Dôležité právne oznámenie

|

52010PC0015

Návrh nariadenie rady ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)  /* KOM/2010/0015 v konečnom znení - NLE 2010/0006 */

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 29.1.2010KOM(2010)15 v konečnom znení2010/0006 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhu• Dôvody a ciele návrhuKomisia vykonáva potrebné kroky na zabezpečenie dostupnosti funkcií nového SIS II a tým aj na udržanie vysokého stupňa bezpečnosti v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Usiluje sa dať vývoju SIS II nový impulz po období analýzy a úprav, počas ktorého boli vyjasnené početné otázky a chyby a boli navrhnuté alebo prijaté riešenia na ich nápravu.Cieľom tohto návrhu a návrhu nariadenia Rady s rovnakým zameraním je zabrániť tomu, aby sa účinnosť rozhodnutia 2008/839/SVV upravujúceho prechod zo Schengenského informačného systému v jeho súčasnej podobe (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) skončila predtým, ako bude možné prechod technicky uskutočniť. Okrem toho sa týmto návrhom zabezpečuje pružnosť v právnej oblasti umožňujúca vývoj SIS II prostredníctvom alternatívneho technického scenára SIS 1+ RE pre prípad, že by sa rozhodlo o prechode na tento scenár.Tento návrh sa predkladá ako nariadenie vychádzajúce z príslušného právneho základu Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorá nedávno nadobudla platnosť.Zároveň sa s cieľom zabezpečiť efektívne riadenie vývoja SIS II a prechodu naň zriaďuje Rada pre globálne riadenie programu (GPMB) pozostávajúca zo skupiny expertov a určená na skvalitnenie riadenia a koordinácie celého programu SIS II a súvisiacich činností, ako aj na zabezpečenie súladu medzi vývojom centrálneho systému a vnútroštátnych systémov. Tento návrh zodpovedá záverom Rady zo 4. – 5. júna 2009, v ktorých bola Komisia vyzvaná, aby vychádzajúc zo skúseností a poznatkov získaných pri uplatňovaní stratégie riadenia celého programu SIS II ustanovenej závermi Rady z 26. – 27. februára 2009 a v súlade s právnym rámcom predložila skvalitnenú štruktúru riadenia projektu SIS II.Transparentnosť vývojového procesu SIS II pre Európsky parlament je zabezpečená prostredníctvom existujúcich povinností v oblasti podávania správ.• Všeobecný kontextSchengenský informačný systém (SIS) zriadený v súlade s ustanoveniami hlavy IV Dohovoru z 19. júna 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzska o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (Schengenský dohovor), a jeho ďalší vývojový stupeň SIS 1+ predstavujú základný nástroj na uplatňovanie ustanovení schengenského acquis začleneného do rámca Európskej únie.Vývojom SIS druhej generácie (SIS II) bola poverená Komisia podľa nariadenia Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutia Rady 2001/886/SVV zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II). SIS 1+ sa nahradí SIS II. Vývoj SIS II zohľadňuje najnovšie trendy vývoja v oblasti informačných technológií a umožňuje zavedenie ďalších funkcií.Ustanovenia o zriadení, prevádzke a využívaní SIS II sú zakotvené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006[1] z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) a v rozhodnutí Rady 2007/533/SVV[2] z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II). V týchto nástrojoch sa ustanovuje, že sa budú vzťahovať na účastnícke členské štáty SIS 1+ až od dátumov, ktoré stanoví Rada jednomyseľným rozhodnutím svojich členov, ktorí zastupujú vlády účastníckych členských štátov SIS 1+. Tieto nástroje potom nahradia ustanovenia schengenského acquis , ktorými sa riadi SIS 1+, najmä príslušné ustanovenia v Schengenskom dohovore.Skôr než sa tak môže stať, musia používatelia súčasného SIS 1+ prejsť do prostredia SIS II. Preto bol navrhnutý právny rámec prechodu z prostredia SIS 1+ do prostredia SIS II. Predbežná technická architektúra pre operácie SIS 1+ umožní paralelné fungovanie SIS 1+ a určitých technických častí architektúry SIS II počas prechodného obdobia, aby sa znížili riziká prerušenia služby počas prechodu.Časový rámec súčasných nástrojov prechodu, najmä však dátum skončenia ich účinnosti, ktorý je toho času stanovený najneskôr na 30. jún 2010, sa už nezdá reálny. Cieľom tohto návrhu je preto predísť tomu, aby sa skončila účinnosť rozhodnutia Rady 2008/839/SVV pred uskutočnením prechodu. Úlohou Rady pre globálne riadenie programu bude vystupovať ako spojovací bod medzi aktérmi a účastníkmi zapojenými do globálneho vývoja SIS II. Predovšetkým umožní Komisii a členským štátom koordinovať celý program v súlade s ich pôsobnosťou a činnosťami v rámci centrálneho projektu SIS II a projektmi SIS II jednotlivých štátov.Zatiaľ čo základné rozdelenie úloh medzi Komisiou, Francúzskom a účastníckymi členskými štátmi zostane v tej podobe, ako je uvedené v nástrojoch, ktoré sa majú zmeniť a doplniť, tento návrh navyše zjednotí riadiace procesy.• Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu-  Dohovor z 19. júna 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzska o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach[3] (Schengenský dohovor),-  nariadenie Rady (ES) č. 2424/2001 zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)[4], zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1988/2006 z 21. decembra 2006[5],-  rozhodnutie Rady 2001/886/SVV zo 6. decembra 2001[6] o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II), zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2006/1007/SVV z 21. decembra 2006[7],-  nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II),-  rozhodnutie Rady č. 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II),-  nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 z 20. decembra 2006, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[8],-  rozhodnutia Komisie 2007/170/ES a 2007/171/ES zo 16. marca 2007, ktorými sa ustanovujú sieťové požiadavky na Schengenský informačný systém II[9],-  nariadenie Rady (ES) č. 189/2008 z 18. februára 2008 o skúškach Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[10],-  rozhodnutie Rady 2008/173/ES z 18. februára 2008 o skúškach Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[11],-  nariadenie Rady (ES) č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[12],-  rozhodnutie Rady 2008/839/SVV z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[13].• Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚnieNeuplatňuje sa.2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu• Konzultácie so zainteresovanými stranamiDo vývoja SIS II sú úzko zapojení experti členských štátov, najmä v rámci Výboru SIS-VIS. Okrem toho sa o vývoji SIS II diskutuje aj v prípravných orgánoch Rady. V záveroch Rady zo 4. až 5. júna 2009 sa Komisia vyzýva, aby čo najskôr, ale najneskôr do októbra 2009, predložila príslušné právne návrhy na zmenu a doplnenie nástrojov prechodu.• Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým sa zohľadniliTento návrh zohľadňuje výsledok rozsiahlych diskusií s členskými štátmi, najmä v rámci Výboru článku 36.• Získavanie a využívanie expertízyNa prípravu tohto návrhu sa nepoužila externá expertíza.• Posúdenie vplyvuTento návrh nariadenia Rady nie je súčasťou ročného legislatívneho a pracovného programu Komisie, a keďže je pokračovaním technického projektu bez jasne identifikovateľných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov, nie je potrebné pripojiť k nemu posúdenie vplyvu.3. Právne prvky návrhu• Zhrnutie navrhovaného opatreniaCieľom tohto návrhu je zabrániť tomu, aby sa účinnosť rozhodnutia Rady 2008/839/SVV skončila pred prechodom, zabezpečiť pružnosť v právnej oblasti umožňujúcu uskutočnenie alternatívneho technického scenára pri budovaní funkcií SIS II založených na SIS 1+ pre prípad, že by sa rozhodlo o prechode na tento scenár, a čo najviac zefektívniť riadenie vývoja SIS II a prechodu naň, najmä pokiaľ ide o koordináciu projektov Komisie a členských štátov. Na dosiahnutie tohto koordinačného cieľa sa zriaďuje Rada pre globálne riadenie programu pozostávajúca zo skupiny expertov na úrovni celého programu.• Právny základPrávnym základom pre toto nariadenie je článok 74 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže tento článok sa týka administratívnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov, pokiaľ ide o prevenciu, odhaľovanie a vyšetrovanie trestných činov. Okrem toho tento návrh súvisí aj s administratívnou spoluprácou medzi príslušnými ministerstvami a justičnými alebo rovnocennými orgánmi členských štátov.• Zásada subsidiarityNávrh dodržiava zásadu subsidiarity v tom, že hlavný cieľ navrhovanej činnosti, konkrétne prechod zo SIS 1+ na SIS II, nemožno dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov.• Zásada proporcionalityTento návrh neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľa. Je v súlade so zásadou proporcionality v tom, že činnosti Komisie sa obmedzujú na centrálny projekt SIS II, koordinačné činnosti a zabezpečenie technického nástroja, ktorý umožňuje úspešnú výmenu údajov SIS 1+ medzi SIS 1+ a SIS II („prevodník“). Okrem toho Rada pre globálne riadenie programu už existovala aj predtým ako informačno-poradenská štruktúra vyžadovaná súčasnými nástrojmi, určená na koordinačné účely. Koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi je úplne nevyhnutná, ak má byť projekt SIS II ako celok úspešný.