				|

		52011PC0868

			Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1292/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii /* KOM/2011/0868 v konečnom znení - 2011/0423 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·      Dôvody a ciele návrhu
Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia
Rady (ES) č. 1225/2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín,
ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1]
(ďalej len „základné nariadenie“), v konaní týkajúcom sa dovozu
polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii.
·      Všeobecný kontext
Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania
základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v
súlade s vecnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení.
V súčasnosti platným opatrením je
konečné antidumpingové clo uložené nariadením Rady (ES) č. 1292/2007
(Ú. v. EÚ L 288, 6. 11. 2007, s. 1) na dovoz
polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii, naposledy zmeneným a
doplneným vykonávacím riadením Rady (EÚ) č. 469/2011 (Ú. v. EÚ L 129,
17. 5. 2011, s. 1).
·      Súlad s inými politikami a cieľmi Únie
Neuplatňuje sa.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
·      Konzultácie so zainteresovanými stranami
Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka,
mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade
s ustanoveniami základného nariadenia.
·      Získavanie a využívanie expertízy
Externá expertíza nebola potrebná.
·      Posúdenie vplyvu
Tento návrh je výsledkom vykonávania základného
nariadenia.
V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné
posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia
posúdiť.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·      Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Komisia 29. októbra 2010 začala
čiastočné predbežné revízne prešetrovanie antidumpingových opatrení
uplatniteľných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v
Indii, ktoré bolo rozsahom obmedzené na preskúmanie dumpingu v súvislosti
so spoločnosťou Ester Industries Ltd. (ďalej len
„žiadateľ“). Dôvodom na začatie preskúmania bola
skutočnosť, že žiadateľ, vyvážajúci výrobca z Indie,
poskytol dostatočné dôkazy prima facie o tom, že sa zmenili
okolnosti v súvislosti s dumpingom, na základe ktorých boli opatrenia
zavedené, a že tieto zmeny majú trvalý charakter.
Porovnanie normálnej hodnoty žiadateľa
a jeho vývoznej ceny do EÚ počas obdobia dumpingového prešetrovania
ukázalo dumpingové rozpätie 8,3 %, ktoré je výrazne nižšie ako
antidumpingové clo, ktoré je v súčasnosti uplatniteľné na
spoločnosť.
Prešetrovanie ďalej ukázalo, že zmenené
okolnosti vedúce k začatiu revízneho prešetrovania, možno odôvodnene
považovať za zmeny trvalého charakteru.
Navrhuje sa preto, aby Rada prijala pripojený
návrh nariadenia s cieľom upraviť colnú sadzbu pre
spoločnosť Ester Industries Ltd. na úroveň 8,3 %,
pričom toto nariadenie by sa malo uverejniť v Úradnom vestníku
Európskej únie najneskôr do 28. januára 2012.
·      Právny základ
Nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30.
novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú
členmi Európskeho spoločenstva, a najmä jeho článok 11 ods.
3.
·      Zásada subsidiarity
Návrh patrí do výlučnej pôsobnosti Únie.
Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z
tohto dôvodu:
Forma opatrenia je opísaná v uvedenom
základnom nariadení a neumožňuje prijímanie rozhodnutí členskými
štátmi. Uvedenie toho, ako sa finančná a administratívna záťaž
Únie, národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych
subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni, primeranej
cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje.
·      Výber nástrojov
Navrhovaný nástroj: nariadenie Rady.
Iné prostriedky by neboli primerané, pretože
základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.
2011/0423 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie
(ES) č. 1292/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na
dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi
z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[2]
(ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4
a článok 11 ods. 3, 5 a 6,
so zreteľom na návrh predložený Európskou
komisiou (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom,
keďže:
A. POSTUP
1.
Predchádzajúce prešetrovania
a existujúce antidumpingové opatrenia
(1)
V auguste 2001 Rada nariadením (ES) č.
1676/2001[3] uložila konečné
antidumpingové clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu
s pôvodom okrem iného v Indii. Opatrenia boli vo forme
antidumpingového cla ad valorem v rozsahu od 0 %
do 62,6 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných
vyvážajúcich výrobcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 53,3 % na dovoz
od všetkých ostatných spoločností.
(2)
Rozhodnutím 2001/645/ES[4]
Komisia prijala v augusta 2001 cenové záväzky ponúknuté piatimi indickými
výrobcami. Prijatie týchto záväzkov následne v marci 2006 stiahli[5].
(3)
V marci 2006 Rada nariadením (ES) č. 366/2006[6]
zmenila a doplnila opatrenia uložené nariadením (ES) č. 1676/2001.
Uložené antidumpingové clo sa pohybovalo v rozmedzí od 0 % do
18 %, pričom sa zohľadnili zistenia preskúmania
pred uplynutím platnosti týkajúceho sa konečných vyrovnávacích ciel,
ktoré sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 367/2006[7].

(4)
V septembri 2006 Rada na základe žiadosti nového
vyvážajúceho výrobcu nariadením (ES) č. 1424/2006[8]
zmenila a doplnila nariadenie (ES) č. 1676/2001 v súvislosti
s jedným indickým vývozcom. Zmeneným a doplneným nariadením sa pre
príslušnú spoločnosť stanovilo dumpingové rozpätie na úrovni
15,5 % a sadzba antidumpingového cla vo výške 3,5 % so zreteľom
na rozpätie jej vývozných subvencií, ktoré sa potvrdilo pri antisubvenčnom
prešetrovaní, ktoré viedlo k prijatiu uvedeného nariadenia (ES)
č. 367/2006. Keďže pre túto spoločnosť nebolo
stanovené individuálne vyrovnávacie clo, použila sa sadzba cla stanovená pre
všetky ostatné spoločnosti.
(5)
V novembri 2007 Rada po preskúmaní pred uplynutím
platnosti podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia uložila
nariadením (ES) č. 1292/2007[9] konečné
antidumpingové clo na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Tým istým
nariadením sa ukončilo čiastočné predbežné preskúmanie
podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia, rozsahom obmedzené na
preskúmanie dumpingu v súvislosti s jedným indickým vyvážajúcim výrobcom.
(6)
Nariadením (ES) č. 1292/2007 sa takisto
zachovalo rozšírenie opatrení na Brazíliu a Izrael, pričom
určité spoločnosti dostali výnimku. Posledné zmeny a doplnenia
nariadenia (ES) č. 1292/2007 v tejto súvislosti boli zavedené nariadením
Rady (EÚ) č. 806/2010[10].
(7)
V januári 2009 Rada nariadením (ES) č. 15/2009[11]
po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré začala Komisia z
vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov
PET filmu, upravila konečné antidumpingové clá uložené týmto
spoločnostiam nariadením (ES) č. 1292/2007 a konečné
vyrovnávacie clá uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č.
367/2006.
(8)
V máji 2011 Rada nariadením (EÚ) č.
469/2011[12] zmenila a doplnila
nariadenie (ES) č. 1292/2007, a tým upravila antidumpingové colné
sadzby vzhľadom na uplynutie 9. marca 2011[13]
vyrovnávacieho cla uloženého nariadením (ES) č. 367/2006.
(9)
Na spoločnosť Ester Industries Limited,
ktorá podala žiadosť o toto predbežné preskúmanie, sa vzťahuje
konečné antidumpingové clo vo výške 29,3 %.
2.
Žiadosť o čiastočné predbežné
preskúmanie
(10)
V júli 2010 Komisia prijala žiadosť
o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11
ods. 3 základného nariadenia. Žiadosť rozsahom obmedzenú
na preskúmanie dumpingu podala spoločnosť Ester Industries
Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „Ester“ alebo
„žiadateľ“). Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že okolnosti,
na základe ktorých boli uložené opatrenia, sa zmenili a že tieto
zmeny sú trvalého charakteru. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie,
že zachovanie uloženého opatrenia na jeho súčasnej úrovni už nie je na
vyrovnanie dumpingu potrebné.
3.
Začatie preskúmania
(11)
Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že
existujú dostatočné dôkazy na začatie čiastočného
predbežného preskúmania, a prostredníctvom oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku
Európskej únie[14] (ďalej len „oznámenie
o začatí preskúmania“) 29. októbra 2010 informovala o začatí
čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 3
základného nariadenia, rozsahom obmedzeného na preskúmanie dumpingu v
súvislosti so žiadateľom.
(12)
V oznámení o začatí preskúmania sa
uvádza, že v rámci čiastočného predbežného revízneho prešetrovania by
mala v závislosti od výsledkov preskúmania zvážiť aj potreba
upraviť sadzbu cla, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz
príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, ktorí nie sú
jednotlivo vymenovaní v článku 2 ods. 2 nariadenia (ES)
č. 1292/2007, t. j. sadzbu antidumpingového cla, ktorá sa
vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii.
4.
Prešetrovanie
(13)
Prešetrovanie úrovne dumpingu sa vzťahovalo na
obdobie od 1. októbra 2009 do 30. septembra 2010 (ďalej len
„obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“).
(14)
Komisia oficiálne informovala žiadateľa,
orgány vyvážajúcej krajiny a výrobné odvetvie Únie o začatí
čiastočného predbežného revízneho prešetrovania. Zainteresované
strany mali možnosť predložiť písomné stanoviská a byť
vypočuté.
(15)
S cieľom získať informácie potrebné na
prešetrovanie Komisia poslala žiadateľovi dotazník, ktorý jej bol po
vyplnení v lehote stanovenej na tento účel doručený.
(16)
Komisia vyhľadala a overila všetky
informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie dumpingu. V
priestoroch žiadateľa sa uskutočnila tiež overovacia návšteva.
B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK
1.
Príslušný výrobok
(17)
Výrobkom, ktorého sa toto preskúmanie týka, je ten
istý výrobok ako výrobok vymedzený v nariadení (ES) č. 1292/2007
v znení neskorších zmien a doplnení, ktorým sa ukladajú platné opatrenia,
t. j. polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, ktorý v
súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2.
Podobný výrobok
(18)
Podobne ako pri predchádzajúcich prešetrovaniach sa
aj týmto prešetrovaním preukázalo, že PET film vyrábaný v Indii a vyvážaný do
Únie a PET film vyrábaný a predávaný na domácom indickom trhu, ako aj PET
film vyrábaný a predávaný v EÚ výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne
a chemické vlastnosti a rovnaké základné použitia.
(19)
Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky
v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.
C. DUMPING
a) Normálna hodnota
(20)
V súlade s článkom 2 ods. 2 základného
nariadenia Komisia najprv skúmala, či bol žiadateľov domáci predaj
podobného výrobku nezávislým zákazníkom reprezentatívny, t. j. či
celkový objem takéhoto predaja tvoril najmenej 5 % celkového objemu
zodpovedajúceho predaja na vývoz do Únie.
(21)
Komisia následne určila tie typy podobného
výrobku predávané spoločnosťou na domácom trhu, ktoré boli
totožné alebo priamo porovnateľné s typmi predávanými na vývoz do Únie.
(22)
Ďalej sa preskúmalo, či bol domáci predaj
žiadateľa reprezentatívny pre každý typ výrobku, t. j. či domáci
predaj každého typu výrobku predstavoval najmenej 5 % objemu predaja toho
istého typu výrobku do Únie. V súvislosti s typmi výrobku predanými v
reprezentatívnom množstve sa potom preskúmalo, či sa takýto predaj
realizoval pri bežnom obchodovaní v súlade s článkom 2 ods. 4 základného
nariadenia.
(23)
Preskúmanie toho, či domáci predaj každého
typu výrobku predaného na domácom trhu v reprezentatívnom množstve sa mohol
považovať za predaj realizovaný pri bežnom obchodovaní, sa
uskutočnilo stanovením podielu ziskového predaja príslušného typu výrobku
nezávislým zákazníkom. Vo všetkých prípadoch, keď sa domáci predaj
osobitného typu výrobku realizoval v dostatočnom množstve a pri bežnom
obchodovaní, bola normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene
vypočítanej ako vážený priemer celého domáceho predaja uvedeného typu
počas ORP.
(24)
Pre zostávajúce typy výrobku, v prípade ktorých
domáci predaj nebol reprezentatívny alebo ktoré neboli predané pri bežnom
obchodovaní, sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods.
3 základného nariadenia. Normálna hodnota bola vytvorená tak, že sa do
výrobných nákladov na vyvážané typy, upravených v prípade potreby,
započítalo primerané percento za predajné, všeobecné a administratívne
náklady a primerané ziskové rozpätie na základe skutočných údajov, ktoré
sa týkajú výroby a predaja podobného výrobku pri bežnom obchodovaní vyvážajúcim
výrobcom zapojeným do prešetrovania v súlade s článkom 2 ods. 6 prvou
vetou základného nariadenia.
b) Vývozná cena
(25)
Počas predchádzajúceho predbežného
preskúmania, ktoré viedlo k nariadeniu (ES) 366/2006, sa zistilo, že
cenové záväzky mali vplyv na vývozné ceny v minulosti a stali sa
nespoľahlivými pokiaľ ide o určenie správania v súvislosti s
vývozom v budúcnosti. Počas tohto predbežného preskúmania sa
vzhľadom na skutočnosť, že spoločnosť Ester predávala
príslušný výrobok na svetových trhoch v značných množstvách, sa
dospelo k rozhodnutiu stanoviť vývoznú cenu na základe cien
skutočne platených alebo splatných všetkým tretím krajinám.
