               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 10. 2015
            COM(2015) 501 final
            2015/0240(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Rade pre obchod so službami Svetovej obchodnej organizácie pri usilovaní o schválenie preferenčného zaobchádzania, ktoré presahuje rámec prístupu na trh a ktoré má Európska únia jednostranne udeliť službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých krajín na základe výnimky v oblasti služieb pre najmenej rozvinuté krajiny

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dôvody a ciele návrhu

               Návrh rozhodnutia Rady sa predkladá v kontexte výnimky WTO v oblasti služieb pre najmenej rozvinuté krajiny. Výnimka v oblasti služieb
                  1
                umožňuje členom WTO udeliť najmenej rozvinutým krajinám jednostranné preferencie na služby, pričom sa vyžaduje súhlas Rady pre obchod so službami s oznámenými preferenciami udelenými v súvislosti s inými opatreniami, než sú uvedené v článku XVI GATS (prístup na trh).

               Komisia prijala 23. júla 2015 návrh rozhodnutia Rady
                  2
               , ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Rade pre obchod so službami Svetovej obchodnej organizácie k prijatiu preferencií oznámených členmi WTO so zreteľom na iné služby a iných poskytovateľov služieb z najmenej rozvinutých krajín, než sú uvedení v článku XVI GATS (prístup na trh).

               Navrhovaným rozhodnutím Rady sa stanovuje pozícia Európskej únie v Rade pre obchod so službami s cieľom usilovať o schválenie so zreteľom na preferenčné zaobchádzanie, ktoré presahuje prístup na trh, ktoré má Európska únia v úmysle jednostranne udeliť službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých krajín.

               Plánované zaobchádzanie, ktoré sa má udeliť najmenej rozvinutým krajinám, sa pripravovalo na základe prístupu vyjadreného členom WTO na zasadnutí Rady pre obchod so službami na vysokej úrovni 5. februára 2015, ako aj na základe signálu o zámere podať oznámenie zaslaného WTO 30. júla 2015.

               Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky a s ďalšími politikami Únie

               Na deviatej Konferencii ministrov WTO na Bali, ktorá sa uskutočnila 3. až 6. decembra 2013, sa Európska únia pripojila ku konsenzu o prijatí rozhodnutia o operacionalizácii výnimky v oblasti služieb pre najmenej rozvinuté krajiny
                  3
               . EÚ sa zaviazala podieľať sa na úspechu nadchádzajúcej desiatej konferencie ministrov WTO v decembri 2015 v Nairobi a rozhodne postupovať smerom k dauhaskému kolu rokovaní o rozvoji a k vykonávaniu balíka rozhodnutí z Bali vrátane prvkov, ktoré sa týkajú najmenej rozvinutých krajín. Navrhované rozhodnutie Rady je súčasťou tohto procesu vykonávania na Bali.

               Podporovaním hospodárskeho rozvoja najmenej rozvinutých krajín prostredníctvom udelenia preferencií na základe výnimky sa bude prispievať k dosiahnutiu cieľov zmluvy, v ktorej sa uvádza, že EÚ prispeje k harmonickému rozvoju svetového obchodu, vymedzí spoločné politiky na posilnenie udržateľného rozvoja rozvojových krajín a bude ich vykonávať
                  4
               . Toto navrhované oznámenie povedie aj k uzavretiu časti dauhaských rokovaní o rozvojovom programe venovaných službám.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

                  Právnym základom navrhovaných rozhodnutí Rady sú články 91 a 100 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               V článku 218 ods. 9 ZFEÚ sa stanovuje, že ak akt, ktorý má právne účinky, treba prijať v orgáne zriadenom medzinárodnou dohodou, Rada na návrh Komisie alebo vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku prijme rozhodnutie, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, pokiaľ ide o prijatie uvedeného aktu v danom orgáne. Hoci oznámenie preferencií, ktoré má Únia v úmysle udeliť najmenej rozvinutým krajinám, nemá právne účinky, obsahovalo by záväzky nad rámec prístupu na trh, ktoré si vyžadujú schválenie Radou pre obchod so službami, na čo je článok 218 ods. 9 rozhodnutia vhodný. Plánované preferencie sa týkajú záväzkov v súlade so Všeobecnou dohodou o obchode so službami a môžu sa vzťahovať na všetky sektory služieb vrátane dopravných služieb. Preto sa na navrhované rozhodnutie vzťahujú články 91, 100 a 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ.

               3.VPLYV NA ROZPOČET

                  Návrh nemá vplyv na rozpočet.

               2015/0240 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Rade pre obchod so službami Svetovej obchodnej organizácie pri usilovaní o schválenie preferenčného zaobchádzania, ktoré presahuje rámec prístupu na trh a ktoré má Európska únia jednostranne udeliť službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých krajín na základe výnimky v oblasti služieb pre najmenej rozvinuté krajiny

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 91 a 100 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V článku IX Dohody o založení Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) sa stanovujú postupy udeľovania výnimiek týkajúcich sa mnohostranných obchodných dohôd uvedených v prílohách 1A, 1B alebo 1C k uvedeným dohodám a ich prílohám.

               (2)Požiadalo sa o výnimku, na základe ktorej by členovia WTO mali možnosť udeliť preferenčné zaobchádzanie službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých krajín bez toho, aby sa rovnaké zaobchádzanie s podobnými službami a poskytovateľmi služieb udelilo všetkým ostatným členom WTO prostredníctvom výnimočného vyňatia z povinnosti podľa článku II ods. 1 Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS). Rada prijala pozíciu Únie na podporu výnimky rozhodnutím Rady zo 14. decembra 2011 (2012/8/EÚ).

               (3)V ministerskom rozhodnutí WTO zo 17. decembra 2011, ktorým sa členovia WTO splnomocňujú udeliť takéto preferenčné zaobchádzanie službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých členských krajín na obdobie 15 rokov, sa v odsekoch 1 a 2 stanovuje, že i) podľa preferenčného zaobchádzania na základe tejto výnimky členovia predložia oznámenie Rade pre obchod so službami a ii) že preferenčné zaobchádzanie, pokiaľ ide o uplatňovanie iných opatrení, než sú uvedené v článku XVI GATS, podlieha schváleniu Rady pre obchod so službami v súlade s jej postupmi. Požiadavka na schválenie Radou pre obchod so službami so zreteľom na tieto opatrenia bola upravená v odseku 1.3 ministerského rozhodnutia zo 7. decembra 2013.

               (4)Rozhodnutím Rady z [] 2015 [] sa stanovila pozícia Únie prijať preferencie presahujúce rámec článku XVI GATS udelené inými členmi WTO službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých členských krajín.

               (5)Popri prijatí preferencií udelených inými členmi WTO je v záujme rozvojových cieľov Európskej únie a napomáhajúce k uzavretiu časti rokovaní rozvojového programu z Dauhy venovaných službám, aby sa Európska únia usilovala o schválenie preferenčného zaobchádzania, ktoré presahuje rámec prístupu na trh a ktoré má v úmysle udeliť službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých členských krajín, so zvláštnym dôrazom na udelené preferencie týkajúce sa dočasného pobytu fyzických osôb na účely poskytovania služieb s cieľom vytvoriť stimuly na plnenie readmisných povinností podľa medzinárodného práva, vykonávanie existujúcich readmisných dohôd a uzatváranie nových dohôd, ak najmenej rozvinuté členské krajiny budú spolupracovať s Európskou úniou v oblasti riadenia migrácie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Únia sa bude usilovať o schválenie v Rade pre obchod so službami WTO so zreteľom na preferenčné zaobchádzanie, ktoré má Únia v úmysle udeliť službám a poskytovateľom služieb z najmenej rozvinutých krajín a osobitne so zreteľom na tie preferencie, ktoré presahujú rámec prístupu na trh tak, ako je uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu a v súlade s ministerskými rozhodnutiami WTO zo 17. decembra 2011 (WT/L/847) a 7. decembra 2013 (WT/L/918).

               Túto pozíciu vyjadrí Európska komisia.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Výnimky sú povolenia udelené Generálnou radou/Konferenciou ministrov WTO na dočasné vyňatie z určitých povinností voči WTO, ktoré sa inak uplatňujú.

                     (2)
                  COM (2015)356.

                     (3)
                  WT/L/918.

                     (4)
                  Články 205 a 206 ZFEÚ a článok 21 Zmluvy o EÚ.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 6. 2016
            COM(2016) 367 final
            2016/0168(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Rakúska republika a Rumunsko oprávňujú prijať v záujme Európskej únie pristúpenie Peru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Cieľom Haagskeho dohovoru z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí (ďalej len „dohovor z roku 1980“), ktorý doteraz ratifikovalo 93 krajín vrátane všetkých členských štátov EÚ, je obnoviť pôvodný stav bezodkladným vrátením neoprávnene premiestnených alebo zadržiavaných detí prostredníctvom systému spolupráce medzi ústrednými orgánmi určenými zmluvnými stranami.

                  Keďže predchádzanie únosom detí je podstatnou súčasťou politiky EÚ zameranej na podporu práv dieťaťa, Európska únia aktívne pôsobí na medzinárodnej úrovni s cieľom zlepšiť uplatňovanie dohovoru z roku 1980 a nabáda tretie krajiny, aby k nemu pristúpili.

                  Peru uložilo dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 28. mája 2001. Dohovor nadobudol v Peru platnosť 1. augusta 2001.

                  Podľa článku 38 ods. 4 dohovoru z roku 1980 sa dohovor uplatňuje medzi pristupujúcou krajinou a zmluvnými štátmi, ktoré vyhlásia, že pristúpenie prijali.

                  Keďže problematika medzinárodných únosov detí patrí do výlučnej vonkajšej právomoci Európskej únie, rozhodnutie o prípadnom prijatí pristúpenia Peru sa musí prijať formou rozhodnutia Rady na úrovni EÚ. Členské štáty by preto mali v záujme Európskej únie urobiť vyhlásenie o prijatí pristúpenia Peru.

                  Skutočnosť, že EÚ má výlučnú právomoc vo veci prijatia pristúpenia tretej krajiny k dohovoru z roku 1980, potvrdil Súdny dvor Európskej únie, ktorý rozhodoval na základe iniciatívy Komisie.

                  Súdny dvor Európskej únie vo svojom stanovisku 1/13 zo 14. októbra 2014 uviedol, že prijatie pristúpenia tretieho štátu k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí patrí do výlučnej právomoci Únie.

                  Súdny dvor trval na potrebe jednotnosti na úrovni EÚ, aby sa zabránilo premenlivej geometrii (géométrie variable) medzi členskými štátmi.

                  Dohovor z roku 1980 je už v platnosti medzi Peru a prevažnou väčšinou členských štátov EÚ (25). Iba Rakúsko, Dánsko a Rumunsko ešte neprijali pristúpenie Peru k dohovoru.