• Výber nástrojovNariadenie Rady je podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie jediná dostupná právna forma, ktorou možno odložiť pôvodný termín skončenia účinnosti rozhodnutia Rady 2008/839/SVV. Pokiaľ ide o zvyšné body tohto návrhu, nariadenie Rady je najvhodnejším nástrojom pre navrhované opatrenie vzhľadom na potrebu uplatňovať jednotné pravidlá a postupy pri riadení vývoja SIS II a prechodu naň. Ustanovenia tohto nariadenia sú presné, bezpodmienečné a priamo uplatniteľné a ich samotná podstata si nevyžaduje od členských štátov žiadne opatrenie na ich transponovanie do vnútroštátnych právnych predpisov.Rámcové rozhodnutie nie je vhodným nástrojom, pretože tento návrh nezahŕňa aproximáciu právnych predpisov členských štátov.Vzhľadom na dvojpilierový charakter nástrojov, ktoré sa majú zmeniť a doplniť, bude tento návrh nariadenia Rady sprevádzať aj nariadenie Rady založené na článku 74 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.4. Vplyv na rozpočetV nariadení Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému sa stanovilo, že výdavky na vývoj SIS II sú hradené zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.Takisto podľa článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 a podľa článku 5 rozhodnutia Rady 2007/533/SVV z 12. júna 2007 náklady na zriadenie, prevádzku a údržbu centrálneho SIS II a komunikačnej infraštruktúry sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Náklady na zriadenie, prevádzku a údržbu každého N.SIS II znáša príslušný členský štát.Podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutia Rady 2008/839/SVV v ich doterajšom znení sa dodatočné náklady na opatrenia v oblasti prechodu, testovania, údržby a vývoja na centrálnej úrovni (centrálny SIS II a komunikačná infraštruktúra) sú hradené takisto zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Náklady na testovanie, prechod, údržbu a vývoj vnútroštátnych systémov vrátane N.SIS II znáša každý príslušný členský štát.Tento návrh nemení túto základnú štruktúru. Rozširuje však existujúci právny základ, ktorý už bol ustanovený v nariadení (ES) č. 1104/2008 a v rozhodnutí Rady 2008/839/SVV, pokiaľ ide o pokrytie obdobia po 30. júni 2010 až do prechodu. Okrem toho náklady na stretnutia Rady pre globálne riadenie programu, ktorá sa zriaďuje týmto návrhom, vrátane nákladov na účasť členov a expertov, by boli takisto hradené zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov na stretnutia Rady pre globálne riadenie programu budú pridelené z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené vo finančnom programovaní na obdobie rokov 2010 – 2013 na Schengenský informačný systém (SIS II).Náklady na činnosť na úrovni SIS 1+ vrátane doplnkových činností Francúzska konajúceho v mene členských štátov (na úrovni SIS 1+) sa naďalej uhrádzajú v súlade s článkom 119 Schengenského dohovoru. V tomto článku sa ustanovuje, že náklady na inštaláciu a prevádzku funkcie technickej podpory SIS 1+ uvedenej v článku 92 ods. 3 dohovoru vrátane nákladov na linky spájajúce vnútroštátne sekcie Schengenského informačného systému s funkciou technickej podpory znášajú spoločne členské štáty, zatiaľ čo náklady na inštaláciu a prevádzku vnútroštátnej sekcie Schengenského informačného systému znáša každý členský štát sám.Komisia pripravila finančný výkaz pripojený k tomuto návrhu.5. Doplňujúce informácie• Zmena a doplnenie existujúcich právnych predpisovPrijatie návrhu zahŕňa zmenu a doplnenie rozhodnutia Rady 2008/839/SVV.• Doložka o preskúmaní/revízii/skončení účinnostiNávrh obsahuje upravenú doložku o skončení účinnosti. Nový dátum skončenia účinnosti stanoví Rada, konajúc v súlade s článkom 71 ods. 2 rozhodnutia Rady 2007/533/SVV.• Časový rozvrhToto nariadenie je potrebné prijať najneskôr v júni 2010, aby sa zabezpečila kontinuita príprav a včasné vykonanie príslušných činností.2010/0006 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 74,so zreteľom na návrh Komisie[14],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[15],keďže:1.  Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[16] a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[17].2.  Podmienky, postupy a povinnosti v súvislosti s prechodom zo SIS 1+ na SIS II sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[18] a v rozhodnutí Rady 2008/839/SVV z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[19]. Týmto nástrojom sa však najneskôr 30. júna 2010 skončí účinnosť.3.  Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.4.  Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces. Mala by sa zriadiť skupina expertov, ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.5.  Za centrálny SIS II a jeho komunikačnú infraštruktúru by mala naďalej zodpovedať Komisia. Centrálny SIS II a jeho komunikačnú infraštruktúru je potrebné udržiavať a podľa potreby ďalej rozvíjať. Ďalší vývoj centrálneho SIS II by mal vždy zahŕňať aj korekciu chýb. Komisia by mala zabezpečiť koordináciu a podporu spoločných činností.6.  V záujme vybudovania funkcií SIS II by sa mal ustanoviť technický plán pre prípad nepredvídaných okolností. Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa preto mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.7.  Členské štáty by mali naďalej zodpovedať za svoje vnútroštátne systémy (N.SIS II). N.SIS II je potrebné stále udržiavať a podľa potreby ďalej rozvíjať.8.  Za C.SIS by malo naďalej zodpovedať Francúzsko.9.  Keďže ciele prijímaného opatrenia, konkrétne vytvorenia predbežnej architektúry prechodu a presunu údajov zo SIS 1+ do SIS II, nemôžu byť uspokojivo dosiahnuté členskými štátmi a z dôvodov rozsahu a dôsledkov opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ktorá je stanovená v článku 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov.10.  V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia, a preto nie ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Keďže toto nariadenie predstavuje vývoj schengenského acquis v zmysle ustanovení hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, Dánsko by sa v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu malo rozhodnúť v lehote šiestich mesiacov od prijatia tohto nariadenia, či ho bude implementovať do svojho vnútroštátneho práva.11.  Spojené kráľovstvo sa na tomto nariadení zúčastňuje v súlade s článkom 5 Protokolu, ktorým sa schengenské acquis začleňuje do rámca Európskej únie, a ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, ako aj v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[20].12.  Írsko sa na tomto nariadení zúčastňuje v súlade s článkom 5 Protokolu, ktorým sa schengenské acquis začleňuje do rámca Európskej únie, a ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, ako aj v súlade s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[21] .13.  Toto nariadenie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté pravidlá čiastočnej účasti Spojeného kráľovstva a Írska na schengenskom acquis, ako je ustanovené v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a v rozhodnutí 2002/192/ES.14.  Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis[22], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia 1999/437/ES zo 17. mája 1999[23] o určitých vykonávacích predpisoch k uvedenej dohode.15.  Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[24], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/149/SVV[25] o uzavretí tejto dohody v mene Európskej únie.16.  Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/262/ES z 28. februára 2008 o podpise v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení tohto protokolu[26],PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Rozhodnutie 2008/839/SVV sa mení a dopĺňa takto:1) V článku 4 sa úvodná veta nahrádza takto:„V záujme zabezpečenia prechodu zo SIS 1+ na SIS II sú v nevyhnutnej miere sprístupnené tieto zložky:“2) V článku 10 sa odsek 3 nahrádza takto:„3. Prevodník v nevyhnutnej miere prevádza údaje v dvoch smeroch medzi C.SIS a centrálnym SIS II a udržiava C.SIS a centrálny SIS II synchronizované.“3) V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto:"2. Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, vykonajú prechod z N.SIS na N.SIS II s využitím dočasnej architektúry prechodu s podporou Francúzska a Komisie.“4) Vkladá sa článok 17a:„Článok 17aRada pre globálne riadenie programu1. Bez toho, aby boli dotknuté príslušné povinnosti a činnosti Komisie, Francúzska a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, sa týmto zriaďuje skupina technických expertov nazývaná „Rada pre globálne riadenie programu“ (ďalej len „GPMB“). GPMB poskytuje fórum na koordináciu centrálneho a vnútroštátnych projektov SIS II.2. GPMB pozostáva z maximálneho počtu 10 expertov. Maximálny počet osem expertov a rovnaký počet náhradníkov určia členské štáty konajúce v rámci Rady. Dvoch expertov a dvoch náhradníkov určí spomedzi úradníkov Komisie generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie. Na stretnutiach GPMB sa môžu zúčastniť aj iní úradníci Komisie, ktorí sú zainteresovaní v preberaných otázkach.3. Na účel dosiahnutia cieľa stanoveného v odseku 1 môže GPMB v prípade potreby pozvať na stretnutia GPMB aj ďalších expertov.4. GPMB sa stretáva v priestoroch Komisie. Sekretariát jej zabezpečí Komisia.5. GPMB vypracuje svoj vlastný referenčný rámec. Tento rámec nadobudne účinnosť potom, čo generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie vydá priaznivé stanovisko.6. Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2, administratívne náklady na činnosť GPMB a súvisiace cestovné výdavky sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, pokiaľ nie sú hradené z iných zdrojov. Pokiaľ ide o cestovné výdavky expertov v GPMB určených členskými štátmi konajúcimi v rámci Rady a expertov pozvaných podľa odseku 3 tohto článku, ktoré vzniknú v súvislosti s prácou GPMB, uplatňujú sa „Pravidlá Komisie týkajúce sa úhrady výdavkov, ktoré vznikli ľuďom mimo Komisie pozvaným v úlohe expertov na účasť na stretnutiach.“5) V článku 19 sa posledná veta nahrádza takto:„Jeho účinnosť sa končí v deň, ktorý stanoví Rada, konajúc v súlade s článkom 71 ods. 2 rozhodnutia 2007/533/SVV.“Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie.V Bruseli […]Za Radupredseda […]LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ1. NÁZOV NÁVRHU:Tento výkaz sprevádzajú dva legislatívne návrhy:návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1104/2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II),návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).2. RÁMEC ABM/ABBPríslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti:Hlava 18: Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivostiKapitola 18 02: Solidarita – Vonkajšie hranice, vízová politika a voľný pohyb osôb3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY3.1. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov:18.02.04 01 – Schengenský informačný systém II (SIS II)3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu:Keďže tieto nástroje zmeny a doplnenia predlžujú dátum skončenia účinnosti stanovený v nástrojoch, ktoré sa menia a dopĺňajú, budú sa brať do úvahy iba náklady spôsobené predĺžením vývoja a fázy prechodu na obdobie po 30. júni 2010. Náklady s lehotou viazania do 30. júna 2010 sú z tejto akcie vylúčené.Vylúčené sú aj prevádzkové náklady financované podľa iných právnych základov, najmä podľa nariadenia (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 a rozhodnutia 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II).Viazanie rozpočtových prostriedkov vyplývajúce z týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich nástrojov sa plánuje na obdobie od 30. júna 2010 až po uskutočnenie prechodu a tým do skončenia účinnosti týchto nástrojov, a to v rámci sumy určenej na financovanie rozsiahlych systémov informačných technológií.3.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky) :Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |18 02 04 01 | Nepovinné | Dif.