               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 2. 2020
            COM(2020) 70 final
            2020/0030(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               V Zmluve o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že členské štáty majú považovať svoje hospodárske politiky a podporu zamestnanosti za vec spoločného záujmu a koordinovať svoju činnosť v rámci Rady. Uvádza sa v nej, že Rada má prijať usmernenia pre politiky zamestnanosti (článok 148), pričom tieto usmernenia musia byť zlučiteľné s uvedenými hlavnými smermi hospodárskych politík (článok 121).

               Kým hlavné smery hospodárskych politík zostávajú v platnosti bez časového obmedzenia, usmernenia pre politiky zamestnanosti treba vypracovať každý rok. Usmernenia boli prvýkrát prijaté spoločne („integrovaný balík“) v roku 2010 na podporu stratégie Európa 2020. Zostali stabilné do roku 2014. Revidované integrované usmernenia boli prijaté v roku 2015. V roku 2018 boli usmernenia pre politiky zamestnanosti zosúladené so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý v novembri 2017 vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia na podporu reforiem na vnútroštátnej úrovni a na usmernenie obnoveného procesu konvergencie v celej Európe, a tie isté usmernenia sa uplatňovali aj v roku 2019. Usmernenia okrem vymedzenia rozsahu pôsobnosti a nasmerovania, čo sa týka koordinácie politiky členských štátov, tiež poskytujú základ pre odporúčania pre jednotlivé krajiny v príslušných oblastiach. Spolu s hlavnými smermi hospodárskych politík sa usmernenia pre politiky zamestnanosti predkladajú ako rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (časť II integrovaných usmernení).

               Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov boli zmenené s cieľom zosúladiť text, v ktorom sa spájajú štyri rozmery ročnej stratégie udržateľného rastu, a najmä rozmer environmentálnej udržateľnosti, pričom sa zapracovala vízia silnejšej sociálnej Európy pre spravodlivé transformácie a začlenili sa ciele OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja.

               Revidované „usmernenia pre politiky zamestnanosti“:

               Usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

               Usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám

               Usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

               Usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

               2020/0030 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 148 ods. 2,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  1
               ,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  2
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  3
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť
                  4
               ,

               keďže:

               (1)Členské štáty a Únia majú pracovať na rozvoji koordinovanej stratégie zamestnanosti so zameraním najmä na podporu kvalifikovanej, vyškolenej a pružnej pracovnej sily, ako aj na trhy práce, ktoré reagujú na hospodárske zmeny v záujme dosiahnutia cieľov plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, vyváženého rastu a vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšenia jeho kvality, stanovených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Členské štáty považujú podporu zamestnanosti za záležitosť spoločného záujmu a koordinujú svoje zodpovedajúce činnosti v Rade, zohľadňujúc pritom vnútroštátne skúsenosti týkajúce sa zodpovednosti sociálnych partnerov.

               (2)Únia má bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporovať sociálnu spravodlivosť a ochranu, ako aj rodovú rovnosť, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv dieťaťa. Únia má pri vymedzovaní a vykonávaní svojich politík a činností prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, so zárukou primeranej sociálnej ochrany, s bojom proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania a odbornej prípravy, ako sa stanovuje v článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               (3)Únia v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) vypracovala a vykonáva nástroje na koordináciu politík v oblasti hospodárstva a zamestnanosti. Súčasťou týchto nástrojov sú tieto usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov a hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie stanovené v odporúčaní Rady (EÚ) 2015/1184
                  5
               , ktoré spolu tvoria integrované usmernenia. Vzhľadom na vzájomnú prepojenosť medzi členskými štátmi sa nimi má riadiť vykonávanie politiky v členských štátoch a Únii. Výsledný súbor koordinovaných európskych a vnútroštátnych politík a reforiem by mal byť vhodným súborom udržateľných politík v oblasti hospodárstva a zamestnanosti, vďaka ktorému by sa mali dosiahnuť pozitívne vedľajšie účinky.

               (4)Usmernenia pre politiky zamestnanosti sú v súlade s Paktom stability a rastu, s platnými právnymi predpismi Únie a rozličnými iniciatívami Únie vrátane odporúčania Rady z 22. apríla 2013 o zavedení záruky pre mladých ľudí
                  6
               , odporúčanie Rady z 15. februára 2016 týkajúce sa integrácie dlhodobo nezamestnaných do trhu práce
                  7
               , odporúčanie Rady z 19. decembra 2016 s názvom Cesty zvyšovania úrovne zručností
                  8
               , odporúčanie Rady z 15. marca 2018 týkajúce sa európskeho rámca pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu
                  9
               , odporúčanie Rady z 22. mája 2018 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie
                  10
               , odporúčanie Rady z 22. mája 2019 týkajúce sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve
                  11
                odporúčanie Rady z 8. novembra 2019 o prístupe k sociálnej ochrane
                  12
               .

               (5)V rámci európskeho semestra sa spájajú rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovanú mnohostrannú spoluprácu, pokiaľ ide o politiky v oblasti hospodárstva a zamestnanosti, a dohľad nad týmito politikami. Pri presadzovaní environmentálnej udržateľnosti, produktivity, spravodlivosti a stability európsky semester spája zásady Európskeho piliera sociálnych práv vrátane intenzívnej spolupráce so sociálnymi partnermi, s občianskou spoločnosťou a inými zainteresovanými stranami. Podporuje dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja
                  13
               . Politiky Únie a členských štátov v oblasti zamestnanosti a hospodárstva by mali ísť ruka v ruke s prechodom Európy na klimaticky neutrálne, environmentálne udržateľné a digitálne hospodárstvo, pričom by sa mala zlepšiť konkurencieschopnosť, podporovať inovácia, sociálna spravodlivosť a rovnaké príležitosti a mali by sa riešiť nerovnosti a regionálne rozdiely.

               (6)Zmena klímy a výzvy súvisiace so životným prostredím, globalizácia, digitalizácia a demografické zmeny zmenia európske hospodárstva a spoločnosti. Únia a jej členské štáty by mali spolupracovať s cieľom účinne riešiť tieto štrukturálne faktory a podľa potreby prispôsobiť existujúce systémy, pričom by mali uznávať úzku vzájomnú závislosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov a súvisiacich politík. To si vyžaduje koordinované, ambiciózne a účinné politické opatrenia na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni v súlade so ZFEÚ a s právnymi predpismi Únie o správe hospodárskych záležitostí. Takéto politické opatrenia by mali zahŕňať oživenie udržateľných investícií, obnovený záväzok vykonávať v náležitej postupnosti štrukturálne reformy zlepšujúce produktivitu, hospodársky rast, sociálnu a územnú súdržnosť, vzostupnú konvergenciu, odolnosť a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti. Mali by byť kombináciou opatrení na strane ponuky a dopytu, pričom by sa mal zároveň zohľadňovať ich vplyv na životné prostredie a zamestnanosť a ich sociálny vplyv.

               (7)Európsky parlament, Rada a Komisia podpísali medziinštitucionálne vyhlásenie o Európskom pilieri sociálnych práv
                  14
               . V rámci tohto piliera sa stanovuje dvadsať zásad a práv na podporu dobre fungujúcich trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré sú rozdelené do troch kategórií: rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky a sociálna ochrana a začlenenie. Tieto zásady a práva usmerňujú našu stratégiu a zabezpečujú, aby prechod na klimatickú neutrálnosť a udržateľnosť životného prostredia, digitalizáciu a demografické zmeny boli spravodlivé a sociálne spravodlivé. Pilier predstavuje referenčný rámec na monitorovanie výsledkov v oblasti zamestnanosti a sociálnych opatrení členských štátov, podporu reforiem na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a na zosúladenie „sociálnych“ a „trhových“ aspektov v dnešnom modernom hospodárstve, a to aj prostredníctvom podpory sociálneho hospodárstva.

               (8)Reformy trhu práce vrátane vnútroštátnych mechanizmov stanovovania miezd by mali nadväzovať na vnútroštátnu prax v oblasti sociálneho dialógu a poskytovať potrebný priestor na široké posúdenie sociálno-ekonomických otázok vrátane zlepšenia udržateľnosti, konkurencieschopnosti, inovácie, vytvárania pracovných miest, politík celoživotného vzdelávania a odbornej prípravy, pracovných podmienok, vzdelávania a zručností, verejného zdravia a začlenenia a reálnych príjmov.