                  V priebehu roku 2015 Peru oznámilo Komisii svoj záujem o nadobudnutie platnosti dohovoru aj vo vzťahu k Rakúsku a Rumunsku, ktoré by preto Európska únia mala oprávniť, aby prijali pristúpenie Peru k dohovoru z roku 1980.

                  Prijatie Rakúska a Rumunska by malo urobiť dohovor z roku 1980 uplatniteľným medzi Peru a všetkými členskými štátmi EÚ s výnimkou Dánska.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v oblasti tejto politiky

                  Pokiaľ ide o únosy detí rodičmi, Haagsky dohovor z roku 1980 je medzinárodným ekvivalentom nariadenia Rady (ES) č. 2201/2003 (známeho ako nariadenie Brusel IIa), ktoré predstavuje základný kameň justičnej spolupráce EÚ v manželských veciach a vo veciach rodičovských povinností
                     1
                  .

                  Jedným z hlavných cieľov nariadenia je zabrániť únosom detí medzi členskými štátmi stanovením postupov na zabezpečenie bezodkladného návratu dieťaťa do členského štátu, v ktorom má dieťa obvyklý pobyt. Nariadenie Brusel IIa na tento účel zahŕňa vo svojom článku 11 postup stanovený v Haagskom dohovore z roku 1980 a dopĺňa ho o objasnenie niektorých jeho aspektov, najmä pokiaľ ide o vypočutie maloletého dieťaťa, časovú lehotu na vydanie rozhodnutia po podaní žiadosti o návrat a dôvodov pre nenavrátenie dieťaťa. Zavádzajú sa v ňom aj ustanovenia, ktorými sa upravujú protichodné príkazy o vrátení alebo nevrátení dieťaťa vydané v rôznych členských štátoch.

                  Európska únia na medzinárodnej úrovni podporuje pristúpenie tretích krajín k dohovoru z roku 1980, aby sa jej členské štáty mohli spoliehať na spoločný právny rámec na riešenie prípadov medzinárodných únosov detí.

                  Komisia 21. decembra 2011 prijala 8 návrhov rozhodnutí Rady s cieľom prijať pristúpenie ôsmich tretích krajín (Maroka, Singapuru, Ruskej federácie, Albánska, Andorry, Seychel, Gabonu a Arménska) k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o medzinárodných únosoch detí
                     2
                  .

                  Rada Európskej únie v období od júna do decembra 2015 prijala sedem rozhodnutí založených na uvedených návrhoch
                     3
                  .

                  Týmto návrhom sa berie do úvahy tretia krajina (Peru), ktorá pristúpila k dohovoru z roku 1980 pred zavedením vonkajšej právomoci EÚ v oblasti medzinárodných únosov detí prijatím nariadenia Brusel IIa.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Okrem všeobecného cieľa zameraného na rozvoj justičnej spolupráce v občianskych veciach, ktoré majú cezhraničné dôsledky, podľa článku 81 ZFEÚ, je tento návrh spojený s všeobecným cieľom ochrany práv dieťaťa zakotveným v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Systém Haagskeho dohovoru z roku 1980 má za cieľ chrániť dieťa pred škodlivými vplyvmi únosu jedným z rodičov a zabezpečiť, aby dieťa mohlo udržiavať styk s oboma rodičmi, napríklad zabezpečením účinného výkonu práva styku.

                  Návrh je takisto v súlade s podporou používania mediácie pri riešení cezhraničných rodinných sporov. Smernica o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach
                     4
                   sa okrem iného uplatňuje na rodinné právo v rámci spoločného európskeho justičného priestoru. Haagsky dohovor z roku 1980 tiež podporuje zmierlivé riešenie rodinných sporov. Jedna z príručiek osvedčených postupov podľa Haagskeho dohovoru z roku 1980, ktoré uverejnila Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného, je venovaná používaniu mediácie pri riešení medzinárodných rodinných sporov týkajúcich sa detí, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohovoru. Na podnet Európskej komisie bola táto príručka preložená okrem anglického a francúzskeho jazyka do všetkých jazykov EÚ, ako aj do arabského jazyka s cieľom podporiť dialóg so štátmi, ktoré ešte neratifikovali dohovor, a pomôcť hľadať konkrétne spôsoby riešenia problémov spôsobených medzinárodnými únosmi detí vo vzťahoch s krajinami, ktoré dohovor neratifikovali
                     5
                  .

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Vzhľadom na skutočnosť, že rozhodnutie sa týka medzinárodnej dohody, uplatniteľným právnym základom je článok 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie spolu s článkom 81 ods. 3. Rada sa uznáša jednomyseľne po konzultácii s Európskym parlamentom.

                  Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané nariadením (ES) č. 2201/2003, a preto sa zúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

                  V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

                  •
                        Subsidiarita

                  Táto iniciatíva patrí do výlučnej právomoci EÚ podľa článku 3 ods. 2 ZFEÚ, ako sa to potvrdzuje v stanovisku 1/13 Súdneho dvora Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh je vypracovaný v súlade s už prijatým rozhodnutím Rady týkajúcim sa tej istej témy a nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa súdržnej činnosti EÚ v oblasti medzinárodných únosov detí tým, že sa zabezpečí, aby všetky členské štáty EÚ v danej lehote prijali pristúpenie Peru k Haagskemu dohovoru z roku 1980.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Rakúsko a Rumunsko, ktoré sa radili s Komisiou o svojej ochote prijať pristúpenie Peru k dohovoru z roku 1980, zaujali kladné stanovisko.

                  Z diskusií vedených na stretnutí expertov 15. januára 2016 vyplynulo, že v tejto fáze neexistujú námietky voči prijatiu pristúpenia Peru k dohovoru z roku 1980 zo strany Rakúska a Rumunska.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Keďže dohovor je už platný v 25 členských štátoch, Komisia a experti členských štátov boli názoru, že v takýchto prípadoch nie je potrebné osobitné posúdenie situácie danej tretej krajiny.

                  Experti členských štátov neuviedli žiadne problémy pri uplatňovaní dohovoru z roku 1980, pokiaľ ide o Peru.

               •Posúdenie vplyvu

                  Tento návrh nemá nijaký významný hospodársky, sociálny alebo environmentálny vplyv, ktorý by si vyžadoval posúdenie vplyvu v rámci usmernení Európskej komisie o lepšej právnej regulácii. Podobne ako v prípade siedmich rozhodnutí Rady prijatých v roku 2015, pokiaľ ide o prijatie pristúpenia určitých tretích krajín k Haagskemu dohovoru z roku 1980, nie je vzhľadom na povahu tohto legislatívneho aktu potrebné žiadne posúdenie vplyvu tohto návrhu. V skutočnosti neexistujú nijaké iné možnosti na prijatie pristúpenia tretieho štátu k dohovoru z roku 1980, než je rozhodnutie Rady.

                  Osobitné posúdenie situácie Peru sa považovalo za nadbytočné vzhľadom na skutočnosť, že dohovor je už v platnosti medzi Peru a 25 členskými štátmi EÚ, a na ochotu Rakúska a Rumunska prijať pristúpenie Peru.

                  4.
                        VPLYV NA ROZPOČET

                  Navrhované rozhodnutie nemá žiadny vplyv na rozpočet.

               5.OSTATNÉ PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

                  Keďže sa návrh týka len oprávnenia niektorých členských štátov prijať pristúpenie Peru k dohovoru z roku 1980, monitorovanie jeho vykonávania sa obmedzuje na dodržanie znenia vyhlásenia členskými štátmi a na dodržanie lehoty na jeho uloženie a oznámenie o uložení vyhlásenia Komisii, ako sa stanovuje v rozhodnutí Rady.

               2016/0168 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Rakúska republika a Rumunsko oprávňujú prijať v záujme Európskej únie pristúpenie Peru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 81 ods. 3 v spojení s jej článkom 218,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  6
               ,

               keďže:

               (1)Európska únia si stanovila za jeden zo svojich cieľov presadzovanie ochrany práv dieťaťa, ako sa uvádza v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Opatrenia na ochranu detí pred neoprávneným premiestňovaním alebo zadržiavaním sú zásadnou súčasťou tejto politiky.

               (2)Európska únia prijala nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003
                  7
                („nariadenie Brusel IIa“), ktorého cieľom je chrániť deti pred škodlivými účinkami neoprávneného premiestnenia alebo zadržiavania a stanoviť postupy na zabezpečenie ich bezodkladného návratu do štátu ich obvyklého pobytu, ako aj zabezpečiť pre ne ochranu práv styku a opatrovníckych práv.

               (3)Nariadením (ES) č. 2201/2003 sa dopĺňa a posilňuje Haagsky dohovor z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí („Haagsky dohovor z roku 1980“), ktorým sa na medzinárodnej úrovni stanovuje systém povinností a spolupráce medzi zmluvnými štátmi a medzi ústrednými orgánmi a ktorý má za cieľ zabezpečiť bezodkladný návrat neoprávnene premiestnených alebo zadržiavaných detí.

               (4)Všetky členské štáty Únie sú zmluvnými stranami Haagskeho dohovoru z roku 1980.

               (5)Únia nabáda aj tretie štáty, aby pristúpili k Haagskemu dohovoru z roku 1980, a podporuje správne vykonávanie Haagskeho dohovoru z roku 1980 okrem iného účasťou – spolu s členskými štátmi – v osobitných výboroch, ktoré pravidelne zvoláva Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného.

               (6)Spoločný právny rámec platný vo vzťahu medzi členskými štátmi Únie a tretími štátmi sa môže považovať za najlepšie riešenie citlivých prípadov medzinárodných únosov detí.

               (7)V Haagskom dohovore z roku 1980 sa stanovuje, že sa uplatňuje medzi pristupujúcim štátom a zmluvnými štátmi, ktoré vyhlásili, že toto pristúpenie prijali.

               (8)Haagsky dohovor z roku 1980 neumožňuje organizáciám regionálnej ekonomickej integrácie, akou je Únia, stať sa jeho zmluvnou stranou. Únia k nemu preto nemôže pristúpiť, a ani uložiť vyhlásenie o prijatí pristupujúceho štátu.

               (9)Na základe stanoviska Súdneho dvora Európskej únie 1/13 patria vyhlásenia o prijatí podľa Haagskeho dohovoru z roku 1980 do výlučnej vonkajšej právomoci Únie.

               (10)Peru uložilo svoju listinu o pristúpení k Haagskemu dohovoru z roku 1980 dňa 28. apríla 2001. Dohovor nadobudol v Peru platnosť 1. augusta 2001.

               (11)Dohovor je už v platnosti medzi Peru a 25 členskými štátmi s výnimkou Rakúskej republiky, Dánskeho kráľovstva a Rumunska. Rakúska republika a Rumunsko sú v pozícii, aby v záujme Únie pristúpenie Peru podľa podmienok Haagskeho dohovoru z roku 1980 prijali.