[27] | NIE | NIE | NIE | 3a |4. ZHRNUTIE ZDROJOV4.1. Finančné zdroje4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | Spolu |Prevádzkové výdavky[28] |Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[29] |Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA |Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[30] |Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Celkové orientačné finančné náklady na akciu |VRP SPOLU vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |PRP SPOLU vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Údaje o spolufinancovaníAk návrh predpokladá spolufinancovanie zo strany členských štátov alebo iných subjektov (uveďte ktorých), odhadovanú výšku spolufinancovania je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke (ak sa predpokladá spolufinancovanie zo strany viacerých subjektov, pridajte ďalšie riadky): Neuvádza sa.-  Príspevok Nórska vo výške 2,200081 % a Islandu vo výške 0,113386 % (ukazovatele z roku 2007) na prevádzkové náklady na základe článku 12 ods. 1 druhého pododseku Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36).-  Príspevok Švajčiarska vo výške 2,402999 % (ukazovatele z roku 2007) na prevádzkové náklady na základe článku 11 ods. 3 druhého pododseku Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52).Pokiaľ ide o Island a Nórsko, tieto návrhy rozvíjajú schengenské acquis, ako je vymedzené v prílohe A k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis. V článku 12 ods. 1 poslednom pododseku tejto dohody sa stanovuje: „V prípadoch, keď sa prevádzkové náklady na uplatňovanie tejto dohody hradia zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev, Island a Nórsko sa podieľajú na týchto nákladoch tým, že prispievajú do tohto rozpočtu každoročnou sumou podľa percenta hrubého národného produktu svojich krajín vo vzťahu k hrubému národnému produktu všetkých zúčastnených štátov.“Pokiaľ ide o Švajčiarsko, tieto návrhy predstavujú vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. V článku 11 ods. 2 tejto dohody sa stanovuje: „Pokiaľ ide o výdavky na vývoj schengenského informačného systému II (SIS II), Švajčiarsko prispieva do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev ročný príspevok na príslušný rozpočtový rok, a to od rozpočtového obdobia 2002, ktorý sa vypočíta ako percentuálny podiel jeho hrubého domáceho produktu voči hrubému domácemu produktu všetkých zúčastnených štátov“.4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. Finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov na stretnutia Rady pre globálne riadenie programu budú pridelené z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené vo finančnom programovaní na obdobie rokov 2010 – 2013 na Schengenský informačný systém (SIS II).( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade.( Návrh si môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[31] (t. j. nástroj flexibility alebo revíziu finančného výhľadu).4.1.3. Finančný vplyv na príjmy( Návrh nemá finančný vplyv na príjmy.( Návrh má finančný vplyv na príjmy, a to s týmto účinkom:v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Pred akciou [Rok n-1] | Stav po akcii |Počet ľudských zdrojov spolu | 50 | 50 |5. CHARAKTERISTIKY A CIELE5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonteCieľom tohto návrhu je predĺženie právneho základu pre prechod, kým ho nebude možné technicky uskutočniť. Tento návrh si takisto kladie za cieľ vytvoriť riadiacu štruktúru v súlade s medzinárodne uznávanou najlepšou praxou v riadení. Okrem toho sa týmto návrhom zabezpečuje pružnosť v právnej oblasti umožňujúca dosiahnutie funkcií SIS II prostredníctvom alternatívneho technického scenára založeného na SIS 1+ pre prípad, že by sa rozhodlo o prechode na tento scenár. Tento návrh neupravuje základnú štruktúru povinností, ani nemení základnú štruktúru financovania.5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaVzhľadom na integráciu schengenského acquis do inštitucionálneho rámca Európskej únie a ďalej vzhľadom na skutočnosť, že SIS II zahŕňa právomoci tak Spoločenstva, ako aj Únie, projekt vytvorenia spoločného rozsiahleho systému informačných technológií si vyžaduje zapojenie Spoločenstva.5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMHlavným cieľom návrhu je zaistiť úspešný štart prevádzky SIS II. Očakávaným výsledkom tohto návrhu je zabezpečiť hladký presun údajov zo SIS 1+ do SIS II a úplný prechod na SIS II. Ukazovateľom úspechu bude, že všetky zúčastnené členské štáty úspešne presunú svoje údaje a systémy.5.4. Spôsob implementácie (orientačný)( Centralizované hospodárenie( priamo na úrovni Komisie( nepriamo delegovaním právomocí na:( výkonné agentúry( subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách( národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie( s členskými štátmi( s tretími krajinami( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte)Poznámky: Neuvádza sa.6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE6.1. Systém monitorovaniaPostup sa bude pravidelne hodnotiť a výkonnosť sa bude merať v porovnaní s požadovanými normami a vopred stanovenými kritériami. Uvedené sa bude riešiť najmä prostredníctvom zmluvného dodávateľa zabezpečenia kvality.6.2. Hodnotenie6.2.1. Hodnotenie ex anteHodnotenie ex ante poskytne hodnotiaca a porovnávacia správa o ďalšom smerovaní SIS II predkladaná Rade predsedníctvom a Komisiou. Na tomto základe sa v záveroch Rady zo 4. – 5. júna 2009 uvádza, že bolo ukončené obdobie opráv a analýzy SIS II, počas ktorého boli vyjasnené početné otázky a chyby a boli navrhnuté alebo prijaté riešenia na ich nápravu. Rada dospela k záveru, že vývoj SIS II by mal pokračovať na základe súčasného projektu SIS II a SIS 1+RE by mal byť ponechaný ako plán pre prípad nepredvídaných okolností.6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností)Týmto návrhom sa zriaďuje Rada pre globálne riadenie programu, čím sa zohľadňujú skúsenosti z riadenia vývoja SIS II na základe pracovnej štruktúry ustanovenej nástrojmi, ktoré sa teraz menia a dopĺňajú.6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnoteníBudúce hodnotenia sa budú uskutočňovať na základe 6-mesačných „medzníkov“, ako sa uvádza v záveroch Rady zo 4. – 5. júna 2009.7. Opatrenia proti podvodomAk by bolo potrebné uzatvoriť ďalšie zmluvy, uplatňujú sa postupy Komisie týkajúce sa verejného obstarávania, ktoré zabezpečujú súlad s právnymi predpismi Spoločenstva týkajúcimi sa verejných zákaziek.8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovViazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)(Uveďte názvy cieľov, akcií a výstupov) | Druh výstupu | Priemerné náklady | Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU |Rok 2010 | Rok 2011 |Úradníci alebo dočasní zamestnanci[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Zamestnanci financovaní[33] podľa článku XX 01 02 | 17 | 17 |Iní zamestnanci[34] financovaní podľa článku XX 01 04/05 |SPOLU | 50 | 50 |8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie-  Koordinácia programu-  Riadenie projektu-  Riadenie projektu po technickej stránke-  Hodnotenie a podávanie správ-  Verejné obstarávanie, zmluvné a finančné hospodárenie8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny)( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť.( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia)( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku.8.2.4. Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie)Neuvádza sa.8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sumev mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | Rok 2010 (pomerne od 1. júla) | Rok 2011 (pomerne do predpokladaného dátumu prechodu) |Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | 0,580 | 0,870 |Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (NEZAHRNUTÉ v referenčnej sume) spolu | 2,593 | 3,890 |Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci |V prípade potreby pozri bod 8.2.1. |AD/AST – 122 000 EUR ročne * 33 osôb = 4,026 mil. EUR |Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 |V prípade potreby pozri bod 8.2.1. |Zmluvní zamestnanci (položka 18 01 02 01 01): 64 000 EUR ročne * 9 osôb = 0,576 mil. EUR |Národní experti (položka 18 01 02 01 03): 73 000 EUR ročne * 8 osôb = 0,584 mil. EUR |8.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU |XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) |Administratívne náklady spolu (NEZAHRNUTÉ v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Služobné cesty zahŕňajú každoročné návštevy v 27 zúčastnených štátoch pre 1 osobu a týždenné návštevy Štrasburgu pre 2 osoby až do predpokladaného dátumu prechodu.Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa kryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť priznané riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov s prihliadnutím na rozpočtové obmedzenia.[1] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4.[2] Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 63.[3] Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19, naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2008/839/SVV zo 24. októbra 2008 (Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43).[4] Ú. v. ES L 328, 13.12.2001, s. 4.[5] Ú. v. EÚ L 411, 30.12.2006, s. 1.[6] Ú. v. ES L 328, 13.12.2001, s. 1.[7] Ú. v. EÚ L 411, 30.12.2006, s. 78.[8] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 1.[9] Ú. v. EÚ L 79, 20.3.2007, s. 20 a Ú. v. EÚ L 79, 20.3.2007, s.29.[10] Ú. v. EÚ L 57, 1.3.2008, s. 1.[11] Ú. v. EÚ L 57, 1.3.2008, s. 14.[12] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1.[13] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43.[14] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[15] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[16] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4.[17] Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 63.[18] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1.[19] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43.[20] Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.[21] Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.[22] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.[23] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.[24] Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.[25] Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 50.[26] Ú. v. EÚ L 83, 26.3.2008, s. 5.[27] Diferencované rozpočtové prostriedky (ďalej len „DRP“).[28] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx.[29] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx.[30] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05.[31] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.[32] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[33] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[34] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume.


Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0722

Návrh nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady o uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu (kodifikované znenie)  /* KOM/2006/0722 v konečnom znení - COD 2006/0024 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 27.11.2006KOM(2006)722 v konečnom znení2006/0241(COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu (kodifikované znenie)(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. V rámci Európy občanov Komisia prikladá veľkú dôležitosť zjednodušovaniu a sprehľadňovaniu práva Spoločenstva s cieľom jeho lepšieho pochopenia a sprístupnenia občanovi, dávajúc mu nové príležitosti, ako aj šancu na efektívnejšie využívanie osobitných práv, ktoré mu poskytuje.Tento cieľ však nemožno dosiahnuť pokým pretrváva stav rozptýlenia mnohých ustanovení, opakovane a často pozmenených v podstatnom rozsahu, vo viacerých právnych aktoch, a to počínajúc pôvodným právnym aktom až po jeho poslednú zmenu a doplnenie, čo si vyžaduje vyčerpávajúce hľadanie a komparáciu mnohých právnych aktov za účelom identifikácie pozitívneho práva.Jasnosť a prehľadnosť práva Spoločenstva preto so sebou prináša potrebu častej kodifikácie pozmenených právnych aktov.2. Komisia sa z daného dôvodu 1. apríla 1987[1] rozhodla inštruovať svojich úradníkov, aby pristúpili ku kodifikácii všetkých právnych aktov najneskôr po ich desiatej zmene a doplnení. Avšak zdôraznila, že ide o minimálnu požiadavku, keďže príslušné oddelenia by sa mali v záujme prehľadnosti a správneho pochopenia predpisov Spoločenstva usilovať o kodifikáciu ich sa týkajúcich právnych aktov v kratších intervaloch.3. V podobnom zmysle vyzneli aj závery Európskej rady z Edinburgu z decembra 1992[2], v ktorých táto podčiarkla dôležitosť kodifikácie , poskytujúcej právnu istotu pri nachádzaní práva uplatniteľného v konkrétnom časovom momente na špecifický predmet úpravy.Pri kodifikácii je potrebné dodržiavať štandardné legislatívne postupy Spoločenstva.Vylúčenie obsahových zmien a doplnení aktov prechádzajúcich kodifikáciou umožnilo Európskemu parlamentu, Rade a Komisii 20. decembra 1994 odsúhlasiť skrátené legislatívne konanie pre rýchle prijatie kodifikovaných právnych aktov vo forme medziinštitucionálnej dohody.4. Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu nariadenia Rady (EHS) č. 1017/68 z 19. júla 1968 o uplatňovaní pravidiel súťaže na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu[3]. Nové nariadenie nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie[4]. Návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel.5. Kodifikačný návrh bol vypracovaný na základe predbežného konsolidovaného znenia nariadenia (EHS) č. 1017/68, ako aj jeho zmien a doplnení. Toto konsolidované znenie bolo zostavené pre všetky úradné jazyky Úradom pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev za pomoci systému na spracovanie údajov . V prípade, že dochádza k prečíslovaniu článkov, tak starý, ako aj nový spôsob číslovania je obsiahnutý v tabuľke, tvoriacej obsah prílohy II kodifikovaného nariadenia. 1017/68 (prispôsobené)2006/0241(COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, najmä na jej články  71  a  83 ,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[5],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[6],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[7],keďže:(1) Nariadenie Rady (EHS) č. 1017/68 z 19. júla 1968 o uplatňovaní pravidiel hospodárskej súťaže na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu[8] bolo opakovane[9] podstatným spôsobom zmenené a doplnené. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo toto nariadenie kodifikovať. 1017/68 odôvodnenie 3(2) Pravidlá hospodárskej súťaže pre železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu sú súčasťou spoločnej dopravnej politiky a všeobecnej hospodárskej politiky. 1017/68 odôvodnenie 4(3) Pravidlá pre tieto sektory by sa mali brať do úvahy odlišné črty dopravy. 1017/68 odôvodnenie 5(4) Keďže pravidlá súťaže pre dopravu sa odkláňajú od všeobecných pravidiel hospodárskej súťaže, musí byť podniky umožnené, aby vedeli, aké pravidlá platia v každom jednotlivom prípade. 1017/68 odôvodnenie 6(5) Systémové pravidlá hospodárskej súťaže pre dopravu by mali byť rovnako uplatňované na spoločné financovanie alebo nadobudnutie dopravných zariadení pre spoločné používanie určitými skupinami podnikov, a tiež pre určité prevádzky, ktoré súvisia so železničnou, cestnou a riečnou dopravou, poskytovateľov doplnkových služieb pre dopravu. 1017/68 odôvodnenie 7 (prispôsobené)(6) Na zabezpečenie toho, aby obchod medzi členskými štátmi nebol ovplyvnený, alebo aby hospodárska súťaž v rámci  vnútorného  trhu nebola skreslená, je potrebné v princípe zakázať pre tieto vyššie uvedené tri druhy dopravy všetky dohody medzi podnikmi, rozhodnutia združení podnikov, zosúladené postupy medzi podnikmi a všetky prípady zneužívania dominantného postavenia v rámci vnútorného trhu, ktoré by mohli mať takýto účinok. 1017/68 odôvodnenie 8(7) Určité druhy dohôd, rozhodnutí a zosúladených postupov v odvetví dopravy, ktorých cieľom a účinkom je len využitie technických zlepšení alebo dosiahnutie technickej spolupráce, môžu byť vyňaté zo zákazu obmedzujúcich dohôd, pretože prispievajú k zvýšeniu produktivity. Na základe skúseností z uplatňovania tohto nariadenia Rada na návrh Komisie môže zmeniť a doplniť zoznam týchto druhov dohôd. 1017/68 odôvodnenie 9(8) Aby zlepšenie mohlo byť podporené v niekedy príliš členitej štruktúre priemyslu cestného a vnútrozemsko-vodného odvetvia, mali by byť tiež vyňaté zo zákazu obmedzujúcich dohôd tie dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré zabezpečujú vytvorenie a prevádzkovanie skupín podnikov v týchto dvoch sektoroch dopravy, ktorých cieľom je prevádzkovanie dopravných prevádzok, vrátane spoločného financovania alebo získania dopravných zariadení pre spoločné prevádzkovanie služieb. Takáto celková výnimka môže byť poskytnutá len za podmienky, že celková kapacita skupiny neprekročí stanovené maximum, a že samostatná kapacita patriacich do skupiny neprekročí určité stanovené limity, aby bolo zabezpečené, že žiadny podnik nebude môcť mať dominantné postavenie v rámci skupiny. Komisia musí však mať právomoc zasiahnuť ak, v osobitných prípadoch, by takéto dohody mali účinky, ktoré nie sú zlučiteľné s podmienkami, podľa ktorých sa obmedzujúca dohoda môže považovať za prípustnú a bola by zneužitím výnimky. Skutočnosť, že skupina má celkovú kapacitu väčšiu, ako je stanovené maximum, alebo nemôže žiadať celkovú výnimku vzhľadom na jednotlivé kapacity podnikov patriacich ku skupine, nevylučuje, aby skupina v súlade s právom prijala dohodu, rozhodnutie alebo zosúladený postup, ak splní primerané podmienky stanovené v tomto nariadení. 