 – Zlepšenie justičnej spolupráce v občianskoprávnych a trestných veciach || Záväzky || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Platby || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Program Spravodlivosť SPOLU[31] || Záväzky || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Platby || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
Tento výpočet vychádza
z predpokladu, že štruktúry administratívnej podpory, ktoré Eurojust poskytuje
Európskej prokuratúre, vrátane financií, ľudských zdrojov,
bezpečnosti a IT, sú rozpočtovo neutrálne a nevyžadujú si
ďalších zamestnancov z plánu pracovných miest Eurojustu, keďže
v dôsledku zastavenia niektorých činností po zriadení Európskej
prokuratúry sa počíta s vnútorným preskupením pracovných síl v Eurojuste.
Znamená to, že v praxi administratívna
štruktúra Eurojustu napĺňala potreby Eurojustu aj Európskej
prokuratúry. Táto administratívna štruktúra by zabezpečovala koordinované
plánovanie a plnenie rozpočtu, rôzne aspekty personálneho riadenia
a poskytovanie všetkých ostatných podporných služieb.
Predpokladá sa, že účtovník Eurojustu
bude zároveň účtovníkom Európskej prokuratúry.
Náklady na vyhodnotenie týkajúce sa najmä
uplatňovania a dosahu tohto nariadenia, ako aj účinnosti
a efektívnosti Eurojustu, by mali byť uhradené z nového programu
Spravodlivosť.
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 GR: SPRAVODLIVOSŤ ||
  Ľudské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GR JUST SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 – 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky [orgánu]
–
X  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov   Návrh/iniciatíva si vyžaduje
použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na tri desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh[32]   || Priemerné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[33] ...   ||     ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || . ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
ľudské zdroje [orgánu]
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
þ  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov
–
o  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v jednotkách
ekvivalentu plného pracovného času
 Ľudské zdroje || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Spolu
 Pracovné miesta z plánu pracovných miest (počet osôb) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho zmluvní zamestnanci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho vyslaní národní experti (VNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Zamestnanci spolu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR
(zaokrúhlené na tri desatinné miesta)
 Personálne výdavky || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Spolu
 Pracovné miesta z plánu pracovných miest ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Externý zamestnanci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho zmluvní zamestnanci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – z toho vyslaní národní experti (VNE) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Personálne výdavky spolu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov pre materské GR
–
X  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
ľudských zdrojov.
–
Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských
zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa vyjadrujú v celých číslach
(alebo zaokrúhlené najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[34]   ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[35]   || – ústredie[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegácie   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci
ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od
rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Tvorba politík odpozorovaním a poskytovanie poradenstva agentúre, rozpočtové a finančné poradenstvo pre agentúru a skutočné platby, absolutórium, návrhy rozpočtových postupov
 Externí zamestnanci ||
Opis výpočtu nákladov na ekvivalent
plného pracovného času by sa mal zahrnúť do odseku 3 prílohy.
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
X  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným
viacročným finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom
finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[37].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Príspevky od tretích strán
–
X Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie
tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
tri desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
X  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na
príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[38]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Rozhodnutie Rady z 28. februára 2002, ktorým sa
zriaďuje Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažným
trestným činom, zmenené rozhodnutím Rady 2003/659/SVV a rozhodnutím
Rady 2009/426/SVV zo 16. decembra 2008 o posilnení Eurojustu.          Ú.
v. ES L 063, 6.3.2002, s. 1.
[2]               Lepšej
policajnej spolupráci a pomoci pri prevencii a boji proti závažnej
trestnej činnosti sa venuje návrh nového nariadenia o Europole.
[3]               Rozhodnutie
Rady 2009/426/SVV zo 16. decembra 2008, Ú. v. EÚ L 138, 4.6.2009, s. 14.
[4]               Pozri
COM(2008) 135.
[5]               „Štúdia
o posilnení Eurojustu“ vypracovaná spoločnosťou GHK.
[6]               Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[7]               Ú. v. ES L 63, 6.3.2002, s. 1.
[8]               Ú. v. EÚ L 245, 29.9.2003, s. 44.
[9]               Ú. v. EÚ L 138, 4.6.2009, s. 14.
[10]             Ú. v. ES L 167, 26.6.2002, s. 1
[11]             Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s.103.
[12]             Ú. v. EÚ L 301, 12.11.2008, s.38.
[13]             Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1
[14]             Ú. v. ES L 105, 27.4.1996, s. 1.
[15]             Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.
[16]             Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.
[17]             Nariadenie Rady č. 31 (EHS), 11 (ESAE) z 18. decembra
1961, ktorým sa stanovuje Služobný poriadok úradníkov a Podmienky
zamestnávania ostatných zamestnancov Európskeho hospodárskeho spoločenstva
a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, Ú. v. ES P 045,
14.6.1962, s. 1385, zmenené najmä nariadením Rady 259/68 z 29. februára
1968 (Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1) v znení neskorších zmien.
[18]             Nariadenie Rady č. 31 (EHS), 11 (ESAE) z 18.
decembra 1961, ktorým sa stanovuje Služobný poriadok úradníkov a Podmienky
zamestnávania ostatných zamestnancov Európskeho hospodárskeho spoločenstva
a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, Ú. v. ES P 045,
14.6.1962, s. 1385, zmenené najmä nariadením Rady 259/68 z 29. februára
1968 (Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1) v znení neskorších zmien.
[19]             Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 8.
[20]             Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.
[21]             Ú. v. ES L
17, 6.10.1958, s. 385.
[22]             Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.
[23]             Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.
[24]             Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1. Nariadenie (ES) č. 44/2001
sa nahrádza nariadením (EÚ) č. 1215/2012 z 10. januára 2015.
[25]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[26]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[27]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[28]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[29]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[30]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[31]             V článku 56 návrhu nariadenia sa počíta
s povinnosťou Komisie predkladať správu o uplatňovaní
nariadenia. Táto správa sa má zakladať na vonkajšej štúdii.
[32]             Výstupy sú výrobky a služby, ktoré sa majú dodať
(napr. počet financovaných výmen študentov, počet km postavených ciest
a pod.).
[33]             Ako sa uvádza v bode 1.4.2. „Konkrétne ciele...“
[34]             ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE =
vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný
expert v delegácii.
[35]             Čiastkový strop pre externých zamestnancov
financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[36]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre
rybné hospodárstvo (EFF).
[37]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[38]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.