               (9)Členské štáty a Únia by mali zabezpečiť, aby boli zmeny spravodlivé a sociálne primerané, aby sa posilňovalo úsilie o inkluzívnu a odolnú spoločnosť, v ktorej sú ľudia chránení a splnomocnení na predvídanie a riadenie zmien, a kde sa môžu aktívne podieľať na živote spoločnosti a hospodárstva. Mala by sa riešiť diskriminácia vo všetkých jej formách. Mal by sa zabezpečiť prístup a príležitosti pre všetkých a chudoba a sociálne vylúčenie (aj v prípade detí) by sa mali zredukovať, a to najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a systémov sociálnej ochrany a odstránením prekážok, ktoré bránia vzdelávaniu, odbornej príprave a účasti na trhu práce, vrátane prostredníctvom investícií do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Včasný a rovnocenný prístup k cenovo dostupným službám zdravotnej starostlivosti vrátane prevencie a podpory zdravia majú v kontexte starnúcich spoločností osobitný význam. Viac by sa mal využiť potenciál osôb so zdravotným postihnutím prispievať k hospodárskemu rastu a sociálnemu rozvoju. Na pracoviskách v Únii sa ujímajú nové hospodárske a obchodné modely a v dôsledku toho sa takisto menia pracovnoprávne vzťahy. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v rámci nových pracovnoprávnych vzťahov vyplývajúcich z nových foriem práce zachovával a posilňoval európsky sociálny model.

               (10)Tieto integrované usmernenia by mali byť základom odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré môže Rada adresovať členským štátom. Členské štáty by mali v plnej miere využívať Európsky sociálny fond plus a iné fondy Únie vrátane Fondu na spravodlivú transformáciu a Fondu InvestEU s cieľom podporovať zamestnanosť, sociálne investície, sociálne začlenenie, prístupnosť, podporovať zvyšovanie a rekvalifikáciu pracovnej sily, celoživotné vzdelávanie a kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu pre všetkých vrátane digitálnej gramotnosti a digitálnych zručností. Hoci sú integrované usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.

               (11)Výbor pre zamestnanosť a Výbor pre sociálnu ochranu by mali monitorovať vykonávanie príslušných politík so zreteľom na usmernenia pre zamestnanosť a v súlade so svojim príslušným mandátom vyplývajúcim zo zmluvy. Tieto výbory a iné prípravné orgány Rady zapojené do koordinácie hospodárskych a sociálnych politík by mali úzko spolupracovať. Malo by sa pokračovať v dialógu o politike medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, najmä pokiaľ ide o usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov.

               (12)S Výborom pre sociálnu ochranu sa konzultovalo,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa prijímajú usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré sú uvedené v prílohe. Tieto usmernenia sú súčasťou integrovaných usmernení.

               Článok 2

               Členské štáty zohľadnia usmernenia uvedené v prílohe vo svojich politikách zamestnanosti a programoch reforiem, ktoré sa predkladajú v súlade s článkom 148 ods. 3 ZFEÚ.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (2)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (4)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (5)

                        Odporúčanie Rady (EÚ) 2015/1184 zo 14. júla 2015 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Európskej únie (Ú. v. EÚ L 192, 18.7.2015, s. 27).

                     (6)

                        Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.

                     (7)

                        Ú. v. EÚ C 67, 20.2.2016, s. 1.

                     (8)

                        Ú. v. EÚ C 484, 24.12.2016, s. 1.

                     (9)

                        Ú. v. EÚ C 153, 2.5.2018, s. 1.

                     (10)

                        Ú. v. EÚ C 189, 4.6.2018, s. 1 – 13.

                     (11)

                        Ú. v. EÚ C 189, 5.6.2019, s. 4 – 14.

                     (12)

                        Ú. v. EÚ C 387, 15.11.2019, s. 1 – 8.

                     (13)

                        Rezolúcia BR OSN A/RES/70/1.

                     (14)

                        Ú. v. EÚ C 428, 13.12.2017, s. 10.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 2. 2020
            COM(2020) 70 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov

               PRÍLOHA

               Usmernenie č. 5: Zvyšovanie dopytu po pracovnej sile

               Členské štáty by mali aktívne podporovať udržateľné sociálne trhové hospodárstvo a uľahčovať a podporovať investície do vytvárania kvalitných pracovných miest. Na tento účel by mali znížiť prekážky, ktorým čelia podniky pri zamestnávaní ľudí, podporovať zodpovedné podnikanie a skutočnú samostatnú zárobkovú činnosť, a najmä podporovať vytváranie a rast mikropodnikov, malých a stredných podnikov, a to aj prostredníctvom prístupu k finančným prostriedkom. Členské štáty by mali aktívne podporovať rozvoj sociálneho hospodárstva, posilňovať sociálne inovácie, sociálne podniky a podnecovať tieto inovačné spôsoby práce, vytvárať kvalitné pracovné príležitosti a sociálne výhody na miestnej úrovni.

               Daňové zaťaženie by sa malo presunúť z práce na iné zdroje zdanenia, ktoré sú priaznivejšie pre zamestnanosť a inkluzívny rast a zároveň by sa malo zosúladiť s cieľmi v oblasti klímy a životného prostredia, a to so zreteľom na prerozdeľovací účinok daňového systému, a zároveň by sa mali chrániť príjmy na zabezpečenie primeranej sociálnej ochrany a výdavky na podporu rastu.

               Členské štáty, ktoré majú zavedené vnútroštátne mechanizmy na stanovovanie zákonných minimálnych miezd, by mali zabezpečiť účinné zapojenie sociálnych partnerov transparentným a predvídateľným spôsobom, čo by umožnilo, aby mzdy dokázali primerane reagovať na vývoj produktivity, a zabezpečili sa spravodlivé mzdy, ktoré umožňujú dôstojnú životnú úroveň, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať skupinám s nižším a stredným príjmom s cieľom vzostupnej konvergencie. Tieto mechanizmy by mali zohľadňovať hospodársku výkonnosť naprieč regiónmi a odvetviami. Členské štáty by mali podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie s ohľadom na stanovovanie miezd. Členské štáty a sociálni partneri by mali rešpektovať vnútroštátne postupy a zároveň zabezpečiť, aby všetci pracovníci mali nárok na primerané a spravodlivé mzdy prostredníctvom kolektívnych zmlúv alebo primeraných zákonných minimálnych miezd s prihliadnutím na ich vplyv na konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest a chudobu pracujúcich.

               Usmernenie č. 6: Zvyšovanie ponuky pracovnej sily a zlepšovanie prístupu k zamestnaniu, zručnostiam a kompetenciám

               V kontexte technologických, environmentálnych a demografických zmien by členské štáty mali podporovať udržateľnosť, produktivitu, zamestnateľnosť a ľudský kapitál, posilňovať príslušné znalosti, zručnosti a kompetencie v priebehu celého života ľudí, ktoré zodpovedajú súčasným a budúcim potrebám trhu práce. Členské štáty by sa tiež mali prispôsobiť a investovať do svojich systémov vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom poskytovať vysokokvalitné a inkluzívne vzdelávanie vrátane odborného vzdelávania a prípravy. Členské štáty by mali spolupracovať so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi vzdelávania a odbornej prípravy, podnikmi a inými zainteresovanými stranami s cieľom riešiť štrukturálne nedostatky systémov vzdelávania a odbornej prípravy a zlepšiť ich kvalitu a relevantnosť pre trh práce, a to aj s cieľom umožniť environmentálnu transformáciu. Osobitná pozornosť by sa mala venovať výzvam učiteľského povolania. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy by mali vybaviť všetkých študentov kľúčovými kompetenciami vrátane základných a digitálnych zručností, ako aj prierezových kompetencií, aby položili základy pre adaptabilitu v neskoršom živote. Členské štáty by sa mali snažiť zabezpečiť prevod nárokov na odbornú prípravu počas zmien v profesionálnej kariére, prípadne aj prostredníctvom individuálnych vzdelávacích účtov. Mali by umožniť každému predvídať a lepšie sa prispôsobiť potrebám trhu práce, najmä prostredníctvom neustálej rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručností, s cieľom podporiť spravodlivé prechody pre všetkých, posilniť sociálne výsledky, riešiť nedostatok pracovných síl na trhu práce a zlepšiť celkovú odolnosť hospodárstva voči otrasom.