1017/68 odôvodnenie 14(9) Je v prvom rade na samotných podnikoch, aby posúdili, či prevažujú účinky ich dohôd, rozhodnutí alebo zosúladených postupov, ktoré obmedzujú hospodárskej súťaž alebo ekonomické výhody akceptovateľné ako opodstatnenie pre takéto obmedzenie a náležito rozhodli, na svoju vlastnú zodpovednosť, či sú takéto dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy prípustné alebo nie. 1017/68 odôvodnenie 15(10) Z toho dôvodu by mali mať podniky možnosť uzatvárať alebo plniť dohody bez toho, aby ich oznamovali. Toto stavia takéto dohody do rizika, že budú so spätným účinkom vyhlásené za neplatné, mali by byť preskúmané na základe sťažnosti alebo z vlastného podnetu Komisie, avšak týmto nie je dotknutá možnosť ich vyhlásenia za platné so spätným účinkom, dokonca aj v prípade takéhoto následného preskúmania, 1017/68PRIJALI TOTO NARIADENIE:Článok 1Rozsah pôsobnostiUstanovenia tohto nariadenia, v oblasti železničnej, cestnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, sa vzťahujú jednak na všetky dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré majú za cieľ alebo účinok na určovanie cien a dopravných podmienok, na obmedzovanie alebo kontrolu poskytovania dopravy, rozdeľovanie dopravných trhov, využívanie technických zlepšení alebo technickej spolupráce, alebo spoločné financovanie, alebo nadobudnutie dopravných zariadení alebo príslušenstva, ktorých prevádzkovanie je priamo spojené s poskytovaním dopravných služieb a je nevyhnutné pre spoločné prevádzkovanie služieb skupinou podľa článku 4 cestných alebo vnútrozemských vodných dopravných podnikov, a jednak na zneužívanie dominantného postavenia na dopravnom trhu. Tieto ustanovenia sa tiež vzťahujú na prevádzky prevádzkovateľov pomocných dopravných služieb, ktoré majú niektoré z vyššie uvedených cieľov alebo účinkov. 1017/68 čl. 3 1/2003 čl. 36 bod 2Článok 2Výnimka pre technické dohody1.  Zákaz článku 81 ods. 1 zmluvy  sa nevzťahuje na dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy, ktoré majú za cieľ alebo účinok používanie technických zlepšení alebo dosiahnutie technickej spolupráce prostriedkami:a) štandardizácie vybavenia, dopravných dodávok, dopravných prostriedkov alebo pevných inštalácií;b) výmeny alebo spoločného užívania s cieľom využitia dopravných služieb, zamestnancov, vybavenia, dopravných prostriedkov alebo pevných inštalácií;c) organizácie a vykonávania následnej, doplnkovej, náhradnej alebo kombinovanej dopravy a stanovovania a používania celkových cien a podmienok pre takéto operácie, vrátane osobitných konkurenčných sadzieb;d) používania pre jeden spôsob dopravy trás, ktoré sú z prevádzkového hľadiska najracionálnejšími;e) koordinácie cestovných poriadkov pre prípojné trasy;f) zoskupenia jednotlivých zásielok;g) vytvorenia jednotných pravidiel, ktoré sa týkajú štruktúry sadzieb a ich podmienok použitia, pokiaľ tieto pravidlá neuvádzajú ceny a podmienky dopravy.2. Komisia v prípade potreby predloží Rade návrhy na rozšírenie alebo zúženie zoznamu uvedeného v odseku 1. 1017/68 čl. 4 1/2003 čl. 36 bod 3 písm. a)Článok 3Výnimka pre skupiny malých a stredných podnikov1.  Dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy uvedené v článku 81 ods. 1 zmluvy  sú vyňaté zo zákazu v tomto článku, ak ich účelom je:a) vytvorenie a prevádzkovanie skupín cestných a vnútrozemských vodných dopravných podnikov s cieľom pokračovať v dopravných aktivitách;b) spoločné financovanie alebo získanie dopravného vybavenia alebo dodávok, ak tieto prevádzky priamo súvisia s poskytovaním dopravných služieb a sú potrebné pre spoločné prevádzkovanie vyššie uvedených skupín;vždy pod podmienkou, že celková kapacita ktorejkoľvek skupiny nepresiahne:i) 10 000 ton v prípade cestnej dopravy;ii) 500 000 ton v prípade vnútrozemskej vodnej dopravy.Kapacita každého podniku zo skupiny nesmie presiahnuť 1 000 ton v prípade cestnej dopravy alebo 50 000 ton v prípade vnútrozemskej vodnej dopravy. 1/2003 čl. 36 bod 3 písm. b)2. Ak vykonanie dohody, rozhodnutia alebo zosúladeného postupu podľa odseku 1 má v danom prípade účinky, ktoré sú nezlučiteľné s požiadavkami článku 81 ods. 3 zmluvy, od podnikov alebo združení podnikov sa môže požadovať, aby takéto účinky odstránili.Článok 4ZrušenieNariadenie (EHS) č. 1017/68 sa ruší s výnimkou článku 13 ods. 3, ktorý naďalej platí pre rozhodnutia prijaté pred 1. májom 2004 podľa článku 5 nariadenia (EHS) č. 1017/68, až do konca platnosti takýchto rozhodnutí.Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe II. 1017/68 čl. 30Článok 5Nadobudnutie účinnosti, existujúce dohody1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Akt o pristúpení z roku 2003, s. 3442. Zákaz v článku 81 ods. 1 zmluvy sa nevzťahuje na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré existovali v deň pristúpenia Rakúska, Fínska a Švédska alebo v deň pristúpenia Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska a ktoré na základe pristúpenia spadajú do pôsobnosti článku 81 ods. 1, ak sú do šiestich mesiacov odo dňa pristúpenia zmenené a doplnené tak, že spĺňajú podmienky ustanovené v článku 3 tohto nariadenia. Tento odsek sa nevzťahuje na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré už ku dňu pristúpenia spadajú do pôsobnosti článku 53 ods. 1 Dohody o EHP. 1017/68Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli [...]Za Európsky parlament Za RaduPredseda Predseda[...] [...]PRÍLOHA IČasť AZrušené nariadenie v znení neskorších zmien a doplneníNariadenie Rady (EHS) č. 1017/68 (Ú. v. ES L 175, 23.7.1968, s. 1) |Nariadenie (ES) č. 1/2003 (Ú. v. EÚ L 1, 4.1.2003, s. 1) | Iba článok 36 |Časť BNezrušené pozmeňujúci aktyAkt o pristúpení z roku 1972 |Akt o pristúpení z roku 1979 |Akt o pristúpení z roku 1994 |Akt o pristúpení z roku 2003 |_____________PRÍLOHA IITabuľka zhodyNariadenie (EHS) č. 1017/68 | Toto nariadenie |Článok 1 | Článok 1 |Článok 3 | Článok 2 |Článok 4, odsek 1, prvý pododsek, úvodná veta, prvá zarážka | Článok 3, odsek 1, prvý pododsek, úvodná veta, písmeno a) |Článok 4, odsek 1, prvý pododsek, úvodná veta, druhá zarážka | Článok 3, odsek 1, prvý pododsek, úvodná veta, písmeno b) |Článok 4, odsek 1, prvý pododsek, druhá veta, prvá zarážka | Článok 3, odsek 1, prvý pododsek, druhá veta, bod i) |Článok 4, odsek 1, prvý pododsek, druhá veta, druhá zarážka | Článok 3, odsek 1, prvý pododsek, druhá veta, bod ii) |Článok 4, odsek 1, druhý pododsek | Článok 3, odsek 1, druhý pododsek |Článok 4, odsek 2 | Článok 3, odsek 2 |- | Článok 4 |Článok 30, odsek 1 | Článok 5, odsek 1 |Článok 30, odsek 3, druhý pododsek | Článok 5, odsek 2 |Článok 31 | - |- | Príloha I |- | Príloha II |_____________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Pozri prílohu 3 časti A záverov.[3] Realizovaný v súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Kodifikácia acquis communautaire, KOM(2001) 645 v konečnom znení.[4] Pozri prílohu I tohto návrhu.[5] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[6] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[7] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[8] Ú. v. ES L 175, 23.7.1968, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.[9] Pozri prílohu I.


