				|

		52011PC0751

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu /* KOM/2011/0751 v konečnom znení - 2011/0366 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Politiky týkajúce sa priestoru slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti v posledných rokoch nepretržite rastú. Ich
význam potvrdil Štokholmský program[1]
a jeho akčný plán[2],
ktorého vykonávanie je strategickou prioritou pre nasledujúcich päť rokov
a ktorý zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia,
azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie
terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim,
policajná spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky),
ako aj vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva takisto umožňuje
Únii preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy
občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
Štokholmský program uznáva príležitosti aj
problémy, ktoré predstavuje zvýšený pohyb osôb, a zdôrazňuje, že dobre
riadená migrácia môže priniesť úžitok všetkým zúčastneným stranám.
Európska rada rovnako uznáva, že v kontexte významných demografických zmien
bude Únia v budúcnosti čeliť zvýšenému dopytu práce a flexibilné politiky
v oblasti migrácie budú z dlhodobejšieho hľadiska predstavovať
dôležitý príspevok k hospodárskemu rozvoju a výkonu Únie.
Komisia 29. júna 2011 prijala návrh ďalšieho
viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[3]: rozpočet na realizáciu stratégie
Európa 2020. V oblasti politík vnútorných vecí, ktoré zahŕňajú
bezpečnosť, migráciu a riadenie vonkajších hraníc, Komisia navrhla
zjednodušiť štruktúru výdavkových nástrojov, a to znížením počtu
programov na jednu štruktúru skladajúcu sa z dvoch pilierov: Fondu pre azyl a
migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť.
Týmto nariadením sa zriaďuje Fond pre
azyl a migráciu, ktorý vychádza z procesu budovania kapacít vyvinutého s
pomocou Európskeho fondu pre utečencov[4],
Európskeho fondu pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín[5] a Európskeho fondu pre návrat[6]; tento proces rozširuje tak,
aby komplexnejšie pokrýval rôzne aspekty spoločnej azylovej a prisťahovaleckej
politiky Únie vrátane opatrení v tretích krajinách alebo v súvislosti
s tretími krajinami, ktoré sa týkajú najmä záujmov a cieľov EÚ
v týchto oblastiach politiky, a zohľadňuje nový vývoj.
V rámci vytvárania spoločnej azylovej
politiky a s cieľom ponúknuť štátnemu príslušníkovi tretej krajiny,
ktorý požiada o medzinárodnú ochranu, vhodný status a zabezpečiť
súlad so zásadou zákazu vrátenia alebo vyhostenia (zásada non-refoulement),
ako sa uvádza v Zmluve o fungovaní Európskej únie, je na základe
solidarity medzi členskými štátmi potrebné vytvoriť mechanizmy na
podporu vyváženého úsilia členských štátov prijímať a znášať
následky prijatia osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu, a vysídlených
osôb. Zahŕňa to aj pevnú zložku týkajúcu sa oblasti presídľovania
a premiestňovania.
Dobre zorganizovaná politika v oblasti
legálneho prisťahovalectva a účinnejšie integračné stratégie,
ktoré sú v súlade so Štokholmským programom a sú podporované právnymi
nástrojmi Únie, zohrávajú hlavnú úlohu v zabezpečovaní dlhodobej
konkurencieschopnosti Únie a v konečnom dôsledku budúcnosti jej sociálneho
modelu. Vzhľadom na to je lepšia hospodárska a sociálna integrácia
štátnych príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom v členských
štátoch aj naďalej kľúčom k maximalizácii výhod
prisťahovalectva.
Účinná a udržateľná politika návratu
je nevyhnutným prvkom dobre riadeného systému migrácie v rámci Únie. Je takisto
potrebným doplnkom spoľahlivej politiky v oblasti legálneho
prisťahovalectva a azylovej politiky, ako aj dôležitou súčasťou
boja proti nelegálnemu prisťahovalectvu.
Nedávne udalosti na hraniciach medzi Gréckom a
Tureckom a v južnom Stredozemí poukázali aj na to, že pre Úniu je veľmi
dôležitý komplexný prístup k migrácii, ktorý zahŕňa rôzne aspekty,
ako napríklad posilnenie riadenia hraníc a správy schengenského priestoru,
lepšie cielenú legálnu migráciu, zlepšenie šírenia najlepších postupov v
oblasti integrácie, posilnenie spoločného európskeho azylového systému a
strategickejší prístup ku vzťahom s tretími krajinami, pokiaľ
ide o migráciu.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Tento návrh zbiera informácie z hodnotenia
výsledkov, z konzultácie so zainteresovanými stranami a z posúdenia vplyvu
v súlade s väčším dôrazom na hodnotenie, ktoré je nástrojom na informovanú
tvorbu politiky.
Výsledky správ o
hodnotení ex post Európskeho fondu pre utečencov za obdobie 2005 –
2007 a o hodnotení v polovici trvania týkajúcom sa vykonávania Európskeho fondu
pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín za obdobie 2007 – 2009 a
Európskeho fondu pre návrat za obdobie 2008 – 2009, boli v tejto súvislosti
mimoriadne dôležité.
Práca na príprave
budúcich finančných nástrojov pre oblasť vnútorných vecí začala
v roku 2010 a pokračuje v roku 2011. Ako súčasť tejto prípravnej
práce sa v decembri 2010 začala štúdia týkajúca sa hodnotenia/posúdenia
vplyvu s pomocou externého dodávateľa. Táto štúdia bola ukončená v
júli 2011 a priniesla dostupné výsledky hodnotenia existujúcich finančných
nástrojov a informovala o problémoch, cieľoch a politických možnostiach
vrátane ich pravdepodobného vplyvu skúmaného v posúdení vplyvu. Na základe
tejto štúdie Komisia vypracovala správu o posúdení vplyvu, ku ktorej Rada pre
posudzovanie vplyvu 9. septembra 2011 vyjadrila svoje stanovisko.
Posúdenie vplyvu zohľadňuje výsledky
špecializovanej verejnej konzultácie uskutočnenej on-line o budúcnosti
financovania vnútorných vecí. Konzultácia trvala od 5. januára do 20. marca
2011 a bola prístupná všetkým zainteresovaným stranám. Celkovo sa získalo 115
reakcií od jednotlivcov a organizácií vrátane 8 pozičných dokumentov. Ku
konzultácii prispeli respondenti zo všetkých členských štátov, ako aj
respondenti z niektorých tretích krajín.
V apríli 2011 sa
na konferencii „Budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ: nový
pohľad“ stretli zástupcovia kľúčových zainteresovaných
subjektov (členských štátov, medzinárodných organizácií, organizácií
občianskej spoločnosti atď.), kde mali možnosť vymeniť
si názory na budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ. Konferencia bola
príležitosťou aj na zhodnotenie výsledkov inventarizácie a verejných
konzultácií.
Otázka budúcnosti
financovania vnútorných vecí EÚ bola vznesená a prediskutovaná s inštitucionálnymi
zainteresovanými subjektmi pri viacerých príležitostiach vrátane neoficiálnej
obedňajšej diskusie počas zasadnutia Rady pre spravodlivosť a
vnútorné veci (SVV) 21. januára 2011, neoficiálnych raňajok s politickými
koordinátormi Európskeho parlamentu 26. januára 2011, vypočutia komisárky
Malmströmovej pred parlamentným Výborom pre politické výzvy (SURE) 10. marca
2011 a počas výmeny názorov medzi generálnym riaditeľom GR pre
vnútorné záležitosti a parlamentným Výborom pre občianske slobody,
spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) 17. marca 2011.
Špecifické odborné
poradenstvo týkajúce sa budúcnosti finančných nástrojov v oblasti azylu
a migrácie bolo poskytnuté počas diskusií, ktoré sa uskutočnili
na zasadnutí Výboru pre prisťahovalectvo a azyl 22. februára 2011, na
stretnutí siete národných kontaktných miest pre integráciu 15. marca 2011, na
stretnutí kontaktného výboru pre smernicu o návrate 18. marca 2011 a na
stretnutí pracovnej skupiny na vysokej úrovni pre azyl a migráciu 27. apríla
2011. Okrem toho o technických aspektoch spojených so zavedením budúceho
finančného nástroja v oblasti azylu a migrácie sa v apríli 2011
diskutovalo aj na základe písomnej konzultácie s odborníkmi členských
štátov v rámci spoločného výboru pre všeobecný program týkajúci sa
solidarity a riadenia migračných tokov (Výbor SOLID).
Spomínané
konzultácie, konferencie a odborné diskusie potvrdili, že medzi hlavnými
zainteresovanými stranami existuje všeobecná zhoda, pokiaľ ide o potrebu
rozšíriť rozsah pôsobnosti pre financovanie Únie v oblasti azylu a
migrácie vrátane jeho vonkajšieho rozmeru a pracovať smerom k
zjednodušeniu mechanizmov zavádzania a k väčšej pružnosti, najmä pokiaľ
ide o reakciu na stav núdze. V oblasti azylu a migrácie sa zainteresované
strany domnievali, že široké tematické priority už sú stanovené v Štokholmskom
programe a jeho akčnom pláne. Zníženie počtu finančných
nástrojov na jednu štruktúru skladajúcu sa z dvoch fondov získalo širokú
podporu pod podmienkou, že to skutočne povedie k zjednodušeniu. Súhlasili
aj s potrebou pružnejšej reakcie na stav núdze s cieľom umožniť Únii
rýchlo a účinne reagovať na migráciu a krízy súvisiace s
bezpečnosťou. Spoločné riadenie s posunom k viacročnému
programovaniu s vymedzením spoločných cieľov na úrovni Únie sa
všeobecne chápalo ako vhodná metóda riadenia všetkých vnútorných vecí, aj
keď mimovládne organizácie boli toho názoru, že pokračovať by
malo aj priame riadenie. Zainteresované strany podporili aj posilnenie úlohy
agentúr pre vnútorné veci s cieľom podporiť spoluprácu a zvýšiť
synergie.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právo prijímať opatrenia vyplýva z
článku 3 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa ustanovuje, že „Únia
ponúka svojim občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
bez vnútorných hraníc, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb spolu s
príslušnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, azylu,
prisťahovalectva a predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou“.
Opatrenie Únie je zdôvodnené na základe
cieľov stanovených v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ďalej len „zmluva“), v ktorej sa stanovujú prostriedky na vytvorenie
priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
Nariadenie je založené na právnych základoch
ustanovených v hlave V zmluvy o oblasti priestoru slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti, a to v článku 78 ods. 2 a článku
79 ods. 2 a 4, v ktorých sa ustanovuje právny základ opatrení Únie v
oblasti azylu, prisťahovalectva, riadenia migračných tokov,
spravodlivého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín s
oprávneným pobytom v členských štátoch, boja proti nelegálnemu
prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi, a to aj
prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami.
V týchto článkoch sa stanovujú právne
základy, ktoré sú v súlade so stanoviskom Spojeného kráľovstva, Írska a
Dánska, pokiaľ ide o oblasti, na ktoré sa vzťahujú, a tým zabezpečujú
kompatibilné pravidlá hlasovania v Rade. Okrem toho sa na všetky uplatňuje
riadny legislatívny postup.
Pozornosť sa takisto upriamuje na
článok 80 zmluvy, v ktorom sa zdôrazňuje, že tieto politiky Únie
a ich vykonávanie by sa mali riadiť zásadami solidarity a spravodlivého
rozdelenia zodpovednosti medzi členskými štátmi vrátane jej finančných
dôsledkov.
Celkovo ide o oblasť, v ktorej zásah zo
strany Únie predstavuje jednoznačnú pridanú hodnotu v porovnaní s
tým, keď členské štáty konajú samostatne. Európska únia má v
porovnaní s členskými štátmi lepšiu pozíciu na to, aby poskytla rámec
na vyjadrenie solidarity Únie v riadení migračných tokov.
Finančná podpora poskytovaná podľa tohto nariadenia preto prispieva
najmä k posilneniu vnútroštátnych a európskych schopností v tejto oblasti. Preto
je toto nariadenie okrem iného zamerané na posilnenie a rozvoj spoločného
európskeho azylového systému, zlepšenie solidarity a rozdeľovania
zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä vzhľadom na členské
štáty najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi, presadzovanie
rozvoja proaktívnych prisťahovaleckých stratégií, ktoré sa týkajú procesu
integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a podporujú ho, podporu
integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín s osobitným zameraním na miestnu
a regionálnu úroveň v členských štátoch, a posilnenie kapacity
členských štátov v oblasti podpory spravodlivých a účinných
stratégií návratu a rozvoja partnerstiev a spolupráce s tretími krajinami.
V plnej miere sa však pripúšťa, že zásahy
by sa mali uskutočňovať na príslušnej úrovni a úloha Únie
by nemala siahať ďalej, ako je potrebné. Ako je zdôraznené v
preskúmaní rozpočtu, „rozpočet EÚ by sa mal využiť na
financovanie verejného majetku EÚ, akcií, ktoré členské štáty a regióny nemôžu
financovať samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu
zabezpečiť lepšie výsledky“.[7]
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh
viacročného finančného rámca, ktorý predložila Komisia,
zahŕňa návrh na vyčlenenie 3 869 mil. EUR (v bežných
cenách) na Fond pre azyl a migráciu na obdobie rokov 2014 – 2020.
Orientačne viac ako 80 % tejto sumy (3 232 mil. EUR) by sa malo
použiť na národné programy členských štátov, pričom s 637 mil.
EUR by mala centralizovane hospodáriť Komisia s cieľom
financovať opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách, európsku
migračnú sieť, technickú pomoc a vykonávanie konkrétnych
prevádzkových úloh agentúrami Únie.
mil. EUR
(v bežných cenách)
 ·                         Fond pre azyl a migráciu || ·                         3 869
 ·                         Národné programy || ·                         3 232
 ·                         Centralizované hospodárenie || ·                         637
5.           HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU
5.1.        Zdroje určené
členským štátom
Najdôležitejšia časť zdrojov, ktoré
budú z fondu dostupné, sa bude poskytovať na financovanie národných
programov členských štátov a bude pokrývať celé obdobie rokov 2014 –
2020. Množstvo zdrojov, ktoré sa na tento účel má z fondu prideliť členským
štátom, sa bude skladať zo základnej sumy a pohyblivej sumy. Po preskúmaní
v polovici trvania bude možné prideliť dodatočnú sumu počnúc
rozpočtovým rokom 2018.
5.1.1.     Základná suma
Základná suma je stanovená na základe
najnovších dostupných štatistických údajov týkajúcich sa migračných tokov,
ako napríklad počet prvých žiadostí o azyl, pozitívne rozhodnutia, na
základe ktorých sa udeľuje postavenie utečenca alebo doplnková
ochrana, počet presídlených utečencov, stav a toky štátnych
príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom, počet rozhodnutí o návrate
vydaných vnútroštátnymi orgánmi a počet uskutočnených návratov[8]. Tieto údaje sú rovnaké ako
tie, ktoré sa doteraz používali na výpočet pridelených prostriedkov z
Európskeho fondu pre utečencov, Európskeho fondu pre integráciu štátnych
príslušníkov tretích krajín a Európskeho fondu pre návrat. S cieľom
zabezpečiť kritické množstvo zdrojov potrebných na vykonávanie národných
programov sa každému členskému štátu poskytne minimálna suma 5 mil. EUR.
Základné sumy určené jednotlivým
členským štátom budú slúžiť ako základ na začatie politického
dialógu, po ktorom bude nasledovať viacročné programovanie, a na
podporu obmedzeného počtu povinných cieľov (napr. posilnenie
zavedenia spoločného európskeho azylového systému zabezpečením
účinného a jednotného uplatňovania acquis Únie v oblasti
azylu alebo vytvorenie programu asistovaného dobrovoľného návratu vrátane
zložky o opätovnej integrácii) na jednej strane a na riešenie
špecifických potrieb každého členského štátu na strane druhej.
5.1.2      Pohyblivá suma
Pohyblivá suma bude po spomínanom politickom
dialógu pridelená tým členským štátom, ktoré sú ochotné pracovať v
tých operačných oblastiach, ktoré závisia od ich politickej angažovanosti
a ochoty konať alebo od schopnosti spolupracovať s ostatnými
členskými štátmi. Toto sa bude týkať vykonávania osobitných opatrení,
ako napríklad okamžitých spoločných spracovaní žiadostí o azyl,
spoločných operácií v oblasti návratu, zriadení spoločných centier
pre migráciu, ako aj vykonávania operácií v súvislosti s presídľovaním
a premiestňovaním.
Pokiaľ ide o presídľovanie,
členské štáty každé dva roky dostanú finančné stimuly (jednorazové
platby) na základe ich záväzkov, po ktorom bude nasledovať stanovenie
spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania. Tieto priority budú
výsledkom politického procesu, ktorý bude zahŕňať najmä Európsky
parlament a Radu a ktorý bude odzrkadľovať vývoj politík na
vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie. Prostredníctvom týchto finančných
stimulov sa majú dosiahnuť dva ciele: kvantitatívny cieľ, t. j. výrazne
zvýšiť súčasné čísla týkajúce sa presídľovania, ktoré sú
príliš nízke, a kvalitatívny cieľ, t. j. posilniť európsky rozmer
prostredníctvom vykonávania vymedzených a dynamických spoločných priorít Únie
v oblasti presídľovania.
Okrem toho na základe podobných záväzkov budú
členské štáty v pravidelných intervaloch dostávať finančné
stimuly (jednorazové platby) na premiestňovanie medzinárodne chránených
osôb.
5.1.3      Pridelenie prostriedkov v
polovici trvania
Časť dostupných zdrojov sa bude
odkladať na preskúmanie v polovici obdobia.
To na jednej strane umožní pridelenie dodatočných
súm tým členským štátom, ktoré prechádzajú významnými zmenami
v oblasti migračných tokov a ktoré majú osobitné potreby týkajúce sa
ich azylového systému a systému prijímania, a tým členským štátom, ktoré
chcú vykonávať osobitné opatrenia. Osobitné opatrenia možno
zrevidovať v súlade s aktuálnym vývojom politík.
5.2.        Agentúry Únie
S cieľom účinnejšie
využívať právomoci a odborné znalosti príslušných agentúr Únie
v oblasti vnútorných vecí Komisia tiež plánuje využiť možnosť,
ktorú ponúka nariadenie o rozpočtových pravidlách[9], t. j. možnosť poveriť
tieto agentúry vykonávaním osobitných úloh v rámci dostupných zdrojov
podľa tohto nariadenia, a to v rámci ich úloh a ako doplnok
k ich pracovným programom. Pokiaľ ide o úlohy zahrnuté do tohto
nariadenia, týka sa to najmä Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO) a
Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších
hraniciach členských štátov Európskej únie (agentúra Frontex) a činností
v rámci EÚ, a ide o činnosti v rámci EÚ a mimo nej, ktoré si vyžadujú
operačné odborné znalosti v otázkach týkajúcich sa azylu (úrad EASO) a v otázkach
nelegálneho prisťahovalectva (agentúra Frontex).
5.3.        Opatrenia v tretích
krajinách alebo v súvislosti s tretími krajinami
Tento fond bude podporovať opatrenia,
ktoré predovšetkým vyhovujú záujmom Únie, majú priamy vplyv v Únii a jej
členských štátoch a zabezpečujú potrebnú nadväznosť na
činnosti vykonávané na území Únie. Z tohto fondu sa nebudú
podporovať opatrenia, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj. Pri vykonávaní
týchto opatrení bude cieľom dosiahnuť plný súlad so zásadami
a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti Únie týkajúcimi sa
príslušnej krajiny alebo regiónu.
2011/0366 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a
migráciu
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2 a článok 79 ods.
2 a 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[10],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[11],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Cieľ Únie vytvoriť priestor slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti sa má okrem iného dosiahnuť
prostredníctvom spoločných opatrení vytvárajúcich rámec pre politiku
v oblasti azylu a prisťahovalectva založených na solidarite medzi
členskými štátmi, ktorá je spravodlivá voči tretím krajinám a ich
štátnym príslušníkom. Na zasadnutí Európskej rady 2. decembra 2009 sa uznalo,
že finančné zdroje v rámci Únie by mali byť z hľadiska
rozsahu aj použiteľnosti čoraz pružnejšie a jednotnejšie, aby
podporovali politický vývoj v oblasti azylu a migrácie.
(2)
S cieľom prispieť k rozvoju