               Členské štáty by mali podporovať rovnaké príležitosti pre všetkých prostredníctvom riešenia nerovností v systémoch vzdelávania a odbornej prípravy, a to aj poskytovaním prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu v ranom detstve. Mali by zvýšiť celkovú úroveň vzdelania, znížiť počet mladých ľudí, ktorí predčasne ukončujú školskú dochádzku, zlepšiť prístup k terciárnemu vzdelávaniu a jeho dokončeniu a zvýšiť účasť dospelých na ďalšom vzdelávaní, najmä u študentov zo znevýhodneného prostredia, ktorí sú najmenej kvalifikovaní. Vzhľadom na nové požiadavky v oblasti digitálnych, zelených a starnúcich spoločností by členské štáty mali vo svojich systémoch odborného vzdelávania a prípravy posilniť učenie sa prácou (vrátane prostredníctvom kvalitnej a účinnej učňovskej prípravy) a zvýšiť počet absolventov v oblasti vedy, technológií, inžinierstva a matematiky (STEM), a to na strednej úrovni odborného vzdelávania a prípravy, ako aj v terciárnom vzdelávaní. Okrem toho by členské štáty mali zvýšiť relevantnosť terciárneho vzdelávania a výskumu pre trh práce, zlepšiť monitorovanie a predpovedanie zručností, zvýšiť viditeľnosť a porovnateľnosť zručností vrátane zručností získaných v zahraničí a zvýšiť príležitosti na uznávanie a potvrdzovanie zručností a schopností získaných mimo formálneho vzdelávania a odbornej prípravy. Mali by zmodernizovať a zvýšiť ponuku a využívanie flexibilného ďalšieho odborného vzdelávania a prípravy. Členské štáty by takisto mali podporovať nízkokvalifikované dospelé osoby, aby si zachovávali alebo rozvíjali dlhodobú zamestnateľnosť zlepšovaním prístupu ku kvalitným vzdelávacím príležitostiam a ich využívania, a to prostredníctvom vykonávania ciest zvyšovania úrovne zručností vrátane hodnotenia zručností, ponuky vzdelávania a odbornej prípravy zodpovedajúcich príležitostiam na trhu práce a potvrdzovania a uznávania nadobudnutých zručností.

               Členské štáty by mali poskytnúť nezamestnaným a neaktívnym osobám účinnú, včasnú, koordinovanú a cielenú pomoc na základe podpory poskytovanej pri hľadaní zamestnania, odbornej prípravy, rekvalifikácie a prístupu k iným podporným službám. V záujme výrazného zníženia dlhodobej a štrukturálnej nezamestnanosti a jej predchádzania by sa mali realizovať komplexné stratégie, ktoré zahŕňajú hĺbkové individuálne posúdenie nezamestnanosti. Otázka nezamestnanosti mladých ľudí a veľkého počtu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, by sa mala aj naďalej riešiť prostredníctvom prevencie predčasného ukončenia školskej dochádzky a štrukturálneho zlepšenia prechodu zo školy do zamestnania vrátane plného uplatňovania záruky pre mladých ľudí
                  1
               .

               Členské štáty by sa mali snažiť odstraňovať bariéry a odrádzajúce faktory, ktoré bránia účasti na trhu práce, a mali by pre ňu vytvárať stimuly, a to najmä pokiaľ ide o osoby s nízkym príjmom, druhé zárobkovo činné osoby v domácnosti a osoby najviac vzdialené od trhu práce. Členské štáty by mali podporovať prispôsobovanie pracovného prostredia osobám so zdravotným postihnutím vrátane cielenej finančnej podpory a služieb, ktoré im umožňujú zapojiť sa do trhu práce a do spoločnosti.

               Členské štáty by mali zabezpečiť rodovú rovnosť a väčšiu účasť žien na trhu práce, a to aj prostredníctvom zabezpečenia rovnakých príležitostí a kariérneho postupu a odstránenia prekážok v účasti vo vedení na všetkých úrovniach rozhodovania. Mal by sa riešiť problém rozdielov v odmeňovaní žien a mužov. Mala by sa zabezpečiť rovnaká odmena za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty a mala by sa zabezpečiť transparentnosť odmeňovania. Malo by sa podporovať zosúladenie pracovného, rodinného a súkromného života pre ženy aj mužov, najmä prostredníctvom prístupu k dostupnej a kvalitnej dlhodobej starostlivosti a cenovo dostupným a kvalitným službám vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby rodičia a osoby s opatrovateľskými povinnosťami mali prístup k vhodnej rodinnej dovolenke a pružným formám organizácie práce, a tak mohli zosúladiť svoj pracovný, rodinný a súkromný život, a mali by podporovať vyvážené využívanie týchto nárokov medzi ženami a mužmi.

               Usmernenie č. 7: Zlepšovanie fungovania trhov práce a účinnosť sociálneho dialógu

               Členské štáty by mali v spolupráci so sociálnymi partnermi pracovať na spravodlivých, transparentných a predvídateľných pracovných podmienkach a zabezpečiť rovnováhu medzi právami a povinnosťami, aby mali prospech z dynamickej a produktívnej pracovnej sily, nových pracovných a podnikateľských modelov. Mali by obmedziť segmentáciu na trhoch práce a predchádzať jej, bojovať proti nelegálnej práci a podporovať prechod na formy zamestnania na neurčitý čas. Vďaka pravidlám na ochranu zamestnanosti, pracovnoprávnym predpisom a príslušným inštitúciám by sa malo zabezpečiť tak vhodné prostredie na prijímanie zamestnancov, ako aj a potrebná flexibilita pre zamestnávateľov, aby sa mohli rýchlo prispôsobiť meniacim sa hospodárskym podmienkam, a zároveň by sa mali zachovať primerané istoty a zdravé, bezpečné a dobre prispôsobené pracovné prostredie pre pracovníkov, mali by sa ochraňovať pracovné práva a mala by sa zabezpečiť sociálna ochrana. Malo by sa predchádzať pracovnoprávnym vzťahom, ktoré vedú k neistým pracovným podmienkam, a to aj v prípade pracovníkov platformy, a bojovať proti zneužívaniu atypických zmlúv. V prípadoch nespravodlivého prepustenia by sa mal zabezpečiť prístup k účinnému a nestrannému riešeniu sporov a právo na nápravu vrátane primeranej náhrady.

               Politiky by mali byť zamerané na zlepšenie a podporu účasti na trhu práce, zosúladenia ponuky s potrebami trhu práce a zmeny postavenia na ňom. Členské štáty by mali účinne aktivovať osoby, ktoré sa môžu zapojiť do trhu práce, a umožniť im účasť na ňom. Členské štáty by mali posilniť účinnosť aktívnych politík trhu práce zlepšením ich zamerania, dosahu, pokrytia a prepojenia s podporou príjmu nezamestnaných osôb, kým si hľadajú prácu, a to na základe ich práv a povinností. Členské štáty by sa mali usilovať o účinnejšie a efektívnejšie verejné služby zamestnanosti tým, že uchádzačom o zamestnanie zabezpečia včasnú pomoc prispôsobenú ich individuálnym potrebám, podporia dopyt na trhu práce a zavedú systémy riadenia založené na výsledkoch.

               Členské štáty by mali nezamestnaným poskytovať primerané dávky v nezamestnanosti počas primeraného obdobia v súlade s ich príspevkami a vnútroštátnymi pravidlami oprávnenosti. Tieto dávky by nemali príjemcov odrádzať od rýchleho návratu do zamestnania a mali by byť sprevádzané aktívnymi politikami trhu práce.

               Mobilita vzdelávajúcich sa osôb a pracovníkov by sa mala primerane podporovať s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť, zručnosti a využiť plný potenciál európskeho trhu práce a zároveň zabezpečiť spravodlivé podmienky pre všetkých, ktorí vykonávajú cezhraničnú činnosť, a posilniť administratívnu spoluprácu medzi vnútroštátnymi správnymi orgánmi, pokiaľ ide o mobilných pracovníkov. Mali by sa odstrániť prekážky mobility vo vzdelávaní a v odbornej príprave, v dôchodkovom poistení zamestnancov a osobnom dôchodkovom poistení a v uznávaní kvalifikácií a uznávanie kvalifikácií by sa malo zjednodušiť. Členské štáty by mali prijať opatrenia na to, aby administratívne postupy nepredstavovali zbytočnú prekážku pre pracovníkov z iných členských štátov pri ich nástupe do zamestnania, a to aj v prípade cezhraničných pracovníkov. Členské štáty by mali takisto predchádzať zneužívaniu súčasných pravidiel a riešiť hlavné príčiny úniku mozgov z určitých regiónov, aj pomocou vhodných opatrení regionálneho rozvoja.