title: Návrh NARIADENIE RADY o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únie

text:
|

52011PC0162

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 4.4.2011KOM(2011) 162 v konečnom znení2011/0070 (APP)NávrhNARIADENIE RADYo elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únieDÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHUVšeobecný kontextÚradný vestník Európskej únie zabezpečuje úradné uverejňovanie právnych predpisov a iných aktov Európskej únie. Od roku 1958 sa vydáva v papierovej podobe a od roku 1998 je tiež dostupný na internete. Zatiaľ čo počet ľudí prezerajúcich Úradný vestník Európskej únie na internete za posledné roky vzrástol, pretože je to pohodlné a rýchle, počet predplatiteľov tlačeného vydania klesol. Keďže tlačené vydanie sa v súčasnosti považuje za jediné platné a právne záväzné, nemožno sa doteraz domáhať práv a presadzovať povinnosti na základe elektronickej verzie Úradného vestníka Európskej únie .To bolo jasne uvedené Súdnym dvorom Európskej únie vo veci Skoma-Lux[1]. Podľa súdneho dvora „... takéto sprístupnenie týchto právnych predpisov (na internete) nemôže byť rovnocenné s riadnym uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie , pokiaľ v práve Spoločenstva neexistuje žiadna právna úprava v tomto ohľade “.Existujúce ustanovenia v oblasti návrhuČlánok 297 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovuje, že legislatívne akty a nelegislatívne akty prijaté vo forme nariadení alebo smerníc určených všetkým členským štátom alebo vo forme rozhodnutí, ktoré neuvádzajú, komu sú určené, sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie. Legislatívne akty prijaté v súlade s riadnym legislatívnym postupom podpisuje predseda Európskeho parlamentu a predseda Rady, zatiaľ čo iné akty podpisuje predseda inštitúcie, ktorá ich prijala. Tieto akty nadobúdajú účinnosť dňom, ktorý je v nich stanovený, alebo dvadsiatym dňom po ich uverejnení.Rozhodnutie 2009/496 ES, Euratom[2] podrobnejšie stanovuje spôsob, akým si inštitúcie plnia svoje povinnosti týkajúce sa uverejnenia legislatívnych textov. Uverejňovaním Úradného vestníka Európskej únie je poverený medziinštitucionálny úrad − Úrad pre publikácie − ktorý zaručuje jeho autentickosť.Ciele návrhuCieľom návrhu je rozšíriť prístup k právu Európskej únie a umožniť každému (či už odborníkovi v oblasti práva alebo širokej verejnosti) odvolať sa na elektronické vydanie Úradného vestníka Európskej únie ako na úradné a autentické vydanie. Ak by sa elektronické uverejnenie Úradného vestníka Európskej únie uznalo za platné, všetci občania Európskej únie by mohli mať fakticky hneď po uverejnení súbežne prístup k právu Európskej únie, a to ekonomickejším spôsobom, keďže prezeranie elektronického vydania by bolo bezplatné. Uľahčil by sa tým aj prístup obyvateľov žijúcich v geograficky menej prístupných regiónoch Európy. Lepší prístup na internet sa podporuje aj v cieľoch oznámenia Komisie „EURÓPA 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“[3], a to zabezpečením širokopásmového internetového pripojenia pre všetkých do roku 2013.Cieľom návrhu je aj zlepšiť právnu istotu, keďže v porovnaní so súčasnou situáciou (keď elektronické uverejnenie slúži iba na informačné účely) by sa práva mohli uplatňovať a povinnosti presadzovať na základe ich uverejnenia v autentickej elektronickej verzii Úradného vestníka Európskej únie.Súlad s inými politikami a cieľmi ÚnieNávrh je plne v súlade s politikami Únie a najmä s hlavnou iniciatívou „Digitálna agenda pre Európu“[4], ktorá bola predložená v rámci kontextu „EURÓPA 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“. Digitálna agenda sa zameriava na získanie čo najväčších hospodárskych a spoločenských výhod z informačných technológií a zdôrazňuje úlohu orgánov verejnej správy pri podporovaní digitálneho trhu. V rámci tohto kontextu online prístup k právnemu obsahu podnecuje rozvoj digitálneho jednotného trhu, keďže takto poskytnuté informácie verejného sektora budú viesť k zriadeniu inovatívnych online služieb.Návrh je takisto v súlade s cieľmi „Európskeho akčného plánu pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015“[5], podľa ktorého majú členské štáty a Komisia zabezpečiť online prístup k informáciám o zákonoch a predpisoch, politikách a financovaní orgánov verejnej správy.VÝSLEDKY NEFORMÁLNYCH KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVUKonzultácie so zainteresovanými stranamiEurópske inštitúcie a orgány sú zastúpené v riadiacom výbore Úradu pre publikácie, ktorý je zodpovedný za kontrolovanie strategického rozvoja činnosti Úradu pre publikácie. O tejto otázke sa diskutovalo v rámci tohto fóra, ktoré vyjadrilo svoju podporu vytvoriť autentické elektronické vydanie Úradného vestníka Európskej únie.Členské štáty takisto diskutovali o otázke právne platného elektronického uverejňovania Úradného vestníka Európskej únie prostredníctvom pracovnej skupiny Rady pre elektronické právo. Generálny sekretariát Komisie predložil 30. júla 2010 Rade neoficiálny dokument, o ktorom sa rokovalo na dvoch zasadnutiach pracovnej skupiny pre elektronické právo − 21. septembra a 26. októbra 2010. Pripomienky členských štátov poukázali na výraznú podporu právne platného elektronického uverejňovania[6], avšak líšili sa vzhľadom na pokračujúcu právnu hodnotu papierovej verzie. Hovorilo sa o týchto aspektoch:-  možnosť výhradne elektronického uverejňovania Úradného vestníka Európskej únie s prípadným prechodným obdobím, v ktorom by sa súbežne uverejňovalo v papierovej a elektronickej podobe,-  náklady na tlač Úradného vestníka Európskej únie , ak by v budúcnosti mali súbežne existovať tlačené a elektronické vydania,-  riziko odlišností medzi tlačenými a elektronickým vydaniami a potreba stanoviť jasné pravidlá, ako postupovať pri odlišných verziách alebo ktorú verziu pokladať za prevládajúcu,-  úloha, aj keď obmedzená, ktorú môže tlačené vydanie zohrávať pri šírení právnych predpisov EÚ medzi ľudí, ktorí nemôžu získať prístup k elektronickému vydaniu.Komisia pri príprave tohto návrhu zohľadnila všetky vyjadrené pripomienky. Spočiatku sa uprednostňovalo súbežné uverejňovanie v papierovej a elektronickej podobe, ktoré by mali rovnakú právnu silu, keďže táto možnosť by zabezpečovala čo najširší prístup európskych občanov k právu EÚ. Praktické skúsenosti členských štátov však ukázali, že prínosy by boli iba okrajové a nevyvážili by väčšiu zložitosť. Poukázalo sa aj na to, že ľudia žijúci v geograficky menej prístupných oblastiach len ťažko alebo s oneskorením získavajú tlačené vydanie a že ich prístup k právu EÚ by sa uľahčil pomocou autentického elektronického vydania.V tomto návrhu nariadenia sa stanovuje, že Úradný vestník Európskej únie sa má uverejňovať v elektronickej podobe s právnymi účinkami. Elektronické uverejňovanie je v súlade s cieľom stanoveným v stratégii Európa 2020 a v hlavnej iniciatíve „Digitálna agenda pre Európu“, podľa ktorej sa má širokopásmové internetové pripojenie zabezpečiť pre všetkých do roku 2013. Navrhovaný systém berie do úvahy obavy týkajúce sa prístupnosti ako aj jednoduchosti.-  Na jednej strane platné elektronické uverejňovanie umožňuje širšie rozšírenie než tlačené vydanie. Za posledných pár rokov počet predplatiteľov Úradného vestníka Európskej únie významne klesol, zatiaľ čo používanie internetu v Európskej únii sa rozmáha − podľa Eurostatu malo v roku 2010 celkovo 70 % domácností a v roku 2009 celkovo 94 % podnikov prístup na internet. Prezeranie elektronického vydania Úradného vestníka Európskej únie by okrem toho bolo bezplatné a výhodnejšie v porovnaní s tlačeným vydaním, ktorého tlačové a dopravné náklady by sa museli vyberať od verejnosti. Napriek tomu sa zohľadnia potreby osôb so zdravotným postihnutím, ktoré budú môcť Úradný vestník Európskej únie získať v špeciálnom elektronickom formáte, ako aj osôb, ktoré z akejkoľvek inej príčiny nemôžu mať prístup k elektronickému uverejneniu a preto budú mať vždy možnosť „na požiadanie“ získať papierovú verziu, avšak bez právnej hodnoty (t. j. iba na informačné účely), či už z Úradu pre publikácie alebo ako výtlačok z internetu.