               (12)Preto by sa Rakúska republika a Rumunsko mali oprávniť, aby v záujme Únie pristúpenie prijali a uložili svoje vyhlásenia o prijatí pristúpenia Peru v súlade s podmienkami uvedenými v tomto rozhodnutí. Ostatné členské štáty EÚ už pristúpenie Peru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 prijali, a nemali by preto uložiť nové vyhlásenia o prijatí, keďže existujúce vyhlásenia zostávajú podľa medzinárodného práva verejného v platnosti.

               (13)Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané nariadením (ES) č. 2201/2003, a preto sa zúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (14)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.
                     Rakúska republika a Rumunsko sa týmto oprávňujú v záujme Únie prijať pristúpenie Peru k Haagskemu dohovoru z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí („Haagsky dohovor z roku 1980“).

               2.
                     Členské štáty uvedené v odseku 1 uložia najneskôr do… * vyhlásenie o prijatí v záujme Únie pristúpenia Peru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 v tomto znení:

               „[ČLENSKÝ ŠTÁT – úplný názov] vyhlasuje, že prijíma pristúpenie Peru k Haagskemu dohovoru z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/…**“

               3.
                     Každý členský štát informuje Radu a Komisiu o uložení svojho vyhlásenia a oznámi Komisii znenie vyhlásenia do dvoch mesiacov od jeho uloženia.

               Článok 2

               Tie členské štáty, ktoré uložili svoje vyhlásenia o prijatí pristúpenia Peru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 pred dátumom prijatia tohto rozhodnutia, neposkytujú žiadne nové vyhlásenia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Rakúskej republike a Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003, s. 31.

                     (2)
                  COM(2011) 904, COM(2011) 908, COM(2011) 909, COM(2011) 911, COM(2011) 912, COM(2011) 915, COM(2011) 916, COM(2011) 917 prijaté 21. 12. 2011.

                     (3)
                  ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/1023 z 15. júna 2015; ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/1024 z 15. júna 2015; ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/2354 z 10. decembra 2015; ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/2355 z 10. decembra 2015; ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/2356 z 10. decembra 2015; ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/2357 z 10. decembra 2015; ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2015/2358 z 10. decembra 2015. Rozhodnutie týkajúce sa Gabonu je dočasne odložené, pretože sa čaká, kým Gabon vymenuje ústredný orgán stanovený podľa článku 6 dohovoru.

                     (4)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/52/ES z 21. mája 2008 o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 136, 24.5.2008, s. 3).

                     (5)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (7)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 2201/2003 z 27. novembra 2003 o právomoci a uznávaní a výkone rozsudkov v manželských veciach a vo veciach rodičovských práv a povinností, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1347/2000 (Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003, s. 1).


				|

		52013PC0903

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o existencii nadmerného deficitu v Chorvátsku /* COM/2013/0903 final - 2013/0437 (NLE) */

			   	2013/0437 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o existencii nadmerného deficitu v
Chorvátsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 126 ods. 6,
so zreteľom na návrh
Komisie,
so zreteľom na
pripomienky Chorvátska,
keďže:
(1)       Podľa článku 126
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa členské štáty musia
vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.
(2)       Pakt stability a rastu
vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom
na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný
udržateľný rast, ktorý pomáha vytvárať pracovné miesta.
(3)       V postupe pri nadmernom
deficite (EDP) podľa článku 126 ZFEÚ, bližšie stanovenom v nariadení
Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu
pri nadmernom schodku[1]
(ktorý je súčasťou Paktu stability a rastu), sa stanovuje prijatie
rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. Protokol o postupe pri nadmernom
deficite pripojený k zmluve stanovuje ďalšie ustanovenia týkajúce sa
vykonávania EDP. V nariadení Rady (ES) č. 479/2009[2] sa stanovujú podrobné
pravidlá a definície na uplatňovanie ustanovení uvedeného protokolu.
(4)       Ak sa podľa článku
126 ods. 5 ZFEÚ Komisia domnieva, že v členskom štáte existuje alebo sa
môže vyskytnúť nadmerný deficit, v tomto zmysle predloží dotknutému
členskému štátu a Rade stanovisko. Po tom, ako Komisia zohľadnila
svoju správu v súlade s článkom 126 ods. 3 ZFEÚ a so zreteľom na
stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru v súlade s článkom 126
ods. 4 ZFEÚ, Komisia dospela k záveru, že v Chorvátsku existuje nadmerný
deficit. Komisia preto 10. decembra 2013 adresovala takéto stanovisko
Chorvátsku a informovala o tom Radu[3].
(5)       V článku 126 ods. 6 ZFEÚ
sa uvádza, že Rada by mala zvážiť akékoľvek pripomienky, ktoré príslušný
členský štát prípadne predloží, pred tým, ako po celkovom zhodnotení
rozhodne, či existuje nadmerný deficit. V prípade Chorvátska toto celkové
zhodnotenie vedie k nasledujúcim záverom.
(6)       Podľa revidovaného
rozpočtu na rok 2013 a návrhu rozpočtu na rok 2014[4], ktoré vláda prijala a
zaslala parlamentu 14. novembra 2013, plánujú chorvátske orgány v roku 2013
deficit verejných financií na úrovni 5,5 % HDP (v roku 2012 to bolo
5 % HDP) a očakávajú, že tento pomer ostane v roku 2014 nezmenený a v
rokoch 2015 a 2016 sa bude len postupne znižovať. V prognóze Komisie z
jesene 2013, ktorá bola uverejnená 5. novembra, sa už na rok 2013 predpokladá
deficit verejných financií výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP
stanovenou v zmluve, pričom ak v období rokov 2013 – 2015 nebudú prijaté
protiopatrenia, stúpne nad 6 % HDP. Ako sa uvádza v správe Komisie
podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, plánované a predpokladané deficity sú
nad úrovňou referenčnej hodnoty uvedenej v zmluve a nepribližujú
sa k nej. Prekročenie referenčnej hodnoty sa dá považovať
za výnimočné v zmysle Paktu stability a rastu. Čiastočne je
výsledkom najmä prudkého hospodárskeho poklesu v zmysle Paktu stability a
rastu. Odhaduje sa, že hospodárska činnosť sa spomalila o takmer
12 % od roku 2008, keď dosahovala svoj vrchol. Reálny HDP sa
podľa odhadov v roku 2013 ďalej zníži, pričom v roku 2014 sa
očakáva len mierne zlepšenie. Rast potenciálnej produkcie, ako ho odhadli
útvary Komisie pomocou spoločne dohodnutej metodiky, v roku 2009
stagnoval, v roku 2010 bol negatívny a odvtedy je stále negatívny.
Vypočítaná produkčná medzera, ktorá je od roku 2009 negatívna, sa
podľa očakávaní bude v prognózovanom období postupne zlepšovať,
no až do roku 2015 zostane negatívna, čo je potvrdením závažnosti a
rozsahu recesie. Plánované prekročenie referenčnej hodnoty sa však
nedá považovať za dočasné v zmysle Paktu stability a rastu.
Podľa predpokladov orgánov a podľa prognózy Komisie z jesene 2013
zostane deficit verejných financií výrazne nad referenčnou hodnotou aj v
rokoch 2014 a 2015. Požiadavka týkajúca sa kritéria deficitu uvedená v zmluve
preto nie je splnená.
(7)       V návrhu rozpočtu na rok
2014 vláda predpokladá zvýšenie pomeru dlhu k HDP z 58,1 % v roku 2013 na
62 % v roku 2014 a ďalej na 64,1 % v roku 2015 a na 64,7 %
v roku 2016. Tieto čísla sú mierne vyššie než čísla, ktoré boli
prezentované v dokumente Smery hospodárskych a fiškálnych politík zo septembra
2013, v ktorom vláda predpokladala, že pomer dlhu dosiahne 56,6 % v roku
2013, 60,6 % v roku 2014, 63,4 % v roku 2015 a 65,3 % v roku 2016.
Predpoklad verejného dlhu v roku 2013 predstavuje podľa prognózy Komisie z
jesene 2013 hodnotu 59,7 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky sa
očakáva, že pomer dlhu narastie v roku 2014 nad 60 %, čím
presiahne referenčnú hodnotu 60 % HDP uvedenú v zmluve. Podľa
informácií dostupných v súčasnosti sa predpokladá, že emisia dlhopisov
denominovaných v USD v novembri 2013 by spôsobila prekročenie
referenčnej hodnoty 60 % pre pomer dlhu verejných financií už do konca
roka 2013. V článku 2 ods. 1a nariadenia č. 1467/97 sa uvádza, že
požiadavka na základe dlhového kritéria sa považuje za splnenú aj vtedy, ak
rozpočtové prognózy Komisie indikujú, že k požadovanému zníženiu rozdielu
oproti referenčnej hodnote dôjde v trojročnom období
zahŕňajúcom dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú k
dispozícii údaje. Z prognóz orgánov a Komisie vyplýva, že pomer dlhu má vzostupnú
tendenciu z dôvodu pokračujúcich vysokých deficitov a slabej hospodárskej
činnosti, pričom sa očakáva, že počas prognózovaného
obdobia táto situácia pretrvá. Referenčná hodnota pre dlh, a teda ani
požiadavka uvedená v zmluve týkajúca sa dlhového kritéria preto nie sú splnené.
(8)       V súlade s ustanoveniami
zmluvy Komisia vo svojej správe podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ
analyzovala aj „závažné faktory“. Ako sa uvádza v článku 2 ods. 4
nariadenia (ES) č. 1467/97, pre krajiny s pomerom dlhu nad referenčnou
hodnotou môžu byť tieto faktory zohľadnené iba v krokoch vedúcich k
rozhodnutiu o dodržiavaní kritéria deficitu, ak deficit verejných financií
ostane blízko referenčnej hodnoty a ak je jeho prekročenie
referenčnej hodnoty dočasné, čo v prípade Chorvátska nie je
pravda. Pri posudzovaní dodržiavania dlhového kritéria boli zohľadnené
závažné faktory, najmä hlboká a dlhotrvajúca recesia v kontexte nepriaznivých
vonkajších podmienok. Nijak to však nemení záver, že dlhové kritérium
podľa zmluvy nie je splnené,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Z celkového hodnotenia
vyplýva, že v Chorvátsku existuje nadmerný deficit.
Článok 2
Toto rozhodnutie je
určené Chorvátskej republike.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.
[2]               Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1 – 9.
[3]               Všetky dokumenty súvisiace s EDP pre Chorvátsko sa
nachádzajú na tejto webovej lokalite:
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/croatia_en.htm.
[4]               Návrh rozpočtu nie je pripravený v súlade s metodikou ESA 95. Odhady deficitu za roky 2009 –
2012 na základe ESA 95 sú o 1,5 až 3,3 percentuálneho bodu vyššie než odhady,
ktoré boli vykázané podľa vnútroštátnej metodiky. Rozdiely sú hlavne
výsledkom toho, že výsledný rozpočet podľa ESA 95 zahŕňa aj
určité platby záruk, predpokladané dlhy a splatenie dlhu dôchodcom.


|

52011PC0141

Návrh ROZHODNUTIE RADY o predĺžení štatútu spoločného podniku Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)  /* KOM/2011/0141 v konečnom znení - NLE 2011/0061*/