spoločnej azylovej a prisťahovaleckej politiky Únie a posilniť
priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vzhľadom na
uplatňovanie zásad solidarity a rozdelenia zodpovedností medzi
členskými štátmi a spoluprácu s tretími krajinami by sa týmto
nariadením mal zriadiť Fond pre azyl a migráciu (ďalej len „fond“).
(3)
Fond by mal vyjadrovať solidaritu prostredníctvom
finančnej pomoci členským štátom. Mal by zlepšiť účinné
riadenie migračných tokov do Únie v oblastiach, v ktorých Únia
prináša maximálnu pridanú hodnotu, a to najmä prostredníctvom rozdelenia
zodpovednosti medzi členskými štátmi a prostredníctvom rozdelenia si zodpovednosti
s tretími krajinami a posilnenia spolupráce s nimi.
(4)
Fond by mal prispievať k účinnému
fungovaniu spoločného európskeho azylového systému, ktorý zahŕňa
opatrenia týkajúce sa politiky, právnych predpisov, budovania kapacít, spolupráce
s ostatnými členskými štátmi, agentúrami Únie a tretími krajinami, aby sa
zabezpečila jednotná a vysokokvalitná politika v oblasti azylu a
uplatňovanie vyšších noriem medzinárodnej ochrany.
(5)
Je vhodné podporovať a zlepšovať úsilie členských
štátov zamerané na plné a riadne vykonávanie acquis Únie v oblasti
azylu, a to najmä stanoviť vhodné podmienky na prijímanie
žiadateľov o azyl, vysídlených osôb a medzinárodne chránených osôb,
zabezpečiť správne určenie postavenia v súlade so smernicou
Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach
pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo
osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak
potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany[12], uskutočňovať
spravodlivé a účinné azylové konania a podporovať dobrú prax v
oblasti azylu s cieľom chrániť práva osôb, ktoré potrebujú
medzinárodnú ochranu, a umožniť azylovým systémom členských štátov
riadne fungovať.
(6)
Fond by mal primerane podporovať spoločné
úsilie členských štátov identifikovať, vymieňať si a
podporovať najlepšie postupy a vytvárať účinné štruktúry
spolupráce s cieľom posilniť kvalitu rozhodovania v rámci
spoločného európskeho azylového systému.
(7)
Tento fond by mal dopĺňať a
posilňovať činnosti, ktoré vykonáva Európsky podporný úrad pre
azyl (EASO), ktorý bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. 439/2010 z 19. mája 2010[13],
s cieľom koordinovať praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi
v oblasti azylu, podporovať tie členské štáty, ktorých azylové
systémy čelia osobitnému tlaku a prispievať k vykonávaniu
spoločného európskeho azylového systému.
(8)
Fond by mal podporovať úsilie Únie a
členských štátov týkajúce sa posilnenia kapacity členských štátov na
vypracovanie, monitorovanie a hodnotenie svojich politík v oblasti azylu
vzhľadom na ich povinnosti vyplývajúce z existujúcich právnych predpisov Únie.
(9)
Fond by mal podporovať snahy členských
štátov poskytovať na svojom území medzinárodnú ochranu a trvalé riešenie
pre utečencov a vysídlené osoby, ktoré majú podľa Úradu vysokého
komisára pre utečencov (UNHCR) nárok na presídlenie, napríklad posúdenie
potrieb presídlenia a presunu dotknutých osôb na ich územie s cieľom
zaručiť im bezpečný právny status a podporovať ich
účinnú integráciu.
(10)
Fond by mal poskytovať podporu operácií na
rozdelenie záťaže pri presune žiadateľov o medzinárodnú ochranu a
medzinárodne chránených osôb z jedného členského štátu do druhého.
(11)
Partnerstvá a spolupráca s tretími krajinami na
zabezpečenie primeraného riadenia tokov žiadateľov o azyl alebo iných
foriem medzinárodnej ochrany sú nevyhnutným prvkom azylovej politiky Únie. S
cieľom čo najskôr poskytnúť prístup k medzinárodnej ochrane
a trvalým riešeniam, a to aj v rámci regionálnych programov ochrany[14], by fond mal zahŕňať
silnú zložku Únie týkajúcu sa presídľovania.
(12)
S cieľom zlepšiť a posilniť
integračný proces európskych spoločností by fond mal
uľahčovať legálnu migráciu do Únie v súlade s hospodárskymi a
sociálnymi potrebami členských štátov a zamerať sa na prípravu
integračného procesu už v krajine pôvodu štátnych príslušníkov tretích krajín
prichádzajúcich do Únie.
(13)
Na to, aby bol fond efektívny a dosiahol čo
najväčšiu pridanú hodnotu, mal by sa usilovať o cielenejší
prístup a podporovať súdržné stratégie navrhnuté konkrétne na podporu
integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín na miestnej a/alebo regionálnej
úrovni. Tieto stratégie by mali vykonávať najmä miestne a regionálne
orgány a neštátni aktéri, pričom sa nevylučujú vnútroštátne
orgány, ak si to bude vyžadovať osobitná administratívna organizácia
členského štátu. Vykonávajúce organizácie by si mali vybrať z rozsahu
dostupných opatrení tie, ktoré sú najvhodnejšie pre ich konkrétnu situáciu.
(14)
Rozsah opatrení v oblasti integrácie by mal
zahŕňať aj utečencov, žiadateľov o azyl alebo osoby,
ktorým bola udelená iná forma medzinárodnej ochrany, s cieľom
zabezpečiť komplexný prístup k integrácii a zohľadniť
špecifickosti týchto cieľových skupín.
(15)
S cieľom zabezpečiť jednotnosť
reakcie Európskej únie na integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín by
opatrenia financované z tohto fondu mali byť špecifické a mali by
dopĺňať opatrenia financované z Európskeho sociálneho
fondu. V tomto kontexte by sa od orgánov členských štátov
zodpovedných za vykonávanie tohto fondu malo požadovať, aby vytvorili
mechanizmy spolupráce a koordinácie s orgánmi vytvorenými
členskými štátmi na účely riadenia intervencií Európskeho sociálneho
fondu.
(16)
Fond by mal podporovať členské štáty vo
vytváraní stratégií organizácie legálnej migrácie, posilňovať ich
kapacitu na vypracovanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie všetkých
stratégií v oblasti prisťahovalectva a integrácie vo všeobecnosti, politík
a opatrení pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj právnych nástrojov Únie.
Fond by mal tiež podporovať výmenu informácií, najlepších postupov a spoluprácu
medzi rôznymi administratívnymi útvarmi a medzi ostatnými členskými štátmi.
(17)
Únia by mala pokračovať v rozširovaní využívania
a využívaní partnerstiev mobility, ktoré predstavujú hlavný strategický,
komplexný a dlhodobý rámec spolupráce pri riadení migrácie s tretími krajinami.
Fond by mal podporovať činnosti v rámci partnerstiev mobility,
ktoré sa konajú v Únii alebo v tretích krajinách a ktoré sú
zamerané na potreby a priority Únie, najmä opatrenia, ktoré
zabezpečujú nadväznosť financovania zahŕňajúceho Úniu aj
tretie krajiny.
(18)
Je vhodné pokračovať v podpore a
povzbudzovaní úsilia členských štátov zlepšiť riadenie návratu vo
všetkých jeho rozmeroch vzhľadom na trvalé, spravodlivé a účinné
vykonávanie spoločných noriem pre návrat, najmä ako ustanovuje smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o
spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu
štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich
území[15].
Fond by mal podporovať rozvoj stratégií pre návrat na vnútroštátnej
úrovni, ako aj opatrení, ktoré podporujú ich účinné vykonávanie v tretích
krajinách.
(19)
Pokiaľ ide o dobrovoľný návrat osôb
vrátane tých osôb, ktoré si želajú návrat napriek tomu, že nemajú
povinnosť opustiť územie, na ktorom sa zdržiavajú, mali by sa pre
týchto navrátilcov plánovať také stimuly, ako napríklad prednostné
zaobchádzanie formou lepšej pomoci pri návrate. Pokiaľ ide
o nákladovú efektívnosť, tento typ dobrovoľného návratu je
v záujme navrátilcov aj v záujme orgánov. Členské štáty by sa mali podporovať
v tom, aby dobrovoľnému návratu dávali prednosť.
(20)
Dobrovoľný a nútený návrat sú však z
hľadiska politiky vzájomne prepojené a vzájomne sa posilňujú a členské
štáty treba v ich riadení návratu podporovať, aby bola posilnená komplementárnosť
týchto dvoch foriem. Nútené návraty je potrebné vykonávať tak, aby sa
zabezpečila integrita prisťahovaleckej a azylovej politiky Únie a prisťahovaleckých
a azylových systémov členských štátov. Možnosť núteného návratu je
preto predpokladom na zabezpečenie toho, aby sa táto politika neoslabila,
a na presadzovanie zásad právneho štátu, čo je samo osebe nevyhnutné
na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Fond by mal
preto podporovať opatrenia členských štátov zamerané na
uľahčenie núteného návratu.
(21)
Je tiež mimoriadne dôležité, aby fond podporoval osobitné
opatrenia pre navrátilcov v krajine návratu s cieľom
zabezpečiť skutočný návrat do ich miest alebo regiónov pôvodu za
dobrých podmienok a posilniť trvalú opätovnú integráciu navrátilcov do ich
spoločnosti.
(22)
Dohody Únie o readmisii sú neoddeliteľnou
zložkou politiky Únie v oblasti navracania a hlavným nástrojom na efektívne
riadenie migračných tokov, keďže uľahčujú rýchly návrat
nelegálnych migrantov. Tieto dohody sú dôležitým prvkom v rámci dialógu a spolupráce
s tretími krajinami pôvodu nelegálnych migrantov a tranzitnými krajinami a ich
vykonávanie v tretích krajinách by sa malo podporovať v záujme účinných
stratégií návratu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.
(23)
Fond by mal dopĺňať a
posilňovať činnosti, ktoré vykonáva Európska agentúra pre
riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských
štátov Európskej únie (agentúra Frontex), ktorá bola zriadená nariadením Rady
(ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004[16].
Jednou z úloh tejto agentúry je poskytovať potrebnú podporu na organizáciu
spoločných operácií členských štátov v súvislosti s návratom a identifikovať
najlepšie postupy na získavanie cestovných dokladov a odsun štátnych
príslušníkov, ktorí sa nelegálne zdržiavajú na území členských štátov.
(24)
Fond by sa mal vykonávať v plnom súlade
s právami a zásadami zakotvenými v Charte základných práv
Európskej únie. Oprávnené opatrenia by mali predovšetkým
zohľadňovať konkrétnu situáciu zraniteľných osôb,
pričom osobitná pozornosť a cielená reakcia by sa mala
zamerať na maloletých bez sprievodu a ďalších maloletých vystavených
riziku.
(25)
Opatrenia v tretích krajinách
a v súvislosti s tretími krajinami, ktoré budú podporované z fondu,
by sa mali prijímať v súčinnosti a v súlade s ďalšími
opatreniami mimo Únie, ktoré budú podporované prostredníctvom geografických aj
tematických nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri vykonávaní týchto opatrení by
cieľom malo byť dosiahnutie plného súladu so zásadami
a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti Únie, ako aj zahraničnej
politiky v súvislosti s príslušnou krajinou alebo regiónom. Nemali by
byť určené na podporu opatrení, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj,
a podľa možnosti by mali dopĺňať finančnú pomoc
poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. Zabezpečí sa tiež
súdržnosť s humanitárnou politikou Únie, najmä pokiaľ ide o
vykonávanie pomoci v núdzových situáciách.
(26)
Veľká časť zdrojov, ktoré budú k
dispozícii v rámci tohto fondu, by sa mala prideľovať úmerne
podľa zodpovednosti, ktorú každý členský štát znáša pri svojom úsilí
riadiť migračné toky podľa objektívnych kritérií. Na tento
účel by sa mali použiť najnovšie dostupné štatistické údaje o
migračných tokoch, ako napríklad počet prvých žiadostí o azyl,
počet pozitívnych rozhodnutí, na základe ktorých sa udeľuje
postavenie utečenca alebo doplnková ochrana, počet presídlených
utečencov, počet štátnych príslušníkov tretích krajín s oprávneným
pobytom, počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorým členský
štát vydal povolenie na pobyt, počet rozhodnutí o návrate vydaných
vnútroštátnymi orgánmi a počet uskutočnených návratov[17].
(27)
Aj keď je vhodné každému členskému štátu prideliť
sumu podľa najnovších dostupných štatistických údajov, časť
zdrojov z fondu by mala byť tiež určená na vykonávanie osobitných
opatrení, ktoré si budú vyžadovať spoločné úsilie členských
štátov a vytvoria značnú pridanú hodnotu pre Úniu, a na vykonávanie
programu Únie pre presídľovanie a na vykonávanie premiestňovania.
(28)
Na tento účel by sa mal v prílohe tohto
nariadenia uviesť zoznam osobitných opatrení, ktoré sú oprávnené na
financovanie z fondu. Členským štátom, ktoré sa zaviažu na vykonávanie
týchto opatrení, sa pridelia dodatočné sumy.
(29)
Vzhľadom na postupné zavádzanie programu Únie
pre presídľovanie by fond mal poskytovať cielenú pomoc vo forme
finančných stimulov (jednorazových platieb) za každého presídleného
utečenca.
(30)
S cieľom zvýšiť vplyv úsilia Únie v
oblasti presídľovania, pokiaľ ide o poskytovanie ochrany
utečencom, a maximalizovať strategický vplyv presídľovania
prostredníctvom lepšieho zamerania sa na tie osoby, ktoré najviac potrebujú
presídlenie, treba na úrovni Únie každé dva roky určiť spoločné
priority pre presídľovanie na základe všeobecných kategórií uvedených v
tomto nariadení.
(31)
Z dôvodu ich mimoriadnej zraniteľnosti by
niektoré kategórie utečencov mali byť vždy zahrnuté do
spoločných priorít Únie pre presídľovanie.
(32)
Pri zohľadňovaní potrieb
presídľovania stanovených v spoločných prioritách Únie v oblasti
presídľovania je tiež potrebné poskytnúť doplnkové finančné
stimuly na presídlenie osôb vzhľadom na konkrétne geografické regióny a
národnosti, ako aj pre konkrétne kategórie utečencov, ktorí budú
presídlení, ak je presídlenie identifikované ako najvhodnejšia reakcia na ich
špeciálne potreby.
(33)
Na posilnenie solidarity a lepšie rozdelenie
zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na členské
štáty najviac postihnuté azylovými tokmi, by sa podobný mechanizmus založený na
finančných stimuloch mal zaviesť aj pre premiestňovanie medzinárodné
chránených osôb.
(34)
S cieľom zohľadniť zásadné zmeny
migračných tokov a reagovať na potreby azylových systémov a
systémov prijímania v členských štátoch sa musí vykonať preskúmanie
v polovici obdobia. Na tento účel by sa mala zachovať
finančná rezerva, ktorá sa bude rozdeľovať pri preskúmaní v
polovici trvania.
(35)
Podpora, ktorú fond poskytuje, bude efektívnejšia a
prinesie väčšiu pridanú hodnotu, ak sa v tomto nariadení určí
obmedzený počet povinných cieľov, ktoré sa musia sledovať v
rámci programov vypracovaných každým členským štátom, pri zohľadnení
ich konkrétnej situácie a potrieb.
(36)
Pre posilnenie solidarity je dôležité, aby fond
poskytoval dodatočnú podporu pri riešení núdzových situácií v prípade
intenzívneho migračného tlaku v členských štátoch alebo tretích
krajinách alebo v prípade hromadného prílevu presídlených osôb prostredníctvom
pomoci v núdzových situáciách podľa smernice Rady 2001/55/ES z 20.
júla 2001 o minimálnych štandardoch na poskytovanie dočasnej ochrany v
prípade hromadného prílevu vysídlených osôb a o opatreniach na podporu
rovnováhy úsilia medzi členskými štátmi pri prijímaní takýchto osôb a
znášaní z toho vyplývajúcich dôsledkov[18].
(37)
Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť
pokračovanie činnosti Európskej migračnej siete zriadenej
rozhodnutím Rady 2008/381/ES zo 14. mája 2008, ktorým sa zriaďuje
Európska migračná sieť[19],
a takisto by sa mala zabezpečiť finančná pomoc potrebná na
jej aktivity v súlade s jej cieľmi a úlohami, ako je uvedené
v tomto nariadení.
(38)
Rozhodnutie 2008/381/ES by sa preto malo
zrušiť.
(39)
Vzhľadom na účel finančných stimulov
prideľovaných členským štátom na presídľovanie alebo
premiestňovanie vo forme jednorazových platieb, a keďže ide
o malú časť skutočných výdavkov, mali by sa v tomto
nariadení ustanoviť určité výnimky z pravidiel o oprávnenosti
výdavkov.
(40)
S cieľom zmeniť alebo doplniť
ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa jednorazových platieb za presídlenie a premiestnenie
a vymedzenia osobitných opatrení a spoločných priorít Únie v oblasti
presídľovania by sa mala na Komisiu delegovať právomoc na prijímanie aktov
v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas
prípravných prác uskutočnila vhodné konzultácie, a to aj na odbornej
úrovni. Komisia by pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov mala zabezpečiť simultánne, včasné a vhodné
poskytnutie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(41)
S cieľom zabezpečiť jednotné, efektívne
a včasné uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia sa musia Komisii
udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v
súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
zo 16.
februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na
základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích
právomocí Komisie[20].
(42)
Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo sústrediť
na také činnosti, kde zásahy zo strany Únie dokážu priniesť pridanú
hodnotu v porovnaní s opatreniami, ktoré by členské štáty vykonávali samy.
Keďže Európska únia má v porovnaní s členskými štátmi lepšiu
pozíciu na to, aby poskytla rámec na vyjadrenie solidarity Únie v riadení
migračných tokov, finančná podpora poskytovaná podľa tohto
nariadenia by mala prispieť najmä k posilneniu vnútroštátnych schopností a schopností
Únie v tejto oblasti.
(43)
Fond by mal na účely svojho riadenia a vykonávania
tvoriť časť súdržného rámca pozostávajúceho z tohto nariadenia a nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. (.../...), ktorým sa ustanovujú
všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre
finančnú podporu policajnej spolupráce, predchádzania trestnej
činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia[21].
(44)
Keďže cieľ tohto nariadenia, konkrétne
cieľ prispieť k účinnému riadeniu migračných tokov
v Únii ako súčasti priestoru slobody, bezpečnosti
a spravodlivosti v súlade so spoločnou azylovou politikou,
doplnkovou ochranou a dočasnou ochranou a spoločnou
prisťahovaleckou politikou, nemôžu členské štáty účinne
dosiahnuť a lepšie sa dosiahne na úrovni Únie, Únia môže prijať
opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené
v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou
proporcionality, ako je uvedené v tomto článku, toto nariadenie
nepresahuje rámec, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie uvedeného cieľa.
(45)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady
č. 573/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre
utečencov na obdobie rokov 2008 až 2013[22], by
sa malo zrušiť.
(46)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.
575/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre návrat
na obdobie rokov 2008 až 2013[23],
by sa malo zrušiť.
(47)
Rozhodnutie Rady 2007/435/ES z 25. júna 2007,
ktorým sa zriaďuje Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov
tretích krajín na obdobie rokov 2007 až 2013[24],
by sa malo zrušiť.
(48)
V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení
Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej
únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý
článok 4 uvedeného protokolu, Írsko [sa nezúčastňuje na
prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu/informovalo o svojom želaní zúčastniť sa prijatia a
uplatňovania tohto nariadenia].
(49)
V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení
Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej
únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý
článok 4 uvedeného protokolu, Spojené kráľovstvo [sa
nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia a nie je ním viazané ani
nepodlieha jeho uplatňovaniu/oznámilo svoju vôľu podieľať
sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia].
(50)
V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o
postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o
založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na
prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
1. Týmto nariadením sa na obdobie od 1.
januára 2014 do 31. decembra 2020 zriaďuje Fond pre azyl a migráciu
(ďalej len „fond“).
2. V tomto nariadení sa stanovujú:
(a)
ciele finančnej podpory a oprávnené opatrenia;