               Vychádzajúc z existujúcich vnútroštátnych postupov a s cieľom dosiahnuť účinnejší sociálny dialóg a lepšie sociálno-ekonomické výsledky by členské štáty mali zabezpečiť včasné a zmysluplné zapojenie sociálnych partnerov do navrhovania a vykonávania reforiem a politík v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti a prípadne aj hospodárskych reforiem a politík, a to aj podporou zvýšenej kapacity sociálnych partnerov. Členské štáty by mali podporovať sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie. Sociálni partneri by sa mali povzbudzovať k tomu, aby rokovali o kolektívnych zmluvách v záležitostiach, ktoré sa ich týkajú, a aby takéto zmluvy uzatvárali, pričom sa v plnej miere uznáva ich autonómia a právo na kolektívnu akciu.

               Členské štáty by v náležitých prípadoch a na základe existujúcich vnútroštátnych postupov mali zohľadniť skúsenosti príslušných organizácií občianskej spoločnosti v oblasti zamestnanosti a sociálnych otázok.

               Usmernenie č. 8: Presadzovanie rovnakých príležitostí pre všetkých, podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

               Členské štáty by mali podporovať inkluzívne trhy práce, ktoré by boli prístupné pre všetkých, a to zavedením účinných opatrení na boj proti všetkým formám diskriminácie a na podporu rovnakých príležitostí pre skupiny osôb, ktoré sú na trhu práce nedostatočne zastúpené, pričom náležitá pozornosť by sa mala venovať regionálnemu a teritoriálnemu rozmeru. Mali by zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie, pokiaľ ide o zamestnanie, sociálnu ochranu, zdravie a dlhodobú starostlivosť, vzdelávanie a prístup k tovaru a službám, bez ohľadu na pohlavie, rasový alebo etnický pôvod, náboženstvo alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu.

               Členské štáty by mali zmodernizovať systémy sociálnej ochrany, aby poskytovali účinnú, efektívnu, primeranú a udržateľnú sociálnu ochranu vo všetkých etapách života jednotlivca a pritom podporovali sociálne začlenenie a rast sociálnej mobility, podnecovali k účasti na trhu práce a riešili nerovnosti, a to aj prostredníctvom koncepcie ich systémov daní a dávok. Doplnením univerzálneho prístupu o selektívne prístupy sa zlepší účinnosť systémov sociálnej ochrany. Modernizácia systémov sociálnej ochrany by mala viesť k lepšej dostupnosti, kvalite, primeranosti a udržateľnosti.

               Členské štáty by mali rozvíjať a integrovať tri oblasti aktívneho začlenenia: primeraná podpora príjmu, inkluzívne trhy práce a prístup ku kvalitným podporným službám, s ohľadom na potreby jednotlivcov. Systémami sociálnej ochrany by sa mali zabezpečovať primerané dávky minimálneho príjmu pre všetky osoby, ktoré nemajú dostatočné zdroje, a podporovať sociálne začlenenie motivovaním ľudí, aby sa aktívne zapájali do trhu práce a spoločnosti, aj prostredníctvom cielených sociálnych služieb.

               Prístup k cenovo dostupným, prístupným a kvalitným službám, ako je vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, mimoškolská starostlivosť, vzdelávanie, odborná príprava, bývanie, zdravotnícke služby a dlhodobá starostlivosť, je nevyhnutnou podmienkou na zabezpečenie rovnosti príležitostí. Osobitná pozornosť by sa mala venovať boju proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, ako aj boju proti chudobe zamestnaných osôb a detí. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby mal každý, vrátane detí, prístup k základným službám. Osobám, ktoré to potrebujú, alebo zraniteľným osobám by členské štáty mali zabezpečiť prístup k primeranému sociálnemu bývaniu alebo podpore bývania. V súvislosti s týmito službami by sa mali zohľadňovať osobitné potreby osôb so zdravotným postihnutím vrátane prístupnosti. Osobitne by sa mal riešiť problém bezdomovectva.

               Členské štáty by mali zabezpečiť včasný prístup k cenovo dostupnej a kvalitnej preventívnej a liečebnej zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a zároveň zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť.

               V súvislosti s narastajúcou dĺžkou života a demografickými zmenami by členské štáty mali zaistiť primeranosť a udržateľnosť dôchodkových systémov pre pracovníkov a samostatne zárobkovo činné osoby tým, že budú ženám a mužom poskytovať rovnaké príležitosti nadobúdať dôchodkové práva, a to aj prostredníctvom doplnkových systémov, ktoré im zaručia primeraný príjem. Reformy dôchodkových systémov by sa mali podporovať opatreniami, ktoré predlžujú pracovný život, ako je napríklad zvyšovanie skutočného veku odchodu do dôchodku, a mali by sa zahrnúť do rámca stratégií aktívneho starnutia. Členské štáty by mali nadviazať konštruktívny dialóg so sociálnymi partnermi a s ďalšími príslušnými zainteresovanými stranami a umožniť časovo primerané zavádzanie reforiem.

                     (1)

                        Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 2. 2020
            COM(2020) 73 final
            2020/0032(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na pôde Medzinárodnej rady pre obilniny v súvislosti s pristúpením Srbskej republiky k Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Únie na pôde Medzinárodnej rady pre obilniny v súvislosti s pristúpením Srbskej republiky k Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor o obchodovaní s obilninami z roku 1995

               Cieľom Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995 (ďalej len „dohovor“) je rozvíjať medzinárodnú spoluprácu vo všetkých aspektoch obchodovania s obilninami, podporovať rozširovanie medzinárodného obchodu s obilninami, ako aj zabezpečiť čo najvoľnejší priebeh tohto obchodovania. Okrem toho má dohovor v záujme všetkých členov čo najviac prispievať k stabilite medzinárodných trhov s obilninami, zvyšovať celosvetovú potravinovú bezpečnosť a poskytovať fórum na výmenu informácií a na diskusiu v súvislosti s obavami členov týkajúcimi sa obchodovania s obilninami.

               Dohovor nadobudol platnosť 1. júla 1995.

               Únia je zmluvnou stranou dohovoru
                  1
               .

               2.2.Medzinárodná rada pre obilniny

               Medzinárodná rada pre obilniny je medzivládna organizácia, ktorá sa usiluje o dosiahnutie cieľov stanovených v článku 1 dohovoru. Jej cieľom je najmä:

               a)podporovať medzinárodnú spoluprácu vo všetkých aspektoch obchodovania s obilninami;

               b)podporovať rozširovanie, otvorenosť a spravodlivosť medzinárodného obchodu v sektore obilnín;

               c)prispievať k stabilite medzinárodného trhu s obilninami, zvyšovať celosvetovú potravinovú bezpečnosť a prispievať k rozvoju krajín, ktorých ekonomiky závisia od komerčného predaja obilnín.

               Tieto ciele sa snaží dosiahnuť zlepšením transparentnosti trhu prostredníctvom výmeny informácií, analýzou a konzultáciou o vývoji trhu a politiky.

               Medzinárodná rada pre obilniny má v súčasnosti 28 členov, medzi ktorými sú mnohí najväčší svetoví producenti a dovozcovia obilnín. Okrem Únie sú jej členmi napríklad Argentína, Austrália, Egypt, India, Japonsko, Kanada, Rusko, Spojené štáty americké a Ukrajina. Čína a Brazília však členmi nie sú.

               28 členov Medzinárodnej rady pre obilniny má spolu 2 000 hlasov.

               V rámci rozpočtových postupov (pozri článok 11 dohovoru), t. j. na účely stanovenia ročných finančných príspevkov členov, má Únia v roku 2019/20 spolu 372 hlasov
                  2
               .