(26)
Je potrebné pripomenúť, že prijatie cenových
záväzkov bolo v marci 2006 stiahnuté, t. j. viac ako tri roky pred
súčasným ORP. Na vývozné ceny spoločnosti Ester do Únie nemali
v súčasnom ORP vplyv žiadne cenové záväzky. Možno preto dospieť
k záveru, že na účely určenia správania v súvislosti s vývozom
v budúcnosti sa môžu považovať za spoľahlivé.
(27)
Pretože sa celý vývozný predaj žiadateľa do
Únie vykonával priamo nezávislým zákazníkom, vývozné ceny sa stanovili na
základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo splatné za príslušný
výrobok podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia.
c) Porovnanie
(28)
Vážená priemerná normálna hodnota sa porovnala s
váženou priemernou vývoznou cenou na základe cien zo závodu a na rovnakej
úrovni obchodovania. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania
normálnej hodnoty s vývoznou cenou sa v súlade s článkom 2 ods.
10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely vo faktoroch, v prípade
ktorých sa preukázalo, že majú vplyv na ceny a porovnateľnosť
cien. Na tieto účely sa v náležitých a odôvodnených prípadoch formou úprav
zohľadnili rozdiely, ktoré sa týkali nákladov na dopravu, poistenie,
manipuláciu a naloženie a vedľajších nákladov, nákladov na provízie,
finančných nákladov a nákladov na balenie zaplatených žiadateľom.
(29)
Žiadateľ tvrdil, že v porovnaní
s predchádzajúcim predbežným revíznym prešetrovaním ponúka svojim
zákazníkom širšiu škálu chemických úprav povrchu a tento aspekt by sa mal
brať do úvahy pri zatrieďovaní rozličných typov príslušného
výrobku. Spoločnosť však nepreukázala, že jednotlivé typy chemickej
úpravy povrchu mali vplyv na porovnateľnosť cien, a najmä že
zákazníci stále platili iné ceny na domácom trhu a iné na vývozných trhoch
v EÚ v závislosti od typu chemickej úpravy povrchu. Preto by
sa malo ponechať zaradenie výrobku použité pri predchádzajúcich prešetrovaniach
a tvrdenie žiadateľa sa musí zamietnuť.
(30)
Žiadateľ si ďalej nárokoval úpravu
vývoznej ceny na základe výhod získaných za vývoz v rámci systému
úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme, ďalej len
„DEPB“) po uskutočnení vývozu. V tejto súvislosti sa zistilo, že v rámci
tohto systému sa úvery získané pri vývoze príslušného výrobku mohli
používať na kompenzáciu cla splatného za dovoz akéhokoľvek tovaru
alebo sa mohli voľne predávať iným spoločnostiam. Okrem toho,
neexistujú žiadne obmedzenia, že by sa dovážaný tovar mal používať len na
výrobu príslušného vyvážaného výrobku. Spoločnosť Ester nepreukázala,
že výhody získané v rámci systému DEPB po uskutočnení vývozu ovplyvnili
porovnateľnosť cien, a najmä že zákazníci stále platili iné ceny na
domácom trhu kvôli výhodám získaným v rámci systému DEPB. Toto tvrdenie sa
preto zamietlo.
(31)
Žiadateľ požadoval úpravu vývoznej ceny na
základe subvencií získaných v rámci systému podpory vývozu investičného
tovaru (ďalej len „EPCG“) a v rámci systému vývozných úverov. Z tohto
hľadiska je potrebné poznamenať, že podobne ako v prípade uvedených
systémov neexistuje obmedzenie, že dovážaný tovar v rámci systému EPCG by sa
mal používať len pri výrobe príslušného vyvážaného výrobku. A potom
žiadateľ nepredložil žiadne dôkazy o zrejmej súvislosti medzi tvorbou cien
vyvážaného tovaru a subvenciami získanými v rámci systému EPCG a systému
vývozných úverov. Žiadateľ ďalej nepreukázal, že subvencie v rámci
týchto dvoch systémov ovplyvnili porovnateľnosť cien, a najmä, že v
dôsledku subvencií v rámci systému EPCG a systému vývozných úverov platili
zákazníci na domácom trhu trvalo odlišné ceny. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť.
d) Dumpingové rozpätie
(32)
Ako je ustanovené v článku 2 ods. 11
základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota podľa typu sa
porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho typu
príslušného výrobku. V náväznosti na pripomienky k zverejneniu informácií
uvedené ďalej v odôvodneniach 44 a 45, dumpingové rozpätie vyjadrené ako
percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, je 8,3 %.
D. TRVALÝ CHARAKTER ZMENENÝCH
OKOLNOSTÍ
(33)
V súlade s článkom 11 ods. 3 základného
nariadenia sa preskúmalo aj to, či by sa zmeny okolností mohli odôvodnene
považovať za zmeny trvalého charakteru.
(34)
Preskúmanie v tejto súvislosti ukázalo, že
spoločnosť Ester naozaj prijala celý rad opatrení na zníženie
nákladov a zvýšenie efektívnosti. Spoločnosť konkrétne
zmodernizovala a postavila novú výrobnú linku. Okrem toho, v dôsledku
značného zvýšenia výroby výrazne poklesli režijné náklady.
Spoločnosť začala efektívnejšie získavať suroviny (z
bližších lokalít) a podarilo sa jej tým výrazne znížiť náklady na
prepravu. Toto zníženie nákladov malo priamy vplyv na dumpingové rozpätie. Túto
zmenu okolností preto možno považovať za zmenu trvalého charakteru.
(35)
Pokiaľ ide o vývoznú cenu prešetrovanie
poukázalo na určitú cenovú stabilitu cenovej politiky spoločnosti
Ester počas dlhého obdobia od roku 2006 (roku, v ktorom bol stiahnutý
záväzok) do roku 2010 (ktorý je takmer koncom ORP). Vzhľadom na túto zmenu
metodiky určovania vývoznej ceny spoločnosti Ester do Únie, ako je
opísaná v odôvodneniach 24 a 25, a vzhľadom na uvedenú
stabilitu cien novo vypočítané dumpingové rozpätie bude pravdepodobne
mať trvalý charakter.
(36)
Usúdilo sa preto, že okolnosti, ktoré viedli k
začatiu tohto predbežného preskúmania, sa v blízkej budúcnosti
pravdepodobne nezmenia spôsobom, ktorý by mal vplyv na zistenia v rámci
predbežného preskúmania. Preto sa dospelo k záveru, že zmeny okolností majú
trvalý charakter a že uplatňovanie opatrenia na jeho súčasnej úrovni
už nie je odôvodnené.
E.
ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA
(37)
Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že v prípade,
že by sa na základe súčasného predbežného preskúmania dospelo k nižšiemu
dumpingovému rozpätiu pre spoločnosť Ester (ktorá bola jednou zo
spoločností vo vzorke) ako to, ktoré bolo stanovené predtým, malo by sa
prepočítať priemerné dumpingové rozpätie. Treba pripomenúť, že
rozsah súčasného čiastočného predbežného preskúmania podľa
článku 11 ods. 3 základného nariadenia je výslovne obmedzený na
preskúmanie dumpingového rozpätia žiadateľa, individuálneho vývozcu,
konkrétne spoločnosti Ester. Preto sa prešetrovanie obmedzilo na
konkrétne okolnosti žiadateľa, berúc do úvahy všetky relevantné
a riadne zdokumentované dôkazy[15]. Takto dosiahnuté závery
sa netýkajú ostatných spoločností vo vzorke, ani žiadneho iného výrobcu
v príslušnej krajine.
(38)
Predpokladá sa, že určenie nového priemerného
dumpingového rozpätia za vzorku podľa článku 9 ods. 6 základného
nariadenia nie je za týchto okolností možné ani po právnej stránke, ani
ekonomicky vhodné z dôvodov uvedených ďalej v texte. Naozaj
treba pripomenúť, že sa výpočet priemerného dumpingového rozpätia za
vzorku použije len vtedy, keď sa v rámci jedného daného prešetrovania
predpokladá, že počet vývozcov je taký veľký, že individuálne
prešetrenie všetkých spolupracujúcich vývozcov by neprimerane zaťažilo
inštitúcie a ohrozilo dokončenie prešetrovania v povinnej lehote
uvedenej v základnom nariadení. Potom sa predpokladá, že výpočet
váženého priemerného rozpätia na základe dumpingových rozpätí vývozcov
zaradených do vzorky je reprezentatívnym dumpingovým rozpätím spolupracujúcich
výrobcov, ktorí sa nenachádzali vo vzorke. Môže to však byť len
v prípade, keď sa tento výpočet robí na základe dumpingových
rozpätí týkajúcich sa rovnakého časového obdobia. Žiadna z uvedených
okolností neexistuje v rámci čiastočného predbežného preskúmania
obmedzeného na jedinú spoločnosť, ktorá bola pôvodne zaradená do
vzorky, ako je to v prípade súčasného prešetrovania. V dôsledku
toho sa dospelo k záveru, že skutkové okolnosti súčasného
čiastočného predbežného preskúmania sú také, že sa zjavne neuplatnia
ustanovenia článku 9 ods. 6.
(39)
Treba pripomenúť, že vyhlásenie uvedené v oznámení
o začatí konania, podľa ktorého „ak sa stanoví, že by sa v
súvislosti s týmto žiadateľom mali opatrenia odstrániť alebo
zmeniť a doplniť, môže byť potrebné zmeniť colnú sadzbu,
ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku inými
spoločnosťami z Indie“, znamená, že v dôsledku preskúmania sa
zostatkové clo môže zvýšiť, aby sa zabránilo obchádzaniu opatrenia[16].
Keďže clo žiadateľa je upravené smerom nadol, uvedené ustanovenie
oznámenia o začatí konania nie je relevantné.
(40)
Vzhľadom na dôvody opísané v odôvodneniach 37
až 39 sa tvrdenie, že by sa priemerné dumpingové rozpätie vzorky malo
prepočítať, musí zamietnuť.
(41)
Zainteresované strany boli informované
o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa
plánovalo navrhnutie úpravy colnej sadzby uplatniteľnej
na žiadateľa, a dostali príležitosť predložiť pripomienky.
(42)
Žiadateľ zopakoval svoje požiadavky týkajúce
sa klasifikácie výrobku uvedeného v odôvodnení 29, ako aj svoje požiadavky týkajúce
sa úpravy vývoznej ceny o colné znevýhodnenie v dôsledku subvencií v rámci
systémov DEPB, EPCG systému vývozných úverov, ako je uvedené v odôvodneniach 30
a 31. Vzhľadom na to, že neboli poskytnuté žiadne nové informácie, ktoré
by mohli zmeniť zistenia Komisie, museli byť tieto tvrdenia zamietnuté.

(43)
            Žiadateľ ďalej spochybnil metódu
výpočtu hodnoty CIF tých transakcií, ktoré boli vykonané na základe FOB. Pri
stanovení jednotkovej hodnoty CIF Komisia spojila celkové náklady na dopravu
zaplatené společnosťou so všetkými vývoznými transakciami vrátane transakcií
FOB. Spoločnosť uviedla, že by sa celkové náklady na dopravu mali týkať
len transakcií CIF. Toto tvrdenie bolo prijaté.
(44)
Žiadateľ ďalej uviedol, že nie všetky predaje
vzorky boli vylúčené zo stanovenia dumpingového rozpätia. Toto tvrdenie bolo
tiež prijaté.
(45)
V náväznosti na revízne prešetrovanie predstavuje
navrhované revidované dumpingové rozpätie a sadzba antidumpingového cla, ktoré
by boli použiteľné pre dovoz príslušného výrobku vyrábaného spoločnosťou
Ester Industries Limited, 8,3 %,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zápis v tabuľke v článku 2
ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1292/2007 týkajúci sa
spoločnosti Ester Industries Limited sa nahrádza takto:
 Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, India || 8,3 || A026
Článok 2
Toto nariadenie
nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.
[2]               Ú. v. ES L 343, 22.12.2009,
s. 51.
[3]               Ú. v. EÚ L 227, 23.8.2001, s. 1.
[4]               Ú. v. EÚ L 227, 23.8.2001, s. 56.
[5]               Ú. v. EÚ L 68, 08.3.2006, s. 37.
[6]               Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 6.
[7]               Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15.
[8]               Ú. v. EÚ L 270, 29.9.2006, s. 1.
[9]               Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1.
[10]             Ú. v. EÚ L 242, 15.9.2010.
[11]             Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1.
[12]             Ú. v. EÚ L 129, 17.5.2011, s. 1.
[13]             Oznámenie o uplynutí platnosti (Ú. v. EÚ C 68, 3.3.2011,
s. 6).
[14]             Ú. v. EÚ C 294, 29.10.2010, s. 10.
[15]             Rozsudok Všeobecného súdu z 17. decembra 2010, EWRIA
a iní v Komisia, vo veci T-369/08, bod 7 a 79 a v ňom
citovaná judikatúra.