(b)
všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených opatrení;
(c)
dostupné finančné zdroje a ich rozdelenie;
(d)
zásady a mechanizmus vytvárania spoločných
priorít Únie v oblasti presídľovania;
(e)
ciele, úlohy a zloženie Európskej migračnej
siete.
3. Týmto nariadením sa zabezpečuje
uplatňovanie pravidiel uvedených v nariadení (EÚ) č. .../…[horizontálne
nariadenie].
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(a)
„presídľovanie“ je proces, ktorým sa na
základe žiadosti z Úradu Vysokého komisára OSN pre utečencov (UNHCR),
ktorá sa zakladá na individuálnej potrebe medzinárodnej ochrany, presunú štátni
príslušníci tretích krajín alebo osoby bez štátnej príslušnosti, ktorých status
je vymedzený v Ženevskom dohovore z 28. júla 1951, z tretej krajiny do
niektorého členského štátu, v ktorom sa im povolí pobyt s ako osobám,
ktoré majú niektorý z týchto statusov:
i)        status utečenca
v zmysle článku 2 písm. d) smernice 2004/83/ES, alebo
ii)       status,
ktorý podľa vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie
poskytuje rovnaké práva a výhody ako status utečenca;
(b)
„premiestňovanie“ je proces, ktorým sa osoby
uvedené v článku 4 ods. 1 písm. a) a b) presunú z členského
štátu, ktorý im udelil medzinárodnú ochranu, do iného členského štátu, v
ktorom im bude udelená rovnocenná ochrana, alebo ktorým sa osoby zaradené do
kategórie uvedenej v článku 4 ods. 1 písm. c) presunú z členského
štátu, ktorý je zodpovedný za preskúmanie ich žiadostí, do iného členského
štátu, v ktorom sa preskúmajú ich žiadosti o medzinárodnú ochranu;
(c)
„štátny príslušník tretej krajiny“ je
akákoľvek osoba, ktorá nie je občanom Európskej únie v zmysle
článku 20, ods. 1 zmluvy;
(d)
„maloletý bez sprievodu“ je štátny príslušník
tretej krajiny alebo osoba bez štátnej príslušnosti mladšia ako osemnásť
rokov, ktorí vstupujú či vstúpili na územie členských štátov bez
sprievodu dospelej osoby, ktorá je za nich zodpovedná podľa zákona alebo
podľa vnútroštátnej praxe príslušného členského štátu, a to až kým
nie sú skutočne odovzdaní do starostlivosti takejto dospelej osoby; patria
sem aj maloletí, ktorí ostanú bez sprievodu po tom, ako vstúpili na územie
členských štátov;
(e)
„rodinní príslušníci“ sú všetky osoby, ktoré sú
závislými príbuznými v zostupnej alebo vzostupnej línii vrátane adoptovaných
detí, manželov a manželiek, nezosobášených partnerov v riadne potvrdenom
dlhodobom vzťahu alebo v registrovanom partnerstve, ak je to možné
podľa vnútroštátnych právnych predpisov príslušného členského štátu;
(f)
„núdzová situácia“ je situácia, ktorá je výsledkom:
i)        intenzívneho migračného tlaku v
jednom alebo viacerých členských štátoch, ktorý možno charakterizovať
tokom veľkého a nepomerného počtu štátnych príslušníkov tretích
krajín, čo vytvára značné a naliehavé požiadavky na ich prijímanie,
na útvary zaistenia a na azylové systémy a postupy,
ii)       vykonávania dočasných ochranných
mechanizmov v zmysle smernice 2001/55/ES alebo
iii)      veľkého migračného tlaku
v tretích krajinách, v ktorých utečenci uviaznu v dôsledku takých
udalostí, akými sú napríklad politický vývoj alebo konflikty.
Článok 3
Ciele
1. Všeobecným cieľom fondu je
prispievať k účinnému riadeniu migračných tokov v Únii ako
súčasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v súlade so
spoločnou politikou v oblasti azylu, doplnkovej ochrany a dočasnej
ochrany a spoločnou prisťahovaleckou politikou.
2. V rámci svojho všeobecného cieľa fond
prispieva k týmto osobitným cieľom:
(a)
posilnenie a vytvorenie spoločného európskeho
azylového systému vrátané jeho vonkajšieho rozmeru;
dosiahnutie tohto cieľa sa meria
ukazovateľmi, kam patrí okrem iného miera zlepšenia podmienok prijímania
žiadateľov o azyl, kvalita azylových konaní, miera konvergencie kladných
vybavení žiadostí o azyl medzi členskými štátmi a úsilie členských
štátov v oblasti presídľovania;
(b)
podpora legálnej migrácie do Únie v súlade s
hospodárskymi a sociálnymi potrebami členských štátov a podpora
účinnej integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín vrátane
žiadateľov o azyl a medzinárodne chránených osôb;
dosiahnutie tohto cieľa sa meria
ukazovateľmi, kam patrí okrem iného miera zvýšenej účasti štátnych
príslušníkov tretích krajín na zamestnanosti, vzdelávaní
a v demokratických procesoch;
(c)
podpora spravodlivých a účinných stratégií návratu
v členských štátoch s dôrazom na udržateľnosť návratu
a účinné opätovné prijatie v krajinách pôvodu;
dosiahnutie tohto cieľa sa meria
ukazovateľmi, kam patrí okrem iného počet navrátilcov;
(d)
posilnenie solidarity a rozdelenia zodpovedností
medzi členskými štátmi, najmä so zreteľom na členské štáty,
ktoré sú najviac postihnuté migračnými a azylovými tokmi;
dosiahnutie tohto cieľa sa meria
ukazovateľmi, kam patrí okrem iného miera zvýšenej vzájomnej pomoci medzi
členskými štátmi, a to aj prostredníctvom praktickej spolupráce a
premiestňovania.
Článok 4
Cieľové skupiny
1. Fond prispieva k financovaniu opatrení
zacielených na jednu alebo viac z týchto kategórií osôb:
(a)
štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez
štátnej príslušnosti, ktorí majú vymedzený v Ženevskom dohovore a ktorí majú
povolenie na pobyt ako utečenci v niektorom členských štátov;
(b)
štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez
štátnej príslušnosti, na ktorých sa vzťahuje niektorá z foriem doplnkovej
ochrany v zmysle smernice 2004/83/ES;
(c)
štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez
štátnej príslušnosti, ktorí požiadali o niektorú z foriem ochrany
uvedených v písmenách a) a b);
(d)
štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez
štátnej príslušnosti, na ktorých sa vzťahuje dočasná ochrana v zmysle
smernice 2001/55/ES;
(e)
štátni príslušníci tretej krajiny alebo osoby bez
štátnej príslušnosti, ktorí sú alebo boli presídlení do členského štátu;
(f)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí majú riadny
pobyt v členskom štáte alebo ktorí sú v procese získania riadneho pobytu v
členskom štáte;
(g)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí sa nachádzajú
na území tretej krajiny, majú v úmysle migrovať do Únie a
spĺňajú požiadavky osobitných opatrení pred odchodom a/alebo
podmienky stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch vrátane podmienok
týkajúcich sa schopnosti integrovať sa do spoločnosti členského
štátu;
(h)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí ešte
nedostali konečné zamietavé rozhodnutie týkajúce sa ich žiadostí o pobyt,
riadny pobyt a/alebo medzinárodnú ochranu v členskom štáte a ktorí sa
môžu rozhodnúť využiť možnosť dobrovoľného návratu, za
predpokladu, že ešte nezískal nové štátne občianstvo a neopustili územie príslušného
členského štátu;
(i)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí majú právo
na pobyt, riadny pobyt alebo na ktorých sa vzťahuje niektorá z foriem medzinárodnej
ochrany v zmysle smernice 2004/83/ES alebo dočasná ochrana v zmysle
smernice 2001/55/ES v členskom štáte a ktorí sa rozhodli využiť
možnosť dobrovoľného návratu, za predpokladu, že ešte nezískali nové
štátne občianstvo a neopustili územie príslušného členského štátu;
(j)
štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí
nespĺňajú alebo prestali spĺňať podmienky na vstup do
členského štátu a/alebo pobyt v členskom štáte.
2. Do cieľovej skupiny patria aj rodinní príslušníci
uvedených osôb, ak je to vhodné a ak sa na nich vzťahujú rovnaké
podmienky.
KAPITOLA II
SPOLOČNÝ EURÓPSKY AZYLOVÝ SYSTÉM
Článok 5
Systém prijímania a azylový systém
1. Fond v rámci osobitného cieľa
vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. a) a vzhľadom na schválené
závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../...
[horizontálne nariadenie], podporuje opatrenia zacielené na osoby uvádzané v
článku 4 ods. 1 písm. a) až e) a týkajúce sa predovšetkým jedného alebo
viacerých z týchto bodov:
(a)
poskytovanie materiálnej pomoci, vzdelávania,
odbornej prípravy, služieb podpory, zdravotnej a psychologickej starostlivosti;
(b)
poskytovanie sociálnej pomoci, informácií alebo
pomoci s administratívnymi a/alebo právnymi formalitami a informácií alebo
poradenstva o možných výsledkoch azylového postupu vrátane takých aspektov, ako
je napríklad dobrovoľný návrat;
(c)
poskytovanie právnej pomoci a jazykovej pomoci;
(d)
osobitná pomoc zraniteľným osobám, ako sú
napríklad maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím,
starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi,
obete obchodovania s ľuďmi, osoby so závažnými fyzickými ochoreniami,
duševnými chorobami alebo post-traumatickými poruchami a osoby, ktoré boli
vystavené mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického,
fyzického alebo sexuálneho násilia;
(e)
informácie pre miestne spoločenstvá, ako aj
odborná príprava zamestnancov miestnych orgánov, ktorí budú komunikovať s
prijatými osobami;
(f)
poskytovanie integračných opatrení zo zoznamu stanoveného
v článku 9 ods. 1 v kombinácii s prijímaním osôb uvedených v
článku 4 ods. 1 písm. a) až e).
2. V nových členských štátoch, ktoré
pristúpia k Únii 1. januára 2013, a v členských štátoch, ktoré čelia špecifickým
štrukturálnym nedostatkom v oblasti infraštruktúry ubytovania, môže fond okrem oprávnených
opatrení uvedených v odseku 1 podporovať aj opatrenia zamerané na:
(a)
vytváranie, rozvoj a zlepšovanie infraštruktúry
ubytovania a služieb;
(b)
vytváranie administratívnych štruktúr, systémov a
odbornej prípravy zamestnancov a príslušných súdnych orgánov s cieľom
zabezpečiť žiadateľom o azyl hladký prístup k azylovým
konaniam a efektívnosť a kvalitu týchto konaní.
Článok 6
Kapacita členských štátov na
vypracovanie, monitorovanie a hodnotenie svojich azylových politík
V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. a) a vzhľadom na schválené závery politického
dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie], budú oprávnené predovšetkým tieto opatrenia:
(a)
opatrenia posilňujúce kapacitu členských
štátov zhromažďovať, analyzovať a šíriť údaje a
štatistiky o azylových konaniach, kapacitách na prijímanie a opatreniach
v oblasti presídľovania a premiestňovania;
(b)
opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu
azylových politík, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu, prieskumy medzi
cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a referenčné
porovnávanie.
Článok 7
Presídľovanie a
premiestňovanie
V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. a) a d) a vzhľadom na schválené závery
politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../...
[horizontálne nariadenie], fond predovšetkým podporuje tieto opatrenia týkajúce
sa presídľovania osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. e) a/alebo premiestňovania
osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a), b) a c):
(a)
vypracovanie a rozvoj národných programov pre
presídľovanie a premiestňovanie;
(b)
vytváranie vhodných infraštruktúr a služieb s
cieľom zabezpečiť plynulé a účinné vykonávanie opatrení v
oblasti presídľovania a premiestňovania;
(c)
vytváranie štruktúr, systémov a odbornej prípravy
zamestnancov s cieľom uskutočňovať misie do tretích krajín
a/alebo ostatných členských štátov a vykonávať pohovory a lekárske a
bezpečnostné previerky;
(d)
posúdenie potenciálnych prípadov presídlenia
a/alebo premiestnenia zodpovednými orgánmi členských štátov, ako napríklad
uskutočňovanie misií do tretej krajiny a/alebo iného členského
štátu, pohovorov, lekárskych a bezpečnostných previerok;
(e)
preskúmanie zdravotného stavu a zdravotná
starostlivosť pred odchodom, materiálne zabezpečenie pred odchodom,
opatrenia na poskytovanie informácií pred odchodom a zabezpečenie
cesty vrátane zabezpečenia sprievodu lekárskej služby;
(f)
poskytnutie informácií a pomoci ihneď po
príchode vrátane tlmočníckych služieb;
(g)
posilnenie infraštruktúry a služieb
v krajinách určených na vykonávanie regionálnych programov ochrany.
KAPITOLA III
INTEGRÁCIA ŠTÁTNYCH PRÍSLUŠNÍKOV TRETÍCH
KRAJÍN A LEGÁLNA MIGRÁCIA
Článok 8
Prisťahovalectvo a opatrenia pred
odchodom
S cieľom umožniť legálnu migráciu do
Únie a osoby uvedené v článku 4 ods. 1 písm. g) lepšie pripraviť na
ich integráciu do prijímajúcej spoločnosti v rámci osobitného cieľa
vymedzeného v článku 3 ods. 2 písm. b) a vzhľadom na schválené závery
politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../...
[horizontálne nariadenie], budú oprávnené najmä tieto opatrenia, ktoré sa
uskutočnia v krajine pôvodu:
(a)
informačné balíky a kampane na zvýšenie
informovanosti, a to aj prostredníctvom ľahko použiteľnej komunikačnej
a informačnej technológie a internetových stránok;
(b)
posúdenie zručností a kvalifikácií a
posilnenie transparentnosti a rovnocennosti zručností a kvalifikácií v
krajine pôvodu;
(c)
odborná príprava;
(d)
komplexné kurzy občianskej orientácie a
výučba jazyka.
Článok 9
Integračné opatrenia na miestnej
a regionálnej úrovni
1. V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. b) sa oprávnené opatrenia budú uskutočňovať
v rámci súdržných stratégií, ktoré budú vykonávať mimovládne organizácie,
miestne a/alebo regionálne orgány a ktoré budú špecificky vytvorené na
integráciu osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) až g) podľa
vhodnosti na miestnej a/alebo regionálnej úrovni. V tomto kontexte budú oprávnené
opatrenia predovšetkým zahŕňať:
(a)
vypracovanie a rozvoj integračných stratégií vrátane
analýzy potrieb, zlepšenie ukazovateľov a hodnotenia;
(b)
poradenstvo a pomoc v oblastiach, ako je
ubytovanie, prostriedky na živobytie, administratívne a právne poradenstvo,
zdravotná, psychologická a sociálna starostlivosť, starostlivosť o
deti;
(c)
opatrenia, ktoré štátnym príslušníkom tretích
krajín predstavujú prijímajúcu spoločnosť, a opatrenia ktoré im
umožňujú prispôsobiť sa jej, informujú ich o ich právach a
povinnostiach a umožňujú im podieľať sa na občianskom a kultúrnom
živote a stotožňovať sa s hodnotami zakotvenými v Charte základných
práv Európskej únie;
(d)
opatrenia, ktoré sú zamerané na vzdelávanie vrátane
výučby jazyka a predbežné opatrenia na uľahčenie prístupu na trh
práce;
(e)
opatrenia, ktoré majú podporovať sebestačnosť
a umožniť štátnym príslušníkom tretích krajín postarať sa o seba;
(f)
opatrenia, ktoré podporujú zmysluplný kontakt a
konštruktívny dialóg medzi štátnymi príslušníkmi tretích krajín a prijímajúcou
spoločnosťou s cieľom zvýšiť ich akceptáciu zo strany prijímajúcej
spoločnosti, a to aj prostredníctvom zapojenia médií;
(g)
opatrenia, ktoré podporujú rovnosť prístupu
a rovnosť výsledkov v súvislosti so stykom medzi štátnymi príslušníkmi
tretích krajín a verejnými a súkromnými službami vrátane prispôsobenia týchto
služieb na účely styku so štátnymi príslušníkmi tretích krajín;
(h)
budovanie kapacít vykonávajúcich organizácií vrátane
výmeny skúseností a osvedčených postupov a vytvárania sietí.
2. Opatrenia uvedené v odseku 1 by mali
zohľadňovať špecifické potreby rôznych kategórií štátnych
príslušníkov tretích krajín a rodinných príslušníkov vrátané osôb, ktorých
cieľom pri vstupe alebo pobyte je nájsť si zamestnanie alebo
vykonávať samostatne zárobkovú činnosť a zlúčiť