-  Na druhej strane je systém jednoduchší, keďže prípadné komplikované pravidlá o riešení odlišností medzi rovnako autentickými tlačenými a elektronickými vydaniami už nebudú potrebné.Posúdenie pravdepodobného vplyvu návrhuKomisia vykonala analýzu, aby posúdila tri možnosti týkajúce sa uverejňovania Úradného vestníka Európskej únie :-  možnosť č. 1: zachovať doterajší stav, kde iba papierová verzia predstavuje platné uverejnenie a online verzia Úradného vestníka Európskej únie slúži iba na informačné účely,-  možnosť č. 2: výhradné online uverejňovanie Úradného vestníka Európskej únie ,-  možnosť č. 3: súbežné uverejňovanie na papieri a online, obe verzie by mali rovnakú právnu hodnotu a účinnosť.Zabezpečenie elektronického vydania právnou hodnotou bude mať značné výhody:-  prístup k právnym predpisom EÚ sa rozšíri, zjednoduší a bude bezprostredný,-  prístup k elektronickému vydaniu je bezplatný a možný hocikedy,-  takéto elektronické uverejnenie bude v súlade s prioritami Digitálnej agendy schválenej medzi inštitúciami EÚ a bude stimulovať rast zavedenia online služieb.PRÁVNE PRVKY NÁVRHUHlavné ustanovenia návrhuV návrhu sa stanovuje, že elektronické uverejnenie bude rovnocenné s platným uverejnením Úradného vestníka Európskej únie . Tlačené vydanie však bude slúžiť iba nato, aby boli zabezpečené právne účinky uverejnenia vo výnimočných a dočasných prípadoch spôsobených nepredvídaným prerušením elektronického uverejnenia (napr. kybernetické útoky, nepredvídané funkčné poruchy zariadenia), ktoré trvá dlhšie ako jeden deň. Úradný vestník Európskej únie vydaný za takýchto okolností v tlačenej podobe sa musí uverejniť v elektronickej podobe, hneď ako je technický systém opäť funkčný. Ako dátum uverejnenia platí dátum tlačeného vydania, avšak v prípade odlišností má prednosť elektronické vydanie.Návrh sa takisto zaoberá technickými požiadavkami, ktoré musí elektronické uverejnenie spĺňať, aby bolo rovnocenné s platným uverejnením, a stanovuje právomoci Úradu pre publikácie v tejto oblasti.Právny základČlánok 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.Zásada proporcionalityPôsobnosť návrhu sa obmedzuje na elektronické uverejňovanie Úradného vestníka Európskej únie a na technické podmienky, za ktorých môže byť rovnocenné s platným uverejnením.Výber nástrojovNariadenie je jediným vhodným nástrojom, keďže je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. Európski občania by mali mať rovnaký prístup k právu EÚ a preto prístup k elektronickému vydaniu Úradného vestníka Európskej únie by mal byť zabezpečený rovnakým spôsobom a za rovnakých podmienok pre všetkých európskych občanov.VPLYV NA ROZPOČETPoskytovanie právne platného uverejnenia Úradného vestníka Európskej únie v elektronickej podobe nemá žiaden vplyv na rozpočet.Technická infraštruktúra podporujúca elektronické uverejňovanie si však vyžaduje investície do informačných technológií. V rámci administratívnej autonómii vznikli v roku 2009 náklady vo výške 38 000 EUR na zavedenie a testovanie technického systému, ktorým sa má uverejňovať Úradný vestník Európskej únie v autentickej elektronickej podobe. Ďalšie rozvojové investície a údržbové a systémové náklady vzniknú vo všetkých inštitúciách, keďže povinnosť uverejňovať legislatívne texty im zostane. Metóda výpočtu rozdeľovacieho kľúča sa zakladá na počte strán úradného vestníka sérií L a C vyprodukovaných jednotlivými inštitúciami v roku n-2. Kľúč na rok 2011 bol stanovený na základe číselných údajov z roku 2009:-  Európska komisia: 47,64 %,-  Rada Európskej únie: 21,96 %,-  Európsky parlament: 21,94 %,-  Európsky hospodársky a sociálny výbor: 3,29 %,-  Súdny dvor Európskej únie: 3,17 %,-  Dvor audítorov: 1,25 %,-  Výbor regiónov: 0,75 %.Rozpočtové ustanovenia sa vykonajú v súlade s týmto rozdeľovacím kľúčom.2011/0070 (APP)NávrhNARIADENIE RADYo elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej únieRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 352,so zreteľom na návrh Európskej komisie,so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu[7],konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,keďže:1.  Článok 297 ZFEÚ sa zaoberá uverejňovaním právnych aktov Únie v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobúdaním ich účinnosti.2.  Tlačené vydanie Úradného vestníka Európskej únie vo všetkých úradných jazykoch Únie, hoci je dostupné aj online, je doteraz jediným právne záväzným uverejnením.3.  Rozhodnutie Európskeho parlamentu, Rady, Komisie, Súdneho dvora, Dvora audítorov, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov 2009/496/ES z 26. júna 2009 o organizácii a činnosti Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie[8] zabezpečuje, že Úrad pre publikácie umožňuje inštitúciám plniť si svoje povinnosti uverejňovania legislatívnych textov.4.  Z rozsudku Súdneho dvora Európskej únie vo veci C-161/06 Skoma-Lux s.r.o./Celní atď.[9] vyplýva, že právne akty Únie nie sú použiteľné voči jednotlivcom, ak neboli riadne uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie a že sprístupnenie takýchto aktov nemôže byť rovnocenné s riadnym uverejnením v Úradnom vestníku Európskej únie , pokiaľ v práve Spoločenstva neexistuje žiadna právna úprava v tomto ohľade.5.  Ak by uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie v elektronickej podobe bolo rovnocenné s riadnym uverejnením, umožnil by sa rýchlejší a ekonomickejší prístup k právu Únie.6.  Oznámenie Komisie „Digitálna agenda pre Európu“[10] zdôrazňuje, že prístup k právnemu obsahu podnecuje rozvoj digitálneho jednotného trhu, čo vedie k hospodárskych a sociálnym prínosom.7.  Preto by sa mali stanoviť pravidlá zabezpečujúce autenticitu, integritu a nemennosť elektronického uverejnenia Úradného vestníka Európskej únie.8.  Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy[11] sa zriaďujú právne účinky elektronických podpisov ako prostriedkov na overenie pravosti. Zdokonalený elektronický podpis, ktorý bol v súlade s touto smernicou založený na kvalifikovanom certifikáte a vytvorený bezpečným zariadením na vytvorenie podpisu, poskytuje verejnosti dostatočné záruky, pokiaľ ide o integritu, autenticitu a nemennosť elektronického vydania Úradného vestníka Európskej únie .9.  Prístup na webovú stránku EUR-Lex sa musí zabezpečiť tak, aby zohľadňoval záväzky týkajúce sa ochrany práv osôb so zdravotným postihnutím v súlade s nariadením Rady 2010/48/ES z 26. novembra 2009 o uzatvorení Dohovoru Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím Európskym spoločenstvom[12].10.  V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii toto nariadenie nepresahuje rámec potrebný na dosiahnutie cieľa umožniť všetkým európskym občanom odvolať sa na elektronické uverejnenie Úradného vestníka Európskej únie , keďže jeho pôsobnosť sa obmedzuje nato, aby takéto uverejnenie malo tú istú autenticitu, akú má v súčasnosti tlačené uverejnenie.11.  Zmluva predpokladá na prijatie tohto nariadenia len právomoci podľa článku 352,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 112.  Úradný vestník Európskej únie sa v súlade s týmto nariadením uverejňuje v elektronickej podobe vo všetkých úradných jazykoch Únie.13.  Úradný vestník Európskej únie uverejnený v elektronickej podobe (ďalej len „elektronické vydanie úradného vestníka ) je autentický a má právne účinky.Článok 214.  Elektronické vydanie úradného vestníka nesie zdokonalený elektronický podpis založený na kvantifikovanom certifikáte a vytvorený bezpečným zariadením na vytvorenie podpisu v súlade so smernicou 1999/93/ES. Kvalifikovaný certifikát a obnovenia sa preto uverejňujú na webovej stránke EUR-Lex, aby umožnili verejnosti overiť si zdokonalený elektronický podpis a autentický charakter elektronického vydania úradného vestníka .15.  Elektronické vydanie úradného vestníka zobrazuje informácie o dátume jeho uverejnenia.16.  Elektronické vydanie úradného vestníka je verejnosti dostupné na webovej stránke EUR-Lex na neobmedzené obdobie. Jeho prezeranie je bezplatné.17.  Webová stránka EUR-Lex je dostupná pre všetkých užívateľov. Úradný vestník Európskej únie je dostupný aj pre osoby so zdravotným postihnutím v alternatívnom elektronickom formáte, ktorý nemá právne účinky. Alternatívna verzia je dostupná aj v archívoch.Článok 318.  Úrad pre publikácie môže pokračovať v tlači Úradného vestníka Európskej únie . Tlačené kópie nie sú autentické a nemajú právne účinky bez toho, aby bol dotknutý článok 4 ods. 2.19.  Za tlačené kópie Úradného vestníka Európskej únie sa uhrádza poplatok vo výške tlačových a dopravných nákladov.Článok 420.  Ak elektronické vydanie úradného vestníka nie je dostupné v dôsledku nepredvídaného a výnimočného prerušenia informačného systému v Úrade pre publikácie, prístup k nemu sa obnoví čo najskôr.21.  Ak prístup nemožno obnoviť v priebehu jedného pracovného dňa, Úradný vestník Európskej únie sa uverejňuje v tlačenom vydaní, ktoré má právne účinky. Príslušné elektronické vydanie Úradného vestníka Európskej únie sa uverejní, hneď ako je informačný systém obnovený.22.  Dátum uverejnenia právnych aktov uverejnených v súlade s odsekom 2 je dátum uverejnenia tlačeného vydania. V prípade odlišností medzi elektronickým vydaním úradného vestníka a tlačeným vydaním uverejneným v súlade s odsekom 2 má prednosť elektronické vydanie.Článok 523.  Vzhľadom na elektronické vydanie úradného vestníka má Úrad pre publikácie tieto právomoci:24.  