[16]             Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 270/2010
z 29. marca 2010 (U. v. EÚ L 84, 31.3.2010, s. 13), ktorým sa
mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 452/2007
(Ú v. EÚ L 109, 26.4.2007, s. 12), ktorým sa ukladá konečné
antidumpingové clo na dovoz žehliacich dosiek s pôvodom okrem iného
v Čínskej ľudovej republike.


Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0135

Návrh nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania  /* KOM/2006/0135 v konečnom znení - COD 2006/0042 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 22.3.2006KOM(2006) 135 v konečnom znení2006/0042 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Prečo nariadenie o paritách kúpnej sily (PPS)?PPP sú menové konverzné koeficienty, ktoré prepočítavajú hospodárske ukazovatele vyjadrené v národných menách na spoločnú menu a zároveň zohľadňujú rozdiely v cenových hladinách a tým umožňujú čisté objemové porovnania hrubého domáceho produktu (HDP) a jeho agregátov medzi krajinami.Cieľom nariadenia o PPP je kodifikovať to, čo už urobili členské štáty Európskej únie (EÚ) a Eurostat na výpočet ročných PPP a teda dať týmto prácam zákonný základ. Samo osebe by to okrem zavedenia nových prvkov kontroly kvality nevyžadovalo ďalšiu prácu; nariadenie by sa nerozšírilo ani na iné témy, napr. na porovnanie cien vo všeobecnosti.Nariadenie o štrukturálnych fondoch, nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 dáva zákonnú zodpovednosť Komisii na výpočet HDP na základe kúpnej sily. Nový právny akt v tejto oblasti poskytuje príležitosť objasniť úlohu a kompetencie národných úradov pri tvorbe tejto štatistiky a odosielania príslušných údajov Eurostatu.Vytvorenie zákonného základu pre PPP by malo zlepšiť transparentnosť, aktuálnosť a kvalitu celého procesu tvorby PPP tak v národných štatistických úradoch, ako aj v Eurostate. Využitie nariadenia ako prostriedku na celkové zlepšenie kvality PPP sa môže považovať za cieľ nielen v Eurostate, ktorý je tvorcom koordinovaných výsledkov, ale aj v samotných krajinách.2. Hospodárska situácia2.1 Porovnania HDPHDP, ktorý patrí k hlavným agregátom národných účtov, predstavuje v stručnej forme výsledky všetkých činností hospodárskych subjektov na určitom ekonomickom území a za určité obdobie, zvyčajne rok. HDP sa počíta v súlade so systémom národných účtov, ktorým je pre EÚ Európsky systém integrovaných národných účtov 1995 (ESA-95). HDP a jeho agregáty sú základnými ukazovateľmi pre makroekonomické analýzy a hospodársku politiku. HDP sa dá merať z hľadiska výroby, výdavkov a príjmov. Na účely PPP je obzvlášť dôležité meranie na základe výdavkov. Vyjadruje stupeň, v akom sa služby a tovar vyrobený (alebo dovezený) ekonomikou krajiny použije na osobnú spotrebu, verejnú spotrebu, tvorbu kapitálu alebo vývoz.Medzinárodné porovnania ekonomických agregátov ako napr. HDP vyžadujú po prvé, aby bol základ merania agregátov porovnávaných krajín konzistentný, a po druhé, aby sa použila porovnateľná jednotka merania. Konzistentnosť v základe pre meranie agregátov sa dosiahne súladom s ESA 95.Rozdiely medzi krajinami vo výške výdavkov HDP súvisia nielen s komponentom „objem tovaru a služieb“, ale aj s komponentom „cenová hladina“, ktorý môže niekedy dosiahnuť významnú výšku (hodnota je súčin ceny a objemu). Na reálne porovnanie objemov sa musia použiť konverzné koeficienty (priestorové deflátory), ktoré vyjadrujú rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami.Použitie výmenných kurzov ako konverzných koeficientov neumožňuje takéto reálne porovnanie objemov tovarov a služieb vyprodukovaných a používaných v rôznych krajinách, pretože výmenné kurzy sú určené mnohými faktormi, ktoré ovplyvňujú dopyt po menách a ich ponuku, napr. medzinárodný obchod a rozdiely medzi úrokovými sadzbami v rovnakom čase. Inými slovami, výmenné kurzy zvyčajne vyjadrujú ešte iné prvky než len samotné cenové rozdiely.PPP medzi menami rôznych krajín sa vytvorili špeciálne ako priestorové konverzné koeficienty.2.2 Čo sú PPP?PPP sú konverzné koeficienty, ktoré prepočítavajú ekonomické ukazovatele, vyjadrené v nominálnych národných menách, na spoločnú umelo vytvorenú menu s názvom štandard kúpnej sily (PPS), ktorá vyrovnáva rozdiely v kúpnej sile rôznych národných mien a tým umožňuje zmysluplné čisté porovnanie objemov HDP a jeho agregátov medzi krajinami. Inými slovami, PPP sú cenovými deflátormi aj menovými konvertormi; v procese konverzie eliminujú rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami.Agregáty ekonomických objemov v PPS sa vypočítajú tak, že sa vydelí ich pôvodná hodnota v jednotkách národnej meny príslušnou PPP. S 1 PPS sa dá kúpiť rovnaký objem tovaru a služieb vo všetkých krajinách, zatiaľ čo v závislosti od národnej cenovej hladiny sú na nákup rovnakého objemu tovaru a služieb v jednotlivých krajinách potrebné rôzne sumy národnej meny. HDP krajín vyjadrený v PPS pomocou PPP ako konverzných koeficientov tak vyjadruje čisté objemové porovnanie, keďže komponent cenovej hladiny bol eliminovaný.So zavedením eura v členských štátoch eurozóny sa po prvýkrát môžu ceny medzi týmito krajinami porovnávať priamo. Euro má však rozdielnu kúpnu silu v jednotlivých krajinách eurozóny v závislosti od národných cenových hladín. Preto je na určenie čistých objemových agregátov v PPS naďalej potrebné počítať PPP. Inými slovami, v krajinách mimo eurozóny sú PPP menové konverzné koeficienty, ktoré eliminujú vplyv rôznych cenových hladín, zatiaľ čo v krajinách eurozóny plní len druhú funkciu, funkciu cenového deflátora.V rámci každoročného multilaterálneho výpočtu sa PPP zisťujú ako priemery cenových indexov medzi rôznymi krajinami pre spotrebný kôš porovnateľných tovarov a služieb. Tovar a služby sa vyberajú tak, aby predstavovali celý súbor vymedzených klasifikácií výdavkov a aby boli reprezentatívne v štruktúre spotreby v rôznych krajinách.3. Použitie PPP v Komisii3.1 Štrukturálne fondy a Kohézny fondReforma štrukturálnych fondov a ich rozšírenie na nové členské štáty sa zapracovala do nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 a do prílohy II k aktu o pristúpení z roku 2003, ktorého časť 15 má názov „Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov“. V nariadení sa uvádzajú všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch platné na súčasné obdobie, podľa ktorých tie oblasti (NUTS 2), ktorých HDP na obyvateľa vyjadrený v PPP je nižší než 75 % priemeru Spoločenstva, sú oprávnené čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov. Okrem toho sa má plnenie kritérií posudzovať na základe objektívnych štatistických údajov. Dá sa predpokladať, že podobné ustanovenia budú platiť pre ďalšie obdobie, ktoré sa začína v roku 2007. Druhým uvedeným právnym aktom sa tieto zásady dopĺňajú a menia tak, aby sa vzťahovali aj na nové členské štáty.Tento nový právny stav sa odlišuje od predchádzajúcej situácie, pretože v právnych predpisoch existovala zmienka o PPP vo vzťahu k štrukturálnym fondom len v odôvodnení nariadenia Rady (EHS) č. 2052/88, v ktorom sa uvádza len toto: „Keďže [. . .] tento zoznam má obsahovať oblasti na administratívnej úrovni NUTS II, kde HDP meraný v PPP je nižší ako 75 % priemeru Spoločenstva, . . ”. Text nariadenia neobsahoval žiadne vykonávacie ustanovenie. V súčasnosti sa požiadavky štrukturálnych fondov plnia skombinovaním hodnôt regionálneho HDP a národnej PPP.V nariadení, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond (nariadenie Rady (ES) č. 1164/94 z 25. mája 1994), sa uvádza, že úlohou Spoločenstva je presadzovať hospodársku a sociálnu súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi a Kohézny fond je nástroj na jej plnenie. V článku 2 ods. 1 nariadenia sa uvádza, že: „Fond poskytuje finančné príspevky na projekty, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov zakotvených v Zmluve o založení Európskej únie, v oblastiach životného prostredia a transeurópskych sietí dopravnej infraštruktúry v členských štátoch s hrubým domácim produktom (HNP) na obyvateľa meraným v paritách kúpnej sily nižším ako 90 % priemeru Spoločenstva“. Preto aj nariadenie o Kohéznom fonde ukladá Komisii zákonnú povinnosť počítať parity kúpnej sily.3.2 Korekčné koeficientyHoci nariadenie sa sústreďuje na konkrétny cieľ získať cenové údaje na realizáciu medzinárodných porovnaní HDP, je aj prostriedkom na vytvorenie právneho základu pre aktivity v oblasti zisťovania cien, ktorá sú potrebné na splnenie veľkej časti právnych požiadaviek Komisie v súvislosti s článkom 64 Služobného poriadku. Vyjadrené inak, ceny zisťované v súvislosti s PPP sa používajú aj na vytvorenie korekčných koeficientov využívaných pri aktualizácii miezd a dôchodkov úradníkov a iných zamestnancov Európskych spoločenstiev v súlade so Služobným poriadkom úradníkov a Podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev. Článok 1 prílohy XI Služobného poriadku vyžaduje výpočet „ekonomických parít takým spôsobom, aby sa každý základný komponent mohol overiť priamym zisťovaním aspoň raz za päť rokov.“3.3 Cenové porovnaniaNarastá potreba Komisie získať údaje týkajúce sa priestorových cenových porovnaní, najmä spotrebiteľských cien. Túto potrebu vyvoláva množstvo politických požiadaviek, najmä monitorovanie cenovej konvergencie na jednotnom trhu, zdokonalenie cenových ukazovateľov na monitorovanie fungovania trhu pre verejné obstarávanie a monitorovanie cenovej konvergencie v eurozóne od zavedenia eura. Indexy cenových hladín na úrovni celkovej spotreby súkromných domácností vychádzajúce z PPP sú súčasťou štrukturálnych ukazovateľov v oznámení Komisie o štrukturálnych ukazovateľoch a v súhrnnej výročnej správe Komisie Európskej rade.Z hľadiska ochrany spotrebiteľov sa musia monitorovať aj cenové rozdiely v širokej škále spotrebiteľských produktov v celej EÚ. Významná časť týchto požiadaviek, najmä na vyššom stupni agregácie, sa dá splniť ako vedľajší produkt širšieho programu PPP.Cenové porovnania tak majú zvláštny význam pre viaceré politiky Spoločenstva, napr. rozvoj jednotného trhu a monitorovanie EMÚ s ohľadom na konvergenciu cien a ochranu spotrebiteľov v súvislosti so zisťovaním cenových rozdielov. Pracovný program PPP by vo forme stanovenej v tomto navrhovanom nariadení bezpodmienečne neposkytol všetky údaje požadované na tieto iné účely, ale aspoň by vytvoril rámec, ktorý by slúžil ako základ pre ďalšie cenové porovnania. Okrem toho nič v tomto nariadení nebráni Komisii v prešetrovaní a skúmaní nových alternatívnych zdrojov cenových údajov. Komisia v súčasnosti realizuje takýto prieskum, ktorého cieľom je zistiť, či sú údaje snímané z čiarových kódov a údaje z internetu vhodné ako zdroj slúžiaci na medzinárodné cenové porovnania.4. ZáverEkonomické agregáty prepočítané na spoločnú menu pomocou PPP majú v Komisii širokú škálu použitia. Pre EÚ sú PPP z ekonomického a politického hľadiska základné ukazovatele.Komisia má zákonnú povinnosť vypočítať HDP na základe kúpnej sily; členským štátom však v súčasnosti zo zákona nevyplýva povinnosť spolupracovať. Keďže samotná podstata tejto práce je multilaterálna, hodnotu celej práce môže negatívne ovplyvniť aj to, ak podporu neposkytne len jedna krajina. Preto je dôležité vytvoriť stabilný a spoľahlivý právny rámec, v ktorom sa dá zabezpečiť včasné poskytovanie údajov.2006/0042 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovania(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie[1],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2],konajúc v súlade s postupom určeným v článku 251 Zmluvy[3],keďže:1.  