rodinu, medzinárodne chránených osôb, žiadateľov o azyl, presídlených
alebo premiestnených osôb a zraniteľných osôb a migrantov, najmä
maloletých, maloletých bez sprievodu, zdravotne postihnutých, starších
ľudí, tehotných žien, osamelých rodičov s maloletými deťmi,
obetí obchodovania s ľuďmi a osôb, ktoré boli vystavené mučeniu,
znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického alebo sexuálneho
násilia.
3. Opatrenia uvedené v odseku 1 môžu
v prípade potreby zahŕňať občanov členského štátu
s migračným pozadím, t. j. ktorí majú aspoň jedného rodiča
(t. j. matku či otca), ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny.
4. Na účely programovania
a vykonávania opatrení uvedených v odseku 1 bude partnerstvo uvedené
v článku 12 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie]
zahŕňať orgány určené členskými štátmi na účely
riadenia intervencií Európskeho sociálneho fondu.
Článok 10
Opatrenia v oblasti budovania
kapacít
V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. b) a vzhľadom na schválené závery politického
dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie], budú oprávnené opatrenia predovšetkým zahŕňať:
(a)
budovanie stratégií, ktoré podporujú legálnu migráciu
s cieľom uľahčiť rozvoj a vykonávanie flexibilných
postupov prijímania okrem iného aj prostredníctvom podpory spolupráce medzi
náborovými agentúrami a službami zamestnanosti v členských štátoch a
tretích krajinách, ako aj prostredníctvom podpory členských štátov pri
vykonávaní právnych predpisov Únie v oblasti migrácie, prostredníctvom
konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami a odborného poradenstva
alebo výmeny informácií o postupoch zameraných na občanov s konkrétnou
štátnou príslušnosťou či na kategórie štátnych príslušníkov tretích
krajín so zreteľom na potreby trhov práce;
(b)
posilnenie kapacity členských štátov na
vypracovanie, vykonávanie, monitorovanie a hodnotenie svojich stratégií,
politiky a opatrení v oblasti prisťahovalectva na rôznych úrovniach a
oddeleniach administratívnych služieb, najmä posilnenie ich kapacity
zhromažďovať, analyzovať a šíriť údaje a štatistiky o
postupoch v oblasti migrácie, o migračných tokoch a povoleniach na pobyt, rozvoj
nástrojov na monitorovanie, mechanizmov hodnotenia, ukazovateľov a
referenčného porovnávania merania úspechov týchto stratégií;
(c)
presadzovanie medzikultúrnych kapacít
vykonávajúcich organizácií poskytujúcich verejné a súkromné služby vrátane
vzdelávacích inštitúcií, ktoré podporujú výmenu skúseností a osvedčených postupov,
spoluprácu a vytváranie sietí;
(d)
budovanie udržateľných organizačných štruktúr
v oblasti integrácie a riadenia rozmanitosti najmä prostredníctvom spolupráce
medzi rôznymi zainteresovanými stranami, ktorá umožní úradníkom na rôznych
úrovniach vnútroštátnych správ rýchlo získať informácie o skúsenostiach a osvedčených
postupoch a, ak je to možné, spoločne využívať zdroje;
(e)
prispievanie k dynamickému dvojstrannému procesu
vzájomnej interakcie a k základným integračným stratégiám na
miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom vytvárania platforiem na
konzultácie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, výmeny informácií medzi
zainteresovanými stranami a vytvárania medzikultúrnych a náboženských
platforiem pre dialóg medzi komunitami štátnych príslušníkov tretích krajín
a/alebo medzi týmito komunitami a prijímajúcou spoločnosťou a/alebo
medzi týmito komunitami a politickými a rozhodovacími orgánmi.
KAPITOLA IV
NÁVRAT
Článok 11
Opatrenia týkajúce sa konaní o návrate
V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. c) a vzhľadom na schválené závery politického
dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie], fond podporuje opatrenia zamerané na osoby uvedené v článku 4
ods. 1 písm. h) až j) a týkajúce sa predovšetkým jedného alebo viacerých z
týchto bodov:
(a)
vytvorenie a zlepšenie infraštruktúry ubytovania
alebo služieb a podmienky prijímania alebo zaistenia;
(b)
vytvorenie administratívnych štruktúr a systémov a
odbornej prípravy zamestnancov s cieľom zabezpečiť plynulý
priebeh konaní o návrate;
(c)
poskytovanie materiálnej pomoci a zdravotnej a psychologickej
starostlivosti;
(d)
poskytovanie sociálnej pomoci, informácií alebo
pomoci s administratívnymi a/alebo právnymi formalitami alebo poradenstva;
(e)
poskytovanie právnej pomoci a jazykovej pomoci;
(f)
špecifická pomoc zraniteľným osobám, akými sú
napríklad maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím,
starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi,
obete obchodovania s ľuďmi a osoby, ktoré boli vystavené
mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického
alebo sexuálneho násilia.
Článok 12
Opatrenia v oblasti návratu
V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. c) a vzhľadom na schválené závery politického
dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie], fond podporuje opatrenia zacielené na osoby uvedené v článku
4 ods. 1 písm. h) až j) a týkajúce sa predovšetkým jedného alebo viacerých
z týchto bodov:
(a)
spolupráca s konzulárnymi úradmi a imigračnými
úradmi tretích krajín s cieľom získať cestovné doklady, umožniť
návrat a zabezpečiť opätovné prijatie;
(b)
opatrenia na asistované dobrovoľné návraty vrátane
zdravotných prehliadok a zdravotnej pomoci, zabezpečenia cesty,
finančných príspevkov, poradenstva a pomoci pred návratom a po
ňom;
(c)
opatrenia na začatie procesu opätovnej
integrácie v záujme osobného rozvoja navrátilca, ako napríklad peňažné
stimuly, odborná príprava, pomoc pri umiestňovaní a zamestnávaní a
počiatočná podpora pri hospodárskych činnostiach;
(d)
zariadenia a služby v tretích krajinách
zabezpečujúce primerané dočasné ubytovanie a prijatie po
príchode;
(e)
špecifická pomoc zraniteľným osobám, akými sú
napríklad maloletí, maloletí bez sprievodu, osoby so zdravotným postihnutím,
starší ľudia, tehotné ženy, osamelí rodičia s maloletými deťmi,
obete obchodovania s ľuďmi a osoby, ktoré boli vystavené
mučeniu, znásilneniu alebo iným závažným formám psychického, fyzického
alebo sexuálneho násilia.
Článok 13
Praktické opatrenia v oblasti
spolupráce a budovania kapacít
V rámci osobitného cieľa vymedzeného v
článku 3 ods. 2 písm. c) a vzhľadom na schválené závery politického
dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie], budú oprávnené predovšetkým tieto opatrenia:
(a)
podpora a posilnenie operačnej spolupráce
medzi útvarmi členských štátov pre návrat vrátane spolupráce s
konzulárnymi orgánmi a imigračnými úradmi tretích krajín;
(b)
opatrenia na podporu spolupráce medzi útvarmi
členských štátov a tretích krajín pre návrat vrátane opatrení zameraných
na posilnenie kapacít tretích krajín na vykonávanie činností týkajúcich sa
opätovného prijatia a opätovnej integrácie v rámci dohôd o readmisii;
(c)
opatrenia posilňujúce kapacitu na rozvoj
účinných a udržateľných politík v oblasti návratu, najmä výmena
informácií o situácii v krajinách návratu, osvedčených postupov a
skúseností a spoločné využívanie zdrojov členskými štátmi;
(d)
opatrenia posilňujúce kapacitu
zhromažďovať, analyzovať a šíriť údaje a štatistiky o konaniach
o návrate a opatreniach v oblasti návratu, kapacitách na prijímanie a zaistenie,
nútených a dobrovoľných návratoch, monitorovanie a opätovnú integráciu;
(e)
opatrenia, ktoré priamo prispievajú k hodnoteniu
politík v oblasti návratu, ako napríklad vnútroštátne posúdenia vplyvu,
prieskumy medzi cieľovými skupinami, rozvoj ukazovateľov a
referenčné porovnávanie.
KAPITOLA V
FINANČNÝ RÁMEC A RÁMEC NA
VYKONÁVANIE
Článok 14
Celkové zdroje a vykonávanie
1. Celkové zdroje na vykonávanie tohto
nariadenia predstavujú 3 869 mil. EUR.
2. Ročné pridelené rozpočtové
prostriedky fondu schvaľuje rozpočtový orgán v rámci obmedzení
finančného rámca.
3. S celkovými zdrojmi sa bude nakladať týmto
spôsobom:
(a)
v prípade národných programov v súlade s
článkom 20;
(b)
v prípade opatrení Únie v súlade s článkom 21;
(c)
v prípade pomoci v núdzových situáciách v súlade s
článkom 22;
(d)
v prípade Európskej migračnej siete v súlade s
článkom 23;
(e)
v prípade technickej pomoci v súlade
s článkom 24.
4. S celkovými zdrojmi dostupnými podľa
tohto nariadenia sa bude nakladať v rámci zdieľaného hospodárenia v
súlade s [článkom 55 ods. 1 písm. b) nového nariadenia
o rozpočtových pravidlách][25]
s výnimkou opatrení Únie uvedených v článku 21, pomoci v núdzových
situáciách uvedenej v článku 22, Európskej migračnej siete uvedenej v
článku 23 a technickej pomoci uvedenej v článku 24.
5. Celkové zdroje sa budú orientačne využívať
takto:
(a)
3 232 mil. EUR na národné programy členských
štátov;
(b)
637 mil. EUR na opatrenia Únie, pomoc v núdzových
situáciách, Európsku migračnú sieť, a technickú pomoc Komisie.
Článok 15
Zdroje na oprávnené opatrenia v
členských štátoch
1. Suma 3 232 mil. EUR sa členským štátom
orientačne pridelí takto:
(a)
2 372 mil. EUR sa pridelí tak, ako je uvedené v
prílohe I;
(b)
700 mil. EUR sa na základe mechanizmu
rozdeľovania pridelí na osobitné opatrenia, ako je uvedené v článku
16, a to na program Únie pre presídľovanie, ako je uvedené v článku
17, a na premiestňovanie, ako je uvedené v článku 18;
(c)
160 mil. EUR sa počnúc rozpočtovým rokom
2018 pridelí v rámci preskúmania v polovici trvania na zohľadnenie
dôležitých zmien v migračných tokoch a/alebo riešenie špecifických potrieb
identifikovaných Komisiou, ako je uvedené v článku 19.
2. Suma uvedená v odseku 1 písm. b) bude
podporovať:
(a)
osobitné opatrenia uvedené v prílohe II,
(b)
presídlenie osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm.
e) a/alebo premiestnenie osôb uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a), b) a
c).
Článok 16
Zdroje na osobitné opatrenia
1. Členské štáty môžu dostať aj dodatočnú
sumu, ako je uvedené v článku 15 ods. 2 písm. a) za predpokladu, že je na
to v programe vyhradená a že bude použitá na vykonávanie osobitných
opatrení. Tieto osobitné opatrenia sú uvedené v prílohe II.
2. S cieľom zohľadniť nový
politický vývoj má Komisia v kontexte preskúmania v polovici trvania právomoc
prijať delegované akty v súlade s článkom 26 na účely revízie
prílohy II. Na základe revidovaného zoznamu osobitných opatrení môžu
členské štáty dostať dodatočnú sumu v závislosti od dostupných
zdrojov, ako je stanovené v odseku 1.
3. Dodatočné sumy uvedené v odsekoch 1 a
2 budú pridelené členským štátom na základe individuálnych rozhodnutí o
financovaní, ktorými sa schvaľujú alebo revidujú ich národné programy v
kontexte preskúmania v polovici trvania podľa postupu stanoveného v
článkoch 14 a15 nariadenia (EÚ) č. .../... (horizontálne nariadenia).
Tieto sumy sa použijú iba na vykonávanie osobitných opatrení.
Článok 17
Zdroje na program Únie pre
presídľovanie
1. Okrem sumy vypočítanej v súlade s
článkom 15 ods. 1 písm. a) členské štáty každé dva roky dostanú dodatočnú
sumu v súlade s článkom 15 ods. 2 písm. b), a to na základe jednorazovej
platby 6 000 EUR za každú presídlenú osobu.
2. Jednorazová platba uvedená v odseku 1 sa
môže zvýšiť o 10 000 EUR za každú osobu presídlenú podľa
spoločných priorít Únie v oblasti presídľovania stanovených v súlade
s nasledujúcimi odsekmi 3 a 4 a uvedených v prílohe III.
3. Komisia má právomoc každé dva roky prijať
delegované akty v súlade s článkom 26 na stanovenie spoločných
priorít Únie v oblasti presídľovania na základe týchto všeobecných
kategórií:
–
osoby z krajiny alebo regiónu, na ktoré sa
vzťahuje vykonávanie regionálneho programu ochrany;
–
osoby z krajiny alebo regiónu, ktoré boli
identifikované v prognóze presídľovania UNHCR a v ktorých by spoločné
opatrenie Únie malo významný vplyv na riešenie potrieb ochrany;
–
osoby, ktoré patria do osobitnej kategórie, na
ktorú sa vzťahujú kritériá UNHCR pre presídľovanie.
4. Do spoločných priorít Únie v oblasti
presídľovania budú v každom prípade zahrnuté tieto zraniteľné skupiny,
v prípade ktorých bude nárok na jednorazovú platbu, ako je uvedené
v odseku 2:
–
ženy a deti v nebezpečenstve,
–
maloleté deti bez sprievodu
–
osoby so zdravotnými potrebami, ktoré možno
riešiť len prostredníctvom presídlenia,
–
osoby, ktoré potrebujú núdzové presídlenie alebo
naliehavé presídlenie z právnych dôvodov alebo z dôvodov fyzickej ochrany.
5. Ak členský štát presídli určitú osobu
na základe viacerých kategórií uvedených v odsekoch 1 a 2, dostane jednorazovú
platbu za takúto osobu iba raz.
6. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví
časový harmonogram a ďalšie podmienky vykonávania mechanizmu na prideľovanie
zdrojov na program Únie pre presídľovanie v súlade s postupom uvedeným
v článku 27 ods. 2.
7. Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 sa
budú členským štátom prideľovať každé dva roky, prvýkrát na
základe individuálnych rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný
program podľa postupu stanoveného v článku 14 nariadenia (EÚ) č.
.../... [horizontálne nariadenie], a neskôr na základe rozhodnutia o
financovaní, ktoré bude tvoriť prílohu rozhodnutí, ktorými sa schvaľuje
ich národný program. Tieto sumy sa nepresunú na iné opatrenia v rámci národného
programu.
8. Aby Komisia mohla účinne sledovať
ciele programu Únie pre presídľovanie, má právomoc v závislosti od
dostupných zdrojov prijať delegované akty v súlade s článkom 26 s
cieľom upraviť jednorazové platby uvedené v odsekoch 1 a 2, ak sa to
bude považovať za vhodné.
Článok 18
Zdroje na premiestňovanie
1. Okrem sumy vypočítanej v súlade s
článkom 15 ods. 1 písm. a) členské štáty dostanú v prípade
potreby dodatočnú sumu, ako je uvedené v článku 15 ods. 2 písm. b), a
to na základe jednorazovej platby 6 000 EUR za každú osobu premiestnenú z iného
členského štátu.
2. Komisia stanoví časový harmonogram a
ďalšie podmienky vykonávania týkajúce sa mechanizmu na prideľovanie zdrojov
na premiestňovanie v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods.
2.
3. Dodatočné sumy uvedené v odseku 1 sa
budú členským štátom prideľovať pravidelne, prvýkrát na základe individuálnych
rozhodnutí o financovaní, ktorými sa schvaľuje ich národný program
podľa postupu stanoveného v článku 14 nariadenia (EÚ) č. .../...
[horizontálne nariadenie], a neskôr na základe rozhodnutia o financovaní,
ktoré bude tvoriť prílohu rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje ich národný
program. Tieto sumy sa nepresunú na iné opatrenia v rámci národného programu.
4. Na účinné uskutočňovanie
cieľov v oblasti solidarity a rozdeľovania zodpovedností
medzi členskými štátmi a v rámci dostupných prostriedkov má
Komisia právomoc prijať delegované akty v súlade s článkom 26 s
cieľom upraviť jednorazovú platbu uvedenú v odseku 1.
Článok 19
Zdroje v rámci preskúmania v polovici trvania
1. S cieľom prideliť sumu uvedenú v
článku 15 ods. 1 písm. c) Komisia do 31. mája 2017 posúdi potreby
členských štátov, pokiaľ ide o ich azylové systémy a systémy
prijímania, ich situáciu týkajúcu sa migračných tokov v období 2014 až
2016 a očakávaný vývoj.
Komisia použije na posúdenie, okrem iného,
informácie, ktoré získala od Eurostatu, Európskej migračnej siete, EASO a
z analýzy rizík agentúry Frontex.
Vychádzajúc z tejto analýzy Komisia rozhodne o
úrovni špecifických potrieb, pokiaľ ide o azylové systémy, systémy