uverejňovať elektronické vydanie úradného vestníka a zaručovať jeho autenticitu;25.  zavádzať, riadiť a udržiavať informačný systém zabezpečujúci elektronické vydanie a aktualizovať tento systém v súlade s budúcim technickým vývojom;26.  zavádzať a rozširovať technické kapacity na zabezpečenie prístupu pre všetkých užívateľov elektronického vydania úradného vestníka ;27.  stanovovať pravidlá vnútornej bezpečnosti a prístupu vzhľadom na informačný systém zabezpečujúci elektronické vydanie úradného vestníka ;28.  zachovávať a archivovať elektronické súbory a zaobchádzať s nimi v súlade s budúcim technologickým vývojom.29.  Úrad pre publikácie uplatňuje právomoci uvedené v odseku 1 v súlade s rozhodnutím 2009/496/ES, Euratom.Článok 6Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. januára 2012.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V […]Za RadupredsedaLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY1. KONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVY1.1. Názov návrhu/iniciatívy1.2. Príslušné politické oblasti v štruktúre ABM/ABB1.3. Druh návrhu/iniciatívy1.4. Ciele1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ2.2. Systém riadenia a kontroly2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní3.3. Odhadovaný vplyv na príjmyLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHYKONTEXT NÁVRHU/INICIATÍVYNázov návrhu/iniciatívyNávrh nariadenia Rady o elektronickom uverejňovaní Úradného vestníka Európskej úniePríslušné politické oblasti v štruktúre ABM/ABBNeuplatňuje sa, keďže návrh sa týka administratívnych výdavkov Komisie a iných inštitúcií, ktoré potrebujú uverejňovať svoje prijaté akty v Úradnom vestníku Európskej únie .Druh návrhu/iniciatívyNeuplatňuje sa.CieleViacročné strategické ciele Európskej únie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívyNávrh prispieva k cieľu rozvoja jednotného trhu pre online obsah, ako sa uvádza v hlavnej iniciatíve „Digitálnej agendy pre Európu“, ktorá bola predložená v rámci oznámenia Komisie „EURÓPA 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“.Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABBKonkrétny cieľPodporovať publikácie a online informačné služby pre občanov, podniky a cieľové skupiny (právnické povolania)Príslušné činnosti v rámci ABM/ABBNeuplatňuje sa.Očakávané výsledky a vplyvUveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.Návrh sa zameriava na občanov EÚ a podniky, ktoré by mali mať výhody z bezplatného, priameho a zjednodušeného prístupu k autentickému uverejneniu právnych predpisov Európskej únie.Ukazovatele výsledkov a vplyvuUveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať vykonávanie návrhu/iniciatívy.Výsledné ukazovatele, ktoré sa majú monitorovať počas vykonávania návrhu, sú tieto:− počet „návštev“ právne platného elektronického vydania Úradného vestníka Európskej únie ,− počet objednávok tlačených vydaní v porovnaní s počtom predplatiteľov v čase, keď elektronické uverejnenie nemalo žiadnu právnu hodnotu,− počet sťažností adresovaných Úradu pre publikácie týkajúcich sa ťažkostí prístupu k právne platnému elektronickému vydaniu Úradného vestníka Európskej únie z dôvodov súvisiacich s informačným systémom v Úrade pre publikácie.Dôvody návrhu/iniciatívyPotreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonteCieľom návrhu je posilniť právnu istotu tým, že práva a povinnosti vyplývajúce z práva Európskej únie sa budú môcť vyžadovať alebo presadzovať na základe uverejnenia v autentickom elektronickom vydaní Úradného vestníka Európskej únie . Prístup k právne platnému elektronickému uverejneniu by mal byť zabezpečený v čase nadobudnutia účinnosti tohto návrhu.Prínos zapojenia Európskej únieKeďže návrh sa týka podoby uverejňovania práva Európskej únie, vhodné opatrenie možno prijať iba na úrovni Európskej únie. Výber nástrojov ďalej odráža potrebu zabezpečenia rovnakých podmienok prístupu pre všetkých občanov Európskej únie.Poznatky získané z podobných skúseností v minulostiÚradný vestník Európskej únie sa predtým vydával v elektronickej podobe iba na informačné účely. Následný rastúci trend smerom k prezeraniu jeho elektronického vydania je v súlade s hlavnou myšlienkou návrhu.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmiNeuplatňuje sa.Trvanie akcie a jej finančného vplyvu( Návrh/iniciatíva s obmedzenou dobou trvaniax Návrh/iniciatíva s neobmedzenou dobou trvania-  Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,-  a potom bude vykonávanie postupovať bežným tempom.Plánovaný spôsob hospodáreniax Priame centralizované hospodárenie na úrovni Úradu pre publikácie v mene inštitúcií zastúpených v riadiacom výbore Úradu pre publikácie, pozri bod 2.1.( Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu:( Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi( Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciamiPoznámkyNeuplatňuje sa.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIAOpatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správUveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.Navrhuje sa, že Úrad pre publikácie bude zabezpečovať elektronické uverejňovanie Úradného vestníka Európskej únie v súlade s rozhodnutím 2009/496/ES, Euratom, pričom bude následne dodržiavať pravidlá kontroly a predkladania správ uvedené v tomto nariadení.Systém riadenia a kontrolyZistené rizikáExistuje riziko technického prerušenia, ktoré sa môže vyskytnúť v informačnom systéme Úradu pre publikácie. Jeho vplyv môže spočívať v tom, že elektronické vydanie nebude dostupné. V takýchto prípadoch, ak sa prístup neobnoví v priebehu jedného pracovného dňa, bude papierové vydanie rovnocenné s platným uverejnením.Ďalšie zistené riziko súvisí s bezpečnosťou. Úrad pre publikácie musí preto v súlade s rozhodnutím 2009/496/ES, Euratom stanoviť pravidlá vnútornej bezpečnosti a prístupu vzhľadom na informačný systém.Plánované metódy kontrolyNeuplatňuje sa.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiamUveďte existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.Neuplatňuje sa.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVYPríslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov-  Existujúce rozpočtové riadky výdavkovOkruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky |Číslo [Názov......................…...….] | DRP/NRP ([13]) | krajín EZVO[14] | kandidátskych krajín[15] | tretích krajín | v zmysle článku 18. ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách |5 | Komisia 26011101 [Úradný vestník EÚ (L a C)] Európsky parlament: 3240 [Úradný vestník] Rada: 2211 [Úradný vestník] Súdny dvor: 2740 [Úradný vestník] Dvor audítorov: 2740 [Úradný vestník] Hospodársky a sociálny výbor (HSV): 2604 [Úradný vestník] Výbor regiónov: 2604 [Úradný vestník] | NRP | NIE | NIE | NIE | NIE |Odhadovaný vplyv na výdavkyZhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavkyv mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Okruh viacročného finančného rámca: | 5 | „Administratíva“ |v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rok 2011 | Rok 2012 | Rok 2013 | Rok 2014 | … vložte toľko stĺpcov, koľko je potrebné na základe trvania vplyvu (pozri bod 1.6) |-  Článok 502 |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. |p.m. | | | | |V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.26011101Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.V súčasnosti je zdroj príjmov daný počtom predplatiteľov a objednávok tlačeného vydania Úradného vestníka Európskej únie . Ako náhle bude elektronické vydanie jediným uverejnením s právnou hodnotou, očakáva sa, že počet predplatiteľov sa zníži a priblíži k nule. [1] Rozsudok z 11. decembra 2007 vo veci C-161/06, Skoma-Lux s.r.o./Celní ředitelství Olomouc (Zbierka 2007, s. I-10841).[2] Rozhodnutie Európskeho parlamentu, Rady, Komisie, Súdneho dvora, Dvora audítorov, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov 2009/496/ES, Euratom o organizácii a činnosti Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie (Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 41).[3] KOM(2010) 2020 v konečnom znení, 3.3.2010.[4] KOM(2010)245 v konečnom znení/2, 26.8.2010.[5] KOM(2010) 743, 15.12.2010.[6] Závery stretnutia pracovnej skupiny pre elektronické právo z 26. októbra 2010.[7] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[8] Ú. v. EÚ L 168, 30.6.2009, s. 41.[9] Zbierka 2007, s. I-10841.[10] KOM(2010) 245 v konečnom znení/2.[11] Ú. v. ES L 13, 19.1.2000, s. 12.[12] Ú. v. EÚ L 23, 27.1.2010, s. 35.[13] DRP = Diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = Nediferencované rozpočtové prostriedky.[14] EZVO: Európske združenie voľného obchodu.[15] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu.[16] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.