               Pri rozhodovaní, t. j. pri hlasovaní (pozri článok 12 dohovoru), sa 10 vyvážajúcim členom prideľuje 1 000 hlasov (vrátane Únie s počtom 245 hlasov) a 18 dovážajúcim členom 1 000 hlasov. Je potrebné zdôrazniť, že Medzinárodná rada pre obilniny v zásade pracuje na základe konsenzu a hlasovania sa uskutočňujú len veľmi zriedkavo.

               Úniu na zasadnutiach Medzinárodnej rady pre obilniny zastupuje Komisia. Členské štáty sa môžu zúčastňovať na zasadnutiach Medzinárodnej rady pre obilniny, najmä na zasadaní rady.

               2.3.Pripravovaný akt Medzinárodnej rady pre obilniny

               Srbská republika
                  3
                formálne požiadala o pristúpenie k dohovoru 23. januára 2020. Dňa 27. januára 2020 informoval sekretariát Medzinárodnej rady pre obilniny svojich členov o žiadosti Srbskej republiky.

               Podľa článku 27 ods. 2 dohovoru je pristúpenie otvorené vládam všetkých štátov za takých podmienok, aké Rada považuje za vhodné. V súlade s článkom 33 písm. d) rokovacieho poriadku podľa Dohovoru o obchode s obilninami (ďalej len „rokovací poriadok“) správny výbor hodnotí a odporúča Rade žiadosti o pristúpenie podľa článku 27 ods. 2.

               Hlasy pristupujúcej krajiny na účely článku 11 dohovoru (t. j. ročný finančný príspevok členov) sa stanovujú na základe podielu celkového obchodu s obilninami pristupujúcich krajín na celkovom obchode s obilninami všetkých krajín, ktoré sú členmi Medzinárodnej rady pre obilniny, v súlade s pravidlom 33 písm. b) rokovacieho poriadku.

               Podľa článku 12 ods. 1 dohovoru má Rada na účely dohovoru určiť členov, ktorí budú vyvážajúcimi členmi, a členov, ktorí budú dovážajúcimi členmi, s ohľadom na štruktúru obchodovania s obilninami daných členov a ich vlastné stanoviská. Rada takisto určí ich hlasovacie práva v súlade s odsekmi 2 a 3 toho istého ustanovenia.

               Keďže nasledujúca schôdza Medzinárodnej rady pre obilniny sa uskutoční až 8. júna 2020, jej sekretariát navrhol, aby v záujme skoršieho pristúpenia Srbskej republiky Rada toto pristúpenie schválila formou hlasovania poštou. Ak súčasní členovia Medzinárodnej rady pre obilniny nevznesú do 31. marca 2020 žiadne námietky, pristúpenie Srbskej republiky nadobudne účinnosť 1. apríla 2020.

               Hoci v dohovore nie sú stanovené žiadne osobitné pravidlá hlasovania poštou (ani pravidlá týkajúce sa písomného postupu), v článku 14 dohovoru týkajúcom sa „rozhodnutí Rady“ sa nevyžaduje, aby sa takéto rozhodnutia prijímali na zasadnutí Rady.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

                  Rozhodnutím Rady 96/88/ES Únia uzatvorila
                     4
                   Dohovor o obchodovaní s obilninami z roku 1995 s platnosťou do 30. júna 1998, pričom jeho platnosť sa odvtedy pravidelne predlžuje. Platnosť dohovoru sa vždy predlžuje na obdobie najviac dvoch rokov v súlade s jeho článkom 33. Naposledy bola predĺžená rozhodnutím Medzinárodnej rady pre obilniny v júni 2019, a to do 30. júna 2021
                     5
                  .

                  Únia bola vždy aktívnym členom Medzinárodnej rady pre obilniny a podporovala rozširovanie organizácie.

                  Srbská republika je hlavným producentom poľnohospodárskych výrobkov, najmä kukurice, ktorá je jednou z hlavných plodín v pôsobnosti Medzinárodnej rady pre obilniny.

                  Srbská republika predložila žiadosť o členstvo v EÚ 19. decembra 2009 a 1. marca 2012 udelila Európska rada Srbsku štatút kandidátskej krajiny.

                  Cieľom tohto návrhu je požiadať Radu o povolenie, aby Komisia mohla schváliť pristúpenie Srbskej republiky k dohovoru.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  6
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Účinkom pripravovaného aktu Medzinárodnej rady pre obilniny je rozšírenie členskej základne v Medzinárodnej rade pre obilniny. Pripravovaný akt má právne účinky, a to najmä preto, že bude mať vplyv na rozhodovací pomer v rámci Medzinárodnej rady pre obilniny, ktorej rozhodnutia si vyžadujú väčšinovú podporu vyvážajúcich a dovážajúcich členov a sú záväzné pre jej členov, ako sa uvádza v článku 14 dohovoru.

               Pripravovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť za hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ, resp. hlavná alebo prevažujúca zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú obchodovania s poľnohospodárskymi výrobkami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 prvý pododsek ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 prvý pododsek ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0032 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na pôde Medzinárodnej rady pre obilniny v súvislosti s pristúpením Srbskej republiky k Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia uzatvorila rozhodnutím Rady 96/88/ES
                  7
                Dohovor o obchodovaní s obilninami z roku 1995 (ďalej len „dohovor“), ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1995. Dohovor sa uzatvoril na obdobie troch rokov a jeho platnosť sa odvtedy pravidelne predlžovala o ďalšie dva roky. Platnosť dohovoru sa naposledy predĺžila rozhodnutím Medzinárodnej rady pre obilniny na jej 49. zasadnutí v júni 2019
                  8
               , a to do 30. júna 2021.

               (2)Podľa článku 27 ods. 2 dohovoru je pristúpenie k dohovoru otvorené vládam všetkých štátov za takých podmienok, aké Medzinárodná rada pre obilniny považuje za vhodné.

               (3)Srbská republika formálne požiadala o pristúpenie k dohovoru 23. januára 2020.

               (4)Dňa 1. marca 2012 udelila Európska rada Srbsku štatút kandidátskej krajiny.

               (5)Srbská republika je hlavným producentom obilnín, najmä kukurice.

               (6)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie na pôde Medzinárodnej rady pre obilniny, keďže pristúpenie Srbska je v záujme Únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorú má prijať Komisia v mene Európskej únie na pôde Medzinárodnej rady pre obilniny, je schváliť pristúpenie Srbskej republiky k Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 21, 27.1.1996, s. 47.

                     (2)

                        Medzinárodná rada pre obilniny pracuje na báze rozpočtového roka, ktorý trvá od 1. júla do 30. júna.

                     (3)

                        Listom ministra poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a vodného hospodárstva Srbskej republiky.

                     (4)

                        Ú. v. ES L 21, 27.1.1996, s. 47.

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/813 zo 17. mája 2019 (Ú. v. EÚ L 133, 21.5.2019, s. 19).

                     (6)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Rozhodnutie Rady 96/88/ES z 19. decembra 1995 o schválení Dohovoru o obchodovaní s obilninami a Dohovoru o potravinovej pomoci, ktoré tvoria Medzinárodnú dohodu o obilninách z roku 1995, Európskym spoločenstvom (Ú. v. ES L 21, 27.1.1996, s. 47).

                     (8)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/813 zo 17. mája 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Medzinárodnej rade pre obilniny, pokiaľ ide o predĺženie platnosti Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995 (Ú. v. EÚ L 133, 21.5.2019, s. 19).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 4. 2020
            COM(2020) 200 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Portugalsku, Španielsku, Taliansku a Rakúsku

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Toto rozhodnutie sa týka mobilizácie Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 (ďalej len „nariadenie“) vo výške 278 993 814 EUR na účely poskytnutia pomoci Portugalsku, Španielsku, Taliansku a Rakúsku v nadväznosti na pohromy, ktoré postihli tieto krajiny v priebehu roka 2019. Spolu s týmto rozhodnutím o mobilizácii prostriedkov sa predkladá návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 4/2020
                  1
               , v ktorom sa navrhuje zahrnúť potrebné rozpočtové prostriedky do všeobecného rozpočtu na rok 2020, a to v záväzkoch i v platbách.

               2.1.Portugalsko – Hurikán Lorenzo na Azorách v októbri 2019

               Hurikán Lorenzo je najvýchodnejším tropickým cyklónom najbližším k Európe, aký sa kedy zaznamenal. Koncom septembra sa zmenil z tropickej vlny na hurikán kategórie 5. Hurikán Lorenzo sa presúval smerom na severovýchod a 2. októbra 2019 prešiel cez Azory, čo spôsobilo vážne škody na verejných a súkromných infraštruktúrach a malo dosah na každodenný život ľudí, podnikov a inštitúcií.