prijímania a migračný tlak v členských štátoch, na základe celkových
faktorov vymedzených takto:
(a)
azylové systémy a systémy prijímania:
(i) faktor 1 v prípade žiadnych špecifických potrieb
(ii) faktor 1,5 v prípade špecifických potrieb na
strednej úrovni
(iii) faktor 3 v prípade naliehavých špecifických
potrieb
(b)
migračný tlak:
(i) faktor 1 v prípade žiadneho osobitného tlaku
(ii) faktor 1,5 v prípade mierneho osobitného tlaku
(iii) faktor 3 v prípade veľkého osobitného tlaku.
2. Na základe tohto vzorca Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov určí, ktoré členské štáty dostanú dodatočnú
sumu, a stanoví maticu na rozdeľovanie dostupných zdrojov medzi tie členské
štáty v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 3.
Článok 20
Národné programy
1. V rámci programov, ktoré sa majú
preskúmať a schváliť v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ)
č. .../... [horizontálne nariadenie], budú členské štáty sledovať
predovšetkým tieto ciele:
(a)
posilnenie zavedenia spoločného európskeho
azylového systému prostredníctvom zabezpečenia spoločného
uplatňovania acquis Únie v oblasti azylu;
(b)
podpora vypracovania a rozvoja programu Únie pre presídľovanie
prostredníctvom poskytovania trvalých riešení utečencom, ktorí uviaznu v
tretích krajinách, najmä podľa spoločných priorít Únie v oblasti
presídľovania;
(c)
vypracovanie a rozvoj stratégií v oblasti
integrácie na miestnej/regionálnej úrovni, ktoré zahŕňajú rôzne
aspekty dvojstranného dynamického procesu, reagovanie na špecifické potreby
rôznych kategórií migrantov a rozvoj účinných partnerstiev medzi všetkými
zainteresovanými stranami;
(d)
vypracovanie programu asistovaného
dobrovoľného návratu, ktorého súčasťou bude zložka o opätovnej
integrácii.
2. Členské štáty zabezpečia, aby
všetky opatrenia podporované z tohto fondu boli v súlade s acquis
Únie v oblasti azylu a prisťahovalectva, aj keď nie sú
príslušnými opatreniami viazané ani nepodliehajú ich uplatňovaniu.
Článok 21
Opatrenia Únie
1. Na podnet Komisie môže byť fond
použitý na financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného záujmu
pre Úniu, ktoré sa týkajú všeobecných a osobitných cieľov uvedených v
článku 3.
2. Aby opatrenia Únie boli oprávnené na
financovanie, musia podporovať najmä:
(a)
posilnenie spolupráce Únie v oblasti vykonávania
právnych predpisov Únie a osvedčených postupov v oblasti azylu
vrátane presídľovania, premiestňovania a legálnej migrácie, ako
aj integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín a návratu;
(b)
zriadenie nadnárodných sietí spolupráce a pilotných
projektov vrátane inovatívnych projektov založených na nadnárodných
partnerstvách medzi subjektmi pôsobiacimi v dvoch alebo viacerých
členských štátoch, ktorých cieľom je stimulovať inovácie a uľahčovať
výmenu skúseností a dobrej praxe;
(c)
štúdie o možnosti nových foriem spolupráce
Únie v oblasti azylu, prisťahovalectva, integrácie a návratu
a príslušných právnych predpisov EÚ, šírenie a výmenu informácií o osvedčených
postupoch a o ostatných aspektoch politík v oblasti azylu,
prisťahovalectva, integrácie a návratu vrátane spoločnej
komunikácie o politických prioritách Únie;
(d)
rozvoj a uplatňovanie spoločných
štatistických nástrojov zo strany členských štátov, ako aj metód a
ukazovateľov na meranie vývoja politík v oblasti azylu, legálnej migrácie,
integrácie a návratu;
(e)
prípravné opatrenia, monitorovanie, administratívnu
a technickú podporu, rozvoj hodnotiaceho mechanizmu potrebného na vykonávanie
politík v oblasti azylu a prisťahovalectva;
(f)
spoluprácu s tretími krajinami najmä v rámci
vykonávania dohôd o readmisii, partnerstiev mobility a regionálnych programov
ochrany.
3. Opatrenia uvedené v tomto článku
sa budú vykonávať v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) č.
.../... [horizontálne nariadenie].
Článok 22
Pomoc v núdzových situáciách
1. Fond bude poskytovať finančnú
pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej
situácie.
2. Pomoc v núdzových situáciách sa
poskytuje v súlade s článkom 8 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie].
Článok 23
Európska migračná sieť
1. Fond podporuje Európsku migračnú
sieť a zabezpečuje finančnú pomoc potrebnú na jej činnosti
a budúci rozvoj.
2. Cieľom Európskej migračnej siete
je:
(a)
slúžiť ako poradný zbor Únie v oblasti
migrácie a azylu prostredníctvom koordinácie a spolupráce na vnútroštátnej
úrovni a na úrovni Únie s predstaviteľmi členských štátov, akademickej
obce, občianskej spoločnosti, odborných centier a ďalších subjektov
Únie/medzinárodných subjektov;
(b)
spĺňať informačné potreby
inštitúcií Únie a členských štátov v oblasti migrácie a azylu
poskytovaním aktuálnych, objektívnych a spoľahlivých informácií o migrácii
a azyle s cieľom podporovať tvorbu politiky v týchto oblastiach v
Európskej únii;
(c)
poskytovať všeobecnej verejnosti informácie
uvedené v písmene b).
3. Na splnenie týchto úloh bude Európska
migračná sieť:
(a)
zhromažďovať a vymieňať
aktuálne, objektívne, spoľahlivé a porovnateľné údaje a informácie
zo širokého rozsahu zdrojov, a to aj prostredníctvom stretnutí, elektronicky,
ako aj prostredníctvom spoločných štúdií a skúmaní otázok ad hoc;
(b)
vykonávať analýzu údajov a informácií
uvedených v písmene a) vrátane zlepšenia porovnateľnosti a
poskytovať ju vo formáte, ktorý je ľahko dostupný najmä pre tvorcov politík;
(c)
poskytovať a zverejňovať pravidelné
správy o situácii v oblasti migrácie a azylu v Únii a členských
štátoch;
(d)
prostredníctvom poskytovania informácií, ktoré zhromaždila,
slúžiť pre verejnosť ako referenčný zdroj objektívnych a
nestranných informácií o migrácii a azyle.
4. Európska migračná sieť, EASO a agentúra
Frontex musia zabezpečiť, aby ich príslušné činnosti boli súdržné
a koordinované.
5. Európska migračná sieť sa skladá
z:
(a)
Komisie, ktorá koordinuje činnosť Európskej
migračnej siete a najmä zabezpečuje, aby sieť náležite
zohľadňovala politické priority Únie v oblasti migrácie a azylu;
(b)
riadiaceho výboru, ktorý poskytuje politické usmernenia
a schvaľuje činnosti Európskej migračnej siete a ktorý sa
skladá z Komisie a odborníkov z členských štátov, Európskeho
parlamentu a ďalších príslušných subjektov;
(c)
národných kontaktných miest určených členskými
štátmi, pričom každé pozostáva prinajmenšom z troch odborníkov, ktorí majú
spoločne odborné znalosti v oblasti azylu a migrácie
zahŕňajúce aspekty tvorby politiky, právnych predpisov, výskumu a štatistiky
a ktorí koordinujú a poskytujú vnútroštátne príspevky na činnosti uvedené
v článku 19 ods. 1, aby boli zabezpečené príspevky od všetkých
príslušných zainteresovaných strán;
(d)
ostatných relevantných vnútroštátnych subjektov a
subjektov na úrovni Únie v oblasti migrácie a azylu.
6. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
zavedie podrobné pravidlá týkajúce sa fungovania Európskej migračnej siete
v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2.
7. Suma, ktorá bude k dispozícii na Európsku migračnú
sieť z ročných rozpočtových prostriedkov tohto fondu, ako aj pracovný
program, ktorým sa stanovujú priority pre činnosti siete, sa schvália v
súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 3, podľa možnosti
spolu s pracovným programom pre opatrenia Únie a pomoc v núdzových
situáciách.
8. Finančná pomoc poskytovaná na činnosti
Európskej migračnej siete bude mať formu grantov určených
národným kontaktným miestam prípadne formu verejných zákaziek, a to v súlade
s nariadením o rozpočtových pravidlách.
Článok 24
Technická pomoc
1. Na podnet a/alebo v mene Komisie budú z
fondu ročne použité až 2,5 mil. EUR na technickú pomoc v súlade s
článkom 10 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie].
2. Na podnet členského štátu fond
prispeje až do 5 % z celkovej sumy pridelenej členskému štátu na technickú
pomoc podľa národného programu v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ)
č. .../... [horizontálne nariadenie].
KAPITOLA VI
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 25
Osobitné ustanovenia týkajúce sa
jednorazových platieb za presídlenie a premiestnenie
Odchylne od pravidiel oprávnenosti výdavkov stanovených
v článku 18 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne
nariadenie], najmä pokiaľ ide o jednorazové platby a paušálne sadzby, sú
jednorazové platby prideľované členským štátom za presídlenie a/alebo
premiestnenie podľa tohto nariadenia:
–
oslobodené od povinnosti byť založené na
štatistických alebo historických údajoch, a
–
poskytnuté za predpokladu, že osoba, v súvislosti
s ktorou bola jednorazová platba pridelená, bola skutočne presídlená
a/alebo premiestnená v súlade s týmto nariadením.
Článok 26
Výkon delegovaných právomocí
1. Právomoc prijímať delegované akty sa
udeľuje Komisii za podmienok stanovených v tomto článku.
2. Delegovanie právomocí podľa tohto
nariadenia na Komisiu sa uskutočňuje na obdobie siedmich rokov odo
dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Delegovanie právomocí sa
automaticky predĺži o rovnako dlhé obdobie, ak Európsky parlament alebo
Rada najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia nepodajú námietku proti
takémuto predĺženiu.
3. Delegovanie právomocí podľa tohto
nariadenia môžu Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek zrušiť.
Rozhodnutie o zrušení ukončí delegovanie právomoci uvedenej v danom
rozhodnutí. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho
uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu
dátumu, ktorý je uvedený v rozhodnutí. Nie je ním dotknutá platnosť
delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5. Delegovaný akt prijatý na základe tohto
nariadenia nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada
voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa
oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím
uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom
rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu
alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 27
Postup výboru
1. Komisii bude pomáhať spoločný
výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený na základe
článku 55 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie].
2. Ak sa odkazuje sa na tento odsek,
uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak sa odkazuje sa na tento odsek,
uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 28
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada preskúmajú toto
nariadenie na návrh Komisie najneskôr do 30. júna 2020.
Článok 29
Uplatňovanie nariadenia (EÚ)
č. .../... [horizontálne nariadenie]
Na tento fond sa vzťahujú ustanovenia [nariadenia
(EÚ) č. .../... ].
Článok 30
Zrušovacie ustanovenie
S účinnosťou od 1. januára 2014 sa zrušujú
tieto rozhodnutia:
(a)
rozhodnutie č. 573/2007/ES;
(b)
rozhodnutie č. 575/2007/ES;
(c)
rozhodnutie 2007/435/ES;
(d)
rozhodnutie 2007/381/ES.
Článok 31
Prechodné ustanovenia
1. Toto nariadenie nemá vplyv na
pokračovanie ani úpravu, vrátane celkového alebo čiastočného
zrušenia, príslušných projektov a ročných programov až do ich
ukončenia alebo pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutí č. 573/2007/ES,
č. 575/2007 a 2007/435/ES alebo akýchkoľvek iných právnych
predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013.
Toto nariadenie nemá vplyv na
pokračovanie ani úpravu, vrátane celkového alebo čiastočného
zrušenia, finančnej pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia
2008/381/ES alebo akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa
uplatňujú na túto pomoc 31. decembra 2013.
2. Komisia pri prijímaní rozhodnutí o
spolufinancovaní podľa tohto nariadenia zohľadní opatrenia prijaté na
základe rozhodnutí č. 573/2007/ES, č. 575/2007/ES, 2007/435/ES a 2008/381/ES
pred [dátum uverejnenia v úradnom vestníku], ktoré majú finančné
dôsledky počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje takéto spolufinancovanie.
3. Komisia do 31. decembra 2017 automaticky
zruší viazanosť tých prostriedkov, ktoré vyhradila na spolufinancovanie v
období od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013, pre ktoré jej do termínu
predloženia záverečnej správy neboli poslané dokumenty potrebné na
ukončenie opatrení, pričom neoprávnene vyplatené sumy sa musia
vrátiť.
4. Sumy súvisiace s opatreniami, ktoré boli
pozastavené z dôvodu súdneho konania alebo správneho konania o opravnom
prostriedku s odkladným účinkom, sa pri výpočtoch sumy, ktorej viazanosť
sa automaticky zruší, neberú do úvahy.
Článok 32
Nadobudnutie účinnosti a
uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade
so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Orientačné viacročné
rozdelenie zdrojov podľa členských štátov na obdobie 2014 – 2020
PRÍLOHA II
Zoznam osobitných opatrení podľa článku
16
(1)
Zriadenie a rozvoj tranzitných a spracovateľských
centier v súvislosti s utečencami v Únii, najmä podpora operácií v
súvislosti s presídľovaním v spolupráci s UNHCR
(2)
Nové prístupy vytvorené v spolupráci s UNHCR a týkajúce
sa azylových konaní so zameraním na hlavné tranzitné krajiny, ako napríklad
programy ochrany určitých skupín alebo určité postupy posudzovania žiadostí
o azyl
(3)
Spoločné iniciatívy členských štátov v
oblasti integrácie, ako napríklad porovnávacie analýzy, partnerské preskúmania
alebo testovanie európskych modulov týkajúcich sa napríklad získavania
jazykových zručností alebo organizácie úvodných programov
(4)
Spoločné iniciatívy zamerané na identifikáciu
a vykonávanie nových prístupov, ktoré sa týkajú postupov pri prvom kontakte a
noriem ochrany maloletých bez sprievodu
(5)
Spoločné operácie v oblasti návratu vrátane
spoločných opatrení týkajúcich sa vykonávania dohôd Únie o readmisii.
(6)
Spoločné projekty v oblasti opätovnej
integrácie v krajinách pôvodu s cieľom zabezpečiť
udržateľný návrat, ako aj spoločné opatrenia na posilnenie kapacít
tretích krajín na vykonávanie dohôd Únie o readmisii
(7)
Spoločné iniciatívy zamerané na obnovu
celistvosti rodiny a opätovnú integráciu maloletých bez sprievodu do krajín
pôvodu
(8)
Zriadenie spoločných migračných centier v
tretích krajinách, ako aj spoločné projekty na podporu spolupráce medzi
náborovými agentúrami a službami zamestnanosti z členských štátov a
tretích krajín
PRÍLOHA III
Zoznam spoločných priorít Únie v
oblasti presídľovania na obdobie 2014 – 2015
(1)
Regionálny program ochrany vo východnej Európe
(Bielorusko, Moldavsko, Ukrajina)
(2)
Regionálny program ochrany v Africkom rohu
(Džibutsko, Keňa, Jemen)
(3)
Regionálny program ochrany v severnej Afrike
(Egypt, Líbya, Tunisko)
(4)
Utečenci v regióne východnej Afriky /
Veľkých jazier
(5)
Irackí utečenci v Sýrii, Libanone a Jordánsku
(6)
Irackí utečenci v Turecku
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
a finančný vplyv
              1.7.    Plánované
spôsoby riadenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Oznámenie s
názvom Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre vnútorné
veci na obdobie 2014 – 2020;
Návrh
nariadenia, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a
migráciu a o nástroji pre finančnú podporu policajnej
spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej
činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu.