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 24.3.2011KOM(2011) 141 v konečnom znení2011/0061 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo predĺžení štatútu spoločného podniku Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)DÔVODOVÁ SPRÁVAUSTANOVENIA ZMLUVY O EURATOME TÝKAJÚCE SA ŠTATÚTU SPOLOČNÉHO PODNIKU1.  V článku 45 Zmluvy o Euratome sa stanovuje zriadenie spoločných podnikov, ktoré sa v zmluve vymedzujú ako podniky, ktoré majú rozhodujúci význam pre rozvoj jadrového priemyslu v Spoločenstve.Podľa článku 46 Zmluvy o Euratome Komisia preskúma každý projekt na založenie spoločného podniku.Komisia predloží Rade každý projekt na založenie spoločného podniku spolu so zdôvodneným stanoviskom.2.  Podľa článkov 47 až 49 Zmluvy o Euratome spoločné podniky zriaďuje Rada na návrh Komisie.HISTORICKÉ POZADIE šTATÚTU SPOLOčNÉHO PODNIKU HKG A PROJEKTU THTR 300Dôvody žiadosti3.  Cieľom Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) bolo vybudovať, vybaviť a prevádzkovať jadrovú elektráreň v Uentrope (okres Unna) v Spolkovej republike Nemecko. Mal to byť prototyp tóriového vysokoteplotného reaktora s kapacitou približne 300 MWe (THTR 300). Aby sa dosiahol tento cieľ, HKG požiadal o zriadenie vo forme spoločného podniku.4.  Rada zistila, že štatút HKG je kompatibilný s ustanoveniami Zmluvy o Euratome týkajúcimi sa spoločných podnikov a že v danom čase mal projekt HKG rozhodujúci význam pre rozvoj jadrového priemyslu v Spoločenstve, a preto udelila HKG štatút spoločného podniku na obdobie 25 rokov začínajúce sa 1. januárom 1974.5.  HKG požiadal aj o určité výhody uvedené v prílohe III k Zmluve o Euratome.Berúc do úvahy, že:6.  jadrovú elektráreň malo vybudovať konzorcium podnikov Spoločenstva takmer výlučne z komponentov pochádzajúcich zo Spoločenstva;7.  výstavba jadrovej elektrárne by umožnila značné zlepšenie v oblasti technických postupov výroby elektrickej energie v priemyselnom meradle;8.  poskytnutie výhod uvedených v prílohe III k zmluve HKG by mohlo zmierniť finančné zaťaženie a obmedziť hospodárske riziko, ktoré sa spája s takýmto podnikom;9.  HKG mal sprístupniť Spoločenstvu nepatentovateľné informácie, ktoré by zhromaždila v priebehu realizácie projektu jadrovej elektrárne,Rada sa rozhodla, že poskytne niektoré z výhod uvedených v prílohe III k Zmluve o Euratome, najmä vo forme oslobodenia od niektorých daní. Tieto výhody boli poskytnuté na obdobie končiace tri roky po konečnom prevzatí jadrovej elektrárne podnikom.Pôvodné rozhodnutia10.  V júni 1974 Rada na návrh Komisie prijala dve rozhodnutia:11.  Rozhodnutie Rady 74/295/Euratom zo 4. júna 1974[1] o zriadení spoločného podniku Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)12.  Rozhodnutie Rady 74/296/Euratom zo 4. júna 1974[2] o poskytnutí výhod spoločnému podniku Hochtemperatur- Kernkraftwerk GmbH (HKG)Zmeny a doplnenia pôvodných rozhodnutí13.  Dňa 11. júla 1983 sa valné zhromaždenie spoločného podniku rozhodlo navýšiť upísané základné imanie spoločnosti. Toto navýšenie si vyžadovalo zmenu a doplnenie stanov spoločného podniku.Spoločný podnik tiež požiadal o predĺženie oslobodenia od „Kapitalverkehrsteuer“ poskytnutého v roku 1974 na vložený majetok zodpovedajúci uvedenému navýšeniu imania.14.  Berúc do úvahy, že:15.  zmena a doplnenie stanov nemali nijaký účinok na ustanovenia, ktorými sa riadil spoločný podnik a boli konzistentné s vývojom projektu;16.  a predĺženie výnimky by mohlo zredukovať finančné náklady a tým obmedziť hospodárske riziká spojené s takýmto podnikom,vo februári 1984 Rada prijala dve rozhodnutia upravujúce rozhodnutia z roku 1974, ktorá sa týkali navýšenia kapitálu HKG:17.  rozhodnutie Rady 84/104/Euratom z 21. februára 1984, ktorým sa schvaľuje zmena a doplnenie stanov spoločného podniku HKG[3]18.  rozhodnutie Rady 84/105/Euratom z 21. februára 1984, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 74/296/Euratom o poskytnutí výhod spoločnému podniku HKG[4].Prehľad o prevádzke elektrárne a dôvody zmeny cieľov19.  Dňa 1. júna 1987 HKG konečne spustil THTR 300. Elektráreň bola v prevádzke do 29. septembra 1988, keď bola vypnutá. Počas tohto obdobia sa jej prevádza viackrát prerušila pre poruchy.20.  Ekonomické a technické ťažkosti, ako aj ťažkosti s dodávkou palivových prvkov v kombinácii s problémami pri získavaní povolenia na opätovné uvedenie elektrárne do prevádzky vyplývajúcimi z finančnej neistoty viedli k rozhodnutiu o bezprostrednom definitívnom odstavení elektrárne prijatému 1. septembra 198921.  Odvtedy sa cieľmi spoločného podniku stali: odstavenie reaktora, vyprázdnenie aktívnej zóny reaktora, vybudovanie bezpečného uzavretia s dozorom. Dňa 13. decembra 1989 bola uzavretá zmluva o kontrolovanom vyraďovaní projektu THTR 300 medzi spolkovými orgánmi, spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko, HKG a jeho členmi. Zmluva obsahovala aj finančné ustanovenia.Nasledujúce ďalšie žiadosti HKG22.  Daňové zvýhodnenia, ktoré sa HKG poskytli rozhodnutím 74/296/Euratom, skončili 31. mája 1990, tri roky po konečnom prevzatí elektrárne podnikom, ku ktorému došlo 1. júna 1987.23.  Listami z 9. februára a 6. marca 1990 členovia HKG predložili žiadosť o predĺženie poskytnutých výhod až do ukončenia štatútu spoločného podniku HKG a o úpravu týchto výhod v súlade s vtedajšou situáciou podniku, ktorá si vyžadovala ďalšie finančné príspevky, na ktoré sa na účely zdaňovania hľadelo ako na majetkový vklad.24.  HKG implementoval program vyraďovania jadrovej elektrárne až po fázu odloženého vyraďovania s bezpečným uzavretím a potom navrhol vykonávať program dozoru nad príslušnými jadrovými zariadeniami.25.  Rada dospela k záveru, že v Spoločenstve neexistuje nijaký ekvivalent k týmto programom a že ich vykonávanie je preto dôležité z hľadiska poskytnutia užitočných skúseností jadrovému priemyslu a budúceho rozvoja jadrovej energetiky v Spoločenstve.26.  Rada tiež považovala za vhodné pomôcť HKG pri vykonávaní programov znížením finančného zaťaženia, a teda predĺžiť poskytnuté výhody27.  Rozhodnutím zo 16. novembra 1992[5] Rada predĺžila výhody poskytnuté HKG do dátumu skončenia platnosti rozhodnutia 74/295/Euratom.28.  Dňa 30. marca 1998 HKG požiadal Komisiu o predĺženie svojho štatútu spoločného podniku o ďalších 25 rokov.29.  Dôvodom, ktorý uviedla pre túto žiadosť, bola dôležitosť skúseností, ktoré by pri činnostiach definitívneho odstavenia a vyradenia mohol získať jadrový priemysel v Nemecku, Európe a na celom svete. Tento názor sa zakladal na skutočnosti, že THTR 300 je najväčší reaktor svojho druhu na svete a že jedinečná konfigurácia tohto zariadenia, najmä pokiaľ ide o uzavretie, poskytuje bezprecedentnú príležitosť na získanie skúseností týkajúcich sa výsledkov a nákladov na uzavretie.30.  HKG ďalej uviedol, že 13. novembra 1989 spolková republika, spolková krajina Severné Porýnie-Vestfálsko, HKG a jeho členova uzavreli rámcovú dohodu týkajúcu sa dokončenia záverečnej fázy projektu THTR 300. Rámcová dohoda a k nej pripojená zmena a doplnenie z 18. decembra 1996 sa týkajú jednotlivých fáz do roku 2009 vrátane financovania činností HKG.31.  Nemecko podporilo žiadosť HKG a vyhlásilo, že spolková vláda súhlasí s predĺžením udelených daňových zvýhodnení.32.  Na základe získaných informácií Komisia usúdila, že argumenty prijaté Radou v roku 1992 ešte vždy platia; konkrétne, že činnosti podniku zostávajú rovnaké a kontext, v ktorom ich vykonáva, je identický.33.  Nakoľko však dohoda uzavretá medzi spolkovou republikou, spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko, HKG a jeho členmi o financovaní činností HKG platí len na obdobie do 31. decembra 2009, Komisia navrhuje, aby Rada v súlade s obdobím dohodnutým medzi nemeckými orgánmi a HKG schválila predĺženie štatútu spoločného podniku a výhod poskytnutých HKG o rovnaké obdobie, teda do 31. decembra 2009.34.  Na základe návrhu Komisie Rada 7. mája 2002 predĺžila štatút spoločného podniku a výhody poskytnuté HKG do 31. decembra 2009[6].NAJNOVšÍ VÝVOJ35.  Listom z 26. apríla 2010 Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) Hamm požiadal o ďalšie predĺženie štatútu spoločného podniku, ktorý bol pôvodne zriadený rozhodnutím 74/295/Euratom a ktorý sa už raz predĺžil rozhodnutím Rady zo 7. mája 2002 o 11 rokov s účinnosťou od 1. januára 1999. Toto predĺženie by malo zahŕňať aj oslobodenie od dane z prevodu pozemkov, pozemkovej dane a dane z obchodných výnosov z dlhodobého dlhového úroku, ktoré bolo zároveň udelené.36.  HKG požiadal o predĺženie existujúceho štatútu na ďalších 25 rokov po 31. decembri 2009. Pri zdôvodnení HKG uviedol najmä tieto argumenty:37.  HKG sa prevádzkovaním prototypového projektu jadrovej elektrárne s tóriovým vysokoteplotným reaktorom v Hamm-Uentrope podujal na realizáciu úsporného otestovania technológie vysokoteplotných reaktorov na priemyselnej úrovni v záujme poskytnutia budúceho a dlhodobého zabezpečenia dodávok energie pre Nemecko.38.  Znalosti získavané na základe skúseností pri výrobe elektriny z jadrovej energie sa nemôžu obmedzovať len na výstavbu a prevádzku. V záujme úplnosti k nim treba pridať aj znalosti získané z plánovania odstavenia, samotného odstavovania, odloženého vyradenia s bezpečným uzavretím a vyraďovania (v tomto prípade technológie vysokoteplotných reaktorov).39.  