               1.Portugalsko požiadalo 8. novembra 2019, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 2. októbra 2019, o finančnú pomoc z FSEÚ. Žiadosť sa vzťahuje na región na úrovni NUTS 2 (autonómna oblasť Azory – Região Autónoma dos Açores) a bola predložená na základe kritérií pre „regionálnu živelnú pohromu“ stanovených v článku 2 ods. 3 nariadenia.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadov portugalských orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 328,5 milióna EUR. Žiadosť bola predložená na základe kritérií pre „regionálne živelné pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna živelná pohroma“ vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. V prípade najvzdialenejších regiónov, medzi ktoré patria aj Azory, je prahová hodnota 1 % regionálneho HDP. Vykázané priame škody predstavujú 8,4 % HDP regiónu (3 927 miliónov EUR na základe údajov z roku 2016), a teda presahujú prahovú hodnotu 1 %. Žiadosť, ktorú predložilo Portugalsko, je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               4.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z fondu. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové operácie a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia.

               5.Portugalsko vo svojej žiadosti požiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. Komisia prijala 11. decembra 2019 vykonávacie rozhodnutie C(2019) 9067, ktorým schválila pre Portugalsko zálohu 10 % z predpokladaného finančného príspevku z fondu vo výške 821 270 EUR, ktorá bola Portugalsku následne vyplatená.

               6.Vo svojej žiadosti portugalské orgány opísali povahu a vplyv pohromy. Od 26. septembra sa azorský regionálny útvar civilnej a požiarnej ochrany pripravoval na prechod hurikánu. Hlavné škody boli následne spôsobené v oblastiach, ktoré boli obzvlášť vystavené vetru a vlnám, najmä v prístavoch. Takisto boli narušené vodovodné, energetické a komunikačné siete. Vznikli škody aj na cestách, letiskách, školách a nemocniciach, ako aj iných verejných aktívach. V dôsledku toho utrpeli straty súkromné osoby, podniky a odvetvia rybárstva, poľnohospodárstva a cestovného ruchu. Závažné poškodenie infraštruktúry na ochranu pobrežia viedlo k tomu, že obyvateľstvo bolo vystavené väčším rizikám.

               7.Portugalsko odhadlo náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 279,3 milióna EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu operácie. Prevažnú časť oprávnených nákladov (takmer 270 miliónov EUR) tvoria náklady na obnovu dopravnej infraštruktúry, najmä prístavov.

               8.Portugalské orgány oznámili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               9.Zasiahnutý región je „menej rozvinutým regiónom“ oprávneným na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020). Portugalské orgány informovali Komisiu, že nemajú v úmysle prerozdeliť finančné prostriedky z programov realizovaných v rámci EŠIF na opatrenia na obnovu.

               10.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a riadenia rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti. V portugalskej žiadosti sa stručne vysvetľuje, že odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2002/413/ES, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a možnosti integrovanej stratégie riadenia pobrežných zón v Európe, slúži ako referenčný základ pre správu pobrežia a vymedzenie zásahov na ochranu pobrežia na Azorách. Pracuje sa na vykonávaní smernice 2007/60/ES o hodnotení a manažmente povodňových rizík a degradácie v pobrežných oblastiach.

               2.2.Španielsko – povodne v regiónoch Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha a Andalúzia v septembri 2019

               Počnúc 9. septembrom 2019 zasiahol Pyrenejský polostrov zriedkavý poveternostný jav opísaný ako „izolovaná oblasť nízkeho tlaku vzduchu vo vysokých nadmorských výškach“ (Depresión Aislada en Niveles Altos, DANA). Tento jav, ktorý sa vyznačuje extrémnymi zrážkami, ktoré vyústili do povodní, kulminoval v období od 12. do 16. septembra a veľmi vážne zasiahol rozsiahle oblasti v regiónoch Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha a Andalúzia.

               1.Španielsko požiadalo 28. novembra 2019, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 9. septembra 2019, o finančnú pomoc z FSEÚ. Žiadosť sa vzťahuje na štyri španielske regióny na úrovni NUTS 2 (Comunidad Valenciana, Región de Murcia, Castilla-La Mancha a Andalúzia) a bola predložená na základe kritérií pre „regionálnu živelnú pohromu“ stanovených v článku 2 ods. 3 nariadenia. Na základe žiadosti Komisie boli 18. decembra 2019 a 29. januára 2020 predložené dodatočné informácie na doplnenie žiadosti.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadov španielskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 2 269,7 milióna EUR. Žiadosť bola predložená na základe kritérií pre „regionálne živelné pohromy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna živelná pohroma“ vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Keďže pohroma sa týka viacerých regiónov, uplatňuje sa priemerný HDP vážený podielom škôd v jednotlivých regiónoch. V súlade s tým predstavuje výška škody, ktorú uviedlo Španielsko, 2,65 % váženého regionálneho HDP.

               4.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z fondu. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové operácie a opatrenia na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia.

               5.Španielsko požiadalo o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. Komisia prijala 13. februára 2020 vykonávacie rozhodnutie C(2020) 905, ktorým schválila pre Španielsko zálohu 10 % z predpokladaného finančného príspevku z fondu vo výške 5 674 336 EUR, ktorá bola Španielsku následne vyplatená.

               6.Vo svojej žiadosti španielske orgány opísali povahu a vplyv pohromy. Extrémne množstvo zrážok prekročilo úrovne zaznamenané za posledných 140 rokov a viedlo k rozsiahlym povodniam, pri ktorých prišlo o život 8 osôb. Tisíce ľudí museli byť evakuované zo svojich domovov a umiestnené do núdzového ubytovania. DANA mala závažný dosah na životné podmienky obyvateľstva v postihnutých oblastiach a spôsobila značné fyzické škody na súkromnom a verejnom majetku. Boli poškodené cesty, ako aj železničná a letisková infraštruktúra a služby museli byť pozastavené. Erózia spôsobila škody na vodovodných sieťach, ochrannej infraštruktúre a životnom prostredí. Došlo tiež k erózii pláží a poškodeniu pobrežnej infraštruktúry.

               7.Španielsko odhadlo náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 650,6 milióna EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu operácie. Najväčší podiel oprávnených nákladov (viac ako 385 miliónov EUR) tvoria náklady na čistiace operácie. Druhý najväčší podiel (247 miliónov EUR) pripadá na opravu infraštruktúry.

               8.Na žiadosť Španielska sa pomocou služby Copernicus poskytli satelitné snímky na podporu opatrení prijatých v reakcii na pohromu.

               9.Španielske orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               10.Communidad Valenciana je „rozvinutejším regiónom“ oprávneným na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020) a ostatné tri regióny sú tzv. prechodnými regiónmi. Španielske orgány informovali Komisiu, že nemajú v úmysle prerozdeliť finančné prostriedky z programov realizovaných v rámci EŠIF na opatrenia na obnovu.

               11.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a riadenia rizík pohrôm, Španielsko informovalo, že transponovalo smernicu EÚ o povodniach do španielskeho právneho poriadku a práve dokončilo prvú fázu pozostávajúcu z hodnotenia rizík a vypracúvania máp rizík. Výsledky boli preskúmané v druhej fáze. Záver tohto preskúmania schválila Národná rada pre civilnú ochranu. Nové plány sa majú predložiť v decembri 2022. Okrem toho boli vypracované plány civilnej ochrany proti riziku povodní, a to tak na štátnej úrovni, ako aj v autonómnych spoločenstvách.

               2.3.Taliansko – extrémne výkyvy počasia v jeseni 2019

               Na konci októbra a v novembri 2019 postihli väčšinu územia Talianska od severu na juh viaceré súvisiace extrémne výkyvy počasia, ktoré spôsobili vážne škody v dôsledku povodní a zosuvov pôdy a vyvrcholili povodňami v Benátkach.