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry
ABM/ABB [26]

V
súčasnosti okruh 3, hlava 18 – Vnútorné záležitosti
Budúci
viacročný finančný výhľad: Okruh 3 (Bezpečnosť a
občianstvo) – „Fond pre azyl a migráciu“
Druh návrhu/iniciatívy
þ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia (financovanie vnútorných
vecí na obdobie 2014 – 2020)
¨ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia,
ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu [27]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúceho opatrenia
¨ Návrh/iniciatíva sa týka opatrenia
presmerovaného na nové opatrenie

1.3.
Ciele
1.3.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Konečným
cieľom politík v oblasti vnútorných vecí je vytvoriť priestor bez
vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích
krajín vstupovať a v ktorom sa môžu pohybovať, žiť a
pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti a inovácie alebo
vypĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce a spoliehať
sa na to, že budú v plnej miere rešpektované ich práva a zaistená ich
bezpečnosť. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými
organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa.
Význam politík
v oblasti vnútorných vecí potvrdil Štokholmský program a jeho akčný plán,
ktorého vykonávanie je strategickou prioritou Únie a ktorý zahŕňa
oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia, azyl, nelegálna
migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie terorizmu a
organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná spolupráca) a
riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj vonkajší rozmer
týchto politík. Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii preukázať
väčšiu rozhodnosť pri reagovaní na každodenné problémy občanov v
priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Priority politík v
oblasti vnútorných vecí, najmä integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín,
by sa tiež mali chápať v kontexte siedmych hlavných iniciatív predložených
v rámci stratégie Európa 2020, ktorých cieľom je pomôcť EÚ
prekonať súčasnú finančnú a hospodársku krízu a dosiahnuť
inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Fond pre azyl
a migráciu poskytne finančnú pomoc potrebnú na premenu cieľov v
oblasti vnútorných vecí Únie na hmatateľné výsledky.