Spoločenstvo potrebuje na porovnanie objemu hrubého domáceho produktu (HDP) členských štátov parity kúpnej sily (Purchasing Power Parities - PPP), ktoré vyjadrujú rozdiely v cenových hladinách medzi členskými štátmi.2.  PPP Spoločenstva sa musia zostaviť podľa harmonizovanej metodiky v súlade s nariadením (ES) č. 2223/1996 z 25. júna 1996 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve[4], (ESA 95), ktorý stanovuje rámec pre zostavovanie národných účtov v členských štátoch.3.  Článok 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch [5], – sa musí čítať v spojitosti s časťou 15 prílohy II Aktu o pristúpení z roku 2003 s názvom „Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov”. Podľa článku 3 ods. 1 sa Cieľ 1 vzťahuje na oblasti (úroveň NUTS 2), ktorých HDP na obyvateľa vyjadrený v parite kúpnej sily a vypočítaný na základe údajov Spoločenstva je nižší ako 75 % priemeru Spoločenstva. Ak nie sú k dispozícii regionálne PPP, na vypracovanie zoznamu oblastí, ktoré môžu čerpať finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov, sa môžu použiť PPP na celoštátnej úrovni; môžu sa použiť aj na určenie výšky finančných prostriedkov, ktoré sa majú prideliť jednotlivým oblastiam.4.  Článok 2 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 1164/94 zo 16. mája 1994, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond[6], – sa musí čítať v spojitosti s časťou 15 prílohy II Aktu o pristúpení z roku 2003 s názvom „Regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov”. V článku 2 ods. 1 sa uvádza, že fond poskytuje finančné príspevky na projekty, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľov zakotvených v Zmluve o Európskej únii v oblasti životného prostredia a transeurópskej dopravnej siete v členských štátoch s hrubým národným produktom (HNP) na obyvateľa, vyjadreným v parite kúpnej sily, nižším ako 90 % priemeru Spoločenstva, ktoré majú program vedúci k splneniu podmienok hospodárskeho zbližovania uvedeného v článku 104c zmluvy.5.  Článok 1 prílohy XI Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev uvádza, že na účely revízie stanovenej v článku 65 ods. 1 Služobného poriadku, musí Eurostat každý rok do konca októbra vypracovať správu o zmenách v životných nákladoch v Bruseli, o ekonomických paritách medzi Bruselom a určitými oblasťami členských štátov a o zmenách v kúpnej sile miezd zamestnancov v ústrednej štátnej správe.6.  Existujúce metodiky a postupy, ktoré fungujú v rámci Európskej únie, pre ktoré je v súčasnosti v rámci jednotlivých štatistických programov smerodajné nariadenie Rady (ES) č. 322/1997 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva[7], sa v budúcnosti budú musieť zaradiť do právneho rámca.7.  Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy na výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[8].8.  Uskutočnili sa konzultácie s Výborom pre štatistické programy, zriadeným rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom z 19. januára 1989 o založení Výboru pre štatistické programy Európskych spoločenstiev[9], v súlade s článkom 3 uvedeného rozhodnutia,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1CieľCieľom tohto nariadenia je stanoviť spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily (PPP) a jej výpočtu a zverejňovania. PPP vyjadruje len rozdiely v cenovej úrovni a váhe výdavkov.Článok 2Pôsobnosť1. Medzi základné informácie, ktoré sa majú poskytnúť, patria údaje, ktoré sú potrebné na výpočet a zabezpečenie kvality PPP.Medzi tieto základné informácie patria ceny, rozčlenenie výdavkov HDP a iné údaje uvedené v prílohe I.2. PPP sú vypočítané z ročných priemerov cien tovaru a služieb v jednotlivých členských štátoch, s použitím základných informácií týkajúcich sa ekonomického územia členských štátov podľa systému „ESA 95“ ustanoveného nariadením (ES) č. 2223/1996 z 25. júna 1996 o Európskom systéme národných a regionálnych účtov v Spoločenstve (ESA 95).3. PPP sú vypočítané podľa skupín základného členenia uvedených v prílohe II v súlade so súvisiacimi klasifikáciami HDP definovanými v nariadení (ES) č. 2223/1996.Článok 3Vymedzenie pojmovNa účely tohto nariadenia platia tieto definície:a) „Parity kúpnej sily“ alebo „PPP“ sú priestorové deflátory a menové konverzné (prepočítavacie) koeficienty, ktoré eliminujú vplyv rozdielov v cenových hladinách medzi krajinami, a tak umožňujú porovnať objem zložiek HDP a porovnať cenové hladiny.b) „PPS“ (štandard kúpnej sily) je umelo vytvorená spoločná referenčná menová jednotka používaná v Európskej únii na vyjadrenie objemu ekonomických agregátov na účely priestorových porovnaní takým spôsobom, aby sa eliminovali rozdiely v cenových hladinách medzi krajinami.c) „Ceny“ sú kúpne ceny platené konečnými zákazníkmi.d) „Váhy výdavkov“ sú podiely výdavkových zložiek HDP v bežných cenách.e) „Skupina základného členenia“ je najnižšia úroveň agregácie zložiek v členení HDP, za ktoré sa počítajú parity.f) „Položka“ je presne definovaný výrobok alebo služba používaná pri zisťovaní cien.g) „Skutočné a imputované nájomné“ sú definované podľa rozhodnutia Komisie č. 95/309/ES, Euratom[10].h) „Odmeny zamestnancov“ sú definované podľa nariadenia Rady (ES) č. 2223/1996[11].i) „Časové korekčné koeficienty“ sú koeficienty používané na prepočítanie cien platných v čase zisťovania na priemerné ročné ceny.j) „Priestorové korekčné koeficienty“ sú koeficienty používané na prepočítanie priemerných cien zistených na jednom mieste alebo viacerých miestach v rámci ekonomického územia členského štátu na priemerné ceny na celoštátnej úrovni.k) „Reprezentanty“ sú položky, ktoré sú alebo sa pokladajú, pokiaľ ide o relatívne celkové výdavky v rámci príslušných skupín základného členenia, za najvýznamnejšie položky nakupované na celoštátnych trhoch.l) „Ukazovatele reprezentatívnosti“ sú znaky alebo iné ukazovatele, ktoré identifikujú tie položky, ktoré si krajiny vybrali za reprezentanty.m) „Ekvireprezentatívnosť“ je vlastnosť, ktorú majú mať položky v skupine základného členenia, pričom každá krajina musí vedieť oceniť dostatočný počet reprezentatívnych výrobkov, ktorý zodpovedá heterogenite výrobkov a cenovým hladinám v skupine základného členenia a jej výdavkom na skupinu základného členenia.n) „Tranzitívny“ označuje vlastnosť, pri ktorej priame porovnanie medzi ľubovoľnými dvomi krajinami prinesie tie isté výsledky ako pri nepriamom porovnaní cez ľubovoľnú inú krajinu.o) „Chyba“ je použitie nesprávnych základných informácií alebo neadekvátneho postupu pri výpočte.p) „Referenčný rok“ je kalendárny rok, na ktorý sa vzťahujú ročné výsledky.q) „Fixita“ znamená, že ak sa výsledky pôvodne vypočítajú pre určitú skupinu krajín a neskôr sa prepočítajú pre väčšiu skupinu krajín, PPP v pôvodnej skupine krajín ostanú nezmenené.Článok 4Úlohy a kompetencie1. Komisia je zodpovedná za:a) koordináciu poskytovania základných informácií;b) výpočet a publikovanie PPP;c) zabezpečovanie kvality PPP v súlade s článkom 7;d) vypracovanie metodiky v súčinnosti s členskými štátmi;e) zabezpečovanie toho, aby mali členské štáty možnosť vyjadriť sa k výsledkom PPP pred ich zverejnením a aby Komisia (Eurostat) primerane zohľadnila všetky eventuálne pripomienky.Tieto úlohy plní Eurostat v mene Komisie.2. Členské štáty budú pri poskytovaní základných informácií dodržiavať postup stanovený v prílohe I.Členské štáty dajú po vyhodnotení údajov písomný súhlas s výsledkami zisťovania, za ktoré sú zodpovedné, ako sa uvádza v prílohe I, v bode 5.2.Členské štáty schvália metodiku zberu údajov a skontrolujú hodnovernosť údajov, vrátane základných informácií, ktoré poskytla Komisia (Eurostat).Článok 5Poskytovanie základných informácií1. Členské štáty poskytnú Komisii (Eurostatu) základné informácie uvedené v prílohe I v súlade s existujúcimi ustanoveniami Spoločenstva o poskytovaní údajov.2. Základné informácie uvedené v prílohe I sa poskytnú v technickom formáte a v lehote stanovenej v tejto prílohe.3. Ak členským štátom poskytuje základné informácie Komisia (Eurostat), Komisia dá k dispozícii metodický list, ktorý členským štátom uľahčí realizáciu kontroly hodnovernosti.Článok 6Štatistické jednotky1. Základné informácie uvedené v prílohe I sa získajú buď od štatistických jednotiek podľa nariadenia Rady (ES) č. 696/1993[12] alebo z iných zdrojov, ktorých údaje spĺňajú požiadavky na kvalitu stanovené v prílohe I, bod 5.1.2. Štatistické jednotky, ktoré členské štáty vyzvú, aby poskytli údaje alebo aby spolupracovali pri zbere údajov, umožnia monitorovať skutočne účtované ceny a poskytnú pravdivé a úplné informácie vtedy, keď sú o ne požiadané.Článok 7Kritériá a kontrola kvality1. Komisia (Eurostat) a členské štáty vybudujú systém na kontrolu kvality založený na správach a hodnoteniach podľa bodu 5.3 prílohy I.2. Členské štáty poskytnú Komisii (Eurostatu) na jej žiadosť všetky informácie potrebné na hodnotenie kvality základných informácií uvedených v prílohe I.Členské štáty okrem toho poskytnú Komisii (Eurostatu) podrobnosti o všetkých ďalších zmenách v použitých metódach.3. Každý členský štát predloží Komisii (Eurostatu) správu o kvalite zisťovaní, za ktoré sú zodpovedné, ako je stanovené v časti 5 prílohy I.Článok 8PeriodicitaKomisia (Eurostat) vypočíta PPP za každý kalendárny rok.Článok 9Zverejňovanie1. Komisia (Eurostat) zverejní definitívne ročné výsledky do 36 mesiacov od skončenia referenčného roka.Zverejňujú sa údaje, ktoré mala k dispozícii Komisia (Eurostat) najmenej tri mesiace pred dňom zverejnenia.Tento odsek neovplyvňuje právo Komisie (Eurostatu) zverejňovať predbežné výsledky pred uplynutím 36 mesiacov od skončenia referenčného roka.2. Výsledky, ktoré zverejňuje Komisia (Eurostat) na agregovanej úrovni za každý členský štát, obsahujú aspoň:a) PPP na úrovni HDPb) PPP za spotrebné výdavky súkromných domácností a skutočnú individuálnu spotrebuc) indexy cenovej hladiny vo vzťahu k priemeru Spoločenstvad) HDP, spotrebné výdavky súkromných domácností a skutočná individuálna spotreba a príslušné údaje na obyvateľa v PPS3. Ak sa výsledky počítajú za väčšiu skupinu krajín, PPS členských štátov ostanú podľa zásady fixity nezmenené.4. Zverejnené definitívne PPP sa vo všeobecnosti nerevidujú.V prípade chýb, ktoré patria do pôsobnosti časti 10 prílohy I, sa však opravené výsledky zverejnia podľa postupu stanovenom v tejto časti.Výnimočné celkové revízie sa môžu vykonať, ak sa v dôsledku zmien v pojmoch tvoriacich základ ESA 95, ktoré ovplyvňujú výsledky PPP, zmení objemový index HDP za ľubovoľný členský štát o viac než jeden percentuálny bod.Článok 10Korekčné koeficientyOd členských štátov sa nepožaduje, aby vykonali zisťovania len kvôli výpočtu korekčných koeficientov, ktoré sa používajú pri aktualizácii miezd a dôchodkov úradníkov a ostatných zamestnancov Spoločenstva v súlade so Služobným poriadkom úradníkov a Podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev.Článok 11Postup výboru1. Komisii pomáha Výbor pre štatistické programy zriadený článkom 1 rozhodnutia 89/382/EHS, Euratom.2. Pri odvolávaní sa na tento odsek sa uplatní postup prijímania právnych predpisov ustanovený v článku 5 a v článku 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je stanovená na tri mesiace.3. Výbor prijme vlastný rokovací poriadok.Článok 12Vykonávacie opatreniaOpatrenia potrebné na vykonávanie ustanovení tohto nariadenia, vrátane opatrení na zohľadnenie ekonomických a technických zmien, sa ustanovia, pokiaľ nezahŕňajú neúmerný nárast nákladov členských štátov, v súlade s postupom stanoveným v článku 11 ods. 2.Takéto opatrenia sa týkajú najmä:a) prispôsobenia definícií;b) súboru minimálnych noriem na dosiahnutie potrebnej porovnateľnosti a reprezentatívnosti údajov;c) presných požiadaviek na metodiku;d) prispôsobenia zoznamu skupín základného členenia a vytvorenia a prispôsobenia podrobných opisov obsahu skupín základného členenia, ak zostanú kompatibilné s ESA 95 alebo akýmkoľvek ďalším systémom.Článok 13Revízie a oznamovanieUstanovenia tohto nariadenia sa revidujú päť rokov od dňa nadobudnutia jeho účinnosti. V prípade potreby sa revidujú na základe správy a návrhu Komisie, ktoré sa predložia Európskemu parlamentu a Rade.Článok 14Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Európsky parlament Za Radupredseda predsedaPRÍLOHA I METODIKA1. Metodická príručka a pracovný program1.1 KOMISIA (EUROSTAT) PO KONZULTÁCII S čLENSKÝMI šTÁTMI POSKYTNE METODICKÚ PRÍRUčKU, KTORÁ BUDE OPISOVAť POUžITÉ METÓDY V RÔZNYCH FÁZACH ZOSTAVOVANIA PPP, VRÁTANE METÓD NA DOPOčET CHÝBAJÚCICH ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍ A NA DOPOčET CHÝBAJÚCICH PARÍT. METODICKÁ PRÍRUčKA SA ZREVIDUJE VžDY, KEď DÔJDE K VÝZNAMNEJ ZMENE V METODIKE. MÔžU SA V NEJ ZAVIESť NOVÉ METÓDY NA ZLEPšENIE KVALITY ÚDAJOV, ZNÍžENIE NÁKLADOV ALEBO ZAťAžENOSTI POSKYTOVATEľOV ÚDAJOV.1.2 Komisia (Eurostat) vypracuje každý rok do 31. októbra po konzultácii s členskými štátmi ročný pracovný program na nasledujúci kalendárny rok, v ktorom sa stanoví harmonogram na špecifikáciu a poskytovanie základných informácií požadovaných za príslušný rok.1.3 V ročnom pracovnom programe sa určí formát na poskytovanie údajov, ktorý majú použiť členské štáty, a všetky ďalšie opatrenia potrebné na výpočet a zverejnenie PPP.1.4 Základné informácie poskytované v súlade s článkom 1.2. sa môžu revidovať, ale výsledky za referenčný rok sa vypočítajú z dostupných informácii podľa časového harmonogramu stanoveného v článku 9. Ak informácie nie sú úplné alebo nie sú v príslušný deň k dispozícii, Komisia (Eurostat) chýbajúce základné informácie dopočíta.2. ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE2.1 SÚčASTI ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍNa účely tohto nariadenia sú v súlade s článkami 2 a 4 stanovené tieto základné informácie a minimálna periodicita poskytovania nových údajov:Základné informácie | Minimálna periodicita |hodnoty výdavkov HDP | ročne |skutočné a imputované nájomné | ročne |odmeny zamestnancov | ročne |časové korekčné koeficienty | ročne |spotrebiteľské ceny tovaru a služieb a súvisiace ukazovatele reprezentatívnosti | každé 3 roky |ceny investičných celkov | každé 3 roky |ceny stavebných projektov | každé 3 roky |priestorové korekčné koeficienty | každých 6 rokov |1) Minimálna periodicita sa vzťahuje na poskytovanie údajov za určitú skupinu výrobkov podľa rotujúceho cyklu zisťovaní.2.2 POSTUP PRI ZÍSKAVANÍ ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIIKomisia (Eurostat) po zohľadnení stanovísk členských štátov určí zdroje a poskytovateľov údajov, od ktorých sa zistia jednotlivé základné informácie. Ak Komisia (Eurostat) dostane základné informácie od poskytovateľa údajov, ktorým nie je členský štát, členský štát je oslobodený od povinnosti stanovenej v odsekoch 5.1.4 až 5.1.13.3. PRIEMERNÉ CENY NA CELOšTÁTNEJ ÚROVNI3.1 BEZ OHľADU NA USTANOVENIA čLÁNKU 2 ODS. 2 SA ZBER ÚDAJOV MÔžE OBMEDZIť NA JEDNO ALEBO VIAC MIEST V RÁMCI EKONOMICKÉHO ÚZEMIA. TAKÉTO ÚDAJE SA MÔžU POUžIť NA VÝPOčET PPP, AK SA POSKYTNÚ SPOLU S PRÍSLUšNÝMI PRIESTOROVÝMI KOREKčNÝMI KOEFICIENTMI, KTORÉ SA POUžIJÚ NA PREPOčÍTANIE ÚDAJOV ZISTENÝCH V TÝCHTO MIESTACH NA ÚDAJE, KTORÉ PREDSTAVUJÚ CELOšTÁTNY PRIEMER.3.2 Priestorové korekčné koeficienty sa poskytnú na úrovni skupiny základného členenia. V referenčnom období zisťovania by nemali byť staršie ako šesť rokov.4. Ročné priemerné cenyBEZ OHľADU NA USTANOVENIA čLÁNKU 2 ODS. 2 SA ZBER ÚDAJOV MÔžE OBMEDZIť NA KONKRÉTNE čASOVÉ OBDOBIE. TAKÉTO ÚDAJE SA MÔžU POUžIť NA VÝPOčET PPP, AK SA POSKYTNÚ SPOLU S PRÍSLUšNÝMI čASOVÝMI KOREKčNÝMI KOEFICIENTMI, KTORÉ SA POUžIJÚ NA PREPOčÍTANIE ÚDAJOV ZISTENÝCH V TOMTO čASE NA ÚDAJE, KTORÉ PREDSTAVUJÚ ROčNÝ PRIEMER.5. Kvalita5.1 MINIMÁLNE NORMY PRE ZÁKLADNÉ INFORMÁCIE5.1.1 Zoznam oceňovaných položiek sa vypracuje tak, aby obsahoval položky, ktorých znaky zabezpečia porovnateľnosť medzi krajinami.5.1.2 Zoznam oceňovaných položiek sa vypracuje tak, aby členské štáty mohli v každej skupine základného členenia uviesť aspoň jedného reprezentanta, ktorý sa dá oceniť ešte aspoň v jednej krajine.5.1.3 Zoznam položiek sa má vypracovať tak, aby sa dosiahol čo najvyšší stupeň ekvireprezentatívnosti, t. j. každá krajina musí oceniť aspoň jeden reprezentant v každej skupine základného členenia a tento reprezentant musí oceniť ešte aspoň jedna krajina.5.1.4 Každý členský štát ocení položky podľa špecifikácií v zozname položiek.5.1.5 Každý členský štát ocení v každej skupine základného členenia dostatočný počet položiek, ktoré existujú na jeho trhu, aj keď sa nemusia považovať za reprezentanta tejto skupiny základného členenia.5.1.6 Každý členský štát poskytne v každej skupine základného členenia cenu aspoň jedného reprezentanta. Reprezentanty majú obsahovať ukazovateľ reprezentatívnosti.5.1.7 Každý členský štát zhromaždí dostatočný počet cenových zistení za každý reprezentant, čo má zabezpečiť spoľahlivú priemernú cenu na reprezentanta pri zohľadnení jeho trhovej štruktúry.5.1.8 Výber typov predajní má pri jednotlivých položkách adekvátne vyjadrovať štruktúru domácej spotreby v rámci členského štátu.5.1.9 Výber typov predajní v mieste zisťovania má adekvátne vyjadrovať štruktúru spotreby jeho obyvateľov a dostupnosť položiek.5.1.10 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) údaje o odmenách zamestnancov za vybrané zamestnania v rezorte verejnej správy (S 13) podľa ESA 95.5.1.11 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) časové korekčné koeficienty, pomocou ktorých sa PPP vypočítajú z cien zistených v konkrétnom čase, adekvátne vyjadrujúcich priemernú ročnú cenovú úroveň.5.1.12 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) priestorové korekčné koeficienty, pomocou ktorých sa PPP vypočítajú z cien zistených na konkrétnom mieste, adekvátne vyjadrujúcich priemernú celoštátnu cenovú úroveň.5.1.13 Každý členský štát poskytne Komisii (Eurostatu) váhy pre každú skupinu základného členenia špecifikovanú v prílohe II, ktoré vyjadrujú štruktúru výdavkov v členských štátoch za referenčný rok.5.2 MINIMÁLNE NORMY NA VYHODNOTENIE VÝSLEDKOV ZISťOVANIA CIEN5.2.1 Každý členský štát pred odoslaním údajov Komisii (Eurostatu) preskúma správnosť údajov na základe:-  maximálnych a minimálnych cien-  priemerných cien a variačných koeficientov-  počtu ocenených položiek v každej skupine základného členenia-  počtu ocenených reprezentantov v každej skupine základného členenia-  počtu cien zistených pri každej položke5.2.2 Komisia (Eurostat) poskytne členským štátom dohodnutý nástroj v elektronickej forme obsahujúci algoritmy požadované na účely ods. 5.2.1.5.2.3 Komisia (Eurostat) vykoná pred spracovaním výsledkov zisťovania v súčinnosti s členskými štátmi kontrolu správnosti založenú na ukazovateľoch obsahujúcich:Pri každej skupine základného členenia:-  počet položiek, ktoré ocenila každá krajina-  počet položiek, ktorým každá krajina priradila ukazovateľ reprezentatívnosti-  index cenovej hladiny-  výsledky predchádzajúceho zisťovania za tú istú skupinu základného členenia-  indexy cenových hladín v PPP za každú krajinuPri každej položke,-  počet cien, ktoré zistila každá krajina;-  variačné koeficienty:i) priemerných cien v národných menáchii) indexov cenových hladín v PPPiii) indexov cenových hladín v PPP za každú krajinu5.2.4 Komisia (Eurostat) vykoná pred spracovaním výsledkov PPP na agregovanej úrovni kontrolu správnosti na základe ukazovateľov, ku ktorým patrí:Na úrovni celkového HDP a jeho hlavných agregátov-  zhoda hodnôt výdavkov HDP a demografických údajov so zverejnenými údajmi-  porovnanie objemových indexov na obyvateľa v súčasných a predchádzajúcich výpočtoch-  porovnanie cenových indexov v súčasných a predchádzajúcich výpočtochNa úrovni každej skupiny základného členenia-  porovnanie váhovej štruktúry HDP v súčasných a predchádzajúcich výpočtoch-  v prípade potreby dopočet chýbajúcich údajov5.3 OZNAMOVANIE A VYHODNOCOVANIE5.3.1 Každý členský štát vedie dokumentáciu s úplným popisom spôsobu, ktorým sa vykonávalo toto nariadenie. Táto dokumentácia sa sprístupní Komisii (Eurostatu) a iným členským štátom.5.3.2 Každý členský štát dá posúdiť svoj spôsob výpočtu PPP Komisii (Eurostatu) aspoň raz za šesť rokov. Na základe každoročne plánovaných vyhodnotení, ktoré sú zaradené do ročného pracovného programu, sa preskúma súlad s týmto nariadením. Na základe tohto vyhodnotenia vypracuje Komisia (Eurostat) správu.5.3.3 V súlade s článkom 7 ods. 3, krátko po každom zisťovaní spotrebiteľských cien, podajú členské štáty Komisii (Eurostatu) správu, v ktorej poskytnú informácie o spôsobe, ktorým sa realizovalo zisťovanie. Komisia (Eurostat) poskytne každému členskému štátu zhrnutie týchto správ.6. Zisťovanie spotrebiteľských cien6.1 ČLENSKÉ šTÁTY VYKONAJÚ ZISťOVANIA CIEN PODľA PRACOVNÉHO PROGRAMU.6.2 Komisia (Eurostat) vypracuje pre každé zisťovanie zoznam položiek, vychádzajúci z návrhov, ktoré všetky členské štáty urobia pri každej skupine základného členenia.6.3 Komisia (Eurostat) poskytne spolu so zoznamom položiek preklad všetkých špecifikácii každého zoznamu zisťovania vo všetkých úradných jazykoch Európskej únie.7. Postup výpočtu7.1 VÝPOčET BILATERÁLNYCH PARÍT NA ÚROVNI SKUPÍN ZÁKLADNÉHO čLENENIAa) Základom výpočtu multilaterálnych EKS parít (Èltetò-Köves-Szulc) na úrovni skupín základného členenia je matica bilaterálnych parít za každú dvojicu zúčastnených krajín.b) Bilaterálne parity sa vypočítajú pomocou zistených cien jednotlivých položiek a ukazovateľov reprezentatívnosti priradených položkám.c) Priemerná vykázaná cena každej položky je jednoduchým aritmetickým priemerom cien, ktoré sa zistili pri tejto položke.d) Celoštátna ročná priemerná cena sa v prípade potreby dopočítava na základe priemernej vykázanej ceny použitím vhodných priestorových a časových korekčných koeficientov.e) Tam, kde je to možné, sa potom vypočítajú indexy prepočítaných priemerných cien za položky a dvojice zúčastnených krajín s ich prevrátenými hodnotami.f) Tam, kde