Podľa názoru HKG znalosti získané počas obdobia udržiavania bezpečného uzavretia (čas uzavretia) a následného vyraďovania budú mať veľký význam pre jadrový priemysel v Európe i vo svete, a to najmä v čase, keď sa pri príprave zariadení IV. generácie znova začína uvažovať o technológii vysokoteplotných reaktorov, a rôzne fázy vyraďovania treba zahrnúť do získavania celkového obrazu (náklady na životný cyklus).40.  THTR 300 je najväčší reaktor na svete využívajúci guľové palivo (pebble-bed reactor) s reaktorovou tlakovou nádobou uloženou v železobetónovej šachte (RCRPV) a so vstavanou reflexnou keramickou výstelkou a izoláciou plynovodného potrubia odolnou voči horúcim plynom.41.  Špecifická povaha tohto bezpečne uzavretého zariadenia ponúka doteraz jedinečnú príležitosť na kalkuláciu údajov a nákladov na „kvázi pasívne“ bezpečné uzavretie zariadenia s RCRPV, najmä pokiaľ ide o náklady na energiu (vetranie, sušenie vzduchu atď), prevádzkové náklady, pravidelné testovanie a údržbu.42.  HKG očakáva, že konečné vyradenie zariadenia a s ním súvisiace pracovné činnosti, v aktívnej zóne jadrového reaktora i mimo nej, prinesú významné zistenia. Navyše odstránenie vnútorného povrchu RCRPV (nie všetky predpínacie prvky výstuže je možné definitívne uvoľniť) a odstránenie 550 Mg rádiologicky kontaminovaných keramických komponentov nainštalovaných v RCRPV prinesie nové znalosti o vyraďovaní vysokoteplotných reaktorov.43.  Zámerom HKG je naďalej dávať k dispozícii tieto zistenia členským štátom EÚ.44.  Zatiaľ nie je jasné, kedy sa môže vykonať vyraďovanie – dôležitým faktorom je, aby sa zabezpečilo vhodné úložisko pripravené na prijímanie materiálu – a preto HKG žiada o predĺženie štatútu spoločného podniku o 25 rokov.45.  Primárnu dôležitosť pre rozvoj jadrového priemyslu v Spoločenstve, ktorá je potrebná na udelenie štatútu „európskeho spoločného podniku“, uznala Rada už v rozhodnutí zo 16. novembra 1992 o predĺžení výhod poskytnutých spoločnému podniku HKG – čiže v čase odstavenia zariadenia THTR 300. Uznalo sa tiež, že v Spoločenstve neexistuje nijaký porovnateľný prípad, pokiaľ ide o programy odstavovania elektrární až po štádium bezpečného uzavretia a o zachovávanie a monitorovanie podmienok v takom „bezpečne uzavretom zariadení“. Zistilo sa tiež, že vykonávanie týchto programov vedie k užitočným skúsenostiam pre jadrový priemysel a budúci vývoj jadrovej energetiky v Spoločenstve.46.  Projekt THTR 300 bude aj naďalej dostávať významnú pomoc od nemeckej vlády a spolkovej krajiny Severné Porýnie-Vestfálsko. Toto bolo ustanovené zmluvou o kontrolovanom vyraďovaní projektu THTR 300 uzatvorenou v roku 1989, na základe ktorej sa okrem iného financuje pohotovostná prevádzka zariadenia THTR 300 po 31. decembri 2009.Vyhlásenie nemeckej vlády k žiadosti HKG o predĺženie štatútu spoločného podniku47.  Vo svojom oznámení Európskej komisii nemecká vláda podporila žiadosť HKG o predĺženie štatútu spoločného podniku najmä z týchto dôvodov:48.  HKG je podnik zodpovedný za tóriový vysokoteplotný reaktor v Hamm-Uentrope. THTR sa od roku 1989 nachádza vo fáze vyraďovania s cieľom úplne eliminovať zariadenie po dlhšej fáze bezpečného uzavretia (plánuje sa na 30 rokov). Čas úplného vyradenia závisí okrem iného od dostupnosti konečného úložiska vysokorádioaktívneho odpadu, ktorá sa zatiaľ nedá odhadnúť vzhľadom na neistú budúcnosť Gorlebenu.49.  Dá sa predpokladať, že fáza bezpečného uzavretia v THTR presiahne momentálne plánované obdobie. Táto fáza sa finančne zabezpečuje dohodou medzi spolkovým štátom, spolkovou krajinou SPV a HKG. Čas trvania tejto dohody o financovaní je však obmedzený do 31. decembra 2017.50.  Nezvyčajne dlhá fáza bezpečného uzavretia THTR, ktorú možno očakávať, a najmä neskoršie vyraďovacie práce týkajúce sa betónovej reaktorovej tlakovej nádoby (SRB) určite prinesú nové znalosti o vyraďovaní takýchto zariadení. Aj vyraďovacie práce týkajúce sa SRB, s ktorými doteraz neexistujú nijaké praktické skúsenosti, by predstavovali podstatný prvok nákladov. V tomto kontexte je ďalšie angažovanie HKG a jeho pridružených partnerov nevyhnutné rovnako ako predĺženie štatútu spoločného podniku.51.  Predĺženie by sa však malo pripustiť len do 31. decembra 2017 a nie na ďalších 25 rokov, ako požaduje HKG, pretože nemecká dohoda o financovaní je obmedzená týmto dátumom.52.  Spolková vláda sa vyslovila za takéto obmedzené trvanie, pretože nevidí dôvod na oddelenie štatútu spoločného podniku od času, dokedy platí nemecká úprava financovania.53.  Na základe toho spolková vláda podporuje predĺženie štatútu HKG ako spoločného podniku do 31. decembra 2017VPLYV NA ROZPOčET54.  Nijaký vplyv na rozpočet EÚ neexistuje.ZÁVER55.  Komisia je toho názoru, že argumenty prijaté radou v roku 2002, podporujúce predĺženie štatútu spoločného podniku HKG sú stále platné; konkrétne, že činnosti podniku zostávajú rovnaké a kontext, v ktorom ich vykonáva, je identický.56.  Dohoda uzavretá medzi spolkovou republikou Nemecko, spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko, HKG a jeho členmi o financovaní činností HKG platí len na obdobie do 31. decembra 2017.57.  Komisia preto navrhuje Rade, aby v súlade s obdobím dohodnutým medzi nemeckými orgánmi a HKG schválila predĺženie štatútu spoločného podniku HKG do 31. decembra 2017.2011/0061 (NLE)NávrhROZHODNUTIE RADYo predĺžení štatútu spoločného podniku Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 49,so zreteľom na návrh Komisie[7],keďže:58.  Rozhodnutím 74/295/Euratom[8] Rada zriadila Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (ďalej len „HKG“) ako spoločný podnik na obdobie 25 rokov od 1. januára 1974.59.  Cieľom HKG bolo vybudovať, zariadiť a prevádzkovať jadrovú elektráreň s kapacitou približne 300 MWe v Uetrope (okres Unna) v Spolkovej republike Nemecko.60.  Po prevádzkovaní v rokoch 1987 až 1988 bola konečne jadrová elektráreň 1. septembra 1989 v dôsledku technických a ekonomických ťažkostí vypnutá.61.  Od tohto dátumu bolo cieľom HKG implementovať program vyraďovania jadrovej elektrárne až po fázu odloženého vyraďovania s bezpečným uzavretím a potom vykonávať program dozoru nad uzavretými jadrovými zariadeniami.62.  Vo svojom rozhodnutí 92/547/Euratom zo 16. novembra 1992[9], ktorým sa predlžuje štatút „Kernkraftwerk Lingen GmbH“ ako spoločného podniku Rada uznala, že v Spoločenstve neexistuje nijaký ekvivalent k týmto programom, že ich vykonávanie je dôležité a že poskytujú užitočné skúsenosti jadrovému priemyslu a pre budúci rozvoj jadrovej energetiky v Spoločenstve.63.  So zámerom dosiahnuť tento cieľ HKG požiadal o predĺženie svojho štatútu spoločného podniku s účinnosťou od 1. januára 1999.64.  Rozhodnutím 2002/355/Euratom zo 7. mája 2002[10] Rada predĺžila štatút HKG ako spoločného podniku do 31. decembra 2009, aby umožnila HKG dokončiť programy vyraďovania a dozoru, predovšetkým zmiernením finančného zaťaženia.65.  Obdobie predĺženia zodpovedá trvaniu dohody uzavretej medzi Spolkovou republikou Nemecko, spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko, HKG a jeho členmi o financovaní činností HKG.66.  Listom z 26. apríla 2010 Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) Hamm požiadal o nové predĺženie štatútu spoločného podniku o ďalších 25 rokov na finalizáciu činností.67.  Predĺženie jeho štatútu spoločného podniku by malo HKG umožniť dokončenie programov vyraďovania a dozoru, predovšetkým zmiernením finančného zaťaženia.68.  Dohoda uzavretá medzi Spolkovou republikou Nemecko, spolkovou krajinou Severné Porýnie-Vestfálsko, HKG a jeho členmi o financovaní činností HKG platí len na obdobie do 31. decembra 2017.69.  Štatút spoločného podniku HKG by sa mal preto predĺžiť na rovnaké obdobie,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 170.  Štatút spoločného podniku v zmysle zmluvy udelený Hochtemperatur-Kernkraftwerk GmbH (HKG) sa týmto predlžuje o osem rokov s účinnosťou od 1. januára 2010.71.  Cieľom HKG bude implementovať program vyraďovania jadrovej elektrárne umiestenej v Uentrope (okres Unna) v Spolkovej republike Nemecko až po fázu odloženého vyraďovania s bezpečným uzavretím a potom vykonávať program dozoru nad uzavretými jadrovými zariadeniami.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom a HKG.V […]Za Radupredseda [1] Ú. v. ES L 165, 20.6.1974, s. 7 až 13.[2] Ú. v. ES L 165, 20.6.1974, s. 14 až 15.[3] Ú. v. ES L 58, 29.2.1984, s. 35.[4] Ú. v. ES L 58, 29.2.1984, s. 37.[5] Neuverejnené.[6] Ú. v. ES L 123, 2002/355/Euratom, 9.5.2002 s. 53; Ú. v. ES L 123, 2002/356/Euratom, 9.5.2002, s .54.[7][8] Ú. v. ES L 165, 20.6.1974, s. 7.[9] Ú. v. ES L 352, 2.12.1992, s. 9 až 12.[10] Ú. v. ES L 123, 9.5.2002, s. 53.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 6. 2016
            COM(2016) 313 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii nástroja flexibility na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcej migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Nariadením Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2 decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
               , sa umožňuje mobilizácia nástroja flexibility, aby sa dali financovať presne určené výdavky, ktoré by nebolo možné financovať v rámci stanovených stropov pre jeden alebo viacero okruhov viacročného finančného rámca.