1.3.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

FOND PRE
AZYL A MIGRÁCIU
a)         posilniť
a vytvoriť spoločný európsky azylový systém vrátane jeho vonkajšieho
rozmeru;
b)         podporovať
legálnu migráciu do Únie v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami
členských štátov a presadzovať účinnú integráciu štátnych
príslušníkov tretích krajín vrátane žiadateľov o azyl a medzinárodne
chránených osôb;
c)         posilniť
spravodlivé a účinné stratégie členských štátov v oblasti
návratu s dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné
prijatie v krajinách pôvodu;
d)         posilniť
solidaritu a rozdelenie zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä so
zreteľom na tie členské štáty, ktoré sú najviac postihnuté
migračnými a azylovými tokmi;
Súčasné
príslušné činnosti ABB: 18.03 (Európsky fond pre
utečencov, núdzové opatrenia a Európsky fond pre integráciu štátnych
príslušníkov tretích krajín) a 18.02 (pokiaľ ide o Európsky fond pre
návrat).

1.3.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Účinky
návrhu na príjemcov/cieľové skupiny sú podrobnejšie opísané v posúdení
vplyvu v oddiele 4.1.2.
Zjednodušenie
zavedené na všetkých úrovniach procesu financovania a vo všetkých spôsoboch
riadenia bude mať vo všeobecnosti jasný priaznivý účinok na postupy,
ktorými sa bude riadiť finančná podpora.
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory v oblasti azylu a migrácie budú útvary
členských štátov zodpovedné za vykonávanie príslušného acquis alebo
politík, ako aj medzinárodné organizácie alebo mimovládne organizácie pracujúce
v oblasti azylu a migrácie (postupy prijímania, integračné opatrenia a
operácie súvisiace s návratom).
Cieľové
skupiny, ktoré budú mať úžitok zo zmien, sú žiadatelia o azyl, medzinárodne
chránené osoby, presídlení utečenci a ďalší štátni príslušníci
tretích krajín, ktorí prichádzajú do EÚ z rôznych dôvodov a majú rôzne
potreby (napr. ekonomické potreby, zlúčenie rodiny, maloletí bez sprievodu
atď.). Riešenie problematiky týchto cieľových skupín bude
jednoduchšie, pretože spojenie rôznych opatrení týkajúcich sa riadenia migrácie
do jedného fondu zabezpečí jednoduchší prístup k financovaniu (jeden
zodpovedný orgán, lepšia viditeľnosť a jasnejší rozsah činností)
a umožní pružnejšiu podporu (napr. rovnaké opatrenie zamerané na viacero
cieľových skupín). Rozsah činností sa tiež rozšíri a bude sa
vzťahovať na celú migračnú sieť a rôzne cieľové
skupiny vrátané rozšírených cieľových skupín, t. j. štátnych príslušníkov
tretích krajín druhej generácie (ktorých matka alebo otec sú štátni príslušníci
tretích krajín).

1.3.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V dôsledku
potreby uskutočniť pred vymedzením vnútroštátnych programov politický
dialóg, v tomto štádiu nie je možné stanoviť definitívny súbor
ukazovateľov, ktoré sa použijú na meranie dosiahnutia uvedených osobitných
cieľov.
Pokiaľ
však ide o oblasť azylu a prisťahovalectva,
ukazovatele by zahŕňali okrem iného mieru zlepšenia podmienok
prijímania žiadateľov o azyl, kvalitu azylových konaní, mieru
konvergencie kladných vybavení žiadostí o azyl medzi členskými štátmi
a snahy členských štátov v oblasti presídľovania, mieru
zvýšenej účasti štátnych príslušníkov tretích krajín na zamestnanosti,
vzdelávaní a v demokratických procesoch, počet navrátilcov a mieru
zvýšenej vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi vrátane praktickej
spolupráce a premiestňovania.

1.4.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

EÚ bude v
období 2014 – 2020 naďalej čeliť dôležitým výzvam v oblasti
vnútorných vecí. Vzhľadom na demografické zmeny, štrukturálne zmeny na
trhoch práce a typy hospodárskej súťaže týkajúcej sa zručností bude
prezieravá politika v oblasti legálneho prisťahovalectva a integrácie
mimoriadne dôležitá na posilnenie konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti
EÚ, čo obohatí naše spoločnosti a vytvorí príležitosti pre
všetkých. EÚ sa musí tiež riadne venovať nelegálnej migrácii a boju proti
obchodovaniu s ľuďmi. Zároveň musíme naďalej
prejavovať solidaritu voči tým, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu.
Dokončenie efektívnejšieho spoločného európskeho a azylového systému,
ktorý poskytuje väčšiu ochranu a ktorý odráža naše hodnoty, je
naďalej prioritou.
Spolupráca s
krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na
dosiahnutie týchto cieľov. Nedávne udalosti v severnej Afrike poukázali na
to, že pre EÚ je veľmi dôležitý komplexný a koordinovaný prístup k
migrácii, riadeniu hraníc a bezpečnosti. Preto treba posilniť
čoraz dôležitejší vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti vnútorných vecí, a
to v plnom súlade so zahraničnou politikou Únie.

1.4.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

Riadenie
migračných tokov predstavuje úlohy, ktoré členské štáty nemôžu riešiť
samostatne. Ide o oblasť, kde je mobilizácia rozpočtu EÚ jasnou pridanou
hodnotou.
Niektoré
členské štáty znášajú veľkú záťaž z dôvodu ich zemepisnej polohy
a dĺžky vonkajších hraníc Únie, ktoré musia riadiť. Zásada solidarity
a spravodlivé rozdelenie zodpovedností medzi členskými štátmi je preto
podstatou spoločných politík v oblasti azylu a prisťahovalectva.
Rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na riešenie finančných dôsledkov
tejto zásady. Rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na riešenie
finančných dôsledkov tejto zásady.
Vo vzťahu
k vonkajšiemu rozmeru vnútorných vecí je jasné, že prijatie opatrení a spoločné
využívanie zdrojov na úrovni EÚ značne zvýši vplyv EÚ potrebný na
presvedčenie tretích krajín, aby spolupracovali s EÚ na tých otázkach v
oblasti migrácie a bezpečnosti, ktoré sú predovšetkým v záujme EÚ a
členských štátov.
Právo EÚ
prijímať opatrenia v oblasti vnútorných vecí je odvodené z úpravy hlavy V
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) týkajúcej sa „priestoru slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti“, a najmä z článku 77 ods. 2, článku
78 ods. 2, článku 79 ods. 2 a 4, článku 82 ods. 1, článku 84 a 87
ods. 2 ZFEÚ. Na spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami sa vzťahuje článok 212 ods. 3 ZFEÚ. Návrhy rešpektujú
zásadu subsidiarity, pretože veľká časť financovania sa bude realizovať
v súlade so zásadou zdieľaného hospodárenia, a dodržiavajú inštitucionálne
právomoci členských štátov.

1.4.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Aj keď sa
uvádza, že súčasné finančné nástroje pre oblasť vnútorných vecí
vo všeobecnosti dosahujú svoje ciele a fungujú účinne, informácie získané
z preskúmania v polovici trvania a z konzultácií so zainteresovanými stranami
poukazujú na potrebu:
–      zjednodušiť a zefektívniť budúce nástroje v oblasti
vnútorných vecí, a to znížením počtu
finančných programov na dva programy prostredníctvom vytvorenia Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. To umožní EÚ
strategickejším spôsobom využívať nástroje tak, aby lepšie reagovali na
politické priority a potreby EÚ;
–      posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra zahrnutím
zložky týkajúcej sa vonkajšieho rozmeru do budúcich fondov s cieľom
posilniť vplyv EÚ vzhľadom na vonkajší politický rozmer politík
v oblasti vnútorných vecí;
–      ak je to možné, uprednostňovať zdieľané hospodárenie
pred centralizovaným hospodárením s cieľom odstrániť nepotrebnú
byrokratickú záťaž;
–      vytvoriť prístup k spoločnému riadeniu, ktorý bude viac
zameraný na výsledky, a to prechodom na viacročné
programovanie a politický dialóg na vyššej úrovni, čo zabezpečí, že
vnútroštátne programy členských štátov budú plne v súlade s cieľmi a
prioritami politiky EÚ a budú sa sústrediť na dosahovanie výsledkov;
–      zlepšiť centralizované hospodárenie s cieľom
zabezpečiť spektrum nástrojov na z politiky vyplývajúce činnosti vrátane podpory nadnárodných opatrení, predovšetkým inovatívnych
opatrení a opatrení v tretích krajinách a súvisiacich s tretími krajinami
(vonkajší rozmer), ako aj núdzových opatrení, štúdií a udalostí;
–      vytvoriť spoločný regulačný rámec so spoločným súborom pravidiel v oblasti programovania, podávania
správ, finančného riadenia a kontrol, ktorý je čo najpodobnejší
súboru pravidiel v oblasti ostatných fondov EÚ riadených v rámci
spoločného riadenia, s cieľom prispieť k lepšiemu pochopeniu
pravidiel všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečiť vysokú
úroveň súdržnosti a jednotnosti;
–      poskytovať rýchlu a účinnú reakciu v prípade núdzových
situácií, a to úpravou fondov takým spôsobom, aby EÚ
mohla primerane reagovať v rýchlo sa vyvíjajúcich situáciách;
–      posilniť úlohu agentúr pre vnútorné veci
s cieľom zlepšiť praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi a
poveriť ich vykonávaním osobitných opatrení a zároveň
zabezpečiť primeranú politickú kontrolu nad činnosťami
agentúr.
Viac
informácií je k dispozícii v posúdení vplyvu a v dôvodových správach každého nariadenia.

1.4.4.
Súdržnosť a možná súčinnosť s
ďalšími finančnými nástrojmi

Činnosti,
ktoré dopĺňajú činnosti financované z Fondu pre azyl a migráciu
a Fondu pre vnútornú bezpečnosť bude podporovať niekoľko
ďalších nástrojov EÚ:
Európsky
sociálny fond v súčasnosti podporuje
integračné opatrenia týkajúce sa prístupu na trh práce, pričom fond
pre integráciu financuje opatrenia, akými sú napríklad kurzy občianskej
orientácie, účasť na spoločenskom a občianskom živote,
rovnaký prístup k službám atď. Integračné opatrenia budú rovnakým
spôsobom ďalej podporovať Fond pre azyl a migráciu a budúci Európsky
sociálny fond.
Zložka
vonkajšieho rozmeru Fondu pre azyl a migráciu bude podporovať opatrenia v
tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími krajinami, ktoré predovšetkým
vyhovujú záujmom a cieľom EÚ, majú priamy vplyv v EÚ a jej členských
štátoch a zabezpečujú nadväznosť na činnosti vykonávané na
území EÚ. Toto financovanie sa vytvorí a bude sa vykonávať v súlade s
vonkajšou činnosťou EÚ a zahraničnou politikou. Nie je
určené na podporu opatrení, ktoré sú zamerané na rozvoj, a v prípade
potreby bude dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú
prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. V tomto kontexte bude nástupca
tematického programu pre migráciu a azyl a nástroja stability mimoriadne
dôležitý pre oblasť vnútorných vecí. Zatiaľ čo nástroje
vonkajšej pomoci podporujú buď rozvojové potreby prijímajúcich krajín,
alebo všeobecné politické záujmy EÚ so strategickými partnermi, fondy v oblasti
vnútorných vecí budú podporovať osobitné opatrenia v tretích krajinách
v záujme migračnej politiky EÚ. Tak vyplnia konkrétnu medzeru a
prispejú k dokončeniu súboru nástrojov, ktorý bude EÚ k dispozícii.

1.5.
Trvanie a finančný vplyv

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
þ    Návrh/iniciatíva je v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
þ    Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2023
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.