je to možné, sa potom za skupiny základného členenia vypočíta PPP všetkých dvojíc zúčastnených krajín. Za každú dvojicu zúčastnených sa krajín sa PPP vypočíta ako vážený geometrický priemer-  geometrický priemer indexov cien položiek, ktoré sú označené za reprezentanty v obidvoch krajinách-  geometrický priemer indexov cien položiek, ktoré sú označené za reprezentanty v prvej krajine, ale nie v druhej krajine-  geometrický priemer indexov cien položiek, ktoré sú označené za reprezentanty v druhej krajine, ale nie v prvej krajines použitím váh vyjadrujúcich reprezentatívnosť všetkých položiek, ktoré ocenili obidve krajiny7.2 DOPOčET CHÝBAJÚCICH BILATERÁLNYCH PARÍTAk sa pri niektorej skupine základného členenia nedá vypočítať bilaterálna PPP, chýbajúce bilaterálne PPP sa tam, kde je to možné, dopočítajú cez tretie krajiny štandardným postupom s použitím geometrického priemeru nepriamych parít. Ak v matici bilaterálnych PPP pre skupinu základného členenia aj po dopočte chýbajú hodnoty, multilaterálne EKS parity sa za krajiny, pri ktorých chýbajú bilaterálne PPP, nedajú vypočítať. Takéto chýbajúce „EKS“ parity potom dopočíta Komisia (Eurostat) na základe referenčných PPP z podobných skupín základného členenia alebo pomocou inej vhodnej metódy dopočtu.7.3 VÝPOčET BILATERÁLNYCH PARÍT NA AGREGOVANEJ ÚROVNIa) Bilaterálne parity sa na určitej úrovni agregácie národných účtov vypočítajú na základe „EKS“ parít (pozri ods. 7.4) a hodnoty výdavkov HDP v skupinách základného členenia.b) Na vybranej úrovni agregácie sa potom vypočíta parita Laspeyresovho typu ako aritmetický priemer parít skupín základného členenia vážený relatívnym podielom (alebo nominálnymi hodnotami) za druhú krajinu každej dvojice zúčastnených krajín.b) Na vybranej úrovni agregácie sa potom vypočíta parita Paascheho typu ako harmonický priemer parít skupín základného členenia vážený relatívnym podielom (alebo nominálnymi hodnotami) za prvú krajinu každej dvojice zúčastnených krajín.d) Na vybranej úrovni agregácie sa potom vypočíta parita Fisherovho typu ako geometrický priemer parít Laspeyresovho typu a Paascheho typu vykázaných za každú dvojicu zúčastnených krajín.7.4 VÝPOčET TRANZITÍVNYCH MULTILATERÁLNYCH PPPMultilaterálne tranzitívne parity sa počítajú buď na úrovni skupiny základného členenia alebo na ľubovoľnej agregovanej úrovni pomocou postupu „EKS" na základe úplnej matice parít Fisherovho typu medzi všetkými dvojicami zúčastnených krajín takýmto spôsobom:[pic]kde [pic]označuje EKS paritu medzi krajinou s a krajinou t ;[pic] označuje paritu Fisherovho typu medzi krajinou s a krajinou t ;z označuje počet zúčastnených krajín.8. Odosielanie údajov8.1 KOMISIA (EUROSTAT) POSKYTNE čLENSKÝM šTÁTOM FORMULÁRE NA ELEKTRONICKÝ PRENOS ZÁKLADNÝCH INFORMÁCIÍ POTREBNÝCH NA VÝPOčET PPP.8.2 Členské štáty podľa nich poskytnú Komisii (Eurostatu) základné informácie.9. PublikovanieOKREM USTANOVENÍ čLÁNKU 9 ODS. 2 MÔžE KOMISIA (EUROSTAT) PO KONZULTÁCII S čLENSKÝMI šTÁTMI PUBLIKOVAť VÝSLEDKY NA PODROBNEJšEJ ÚROVNI.10. Opravy10.1 AK čLENSKÝ šTÁT ZISTÍ CHYBU, OKAMžITE A Z VLASTNEJ INICIATÍVY POSKYTNE KOMISII (EUROSTATU) SPRÁVNU ZÁKLADNÚ INFORMÁCIU. OKREM TOHO čLENSKÝ šTÁT INFORMUJE KOMISIU (EUROSTAT) O AKOMKOľVEK PODOZRENÍ NA NENÁLEžITÝ POSTUP VÝPOčTU.10.2 Po zistení chyby, ktorú urobili buď členské štáty alebo Komisia (Eurostat), Komisia (Eurostat) do jedného mesiaca informuje členské štáty a prepočíta PPP.10.3 Ak je výsledkom zistenej chyby zmena o aspoň 0,5 percentuálneho bodu na úrovni HDP na obyvateľa v PPS ľubovoľného členského štátu, Komisia (Eurostat) uverejní opravu čo najskôr, ak sa takéto chyby odhalia do troch mesiacov od publikovania výsledkov.10.4 V prípade zistenia chyby zodpovedný orgán prijme opatrenia na predchádzanie podobným prípadom v budúcnosti.10.5 Revízie hodnôt výdavkov HDP alebo demografických údajov, ktoré sa realizujú neskôr než 21 mesiacov od skončenia referenčného roka, nevyžadujú opravu výsledkov PPP.PRÍLOHA II Skupiny základného členenia uvedené v článku 3SZČ | Opis |č. |INDIVIDUÁLNE VÝDAVKY DOMÁCNOSTÍ NA SPOTREBU |POTRAVINY A NEALKOHOLICKÉ NÁPOJE |Potraviny |Chlieb a obilniny [COICOP 01.1.1] |1 | Ryža |2 | Iné obiloviny a výrobky z múky a obilia |3 | Chlieb |4 | Iné pekárenské výrobky |5 | Cestoviny |Mäso [COICOP 01.1.2] |6 | Hovädzie a teľacie mäso |7 | Bravčové mäso |8 | Jahňacie, baranie a kozľacie mäso |9 | Hydina |10 | Iné mäso a vnútornosti |11 | Upravené mäso a iné mäsové polotovary |Ryby [COICOP 01.1.3] |12 | Ryby čerstvé, chladené, mrazené |13 | Upravené ryby, rybacie polotovary a výrobky |Mlieko, syry a vajcia [COICOP 01.1.4] |14 | Mlieko čerstvé |15 | Mlieko upravené a iné mliečne výrobky |16 | Syry a tvarohy |17 | Vajcia a výrobky z vajec |Oleje a tuky [COICOP 01.1.5] |18 | Maslo |19 | Margarín |20 | Iné jedlé oleje a tuky |Ovocie [COICOP 01.1.6] |21 | Čerstvé alebo chladené ovocie |22 | Mrazené, konzervované alebo spracované ovocie a výrobky z ovocia |Zelenina[COICOP 01.1.7] |23 | Čerstvá alebo chladená zelenina okrem zemiakov |24 | Čerstvé alebo chladené zemiaky |25 | Mrazená, konzervovaná alebo spracovaná zelenina výrobky zo zeleniny |Cukor, džem, med, sirupy, čokoláda a cukrovinky [COICOP 01.1.8] |26 | Cukor |27 | Ovocné džemy, marmelády a med |28 | Cukrovinky, čokoláda a iné kakaové výrobky |29 | Zmrzlina |Potravinárske výrobky i. n. [COICOP 01.1.9] |30 | Potravinárske výrobky i. n. |Nealkoholické nápoje |Káva, čaj a kakao [COICOP 01.2.1] |31 | Káva, čaj a kakao |Minerálne vody, nealkoholické nápoje, ovocné a zeleninové šťavy [COICOP 01.2.2] |32 | Minerálne vody |33 | Nealkoholické nápoje a sirupy |34 | Ovocné a zeleninové šťavy |ALKOHOLICKÉ NÁPOJE, TABAK A NARKOTIKÁ |Alkoholické nápoje |Destiláty [COICOP 02.1.1] |35 | Destiláty |Víno [COICOP 02.1.2] |36 | Víno |Pivo [COICOP 02.1.3] |37 | Pivo |Tabak |Tabak [COICOP 02.2.0] |38 | Tabak |Narkotiká |Narkotiká [COICOP 02.3.0] |39 | Narkotiká |ODEVY A OBUV |Odevy |Materiál na odevy [COICOP 03.1.1] |40 | Materiál na odevy |Hotové odevy [COICOP 03.1.2] |41 | Pánske odevy |42 | Dámske odevy |43 | Detské a dojčenské odevy |Iné odevné výrobky a doplnky [COICOP 03.1.3] |44 | Iné odevné výrobky a doplnky |Údržba, oprava a požičiavanie odevov [COICOP 03.1.4] |45 | Údržba, oprava a požičiavanie odevov |Obuv |Topánky a iné obuvnícke výrobky [COICOP 03.2.1] |46 | Pánska obuv |47 | Dámska obuv |48 | Detská a dojčenská obuv |Oprava a požičiavanie obuvi [COICOP 03.2.2] |49 | Oprava a požičiavanie obuvi |BÝVANIE, VODA, ELEKTRINA, PLYN A INÉ PALIVÁ |Skutočné nájomné za bývanie |Skutočné nájomné za bývanie [COICOP 04.1.1 a 04.1.2] |50 | Skutočné nájomné za bývanie |Imputované nájomné za bývanie |Imputované nájomné za bývanie [COICOP 04.2.1 a 04.2.2] |51 | Imputované nájomné za bývanie |Údržba a opravy bytov |Materiál na pravidelnú údržbu a opravy bytov [COICOP 04.3.1] |52 | Materiál na pravidelnú údržbu a opravy bytov |Služby používané pri pravidelnej údržbe a opravách bytov[COICOP 04.3.2] |53 | Služby používané pri pravidelnej údržbe a opravách bytov |Vodné a iné služby vzťahujúce sa na byty |Vodné [COICOP 04.4.1] |54 | Vodné |Iné služby vzťahujúce sa na byty [COICOP 04.4.2, 04.4.3 a 04.4.4] |55 | Iné služby vzťahujúce sa na byty |Elektrina, plyn a iné palivá |Elektrina [COICOP 04.5.1] |56 | Elektrina |Plyn [COICOP 04.5.2] |57 | Plyn |Tekuté palivá [COICOP 04.5.3] |58 | Tekuté palivá |Pevné palivá [COICOP 04.5.4] |59 | Pevné palivá |Teplá voda, para a ľad [COICOP 04.5.5] |60 | Teplá voda, para a ľad |NÁBYTOK, BYTOVÉ ZARIADENIE A BEŽNÁ ÚDRŽBA DOMU |Nábytok, zariadenia a dekorácie, koberce a iné podlahové krytiny |Nábytok a bytové vybavenie [COICOP 05.1.1] |61 | Nábytok do kuchyne |62 | Nábytok do spálne |63 | Nábytok do obývačky a jedálne |64 | Iný nábytok, zariadenia a dekorácie |Koberce a iné podlahové krytiny [COICOP 05.1.2] |65 | Koberce a iné podlahové krytiny |Opravy nábytku, bytového vybavenia a podlahových krytín [COICOP 05.1.3] |66 | Opravy nábytku, bytového vybavenia a podlahových krytín |Bytový textil |Bytový textil [COICOP 05.2.0] |67 | Bytový textil |Domáce spotrebiče |Veľké domáce spotrebiče elektrické a neelektrické [COICOP 05.3.1] |68 | Veľké domáce spotrebiče elektrické a neelektrické |Malé domáce spotrebiče elektrické [COICOP 05.3.2] |69 | Malé elektrické spotrebiče |Opravy domácich spotrebičov [COICOP 05.3.3] |70 | Opravy domácich spotrebičov |Sklo, stolové náčinie a domáce náradie |Sklo, stolové náčinie a domáce náradie [COICOP 05.4.0] |71 | Sklo, stolové náčinie a domáce náradie |Nástroje a zariadenia pre dom a záhradu |Veľké nástroje a zariadenia [COICOP 05.5.1] |72 | Veľké nástroje a zariadenia |Malé nástroje a rôzne príslušenstvo [COICOP 05.5.2] |73 | Malé nástroje a rôzne príslušenstvo |Tovar a služby na bežnú údržbu domácnosti |Tovar krátkodobej spotreby pre domácnosť [COICOP 05.6.1] |74 | Tovar krátkodobej spotreby pre domácnosť |Domáce služby a služby poskytované v rámci starostlivosti o domácnosť [COICOP 05.6.2] |75 | Domáce služby |76 | Služby poskytované v rámci starostlivosti o domácnosť |ZDRAVIE |Zdravotnícke a farmaceutické výrobky, terapeutické prístroje a zariadenia |Farmaceutické prípravky a výrobky [COICOIP 06.1.1] |77 | Farmaceutické prípravky a výrobky |Iné zdravotnícke výrobky [COICOP 06.1.2] |78 | Iné zdravotnícke výrobky |Terapeutické prístroje a zariadenia [COICOP 06.1.3] |79 | Terapeutické prístroje a zariadenia |Zdravotnícke služby iné než nemocničné a zdravotné pomocné a podporné služby |Služby lekárov [COICOP 06.2.1] |80 | Služby lekárov |Služby zubných lekárov [COICOP 06.2.2] |81 | Služby zubných lekárov |Ostatné služby iné než nemocničné [COICOP 06.2.3] |82 | Ostatné služby iné než nemocničné |Nemocničné služby |Nemocničné služby[COICOP 06.3.0] |83 | Nemocničné služby |DOPRAVA |Nákup dopravných prostriedkov |Motorové vozidlá [COICOP 07.1.1] |84 | Motorové vozidlá s dieselovým motorom |85 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom do 1200 cm3 |86 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom od 1200 cm3 do 1699 cm3 |87 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom od 1700 cm3 do 2999 cm3 |88 | Motorové vozidlá s benzínovým motorom s objemom nad 3000 cm3 |Mopedy a motocykle [COICOP 07.1.2] |89 | Mopedy a motocykle |Bicykle [COICOP 07.1.3] |90 | Bicykle |Vozidlá ťahané zvieratami [COICOP 07.1.4] |91 | Vozidlá ťahané zvieratami |Prevádzka prostriedkov osobnej dopravy |Náhradné diely a príslušenstvo pre prostriedky osobnej dopravy [COICOP 07 2.1] |92 | Náhradné diely a príslušenstvo pre prostriedky osobnej dopravy |Pohonné hmoty a mazivá pre prostriedky osobnej dopravy [COICOP 07.2.2] |93 | Pohonné hmoty a mazivá pre prostriedky osobnej dopravy |Údržba a opravy prostriedkov osobnej dopravy [COICOP 07.2.3] |94 | Údržba a opravy prostriedkov osobnej dopravy |Iné služby spojené s prostriedkami osobnej dopravy [COICOP 07.2.4] |95 | Iné služby spojené s prostriedkami osobnej dopravy |Dopravné služby |Železničná osobná doprava [COICOP 07.3.1] |96 | Železničná osobná doprava |Cestná osobná doprava [COICOP 07.3.2] |97 | Cestná osobná doprava |Letecká osobná doprava [COICOP 07.3.3] |98 | Letecká osobná doprava |Vnútrozemská vodná osobná