               V súlade s článkom 11 nariadenia Rady č. 1311/2013 a bodom 12 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  2
               , po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov a vyčerpaní všetkých nepridelených rezerv v rámci výdavkového okruhu Bezpečnosť a občianstvo (okruh 3) Komisia navrhuje mobilizovať nástroj flexibility v roku 2017, pre ktorý je strop dostupnej ročnej sumy 471 miliónov EUR (ceny roku 2011), čo zodpovedá sume 530 miliónov EUR v bežných cenách.

               Táto mobilizácia sa týka sumy 530,0 milióna EUR nad rámec stropu okruhu 3 viacročného finančného rámca a je určená na financovanie podpory opatrení zameraných na riešenie migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy.

               Indikatívne platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce navrhovanej mobilizácii nástroja flexibility boli vypočítané na základe pravidiel uplatniteľných na predbežné financovanie, zúčtovanie predbežného financovania a konečné platby pre rôzne druhy opatrení, ktoré sa majú financovať, a sú uvedené v tabuľke:

               (v mil. EUR, v bežných cenách)

                        Rok

                        Platobné rozpočtové prostriedky súvisiace s mobilizáciou nástroja flexibility na opatrenia na riešenie utečeneckej krízy v roku 2017

                        2017

                        238,3

                        2018

                        91,0

                        2019

                        141,9

                        2020

                        58,8

                        Spolu

                        530,0

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii nástroja flexibility na financovanie okamžitých rozpočtových opatrení na riešenie pretrvávajúcej migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  3
               , a najmä na jej bod 12,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Nástroj flexibility je zavedený s cieľom umožniť financovanie jasne určených výdavkov, ktoré sa nemohli financovať v rámci limitov stropov dostupných pre jednu alebo viacero výdavkových kapitol.

               (2)Ako sa stanovuje v článku 11 nariadenia Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013
                  4
               , strop ročnej sumy dostupný pre nástroj flexibility je 471 miliónov EUR (ceny roku 2011).

               (3)Vzhľadom na naliehavé potreby treba mobilizovať významné dodatočné sumy na financovanie opatrení, ktorých cieľom je zmierniť migračnú, utečeneckú a bezpečnostnú krízu.

               (4)Po preskúmaní všetkých možností prerozdelenia rozpočtových prostriedkov v rámci stropu výdavkov pre okruh 3 (Bezpečnosť a občianstvo) sa ukazuje, že z nástroja flexibility treba mobilizovať 530 miliónov EUR nad rámec stropu v okruhu 3 s cieľom doplniť finančné prostriedky vo všeobecnom rozpočte Únie na rozpočtový rok 2017 na financovanie opatrení v oblasti migrácie, utečencov a bezpečnosti.

               (5)Na základe očakávaného profilu platieb by sa platobné rozpočtové prostriedky zodpovedajúce mobilizácii nástroja flexibility mali rozdeliť na niekoľko rozpočtových rokov podľa nasledujúceho odhadu: 238,3 milióna EUR na rok 2017, 91,0 miliónov EUR na rok 2018, 141,9 milióna EUR na rok 2019 a 58,8 milióna EUR na rok 2020.

               (6)S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu nástroja flexibility by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať od 1. januára 2017,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2017 sa nástroj flexibility zmobilizuje na poskytnutie sumy vo výške 530,0 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo).

               Táto suma sa použije na financovanie opatrení na riešenie pretrvávajúcej migračnej, utečeneckej a bezpečnostnej krízy.

               2.Na základe očakávaného profilu platieb budú platobné rozpočtové prostriedky n  mobilizáciu nástroja flexibility pridelené takto:

               a)238,3 milióna EUR v roku 2017,

               b)91,0 miliónov EUR v roku 2018,

               c)141,9 milióna EUR v roku 2019,

               d)58,8 milióna EUR v roku 2020.

               Konkrétne sumy na jednotlivé rozpočtové roky budú schválené v súlade s ročným rozpočtovým postupom.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2017.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).


Dôležité právne oznámenie

|

52005PC0392

Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa Nemecko oprávňuje na uzavretie dohody so Švajčiarskom, ktorá obsahuje výnimky z uplatňovania článkov 2 a 3 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu  /* KOM/2005/0392 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 26.8.2005KOM(2005) 392 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADY,ktorým sa Nemecko oprávňuje na uzavretie dohody so Švajčiarskom, ktorá obsahuje výnimky z uplatňovania článkov 2 a 3 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratuDÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHU |Dôvody a ciele návrhu V liste doručenom 14. januára 2005 na Generálny sekretariát Komisie Nemecko požiadalo o oprávnenie, podľa článku 30 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia, na uzatvorenie dohody so Švajčiarskom, ktorá obsahuje daňové výnimky z uplatňovania článkov 2 a 3 uvedenej smernice. Komisia informovala 17. januára 2005, v súlade s článkom 30 ods. 2 smernice Rady 77/388/EHS, ostatné členské štáty o podanej žiadosti a listom z 19. januára 2005 Komisia oznámila Nemecku, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti. |Všeobecný kontext Dohoda medzi Nemeckom a Švajčiarskom sa bude týkať stavby a údržby cezhraničného mosta cez Rýn medzi mestami Laufenburg (Bádensko-Württembersko) a Laufenburg (Aargau), ktorý spája nemeckú štátnu cestu B 34 a švajčiarsku cestu v kantóne Aargau K 130. Dohoda zabezpečuje, že tovar a služby dodané na stavbu a údržbu mosta budú podliehať švajčiarskej dani z pridanej hodnoty, a že za žiadnu z týchto dodávok sa neuloží nemecká daň z pridanej hodnoty. Dohoda takisto zabezpečuje, že tovar dovezený zo Švajčiarska do Nemecka bude oslobodený od dane z pridanej hodnoty pod podmienkou, že tovar sa použije na stavbu alebo údržbu tohto cezhraničného mosta. Táto odchýlka sa nevzťahuje na tovar, ktorý doviezol orgán verejnej moci na tie isté účely. Na základe princípu teritoriality, ktorý je stanovený v smernici 77/388/EHS sa vyžaduje, aby dodávky tovaru a služieb na nemeckom území podliehali nemeckej dani z pridanej hodnoty, zatiaľ čo na príslušné vykonané práce na švajčiarskom území, sa ustanovenia smernice Rady 77/388/EHS nevzťahujú. Uplatňovanie týchto ustanovení by znamenalo rozlišovať činnosti podľa toho, na ktorom území sa vykonali jednotlivé práce. Aj všetok tovar, ktorý bol dovezený zo Švajčiarska do Nemecka na stavbu alebo údržbu mosta by podliehal dani z pridanej hodnoty v Nemecku. Podľa názoru zmluvných štátov by uplatňovanie týchto pravidiel predstavovalo veľké daňové komplikácie pre podniky zodpovedné za uskutočnenie príslušných prác. Preto sa domnievajú, že daňové ustanovenia v návrhu dohody sú opodstatnené a uľahčia podnikom daňové povinnosti. Komisia súhlasí s navrhovaným spôsobom zdanenia prác na stavbu a údržbu a považuje zrieknutie sa výberu dane z pridanej hodnoty z tovaru dovezeného na použitie v týchto prácach za zjednodušenie, ktoré uľahčí príslušným podnikom uplatňovanie daňových pravidiel v porovnaní s uplatňovaním bežných pravidiel. |Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Je potrebné poznamenať, že Rada v minulosti už niekoľkokrát oprávnila Nemecko na uzavretie podobných dohôd o projektoch v pohraničných oblastiach s tretími krajinami, ktoré obsahovali podobné daňové ustanovenia, ako sa navrhujú tu. |Jednotnosť s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |KONZULTÁCIE SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU |Konzultácie so zúčastnenými stranami |Bez relevancie. |Zhromažďovanie a použitie expertízy |Externá expertíza nebola potrebná. |Hodnotenie vplyvu Návrh rozhodnutia má za cieľ zjednodušiť postup zdaňovania v súvislosti so stavbou a údržbou cezhraničného mosta, a preto predstavuje možný pozitívny hospodársky vplyv. V dôsledku malého rozsahu pôsobnosti výnimky bude vplyv v každom prípade obmedzený. |PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU |Zhrnutie navrhovaných opatrení Oprávnenie Nemecka uzavrieť dohodu so Švajčiarskom, ktorá obsahuje výnimky zo šiestej smernice Rady 77/388/EHS s ohľadom na územné uplatnenie DPH. |Právny základ Článok 30 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia. |Princíp subsidiarity Návrh patrí do oblasti výlučnej právomoci Spoločenstva. Princíp subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Princíp proporcionality Návrh je v súlade s princípom proporcionality z tohto (týchto) dôvodu(-ov). |Toto rozhodnutie sa týka oprávnenia udeliť členskému štátu výnimku na základe jeho vlastnej žiadosti a neukladá žiadnu povinnosť. |Vzhľadom na obmedzený rozsah pôsobnosti výnimky, osobitné opatrenie je úmerné sledovanému cieľu. |Výber nástrojov |Navrhované nástroje: iné. |Ostatné prostriedky by neboli vhodné z tohto (týchto) dôvodu(-ov). Podľa článku 30 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratu, je možné zohľadniť iba rozhodnutie Rady. |VPLYV NA ROZPOčET |Ak sa udelí oprávnenie, projekt by významne neovplyvnil vlastné zdroje Spoločenstva získané z dane z pridanej hodnoty. |-  NávrhROZHODNUTIA RADY,ktorým sa Nemecko oprávňuje na uzavretie dohody so Švajčiarskom, ktorá obsahuje výnimky z uplatňovania článkov 2 a 3 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov, týkajúcich sa daní z obratuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na šiestu smernicu Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu - spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia[1], najmä na jej článok 30,so zreteľom na návrh Komisie[2],Keďže:(1) Podľa článku 30 ods. 1 smernice 77/388/EHS môže Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, oprávniť členský štát, aby uzavrel dohodu s tretím štátom, ktorá môže obsahovať výnimky z tejto smernice.(2) V liste doručenom 14. januára 2005 na Generálny sekretariát Komisie Nemecko požiadalo o oprávnenie na uzavretie dohody so Švajčiarskom o stavbe a údržbe cezhraničného mosta cez Rýn medzi mestami Laufenburg (Bádensko-Württembersko) a Laufenburg (Aargau).(3) V súlade s článkom 30 ods. 2 smernice Rady 77/388/EHS Komisia informovala ostatné členské štáty listom zo dňa 17. januára 2005 o žiadosti predloženej Nemeckom. Listom zo dňa 19. januára 2005 Komisia oznámila Nemecku, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné pre posúdenie žiadosti.(4) Dohoda má zahŕňať ustanovenia o DPH, ktorými sa ustanovuje výnimka z článku 2 ods. 2 a článku 3 smernice 77/388/EHS týkajúca sa dodaného tovaru a služieb na stavbu a údržbu cezhraničného mosta a na tovar dovezený na tie isté účely.(5) Ak by sa neudelili výnimky zo smernice Rady 77/388/EHS, práce na stavbu a údržbu vykonané v Nemecku by mali podliehať nemeckej DPH, zatiaľ čo na práce vykonané vo Švajčiarsku by sa ustanovenia smernice Rady 77/388/EHS nevzťahovali. Okrem toho tovar dovezený zo Švajčiarska do Nemecka na stavbu alebo údržbu cezhraničného mosta podliehal nemeckej DPH.(6) Uplatňovanie týchto bežných pravidiel by znamenalo vážne daňové komplikácie pre podniky zodpovedné za vykonanie prác.(7) Táto výnimka má za cieľ zjednodušiť výber daní z prác, týkajúcich sa stavby a údržby uvedeného mosta.(8) Výnimka významne neovplyvní vlastné zdroje Spoločenstva pochádzajúce z DPH.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Nemecko sa týmto oprávňuje na uzavretie dohody so Švajčiarskom, ktorá môže obsahovať výnimky zo šiestej smernice Rady 77/388/EHS, tykajúcej sa stavby a údržby cezhraničného mosta cez Rýn medzi mestami Laufenburg (Bádensko-Württembersko) a Laufenburg (Aargau).Daňové ustanovenia predstavujúce výnimky sú stanovené v článkoch 2 a 3.Článok 2Odchylne od článku 3 šiestej smernice Rady 77/388/EHS sa bude časť mosta, ktorá sa nachádza na nemeckom území, považovať za časť švajčiarskeho územia na účely dodávok tovaru a služieb na stavbu a údržbu mosta.Článok 3Odchylne od článku 2 ods. 2 šiestej smernice Rady 77/388/EHS nebude tovar dovezený zo Švajčiarska do Nemecka podliehať dani z pridanej hodnoty pod podmienkou, že bude použitý na stavbu alebo údržbu mosta uvedeného v článku 1. Táto odchýlka sa však nevzťahuje na tovar, ktorý doviezol na rovnaké účely orgán verejnej moci.Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/66/ES (Ú. v. EÚ L 168, 1.5.2004, s. 35).[2] Ú. v. ES/EÚ C […], […], s. […].