               1.Taliansko požiadalo 10. januára 2020, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 20. októbra 2019, o finančný príspevok z FSEÚ.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Žiadosť bola predložená na základe kritérií pre „veľkú živelnú pohromu“ stanovených v článku 2 ods. 2 nariadenia. Podľa odhadov talianskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 5 619,878 milióna EUR (aktualizovaný údaj). Táto suma predstavuje viac ako 157 % prahovej hodnoty uplatniteľnej na Taliansko v súvislosti s mobilizáciou FSEÚ (škoda presahujúca 3 miliardy EUR v cenách roku 2011). Žiadosť Talianska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               4.Taliansko nepožiadalo o vyplatenie zálohy.

               5.Vo svojej žiadosti talianske orgány podrobne opísali povahu a rozsah škôd zapríčinených extrémnymi výkyvmi počasia. Pohroma zasiahla talianske územie s rôznou intenzitou a dosahom na obyvateľstvo, hospodárstvo a životné prostredie v závislosti od miesta. Celkovo bolo postihnutých 17 regiónov, pričom najviac boli zasiahnuté regióny Benátsko, Piemont, Ligúria, Sicília a Emilia Romagna. Škody v samotnom Benátsku, a najmä rozsiahle povodne v Benátkach, predstavovali takmer jednu tretinu celkových škôd (1,8 miliardy EUR). Regióny Abruzzo, Basilicata, Kalábria, Kampánia, Friuli Venezia-Giulia, Lazio, Apúlia, Toskánsko a autonómna provincia Bolzano boli zasiahnuté v menšom rozsahu. Najmenej zasiahnuté boli oblasti Marche, Valle d’Aosta a autonómna provincia Trento.

               Pohroma spôsobila najmä vážne narušenie cestnej siete na štátnej, regionálnej, provinčnej a komunálnej úrovni v dôsledku zosuvov pôdy a spadnutých stromov, čím od civilizácie oddelila viacero izolovaných horských a pobrežných obcí. K narušeniu riečnych sietí, pohybom svahov, zosuvom pôdy a povodniam došlo vo väčšine regiónov. Prevádzka škôl a iných verejných služieb bola prerušená. Nárazy vetra v rýchlosti až 200 km/h spôsobili veľké škody na lesnom poraste (približne 8,5 milióna kubických metrov dreva), čo malo vážne dôsledky pre hospodárske odvetvia súvisiace s drevom a cestovný ruch. Najmä v regióne Benátsko utrpelo na viac ako 414 000 hektároch pôdy škody približne 130 chránených lokalít patriacich do sústavy Natura 2000. Takmer vo všetkých regiónoch boli zaznamenané záplavy verejných a súkromných budov. Veľké straty sa zaznamenali aj v poľnohospodárstve, kde došlo k priamemu poškodeniu poľnohospodárskych štruktúr (skleníky, stroje). Čističky odpadových vôd boli blokované. Rozvod elektrickej energie a plynu bol prerušený.

               Povodne v Benátsku spôsobili obrovské škody na verejných a súkromných nehnuteľnostiach, ako aj škody v súvislosti s obchodnými, hospodárskymi a priemyselnými činnosťami a s činnosťami v sektore terciárnych služieb. Prílivová špička s viac ako 187 cm nad morom viedla k zaplaveniu vyše 85 % Benátok. Vlny aqua alta spôsobili značné škody na umeleckom a kultúrnom dedičstve historického centra Benátok a nespočetnom množstve majetku na hlavných ostrovoch lagúny vrátane poškodenia artefaktov a značných škôd na papierovom majetku, ako sú knihy, rukopisy a archívy. Záplavy v približne 75 historických kostoloch viedli k štrukturálnym škodám a poškodeniu zariadenia a rozsiahleho archívneho dedičstva. Okrem toho systém vodnej dopravy v Benátkach utrpel škody na mnohých vyloďovacích štruktúrach, trajektoch a motorových člnoch. Navyše došlo k poškodeniu elektrických a elektronických zariadení.

               V regióne Piemont postihla pohroma viac ako 800 obcí. V Ligúrii viedla k povodniam a sadaniu a zosuvom pôdy, pričom bol poškodený najmä cestný systém. Na Sicílii mala pohroma závažné dôsledky pre poskytovanie služieb a spôsobila hospodárske straty vyplývajúce z prerušenia poľnohospodárskej a výrobnej činnosti. V regióne Emilia-Romagna viedlo zaplavenie riečnej siete k erózii brehov, povodniam a preplneniu priekop a kanálov, čo malo za následok poškodenie obytných oblastí, priemyselných zariadení, zariadení na ochranu riečnych brehov a hydraulických inštalácií. Búrky tiež spôsobili značné škody na dielach na ochranu pobrežia a takmer úplné zničenie umelej duny, ktorá chráni pobrežie. V kopcovitých a horských oblastiach došlo k erózii a zosuvom pôdy so závažným dosahom na cestnú sieť.

               6.Podľa analýzy Komisie sa výkyvy počasia počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje žiadosť, môžu z meteorologického a hydrologického hľadiska považovať za jednu udalosť. Okrem toho sa zdá, že geografický rozsah a rozsah škôd, ktorými argumentujú talianske orgány, sú realistické.

               7.Taliansko odhadlo náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na viac ako 1 110,1 milióna EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu operácie. Najväčší podiel oprávnených nákladov (viac ako 479 miliónov EUR) tvoria výdavky na obnovu ochrannej infraštruktúry a ochranu kultúrneho dedičstva. Druhý najväčší podiel tvoria náklady na obnovu základnej infraštruktúry (465 miliónov EUR).

               8.Talianske orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               9.Päť zo 17 postihnutých regiónov sa považuje za „menej rozvinuté regióny“ v rámci EŠIF 2014 – 2020 (Basilicata, Kalábria, Kampánia, Apúlia a Sicília), Abruzzo sa označuje ako „prechodný región“, zatiaľ čo ostatné regióny sú „rozvinutejšími regiónmi“. Talianske orgány nesignalizovali Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programov v rámci EŠIF na opatrenia na obnovu.

               10.Taliansko nepožiadalo o aktiváciu mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. Koordinačnému centru pre reakcie na núdzové situácie (ERCC) bola však zaslaná prostredníctvom spoločného systému komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií (CECIS) informačná poznámka.

               11.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a riadenia rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               2.4.Rakúsko – extrémne výkyvy počasia v novembri 2019

               V období od 11. do 23. novembra 2019 postihli juhozápadné časti Rakúska rozsiahle povodne, najmä v Korutánsku a východnom Tirolsku. Javy boli vyvolané rovnakými meteorologickými podmienkami, ktoré viedli k veľkej pohrome v Taliansku. Extrémne poveternostné javy značne poničili dôležitú verejnú infraštruktúru, súkromné obydlia, podniky a lesy. Tieto javy boli veľmi podobné tým, aké sa zaznamenali o rok skôr, hoci spôsobili menšie škody.

               1.Rakúsko požiadalo 29. januára 2020, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 11. novembra 2019, o príspevok z FSEÚ. Rakúsko predložilo 9. marca 2020 z vlastnej iniciatívy aktualizované informácie s nepatrne vyššími odhadmi škôd v postihnutých regiónoch.

               2.V tomto prípade ide o živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               3.Podľa odhadov rakúskych orgánov predstavujú celkové priame škody spôsobené touto pohromou 93,2 milióna EUR. Táto suma je výrazne pod úrovňou prahovej hodnoty pre veľkú pohromu uplatniteľnej v prípade Rakúska, ktorá v roku 2020 predstavuje 2 307,9 milióna EUR (t. j. 0,6 % hrubého národného dôchodku Rakúska). Zostáva tiež pod stropom pre tzv. regionálnu katastrofu, t. j. 1,5 % regionálneho hrubého domáceho produktu váženého podľa podielu škôd v postihnutých regiónoch. Túto pohromu preto nemožno označiť za „veľkú živelnú pohromu“ ani za „regionálnu živelnú pohromu“ v zmysle nariadenia. Keďže však pohromu spôsobili tie isté meteorologické podmienky, ktoré spôsobili veľkú pohromu v Taliansku, rakúske orgány predložili žiadosť na základe ustanovenia o „susednom oprávnenom štáte“ v zmysle článku 2 ods. 4 nariadenia, podľa ktorého oprávnený štát zasiahnutý tou istou pohromou, ktorá je veľkou pohromou v susednom oprávnenom štáte, môže takisto získať pomoc z FSEÚ. Táto podmienka je splnená.

               4.Rakúske orgány nepožiadali o vyplatenie zálohy.