doprava [COICOP 07.3.4] |99 | Vnútrozemská vodná osobná doprava |Kombinovaná osobná doprava [COICOP 07.3.5] |100 | Kombinovaná osobná doprava |Iné dopravné služby [COICOP 07.3.6] |101 | Iné dopravné služby |POŠTY A SPOJE |Poštové služby |Poštové služby [COICOP 08.1.0] |102 | Poštové služby |Telefónne a faxové prístroje |Telefónne a faxové prístroje [COICOP 08.2.0] |103 | Telefónne a faxové prístroje |Telefónne a faxové služby |Telefónne a faxové služby [COICOP 08.3.0] |104 | Telefónne a faxové služby |REKREÁCIA A KULTÚRA |Audiovizuálne a fotografické zariadenia a zariadenia na spracovanie informácií |Zariadenia na príjem, nahrávanie a reprodukciu zvuku a obrazu [COICOP 09.1.1] |105 | Zariadenia na príjem, nahrávanie a reprodukciu zvuku a obrazu |Fotografické a kinematografické vybavenie a optické prístroje [COICOP 09.1.2] |106 | Fotografické a kinematografické vybavenie a optické prístroje |Zariadenia na spracovanie údajov [COICOP 09.1.3] |107 | Zariadenia na spracovanie údajov |Obrazové a zvukové nosiče [COICOP 09.1.4] |108 | Nahrané obrazové a zvukové nosiče |109 | Nenahrané obrazové a zvukové nosiče |Oprava audiovizuálnych a fotografických zariadení a zariadení na spracovanie informácií [COICOP 09.1.5] |110 | Oprava audiovizuálnych a fotografických zariadení a zariadení na spracovanie informácií |Iné veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru |Veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vonku [COICOP 09.2.1] |111 | Veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vonku |Hudobné nástroje a veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vo vnútri [COICOP 09.2.2] |112 | Hudobné nástroje a veľké zariadenia dlhodobej spotreby na rekreáciu vo vnútri |Údržba a opravy iných veľkých zariadení dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru [COICOP 09.2.3] |113 | Údržba a opravy iných veľkých zariadení dlhodobej spotreby na rekreáciu a kultúru |Iné vybavenie na rekreáciu, záhrady a domáce zvieratá |Hry, hračky a hobby [COICOP 09.3.1] |114 | Hry, hračky a hobby |Vybavenie na šport, kempovanie a rekreáciu vonku [COICOP 09.3.2] |115 | Vybavenie pre šport, kempovanie a rekreáciu vonku |Záhradkárstvo [COICOP 09.3.3] |116 | Záhradkárstvo |Domáce zvieratá a chovateľské potreby [COICOP 09.3.4] |117 | Domáce zvieratá a chovateľské potreby |Veterinárne a iné služby pre domáce zvieratá [COICOP 09.3.5] |118 | Veterinárne a iné služby pre domáce zvieratá |Rekreačné a kultúrne služby |Rekreačné a športové služby [COICOP 09.4.1] |119 | Rekreačné a športové služby |Kultúrne služby [COICOP 09.4.2] |120 | Fotografické služby |121 | Iné kultúrne služby |Hazardné hry[COICOP 09.4.3] |122 | Hazardné hry |Noviny, knihy a kancelárske potreby |Knihy [COICOP 09.5.1] |123 | Knihy |Noviny a periodiká [COICOP 09.5.2] |124 | Noviny a periodiká |Rôzne tlačiarenské materiály, kancelárske a kresliace potreby [COICOP 09 5.3 a 09.5.4] |125 | Rôzne tlačiarenské materiály, kancelárske a kresliace potreby |Dovolenky s programom |Dovolenky s programom [COICOP 09.6.0] |126 | Dovolenky s programom |VZDELÁVANIE |Predškolské a primárne vzdelávanie |Predškolské a primárne vzdelávanie [COICOP 10.1.0] |127 | Predškolské a primárne vzdelávanie |Sekundárne vzdelávanie |Sekundárne vzdelávanie [COICOP 10.2.0] |128 | Sekundárne vzdelávanie |Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne |Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne [COICOP 10.3.0] |129 | Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne |Terciálne vzdelávanie |Terciálne vzdelávanie [COICOP 10.4.0] |130 | Terciálne vzdelávanie |Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne |Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne [COICOP 10.5.0] |131 | Vzdelávanie nedefinované podľa úrovne |REŠTAURÁCIE A HOTELY |Stravovacie služby |Reštaurácie, kaviarne a pod. [COICOP 11.1.1] |132 | Reštauračné služby bez ohľadu na typ zariadenia |133 | Hostince, bary, kaviarne, čajovne a pod. |Jedálne [COICOP 11.1.2] |134 | Jedálne |Ubytovacie služby |Ubytovacie služby [COICOP 11.2.0] |135 | Ubytovacie služby |ROZLIČNÉ TOVARY A SLUŽBY |Osobná starostlivosť |Kadernícke salóny a zariadenia osobnej starostlivosti [COICOP 12.1.1] |136 | Kadernícke salóny a zariadenia osobnej starostlivosti |Elektrické prístroje na osobnú starostlivosť [COICOP 12.1.2] |137 | Elektrické prístroje na osobnú starostlivosť |Iné prístroje, predmety a tovar na osobnú starostlivosť [COICOP 12.1.3] |138 | Iné prístroje, predmety a tovar na osobnú starostlivosť |Prostitúcia |Prostitúcia [COICOP 12.2.0] |139 | Prostitúcia |Osobné predmety i. n. |Šperky, hodiny a náramkové hodinky [COICOP 12.3.1] |140 | Šperky, hodiny a náramkové hodinky |Iné osobné predmety [COICOP 12.3.2] |141 | Iné osobné predmety |Sociálna starostlivosť |Sociálna starostlivosť [COICOP 12.4.0] |142 | Sociálna starostlivosť |Poistenie |Poistenie [COICOP 12.5.1, 12.5.2, 12.5.3, 12.5.4 a 12.5.5] |143 | Poistenie |Finančné služby i. n. |FISIM [COICOP 12.6.1] |144 | FISIM |Iné finančné služby i. n. [COICOP 12.6.2] |145 | Iné finančné služby i. n. |Iné služby i. n. |Iné služby i. n. [COICOP 12.7.0] |146 | Iné služby i. n. |SALDO VÝDAVKOV DOMÁCNOSTÍ V ZAHRANIČÍ A DOMÁCNOSTÍ MIMO EKONOMICKÉHO ÚZEMIA |Konečné spotrebné výdavky domácností v zahraničí |Konečné spotrebné výdavky domácností v zahraničí |147 | Konečné spotrebné výdavky domácností v zahraničí |Konečné spotrebné výdavky domácností mimo ekonomického územia |Konečné spotrebné výdavky domácností mimo ekonomického územia |148 | Konečné spotrebné výdavky domácností mimo ekonomického územia |INDIVIDUÁLNE VÝDAVKY NA SPOTREBU NEZISKOVÝCH INŠTITÚCIÍ SLÚŽIACICH DOMÁCNOSTIAM PODĽA ÚČELU |BÝVANIE |Bývanie |Bývanie [COPNI 01.0.0] |149 | Bývanie |ZDRAVIE |Zdravie |Zdravie [COPNI 02.1.1 až 02.6.0] |150 | Zdravie |REKREÁCIA A KULTÚRA |Rekreácia a kultúra |Rekreácia a kultúra [COPNI 03.1.0 a 03.2.0] |151 | Rekreácia a kultúra |VZDELÁVANIE |Vzdelávanie |Vzdelávanie [COPNI 04.1.0 až 04.7.0] |152 | Vzdelávanie |SOCIÁLNA STAROSTLIVOSŤ |Sociálna starostlivosť |Sociálna starostlivosť [COPNI 05.1.0 a 05.2.0] |153 | Sociálna starostlivosť |INÉ SLUŽBY |Iné služby |Iné služby [COPNI 06.0.0 až 09.2.0] |154 | Iné služby |INDIVIDUÁLNE VÝDAVKY NA SPOTREBU VEREJNEJ SPRÁVY |BÝVANIE |Bývanie |Bývanie |155 | Bývanie |ZDRAVIE |Príspevky na zdravotnú starostlivosť a jej úhrada |Zdravotnícke a farmaceutické výrobky, terapeutické prístroje a zariadenia |156 | Farmaceutické prípravky a výrobky |157 | Iné zdravotnícke produkty |158 | Terapeutické prístroje a zariadenia |Zdravotnícke služby |159 | Zdravotnícke služby iné než nemocničné a zdravotné pomocné a podporné služby |160 | Ambulantná stomatologická starostlivosť |161 | Zdravotnícke služby iné než nemocničné a zdravotné pomocné a podporné služby |162 | Nemocničné služby |Poskytovanie zdravotníckych služieb |Odmeny zamestnancov |163 | Lekári |164 | Sestry a iný zdravotnícky personál |165 | Nezdravotnícky personál |Medzispotreba |166 | Farmaceutické prípravky a výrobky |167 | Iné zdravotnícke materiály |168 | Terapeutické prístroje a zariadenia |169 | Medzispotreba i. n. |Hrubý prevádzkový prebytok |170 | Hrubý prevádzkový prebytok |Čisté dane z výroby |171 | Čisté dane z výroby |Tržby z predaja |172 | Tržby z predaja |REKREÁCIA A KULTÚRA |Rekreácia a kultúra |Rekreácia a kultúra |173 | Rekreácia a kultúra |VZDELÁVANIE |Príspevky na vzdelávanie a jeho úhrada |Príspevky na vzdelávanie a jeho úhrada |174 | Príspevky na vzdelávanie a jeho úhrada |Poskytovanie vzdelávania |Odmeny zamestnancov |175 | Predškolské a primárne vzdelávanie |176 | Sekundárne vzdelávanie |177 | Postsekundárne vzdelávanie nižšie ako terciálne |178 | Terciálne vzdelávanie |Medzispotreba |179 | Medzispotreba |Hrubý prevádzkový prebytok |180 | Hrubý prevádzkový prebytok |Čisté dane z výroby |181 | Čisté dane z výroby |Tržby z predaja |182 | Tržby z predaja |SOCIÁLNA STAROSTLIVOSŤ |Sociálna starostlivosť |Sociálna starostlivosť |183 | Sociálna starostlivosť |KOLEKTÍVNE VÝDAVKY NA SPOTREBU VEREJNEJ SPRÁVY |KOLEKTÍVNE SLUŽBY |Kolektívne služby |Odmeny zamestnancov |184 | Odmeny zamestnancov (kolektívne služby súvisiace s obranou) |185 | Odmeny zamestnancov (kolektívne služby nesúvisiace s obranou) |Medzispotreba |186 | Medzispotreba (kolektívne služby súvisiace s obranou) |187 | Medzispotreba (kolektívne služby nesúvisiace s obranou) |Hrubý prevádzkový prebytok |188 | Hrubý prevádzkový prebytok (kolektívne služby súvisiace s obranou) |Čisté dane z výroby |189 | Čisté dane z výroby ((kolektívne služby súvisiace s obranou) |Tržby z predaja |190 | Tržby z predaja (kolektívne služby súvisiace s obranou) |VÝDAVKY NA TVORBU HRUBÉHO FIXNÉHO KAPITÁLU |STROJE A PRÍSTROJE |Kovové výrobky a prístroje |Kovové výrobky okrem strojov a prístrojov [kódy KP 28.11 až 28.75] |191 | Kovové výrobky okrem strojov a prístrojov |Stroje a zariadenia na všeobecné použitie [kódy KP 29.11 až 29.24] |192 | Motory a turbíny, čerpadlá a kompresory |193 | Iné stroje a zariadenia na všeobecné použitie |Stroje a zariadenia na špeciálne použitie [kódy KP 29.31 až 29.72] |194 | Stroje pre poľnohospodárstvo a lesníctvo |195 | Obrábacie stroje |196 | Stroje pre metalurgiu, ťažbu a stavebníctvo |197 | Stroje na výrobu potravín, nápojov a a spracovanie tabaku, |198 | Stroje pre textilný, odevný a kožiarsky priemysel |199 | Iné stroje a zariadenia na špeciálne použitie |Elektrické a optické zariadenia [kódy KP 30.01 až 33.50] |200 | Kancelárske stroje a počítače |201 | Počítače a iné prístroje a zariadenia na spracovanie údajov |202 | Elektrické stroje a prístroje |203 | Rádiové, televízne a komunikačné zariadenia a prístroje |204 | Zdravotnícke prístroje, presné a optické prístroje, hodiny a hodinky |Iné výrobky i. n. [kódy KP 36.11 až 36.63] |205 | Iné výrobky i. n. |Dopravné prostriedky |Prostriedky cestnej dopravy [kódy KP 34.10 až 34.30 a 35.41 až 35.50] |206 | Motorové vozidlá, prívesy a návesy |207 | Ostatné prostriedky cestnej dopravy |Ostatné dopravné zariadenia [kódy KP 35.11 až 35.30] |208 | Lode, člny, parníky, remorkéry, plávajúce plošiny, ponorné alebo vŕtacie ťažobné plošiny |209 | Lokomotívy a vozňový park |210 | Lietadlá, helikoptéry a iné letecké zariadenia |STAVEBNÍCTVO |Obytné budovy |Jednobytové a dvojbytové budovy [kód KP 45] |211 | Jednobytové a dvojbytové budovy |Viacbytové budovy [kód KP 45] |212 | Viacbytové budovy |Neobytné budovy |Budovy pre poľnohospodárstvo [kód KP 45] |213 | Budovy pre poľnohospodárstvo |Budovy pre priemysel a skladovanie [kód KP 45] |214 | Budovy pre priemysel a skladovanie |Komerčné budovy [kód KP 45] |215 | Komerčné budovy |Iné neobytné budovy [kód KP 45] |216 | Iné neobytné budovy |Inžinierske siete |Dopravné siete [kód KP 45] |217 | Dopravné siete |Potrubné vedenia, komunikačné a energetické vedenia [kód KP 45] |218 | Potrubné vedenia, komunikačné a energetické vedenia |Iné inžinierske siete [kód KP 45] |219 | Iné inžinierske siete |INÉ PRODUKTY |Iné produkty |Produkty poľnohospodárstva, lesníctva, rybolovu a akvakultúry [kódy KP 01, 02 a 05] |220 | Produkty poľnohospodárstva, lesníctva, rybolovu a akvakultúry |Softvér [kód KP 72.20] |221 | Softvér |Iné produkty i. n. [KP