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0243

Návrh rozhodnutie Rady o nezaradení metámu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku (Text s významom pre EHP)  /* KOM/2009/0243 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 25.5.2009KOM(2009) 243 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADYo nezaradení metámu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku(Text s významom pre EHP)DÔVODOVÁ SPRÁVAPriložený návrh rozhodnutia Rady sa týka nezaradenia metámu ako účinnej látky do zoznamu povolených látok (príloha I) smernice Rady 91/414/EHS a stiahnutia prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich túto látku. Návrh nezaradiť túto látku do uvedeného zoznamu vychádza z viacerých problémov, ktoré sa zistili počas hodnotenia tejto účinnej látky.Smernicou Rady 91/414/EHS sa vytvára harmonizovaný rámec pre povoľovanie a uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh. Účinné látky, ktoré sa majú používať ako prípravky na ochranu rastlín, sa posudzujú a povoľujú na úrovni Spoločenstva a zaraďujú sa do prílohy I k tejto smernici. Členské štáty posudzujú a povoľujú jednotlivé prípravky na ochranu rastlín obsahujúce účinné látky podľa harmonizovaných pravidiel.Údaje poskytnuté výrobným odvetvím najprv vyhodnotil spravodajský členský štát, v tomto prípade Belgicko, ktorý predložil návrh hodnotiacej správy. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zorganizoval preskúmanie pôvodného hodnotenia spôsobom peer review a Komisii 26. novembra 2008 predložil záver z posúdenia rizika, pokiaľ ide o metám.Počas hodnotenia tejto účinnej látky sa zistili viaceré problémy. Z dôvodu nedostatočných štúdií o rezíduách a nedostatku informácií o toxikologicky významnej nečistote N,N'-dimetyltiomočovina (DMTU) nebolo predovšetkým možné preukázať prijateľnosť vystavenia spotrebiteľov. Okrem toho sa v dôsledku rozsiahleho používania metámu do životného prostredia vypúšťa veľké množstvo nečistoty DMTU a nedostatok údajov, pokiaľ ide o jej správanie v životnom prostredí, vzbudzuje obavy.Návrh rozhodnutia o nezaradení tejto látky do zoznamu bol 26. februára 2009 predložený Stálemu výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, v ktorom:-  11 členských štátov hlasovalo za návrh (100 hlasov)-  11 členských štátov hlasovalo proti návrhu (139 hlasov)-  5 členských štátov sa zdržalo hlasovania (106 hlasov).Výbor nevydal žiadne stanovisko. Podľa článku 19 smernice 91/414/EHS a v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES musí preto Komisia predložiť Rade návrh v súvislosti s opatreniami, ktoré sa majú prijať, pričom Rada má tri mesiace na to, aby rozhodla kvalifikovanou väčšinou.Na návrh rozhodnutia sa nevzťahuje kontrolná právomoc Európskeho parlamentu (článok 8 rozhodnutia Rady 1999/468/ES).NávrhROZHODNUTIE RADYo nezaradení metámu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh[1], a najmä na jej článok 8 ods. 2 štvrtý pododsek,keďže:(1) V článku 8 ods. 2 smernice 91/414/EHS sa ustanovuje, že členský štát môže počas obdobia 12 rokov nasledujúcich po oznámení tejto smernice povoliť uvedenie na trh prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich účinné látky, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k tejto smernici a ktoré sú už na trhu dva roky po dátume oznámenia tejto smernice, zatiaľ čo sa uvedené látky v rámci pracovného programu postupne skúmajú.(2) V nariadeniach Komisie (ES) č. 451/2000[2] a (ES) č. 1490/2002[3] sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania tretej etapy pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 smernice 91/414/EHS a ustanovuje sa zoznam účinných látok, ktoré sa majú posúdiť vzhľadom na ich možné zaradenie do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Tento zoznam zahŕňa metám.(3) Účinky metámu na ľudské zdravie a životné prostredie sa posúdili v súlade s ustanoveniami nariadení (ES) č. 451/2000 a (ES) č. 1490/2002 na rad použití, ktoré navrhol oznamovateľ. Okrem toho sú v týchto nariadeniach určené spravodajské členské štáty, ktoré musia v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1490/2002 predložiť príslušné hodnotiace správy a odporúčania Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA). V prípade metámu bolo spravodajským členským štátom Belgicko a všetky príslušné informácie boli predložené 10. septembra 2007.(4) Hodnotiaca správa bola v rámci pracovnej skupiny EFSA pre hodnotenie preskúmaná členskými štátmi a EFSA spôsobom peer review a predložená Komisii 26. novembra 2008 vo forme záveru EFSA týkajúceho sa preskúmania účinnej látky metám spôsobom peer review z hľadiska posúdenia rizika pesticídov[4]. Členské štáty a Komisia preskúmali túto správu v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a 26. februára 2009 ju finalizovali vo forme revíznej správy Komisie týkajúcej sa metámu.(5) Počas hodnotenia tejto účinnej látky sa zistili viaceré problémy. Z dôvodu nedostatočných štúdií o rezíduách a nedostatku informácií o toxikologicky významnej nečistote N,N'-dimetyltiomočovina (DMTU) nebolo predovšetkým možné preukázať prijateľnosť vystavenia spotrebiteľov. Okrem toho sa v dôsledku rozsiahleho používania metámu do životného prostredia vypúšťa veľké množstvo nečistoty DMTU a nedostatok údajov, pokiaľ ide o jej správanie v životnom prostredí, vzbudzuje obavy. Na základe informácií sprístupnených v stanovených lehotách preto nebolo možné dospieť k záveru, že metám spĺňa kritériá na zaradenie do prílohy I k smernici 91/414/EHS.(6) Komisia vyzvala oznamovateľa, aby predložil svoje pripomienky k výsledkom preskúmania spôsobom peer review a aby sa vyjadril k tomu, či má v úmysle uvedenú látku ďalej podporovať. Oznamovateľ predložil svoje pripomienky, ktoré sa dôkladne preskúmali. Napriek argumentom, ktoré oznamovateľ predložil, však nebolo možné dané problémy vyriešiť, pričom posúdeniami vyhotovenými na základe informácií predložených a zhodnotených počas stretnutí odborníkov EFSA sa nepreukázalo, že za navrhovaných podmienok používania možno očakávať, že prípravky na ochranu rastlín obsahujúce metám vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) smernice 91/414/EHS.(7) Metám by sa preto nemal zaradiť do prílohy I k smernici 91/414/EHS.(8) Mali by sa prijať opatrenia na zabezpečenie odobratia povolení udelených na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce metám v rámci stanovenej lehoty a na zabezpečenie toho, že tieto povolenia sa nebudú obnovovať a že sa na takéto výrobky nebudú udeľovať nové povolenia.(9) Každé obdobie odkladu udelené členským štátom na likvidáciu, skladovanie, uvádzanie na trh a používanie existujúcich zásob prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich metám by sa malo obmedziť na dvanásť mesiacov, aby sa mohli existujúce zásoby využiť v jednom ďalšom vegetačnom období. Tým sa zabezpečí, že prípravky na ochranu rastlín obsahujúce metám budú poľnohospodárom naďalej k dispozícii 18 mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia.(10) Toto rozhodnutie nemá vplyv na predkladanie žiadostí týkajúcich sa metámu v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS, podrobné pravidlá vykonávania ktorej sú stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 33/2008 zo 17. januára 2008, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá na uplatňovanie smernice Rady 91/414/EHS, pokiaľ ide o riadne a skrátené konanie pre hodnotenie účinných látok, ktoré boli súčasťou pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 uvedenej smernice, ale neboli zaradené do prílohy I k uvedenej smernici[5], v súvislosti s jeho možným zaradením do prílohy I k tejto smernici.(11) Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat nevydal stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Metám sa nezaraďuje ako účinná látka do prílohy I k smernici 91/414/EHS.Článok 2Členské štáty zabezpečia, aby sa:a) povolenia na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce metám odobrali do [… VLOŽTE DÁTUM 6 MESIACOV OD DÁTUMU PRIJATIA TOHTO ROZHODNUTIA ];b) odo dňa uverejnenia tohto rozhodnutia neudelili ani neobnovili žiadne povolenia na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce metám.Článok 3Každé obdobie odkladu udelené členskými štátmi v súlade s ustanoveniami článku 4 ods. 6 smernice 91/414/EHS musí byť čo najkratšie a uplynie najneskôr dňa [… VLOŽTE DÁTUM 18 MESIACOV OD PRIJATIA TOHTO ROZHODNUTIA ].Článok 4Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.[2] Ú. v. ES L 55, 29.2.2000, s. 25.[3] Ú. v. ES L 224, 21.8.2002, s. 23.[4] Vedecká správa EFSA (2008) 203, Záver z preskúmania účinnej látky metám spôsobom peer review z hľadiska posúdenia rizika pesticídov (finalizovaná 26. novembra 2008).[5] Ú. v. EÚ L 15, 18.1.2008, s. 5.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli10. 10. 2016
            COM(2016) 649 final
            2016/0317(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu zriadenom Dohodou o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dôvody a ciele návrhu

               Pripojený návrh predstavuje právny nástroj na stanovenie pozícií Únie, ktoré sa majú prijať v jej mene v orgáne zriadenom dohodou o pridružení medzi Úniou a treťou krajinou. Konkrétne sa týka vykonávania Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), pokiaľ ide o prijatie zoznamu rozhodcov na urovnávanie sporov v záležitostiach súvisiacich s obchodom.