               5.Rakúske orgány poskytli podrobný opis dôsledkov pohromy. Vôbec najväčšie škody utrpela najjužnejšia rakúska spolková krajina Korutánsko a susediaca provincia Východné Tirolsko, obidve alpské oblasti hraničiace s Talianskom. Spolková krajina Salzbursko a spolková krajina Štajersko utrpeli menšie škody. Silné dažde viedli k povodniam na viacerých vodných tokoch, čo spôsobilo najmä škody na dopravnej infraštruktúre a zatvorenie ciest. Došlo k značnému poškodeniu viacerých mostov. Neobvyklé sneženie a lavíny zhoršili problémy a spôsobili škody v lesnom hospodárstve. Železničné spojenia boli prerušené, domovy a verejné budovy boli zaplavené, niektoré usadlosti boli dočasne odrezané od sveta a prerušili sa dodávky elektrickej energie.

               6.Rakúsko odhadlo náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 61,3 milióna EUR, pričom tieto náklady rozpísalo podľa typu operácie. Najväčší podiel oprávnených nákladov (viac ako 40 miliónov EUR) tvoria náklady na nápravu škôd na dopravnej sieti. Výdavky na opatrenia proti erózii pôdy predstavujú približne 13 miliónov EUR.

               7.Rakúske orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               8.Postihnuté regióny sú „rozvinutejšími regiónmi“ oprávnenými na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020). Rakúske orgány vo svojej žiadosti uviedli, že majú v úmysle použiť prostriedky z rakúskeho programu rozvoja vidieka financovaného z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka na obnovu ochranných lesov.

               9.Rakúsko nepožiadalo o aktiváciu mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany.

               10.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a riadenia rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               2.5.Záver

               Z vyššie spomenutých dôvodov pohromy uvedené v žiadostiach, ktoré predložili Portugalsko, Španielsko, Taliansko a Rakúsko, spĺňajú podmienky na mobilizáciu FSEÚ stanovené v nariadení.

               3.Financovanie z pridelených prostriedkov FSEÚ na rok 2020

               Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  2
                (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä jeho článok 10, umožňuje mobilizáciu FSEÚ v rámci ročného stropu vo výške 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  3
                sa stanovujú spôsoby mobilizácie FSEÚ.

               Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia FSEÚ, Komisia zastáva názor, že pomoc by mala mať progresívny charakter. Znamená to, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje strop pre mobilizáciu FSEÚ v prípade „veľkej živelnej pohromy“ (t. j. 0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanoveným stropom. V minulosti sa pri stanovovaní výšky finančnej pomoci pri veľkých pohromách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod úrovňou stropu a sadzba 6 % pre časť škôd, ktorá tento strop presahuje. Na regionálne živelné pohromy a pohromy uznané podľa ustanovenia o „susednom štáte“ sa vzťahuje sadzba 2,5 %.

               Príspevok nesmie prekročiť odhadované celkové náklady na oprávnené operácie. Metodika na výpočet pomoci bola stanovená vo výročnej správe o FSEÚ za obdobie 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom.

               Na základe žiadostí Portugalska, Španielska, Talianska a Rakúska je výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ vychádzajúci z odhadu celkových spôsobených priamych škôd takýto:

                        Členský štát

                        Kvalifikácia pohromy

                        Celkové priame škody

                        (v mil. EUR)

                        Uplatnený strop v prípade regionálnej pohromy
                           [1,5 % HDP/
                           1 % HDP pre najvzdialenejšie regióny]

                           (v mil. EUR)

                        Strop v prípade veľkej pohromy

                        (v mil. EUR)

                        2,5 % priamych škôd do výšky stropu

                        (v EUR)

                        6 % priamych škôd nad úrovňou stropu

                        (v EUR)

                        Celková výška navrhovanej pomoci

                        (v EUR)

                        Vyplatené zálohy

                        (v EUR)

                        PORTUGALSKO

                        regionálna

                        (článok 2 ods. 3)

                        328,508

                        39,271

                        -

                        8 212 697

                        -

                        8 212 697

                        821 270

                        ŠPANIELSKO

                        regionálna

                        (článok 2 ods. 3)

                        2 269,734

                        1 287,076

                        -

                        56 743 358

                        -

                        56 743 358

                        5 674 336

                        TALIANSKO

                        veľká

                        (článok 2 ods. 2)

                        5 619,878

                        -

                        3 585,278

                        89 631 943

                        122 076 039

                        211 707 982

                        -

                        RAKÚSKO

                        susedný štát

                        (článok 2 ods. 4)

                        93,191

                        -

                        -

                        2 329 777

                        -

                        2 329 777

                        -

                        SPOLU

                        278 993 814

               V súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia o VFR predstavovala celková suma disponibilná na začiatku roku 2020 na mobilizáciu FSEÚ 1 150 524 045 EUR, čo je súčet prostriedkov pridelených na rok 2020 vo výške 597 546 284 EUR a prostriedkov pridelených na rok 2019 vo výške 552 977 761 EUR, ktoré neboli využité a boli prenesené do roku 2020.

               Suma, ktorá sa môže v tejto fáze roka 2020 mobilizovať, predstavuje 1 001 137 474 EUR. Zodpovedá celkovej sume disponibilnej na mobilizáciu FSEÚ na začiatku roku 2020 (1 150 524 045 EUR), od ktorej sa odpočítala suma 149 386 571 EUR zadržaná na účely splnenia povinnosti ponechať 25 % prostriedkov pridelených na rok 2020 k dispozícii do 1. októbra 2020, ako sa stanovuje v článku 10 ods. 1 nariadenia o VFR.

                        Súhrnná tabuľka financovania z FSEÚ

                        Suma

                        v EUR

                        Prostriedky pridelené na rok 2019 prenesené do roku 2020

                        552 977 761

                        Prostriedky pridelené na rok 2020

                        597 546 284

                        -----------------

                        Celková suma disponibilná na začiatku roku 2020

                        1 150 524 045

                        Mínus zadržaných 25 % prostriedkov pridelených na rok 2020

                        –149 386 571

                        -----------------

                        Maximálna suma disponibilná v súčasnosti (prostriedky pridelené na roky 2019 + 2020)

                        1 001 137 474

                        Celková výška pomoci navrhovanej na mobilizáciu pre Portugalsko, Španielsko, Taliansko a Rakúsko

                        −278 993 814

                        -----------------

                        Disponibilné prostriedky zostávajúce do 1. októbra 2020

                        722 143 660

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Portugalsku, Španielsku, Taliansku a Rakúsku

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
                  4
               , a najmä na jeho článok 4 ods. 3,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  5
               , a najmä na jej bod 11,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Cieľom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) je umožniť Únii reagovať rýchlym, účinným a pružným spôsobom na núdzové situácie a prejaviť solidaritu s obyvateľstvom oblastí postihnutých živelnými pohromami.

               (2)Fond nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), ako je stanovené v článku 10 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  6
               .

               (3)Portugalsko predložilo 8. novembra 2019 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na extrémne výkyvy počasia na Azorách.

               (4)Španielsko predložilo 28. novembra 2019 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na extrémne zrážky, ktoré vyústili do povodní v regiónoch Valencia, Murcia, Castilla-La Mancha a Andalúzia.

               (5)Taliansko predložilo 10. januára 2020 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na extrémne výkyvy počasia v 17 regiónoch v jeseni 2019.

               (6)Rakúsko predložilo 29. januára 2020 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na extrémne výkyvy počasia v novembri 2019.

               (7)Žiadosti Portugalska, Španielska, Talianska a Rakúska spĺňajú podmienky na poskytnutie finančného príspevku z fondu stanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 2012/2002.

               (8)Fond by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok Portugalsku, Španielsku, Taliansku a Rakúsku.

               (9)S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu fondu by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2020 sa mobilizuje Fond solidarity Európskej únie poskytnutím viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov v tejto výške:

               a) Portugalsku sa poskytne suma 8 212 697 EUR;

               b) Španielsku sa poskytne suma 56 743 358 EUR;

               c) Taliansku sa poskytne suma 211 707 982 EUR;

               d) Rakúsku sa poskytne suma 2 329 777 EUR.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od … [dátum prijatia]
                  7**.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        COM(2020) 190, 30.4.2020.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (7)
                  ** Dátum vloží Parlament pred uverejnením v úradnom vestníku.