i. n.] |222 | Iné produkty i. n. |ZMENY STAVU ZÁSOB A NADOBÚDANIE MÍNUS ÚBYTOK CENNOSTÍ |ZMENY STAVU ZÁSOB |Zmeny stavu zásob |Zmeny stavu zásob |223 | Zmeny stavu zásob |NADOBÚDANIE MÍNUS ÚBYTOK CENNOSTÍ |Nadobúdanie mínus úbytok cenností |Nadobúdanie mínus úbytok cenností |224 | Nadobúdanie mínus úbytok cenností |BILANCIA VÝVOZU A DOVOZU |VÝVOZ TOVARU A SLUŽIEB |Vývoz tovaru |Vývoz tovaru do krajín a inštitúcií EÚ |225 | Vývoz tovaru do krajín EÚ |226 | Vývoz tovaru do inštitúcií EÚ |Vývoz tovaru do tretích krajín a medzinárodných organizácií |227 | Vývoz tovaru do tretích krajín a medzinárodných organizácií |Vývoz služieb |Vývoz služieb do krajín a inštitúcií EÚ |228 | Vývoz služieb do krajín EÚ |229 | Vývoz služieb do inštitúcií EÚ |Vývoz služieb do tretích krajín a medzinárodných organizácií |230 | Vývoz služieb do tretích krajín a medzinárodných organizácií |DOVOZ TOVARU A SLUŽIEB |Dovoz tovaru |Dovoz tovaru z krajín a inštitúcií EÚ |231 | Dovoz tovaru z krajín EÚ |232 | Dovoz tovaru z inštitúcií EÚ |Dovoz tovaru z tretích krajín a medzinárodných organizácií |233 | Dovoz tovaru z tretích krajín a medzinárodných organizácií |Dovoz služieb |Dovoz služieb z krajín a inštitúcií EÚ |234 | Dovoz služieb z krajín EÚ |235 | Dovoz služieb z inštitúcií EÚ |Dovoz služieb z tretích krajín a medzinárodných organizácií |236 | Dovoz služieb z tretích krajín a medzinárodných organizácií |LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZNÁZOV NÁVRHU:Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá poskytovania základných informácií o parite kúpnej sily, jej výpočtu a zverejňovaniaRÁMEC ABM/ABBPríslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti:Hlava 01: Hospodárske a finančné záležitosti: Hospodárska a menová únia (204)Hlava 13: Regionálna politika: Európsky fond regionálneho rozvoja a ostatné regionálne intervencie (1603), Kohézny fond (1604)Hlava 26: Administratíva: Personálna politika a riadenie, správa dôchodkovHlava 27: Rozpočet: Rozpočtová politikaHlava 29: Štatistika: Tvorba štatistiky (3403)ROZPOČTOVÉ POLOŽKYRozpočtové položky (prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (ex – položky B..A)) vrátane ich názvov:29.01.01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v aktívnom služobnom pomere v oblasti politiky Štatistika.29 01 02 Výdavky na externých zamestnancov a ďalšie výdavky na riadenie ako podpora politiky Štatistika29.02.01 Informačná politika v oblasti štatistikyTrvanie činnosti a finančných dôsledkov:V návrhu sa nestanovuje ukončenie činnosti. Granty pre členské štáty sú obmedzené na päť rokov: 2007-2011 s výnimkou činností potrebných na stanovenie korekčných koeficientov, ktoré sa vzťahujú na odmeny a dôchodky v ES (čl. 64. služobného poriadku).Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |29.01.01 | Nepovinné | Nedif. | NIE | NIE | NIE | č. 3 |29 01 02 | Nepovinné | Nedif. | NIE | NIE | NIE | č. 3 |29.02.01 | Nepovinné | Dif. | NIE | ÁNO | NIE | č. 3 |ZHRNUTIE ZDROJOVFinančné zdrojeFinančné dôsledky uvedené v tomto výkaze sú orientačné, t. j. finančné prostriedky a rozpočet potrebný pre činnosti v rámci nariadenia o parite kúpnej sily sú zahrnuté do päťročných štatistických programov Komisie (v súčasnosti rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2367/2002/ES zo 16. decembra 2002 o štatistickom programe Spoločenstva na roky 2003 až 2007, Ú. v. ES L 358, s. 1.). Finančný výkaz nariadenia o parite kúpnej sily uvádza výšku finančných prostriedkov, ktoré parita kúpnej sily (PPP) vyžaduje z celkovej sumy pridelenej na politiku Štatistika.Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)NŠÚ členských štátov | f) | 1,191 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 0,628 | 1,978 | 1,978 | 7,659 |VRP SPOLU vrátane spolufinancovania | a+c+d+e+f | 7,551 | 5,423 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 5,123 | 38,589 |Zlučiteľnosť s finančným plánovaním( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním.( Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade.( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody[16] (t. j. flexibilný nástroj alebo revíziu finančného výhľadu).Finančné dôsledky na príjmy( Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy( Návrh má finančné dôsledkyĽudské zdroje v ekvivalentoch plného pracovného úväzku (FTE) – (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobnosti v bode 8.2.1Ročné požiadavky | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Počet ľudských zdrojov spolu | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |CHARAKTERISTIKY A CIELEPodrobnosti týkajúce sa obsahu návrhu sú uvedené v dôvodovej správe.Potreba, ktorá sa má splniť krátkodobo alebo dlhodoboSplniť požiadavky na údaje potrebné pre politiky Komisie, najmä v oblasti regionálnej politikyPridaná hodnota zapojenia Spoločenstva a spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaBez zapojenia Spoločenstva by sa táto štatistika nezostavovalaCiele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMZabezpečiť stálu tvorbu ročnej štatistiky o parite kúpnej sily za každý členský štátSpôsob implementácie (orientačne)Centralizované hospodárenie na úrovni KomisieMONITOROVANIE A HODNOTENIEMonitorovací systémImplementácia tohto nariadenia sa bude monitorovať prostredníctvom štandardizovaných správ, obsahujúcich metódy a postupy používané v jednotlivých štátoch. Tieto správy sa budú vypracúvať so šesťročnou periodicitou. Správy jednotlivých štátov posúdi Komisia.Priebežne sa monitorujú aj zisťovania cien PPP. Po každom zisťovaní predložia NŠÚ Komisii správu zo zisťovania.Implementácia nariadenia a možné technické zmeny sa uskutočnia v súlade s komitologickým postupom uvedeným v článku 11 nariadenia.HodnotenieHodnotenie ex-anteNávrh nariadenia je pokračovaním existujúcich činností, ktoré v súčasnosti vykonávajú na nepovinnom základe členské štáty.6.2.2. Opatrenia prijaté po priebežnom hodnotení/hodnotení ex-post (poučenia získané z podobných skúseností v minulosti)Nevzťahuje sa na tento návrh.Podmienky a periodicita budúcich hodnoteníUstanovenia nariadenia sa preskúmajú päť rokov odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti a v prípade potreby sa zrevidujú na základe správy predloženej Európskemu parlamentu a Rade a návrhu Komisie.OPATRENIA PROTI PODVODOMPo reformnej iniciatíve Komisie v oblasti finančného riadenia bol zavedený revidovaný systém vnútorného riadenia a kontroly. Tento systém obsahoval posilnené oddelenie vnútorného auditu.Každoročné monitorovanie pokroku pri implementácii noriem vnútornej kontroly Komisie má zabezpečiť existenciu a fungovanie postupov na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a ich odhaľovanie.Prijali sa nové pravidlá a postupy pre najdôležitejšie postupy pri rozpočtovaní: verejné súťaže, granty, záväzky, zmluvy a platby .PODROBNOSTI O ZDROJOCHCiele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovviazané rozpočtové prostriedky v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Ostatní zamestnanci financovaní[19] podľa článku 29 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |SPOLU | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 |Opis úloh súvisiacich s činnosťouÚlohy v súvislosti s tvorbou štatistiky:-  Vypracovanie metodiky na zabezpečenie porovnateľnosti výsledkov-  Metodická pomoc poskytnutá národným štatistickým úradom-  Príprava dotazníka a usmernení-  Zber údajov z členských štátov a iných zúčastnených štátov-  Kontrola a overenie správnosti údajov-  Šírenie a zverejnenie údajov-  Analýza kvality-  Dohľad nad dodávateľmiAdministratívne úlohy:-  Riadenie zmlúv/grantovZdroje ľudských zdrojov (štatutárne)( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci vykonávania RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n( Pracovné miesta, ktoré sa majú požadovať v ďalšom procese RPS/PNR( Pracovné miesta, ktoré sa majú opätovne prideliť za použitia existujúcich zdrojov v rámci riadenia útvaru (vnútorná reorganizácia)( Pracovné miesta požadované na rok n, avšak neplánované v rámci vykonávania RPS/PNR daného roku8.2.4. Iné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume(29 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie)miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU |Iná technická a administratívna pomoc |intra muros |extra muros |Iná technická a administratívna pomoc spolu |Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sumemiliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úradníci a dočasní zamestnanci (29 01 01) | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 | 0,648 |Zamestnanci financovaní podľa článku 29 01 02 (pomocní zamestnanci, VNE (vyslaní národní experti zmluvní zamestnanci atď.) | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 | 0,432 |Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady spolu (nezahrnuté v referenčnej sume) | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 | 1,080 |Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanciV priemere 0,108 miliónov eur na osobu za rokVýpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku 29 01 02V priemere 0,108 miliónov eur na osobu za rokIné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sumemiliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)| 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |SPOLU | |29 01 02 11 01 Misie |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 02 Stretnutia a konferencie |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,050 |0,350 | |29 01 02 11 03 Výbory | | | | | | | | | |29 01 02 11 04 Štúdie a konzultácie | | | | | | | | | |29 01 02 11 05 Informačné systémy | | | | | | | | | | 2. Iné výdavky na riadenie spolu (29 01 02 11) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | 3 Iné výdavky administratívnej povahy (upresnite vložením odkazu na rozpočtovú položku) | | | | | | | | | | Administratívne náklady spolu, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (nezahrnutých v referenčnej sume) | 0,100 |0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,100 |0,700 | | Výpočet – Iné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sume[1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[4] Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s.1; Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 995/2001 (Ú. v. ES L 139, 23.5.2001, s. 3).[5] Ú. v. ES L 161, 26.6.1999, s.1; Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.[6] Ú. v. ES L 130, 25.5.1994, s. 1; Nariadenie naposledy zmenené a doplnené Aktom o pristúpení z roku 2003.[7] Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).[8] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23[9] Ú. v. ES L 181, 28.6.1989, s. 47.[10] Ú. v. ES L 186, 5.8.1995, s. 59[11] Ú. v. ES L 310, 30.11.1996, s. 1.[12] Ú. v. ES L 76, 30.3.1993, s. 1.[13] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu 1 príslušnej hlavy 29.[14] Výdavky v rámci 29.1.04.[15] Výdavky v rámci 29.1.01 a 29.1.02[16] Pozri body 19 a 24 Medziinštitucionálnej dohody.[17] Tieto náklady Nie sú zahrnuté v referenčnej sume.[18] Tieto náklady Nie sú zahrnuté v referenčnej sume.[19] Tieto náklady sú zahrnuté v referenčnej sume.