               Dohoda bola podpísaná 27. júna 2014 a v čiastočnom rozsahu sa predbežne vykonávala od 1. septembra 2014 až do jej ratifikácie členskými štátmi. Rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/839 z 23. mája 2016
                  1
                sa schválilo uzavretie dohody. Dohoda nadobudla platnosť 1. júla 2016 v súlade s jej článkom 464 ods. 2.

               Dohodou sa zriadil Výbor pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu, ktorý monitoruje vykonávanie hlavy V dohody (Obchod a záležitosti súvisiace s obchodom) a rieši súvisiace otázky. Tento výbor má zostaviť zoznam rozhodcov na zabezpečenie riadneho fungovania mechanizmu na urovnávanie sporov, ako sa stanovuje v článku 404 dohody.

               Týmto návrhom sa nahrádza návrh Komisie COM(2015) 390 final
                  2
               . Nahradenie je potrebné, pretože dvaja rozhodcovia navrhnutí Moldavskou republikou už nespĺňajú podmienky stanovené v článku 404 ods. 2 dohody. Moldavská republika navrhla a Európska komisia odporúča Rade schváliť ďalších dvoch kandidátov, ktorí spĺňajú podmienky stanovené v článku 404 ods. 2 dohody. Predkladaný návrh navyše odráža skutočnosť, že dohoda nadobudla platnosť 1. júla 2016.

               Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

               Týmto návrhom sa na základe ustanovení uvedenej dohody vykonáva spoločná obchodná politika Únie voči krajine Východného partnerstva. Jeho cieľom je zriadiť potrebné inštitucionálne nástroje umožňujúce Únii a Moldavskej republike účinne riešiť dvojstranné spory týkajúce sa uplatňovania a výkladu tejto dohody. Návrh je v súlade s prístupom Únie k pravidlám urovnávania sporov vyrokovaným alebo vykonávaným v rámci dohôd o voľnom obchode s inými obchodnými partnermi.

               Súlad s ostatnými politikami Únie

               Tento návrh je v súlade s ostatnými vonkajšími politikami Únie, najmä európskou susedskou politikou a politikou rozvojovej spolupráce vo vzťahu k Moldavskej republike, a dopĺňa ich.

               2.Právny základ, subsidiarita a proporcionalita

               Právny základ

               Právnym základom na určenie pozície, ktorú má Únia zaujať vo výboroch zriadených na základe dohody, je Zmluva o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 207 ods. 4 v spojení s jej článkom 218 ods. 9.

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Spoločná obchodná politika je v súlade s článkom 3 ZFEÚ vymedzená ako oblasť, ktorá patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

               Proporcionalita

               Tento návrh je potrebný, aby sa mohli vykonať medzinárodné záväzky Únie stanovené v dohode s Moldavskou republikou.

               Výber nástroja

               Tento návrh je v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ, v ktorom sa stanovuje, že rozhodnutia prijíma Rada. Neexistuje žiadny iný právny nástroj, ktorý by sa mohol použiť na dosiahnutie cieľa vyjadreného v tomto návrhu.

               3. VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Konzultácie so zainteresovanými stranami sa na tento návrh neuplatňujú.

               Získavanie a využívanie expertízy

                  Komisia zohľadnila informácie, ktoré poskytli členské štáty v posledných rokoch, pokiaľ ide o občanov Únie, ktorí sú vhodní a kvalifikovaní konať ako rozhodcovia vo veci sporov predložených na základe obchodných dohôd Únie.

               Posúdenie vplyvu

                  Návrh sa týka vykonávania inštitucionálnych aspektov dohody medzi Úniou a Moldavskou republikou, a najmä jej hlavy V o obchode a záležitostiach súvisiacich s obchodom. Návrh nemá žiadny vplyv na hospodársku, sociálnu ani environmentálnu politiku Únie. Dohoda nadobudla platnosť 1. júla 2016 a jej vykonávanie je len v počiatočnom štádiu.

               Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Na dohodu medzi Úniou a Moldavskou republikou sa nevzťahujú postupy Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti, nevyplývajú z nej žiadne náklady pre malé a stredné podniky, ani nepredstavuje žiadny problém z hľadiska digitálneho prostredia.

               Základné práva

               Návrh nemá dôsledky na ochranu základných práv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Neuplatňuje sa.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Vykonávanie dohody pravidelne preskúmava Rada pre pridruženie medzi EÚ a Moldavskou republikou. Európska komisia sa takisto zaviazala, že bude Európskemu parlamentu každoročne podávať správy o vykonávaní hlavy V dohody (Obchod a záležitosti súvisiace s obchodom) vrátane prvkov zahrnutých do tohto návrhu.

               Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Cieľom návrhu je prijať pozíciu Únie v súvislosti s vykonávaním obchodnej časti dohody medzi Úniou a Moldavskou republikou. Hlava V (Obchod a záležitosti súvisiace s obchodom) uvedenej dohody obsahuje kapitolu 14 (Urovnávanie sporov), v ktorej sa stanovuje mechanizmus na riešenie obchodných sporov medzi zmluvnými stranami dohody týkajúcich sa uplatňovania alebo výkladu obchodnej časti tejto dohody. V rozhodcovskom konaní uvedenom v kapitole 14 sa stanovuje, že sťažujúca sa zmluvná strana môže na vyriešenie dvojstranného sporu požiadať o zriadenie rozhodcovského tribunálu. V článku 404 dohody sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zloženia tohto tribunálu. V dohode sa predpokladá zostavenie zoznamu kvalifikovaných osôb, ktoré môžu pôsobiť ako rozhodcovia. V súlade s tým bol s vládou Moldavskej republiky prediskutovaný návrh zoznamu rozhodcov, ktorí sú ochotní a schopní pôsobiť v rozhodcovskom tribunáli, pričom sa stanovili piati kandidáti na rozhodcov navrhnutí Úniou, piati kandidáti na rozhodcov navrhnutí Moldavskou republikou a piati štátni príslušníci tretích krajín, ktorí môžu plniť funkciu predsedu rozhodcovského tribunálu. Tento zoznam sa bude používať v prípadoch, keď bude potrebné zriadiť rozhodcovský tribunál.

               2016/0317 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu zriadenom Dohodou o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej
                  3
                (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 1. júla 2016.

               (2)V článku 404 ods. 1 dohody sa stanovuje, že Výbor pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu v zmysle článku 438 ods. 4 dohody sa má dohodnúť na zozname osôb, ktoré budú pôsobiť ako rozhodcovia v konaniach na urovnávanie sporov, a to do šiestich mesiacov od nadobudnutia platnosti dohody.

               (3)V súlade článkom 404 ods. 1 dohody bol s vládou Moldavskej republiky prediskutovaný návrh zoznamu rozhodcov, ktorí majú pôsobiť v rozhodcovskom tribunáli, pričom sa stanovili piati kandidáti na rozhodcov navrhnutí Úniou, piati kandidáti na rozhodcov navrhnutí Moldavskou republikou a piati štátni príslušníci tretích krajín, ktorí môžu plniť funkciu predsedu rozhodcovského tribunálu.

               (4)Je preto vhodné určiť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v rámci Výboru pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu v súvislosti so zoznamom osôb, ktoré majú pôsobiť ako rozhodcovia v konaniach na urovnávanie sporov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorú má zaujať Európska únia v rámci Výboru pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu v súvislosti s prijatím zoznamu osôb, ktoré majú zastávať funkciu rozhodcov v konaniach na urovnávanie sporov, vychádza z návrhu rozhodnutia uvedeného výboru pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Menšie zmeny v návrhu rozhodnutia môžu zástupcovia Únie vo Výbore pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu dohodnúť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Rozhodnutie Výboru pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu sa po jeho prijatí uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2016, s. 28.

                     (2)

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1469533573883&uri=CELEX:52015PC0390

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady 2014/492/EÚ zo 16. júna 2014 o podpise, v mene Európskej únie, a o predbežnom vykonávaní Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (Ú. v. EÚ L 260, 30.8.2014, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli10. 10. 2016
            COM(2016) 649 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie vo Výbore pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu zriadenom Dohodou o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej

               Návrh

               Rozhodnutie Výboru pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu EÚ – MOLDAVSKÁ REPUBLIKA č. 1/2016

               z... 2016

               o stanovení zoznamu rozhodcov podľa článku 404 ods. 1 Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej

               Výbor PRE PRIDRUŽENIE V ZLOŽENÍ PRE OTÁZKY OBCHODU,

               so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej, podpísanú v Bruseli 27. júna 2014, a najmä na jej článok 404 ods. 1,

               keďže:

               (1)Dohoda o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) nadobudla platnosť 1. júla 2016.

               (2)V súlade s článkom 404 ods. 1 dohody má Výbor pre pridruženie v zložení pre otázky obchodu v zmysle článku 438 ods. 4 dohody zostaviť zoznam 15 osôb, ktoré majú pôsobiť ako rozhodcovia v konaniach na urovnávanie dvojstranných sporov, a to najneskôr do šiestich mesiacov po nadobudnutí platnosti dohody,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Zoznam osôb, ktoré môžu pôsobiť ako rozhodcovia na účely článku 404 ods. 1 Dohody o pridružení medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej, sa stanovuje v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V … dňa …

                        Za Výbor pre pridruženie

                        v zložení pre otázky obchodu

                        predseda

               PRÍLOHA

               ZOZNAM ROZHODCOV PODĽA ČLÁNKU 404 ODS. 1 DOHODY

               Rozhodcovia, ktorých navrhla Moldavská republika

               1.Mihail BURUIANĂ

               2.Procop BURUIANA

               3.Octavian CAZAC

               4.Lilia GRIBINCEA

               5.Viorel RUSU

               Rozhodcovia, ktorých navrhla Európska únia

               1.Jacques BOURGEOIS

               2.Claus–Dieter EHLERMANN

               3.Pieter Jan KUIJPER

               4.Giorgio SACERDOTI

               5.Ramon TORRENT

               Predsedovia

               1.Leora BLUMBERG (Južná Afrika)

               2.William DAVEY (USA)

               3.Merit JANOW (USA)

               4.Helge SELAND (Nórsko)

               5.David UNTERHALTER (Južná Afrika )