1.6.
Plánované spôsoby hospodárenia [28]

þPriame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
þ Nepriame centralizované hospodárenie s
delegovaním úloh súvisiacich s vykonávaním na:
–
þ    výkonné agentúry
–
þ    subjekty zriadené spoločenstvami [29]
–
þ    vnútroštátne subjekty verejného sektora/subjekty poverené
vykonávaním verejnej služby
–
¨    osoby poverené vykonávaním osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v
zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
þ Zdieľané hospodárenie s členskými
štátmi
þDecentralizované hospodárenie s tretími krajinami
þ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými
organizáciami (treba spresniť)
V prípade viacerých
metód riadenia uveďte v časti „Poznámky“ ďalšie informácie.
Poznámky:
Návrhy by sa
mali realizovať predovšetkým prostredníctvom zdieľaného hospodárenia
a viacročných vnútroštátnych programov.
Ciele, ktoré
sa musia dosiahnuť v rámci vnútroštátnych programov, budú doplnené o
„opatrenia Únie“ a mechanizmus rýchlej reakcie na riešenie núdzových situácií.
Budú najmä vo forme grantov a verejného obstarávania v rámci priameho
centralizovaného hospodárenie a budú zahŕňať opatrenia v tretích
krajinách a v súvislosti s tretími krajinami.
Na zabránenie
fragmentácii sa použijú všetky dostupné prostriedky, napr. koncentrácia zdrojov
na dosiahnutie obmedzeného počtu cieľov EÚ, a v prípade potreby sa
využijú odborné znalosti hlavných zainteresovaných strán na základe dohôd o
partnerstve a rámcových dohôd.
Technická pomoc
na podnet Komisie sa bude vykonávať prostredníctvom priameho
centralizovaného hospodárenia.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Pre zdieľané
hospodárenie sa navrhuje súdržné a účinné
podávanie správ, monitorovanie a rámec hodnotenia. V rámci každého
vnútroštátneho programu budú členské štáty požiadané o zriadenie
monitorovacieho výboru, v ktorom môže mať účasť aj Komisia.
Členské
štáty budú každoročne podávať správy o vykonávaní viacročného
programu. Tieto správy budú nevyhnutnou podmienkou na poskytovanie ročných
platieb. S cieľom prispieť k preskúmaniu v polovici trvania budú
členské štáty v roku 2017 požiadané o poskytnutie ďalších informácií
o pokroku pri dosahovaní týchto cieľov. Podobný postup sa zopakuje v
roku 2019, aby v prípade potreby bolo možné urobiť úpravy počas
posledného finančného roka (2020).
Keďže
fondy budú v oblasti vnútorných vecí podporovať rozvoj kultúry založenej
na hodnotení, budú mať spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec so
širokým spektrom politických ukazovateľov, ktoré zdôrazňujú prístup
fondov zameraný na výsledky a dôležitú úlohu, ktorú môžu fondy zohrávať
v politickom mixe s cieľom dosiahnuť cieľ vytvorenia
priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ukazovatele sa
týkajú vplyvu, ktorý by fondy mohli mať, a to rozvoj spoločnej
kultúry v oblasti bezpečnosti hraníc, policajnej spolupráce a krízového
riadenia, účinné riadenie migračných tokov do EÚ; spravodlivé a
rovnocenné zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín; solidaritu
a spoluprácu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o riešenie
otázky migrácie a otázok vnútornej bezpečnosti a spoločný prístup EÚ
k migrácii a bezpečnosti týkajúcich sa tretích krajín.
S cieľom
zabezpečiť primerané uplatňovanie zásad hodnotenia a zohľadniť
praktické skúsenosti s hodnotením v členských štátoch v rámci
súčasného financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí Komisia a členské
štáty budú spolupracovať na vytvorení spoločného hodnotiaceho a
monitorovacieho rámca, a to okrem iného tak, že vymedzia štandardné formuláre a
spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov.
Všetky
opatrenia budú zavedené na začiatku programovacieho obdobia, čo
členským štátom umožní zriadiť svoje systémy podávania správ a
hodnotenia na základe dohodnutých zásad a požiadaviek.
S cieľom
znížiť administratívnu záťaž a zabezpečiť
súčinnosť medzi podávaním správ a hodnotením budú informácie potrebné
pre hodnotiace správy nadväzovať a dopĺňať informácie
poskytnuté členskými štátmi vo výročných správach o vykonávaní
vnútroštátnych programov.
V roku 2018
Komisia tiež predloží správu o preskúmaní vnútroštátnych programov vykonanom
v polovici trvania.
Z
globálnejšieho hľadiska Komisia predloží
priebežnú správu o vykonávaní fondov do 31. 12. 2018 a hodnotiacu správu ex
post do 30. 6. 2024, ktorá bude zahŕňať celé vykonávanie
(nielen vnútroštátne programy v rámci zdieľaného hospodárenia).

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Generálne
riaditeľstvo pre vnútorné záležitosti (GR HOME) sa vo svojich výdavkových programoch
nestretlo so závažnými rizikami chybovosti. Potvrdzuje to skutočnosť,
že Dvor audítorov vo svojich výročných správach opakovane nepoukázal na
žiadne významné zistenia, ako aj skutočnosť, že miera zostatkovej
chybovosti vo výročných správach o činnosti GR HOME (a pôvodne
generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a
bezpečnosť) v posledných rokoch neprekročila 2 %.
V rámci zdieľaného
hospodárenia sú všeobecné riziká vzhľadom na
vykonávanie súčasných programov zaradené najmä do troch kategórií.
–      Riziko neefektívneho alebo nedostatočne cieleného využívania
fondov;
–      Chyby z dôvodu komplexnosti pravidiel a slabých stránok systémov
riadenia a kontroly;
–      Neefektívne využívanie administratívnych zdrojov (obmedzená
proporcionalita požiadaviek);
Vhodné je
spomenúť aj osobitné prvky týkajúce sa systému štyroch fondov v rámci
všeobecného programu s názvom Solidarita a riadenie migračných tokov.
–      Systém ročných programov zabezpečuje pravidelné vykonávanie
konečných platieb na základe potvrdených a skontrolovaných výdavkov.
Obdobie oprávnenosti ročných programov však nie je spojené s
finančným rokom EÚ, a preto preukazovanie vierohodnosti nie je úplne
uspokojivé, napriek veľmi náročnému systému.
–      Podrobné pravidlá oprávnenosti stanovuje Komisia. To v podstate
zabezpečuje homogénnosť financovaných výdavkov. Vytvára to však aj
nepotrebnú pracovnú záťaž pre vnútroštátne orgány a Komisiu a zvyšuje
riziko chybovosti zo strany príjemcov a/alebo členských štátov z dôvodu
nesprávnej interpretácie pravidiel EÚ.
–      Súčasné systémy riadenia a kontroly sú veľmi podobné systémom
riadenia a kontroly v rámci štrukturálnych fondov. Sú v nich však mierne
rozdiely, najmä v organizácii zodpovedností medzi certifikačnými orgánmi a
audítorskými orgánmi. To spôsobuje zmätok v členských štátoch, najmä ak sú
orgány činné v dvoch typoch fondov. Tiež to zvyšuje riziko chybovosti a
vyžaduje si intenzívnejšie monitorovanie.
Tieto prvky sa
na základe tohto návrhu výrazne zmenia:
–      Systémy riadenia a kontroly budú dodržiavať všeobecné požiadavky
stanovené v rámci fondov CSF a budú plne v súlade s novými požiadavkami nového
nariadenia o rozpočtových pravidlách: tri orgány nahradia dva orgány
(zodpovedný orgán a audítorský orgán), ktorých úlohy budú objasnené v záujme
zabezpečenia väčšej vierohodnosti.
–      Viacročné programovanie v spojení s ročným zúčtovaním na
základe platieb vykonaných zodpovedným orgánom zosúladí obdobia oprávnenosti s
účtovnou závierkou Komisie bez toho, aby sa zvýšila administratívna
záťaž v porovnaní so súčasným systémom.
–      Kontroly na mieste vykoná zodpovedný orgán ako súčasť kontrol
na prvej úrovni, pričom tieto kontroly budú podporovať ročné
vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti.
–      Objasnenie a zjednodušenie pravidiel oprávnenosti, ako aj ich harmonizácia
s ďalšími nástrojmi finančnej podpory EÚ, prispeje k zníženiu chýb,
ktorých sa dopúšťajú príjemcovia využívajúci pomoc z viacerých zdrojov.
Tieto pravidlá oprávnenosti budú stanovené na vnútroštátnej úrovni s výnimkou
niektorých základných zásad podobných tým, ktoré sa používajú v oblasti fondov
CSF.
–      Využívanie zjednodušených možností týkajúcich sa nákladov sa podporuje
najmä pri malých grantoch.
Hlavné riziká
pri centralizovanom hospodárení sú:
–      Riziko nedostatočného súladu medzi získanými projektmi a
politickými prioritami GR HOME;
–      Riziko nízkej kvality zvolených projektov a nedostatočného
technického vykonávania projektu, čo znižuje vplyv programov; dôvodom sú
neprimerané výberové postupy, nedostatok odborných skúseností alebo
nedostatočné monitorovanie;
–      Riziko neefektívneho alebo nehospodárneho využívania pridelených
finančných prostriedkov, či už na granty (komplexnosť týkajúca
sa úhrady skutočných oprávnených nákladov spojená s obmedzenými
možnosťami administratívnej kontroly oprávnených nákladov) alebo na
verejné obstarávanie (v niektorých prípadoch obmedzený počet
hospodárskych poskytovateľov s požadovanými odbornými znalosťami
znamená nedostatok možností porovnať cenové ponuky);
–      Riziko týkajúce sa kapacity (najmä) menších organizácií účinne kontrolovať
výdavky, ako aj zabezpečiť transparentnosť vykonávaných
operácií.
–      Riziko straty dobrého mena Komisie v prípade odhalenia podvodu alebo
trestnej činnosti; systémy vnútornej kontroly tretích strán môžu
poskytnúť len čiastočnú vierohodnosť z dôvodu pomerne
veľkého počtu rôznych dodávateľov a príjemcov, pričom každý
z nich prevádzkuje svoj vlastný systém kontroly, ktorý je často pomerne
malý.
Očakáva
sa, že väčšina týchto rizík sa zníži vďaka lepšiemu zacieleniu
návrhov a využívaniu zjednodušených prvkov zahrnutých v novom nariadení o
rozpočtových pravidlách.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Zdieľané
hospodárenie:
Na úrovni
členských štátov predstavuje navrhovaná
architektúra systémov riadenia a kontroly rozvoj rámca, ktorý je v platnosti v
období 2007 – 2013 a zachováva väčšinu úloh vykonávaných v súčasnom
období vrátane administratívnych overovaní a overovaní na mieste, auditov
systémov riadenia a kontrol a auditov projektov. Následnosť týchto úloh sa
napriek tomu zmení, aby sa kontroly na mieste stali jasnou zodpovednosťou
zodpovedného orgánu ako neoddeliteľná súčasť prípravy na
vykonanie ročného zúčtovania.
Aby sa
posilnila zodpovednosť zodpovedných orgánov, budú akreditované
vnútroštátnym akreditačným orgánom, ktorý bude poverený neustálym
dohľadom nad týmito zodpovednými orgánmi. Očakáva sa, že zníženie
počtu orgánov, napr. zrušenie certifikačného orgánu, a zníženie
počtu fondov, prispeje k zníženiu administratívnej záťaže, zlepší
možnosti na vybudovanie pevnejšej administratívnej kapacity a umožní aj jasnejšie
rozdelenie zodpovedností.
K dnešnému
dňu nie je k dispozícii žiadny odhad týkajúci sa nákladov na kontroly v
rámci spoločného riadenia fondov v oblasti vnútorných vecí. Jediný
dostupný odhad súvisí s EFRR a Kohéznym fondom, kde sa náklady na úlohy týkajúce
sa kontrol (na vnútroštátnej úrovni s výnimkou nákladov Komisie) odhadujú na
približne 2 % celkových finančných prostriedkov vyčlenených v období
2007 – 2013. Tieto náklady sa týkajú týchto oblastí kontrol: 1 % sa týka
vnútroštátnej koordinácie a prípravy programu, 82 % sa týka riadenia programov,
4 % sa týkajú certifikácie a 13 % sa týka auditu.
Náklady na
kontrolu zvýšia tieto návrhy:
–      vytvorenie a prevádzka akreditačného orgánu a zmena systému vo
všeobecnosti;
–      predloženie vyhlásenia o hospodárení, ktoré je súčasťou
ročnej závierky;
–      kontroly na mieste, ktoré má vykonávať zodpovedný orgán;
–      potreba dodatočnej kontrolnej činnosti zo strany audítorských
orgánov na vykonanie auditu vyhlásenia o hospodárení.
Existujú však
aj návrhy, ktoré znížia náklady na kontrolu:
–      zanikne certifikačný orgán. Aj keď funkcie orgánu budú
čiastočne presunuté na zodpovedný orgán, umožní to členským
štátom ušetriť značnú časť nákladov týkajúcich sa
certifikácie z dôvodu lepšej administratívnej účinnosti, zníženej potreby
na koordináciu a zníženiu rozsahu auditov;
–      kontroly, ktoré bude vykonávať audítorský orgán, budú viac
orientované na opätovné vykonanie (vzorky) administratívnych kontrol na prvej
úrovni a kontrol na mieste vykonaných zodpovedným orgánom. Toto urýchli kontradiktórne
konanie a zabezpečí, že všetky potrebné kontroly budú vykonané pred
predložením ročnej závierky;
–      využívanie zjednodušených nákladov zníži administratívne náklady a
zaťaženie správcov aj príjemcov na všetkých úrovniach;
–      ročné zúčtovanie a skrátenie obdobia na overenie súladu na 36
mesiacov skráti obdobie, počas ktorého verejné správy a príjemcovia musia
uchovávať dokumenty na účely kontroly;
–      zavedenie tokov elektronickej komunikácie medzi Komisiou a
členskými štátmi bude povinné.
K tomu treba
pridať prvky zjednodušenia uvedené v odseku 2.2.1, ktoré tiež prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov, a teda predstavujú zníženie
rizika chybovosti a zníženie administratívnej záťaže Komisie.
Preto sa
celkovo očakáva, že tieto návrhy budú skôr viesť k opätovnému
rozdeleniu nákladov na kontroly ako k zvýšeniu alebo zníženiu. Očakáva sa
však, že toto opätovné rozdelenie nákladov (medzi úlohami a z dôvodu
primeraných kontrolných mechanizmov aj medzi členskými štátmi a
programami) umožní účinnejšie zmierňovanie rizika a lepšie a
rýchlejšie preukazovanie vierohodnosti.
Na úrovni
Komisie sa v prvej polovici programovacieho obdobia
neočakáva zníženie nákladov na hospodárenie a kontroly v rámci zdieľaného
hospodárenia. Je tak po prvé preto, lebo objem a oblasti politík, v prípade
ktorých sa uplatňuje zdieľané hospodárenie, sa v porovnaní so
súčasným obdobím rozšíria. Preto zachovanie rovnakých zdrojov si už bude
vyžadovať zvýšenie efektívnosti. Okrem toho bude prvé roky
charakterizovať súbeh mnohých dôležitých úloh, ktoré sa musia
vykonať, a to ukončenie programov na obdobie 2007 – 2013 (posledné
správy o ukončení sa majú predložiť do 31. marca 2016), politický
dialóg a schválenie viacročných vnútroštátnych programov na obdobie 2014 –
2020 a zriadenie nového systému ročného zúčtovania. V druhej polovici
obdobia sa potenciálne dostupné zdroje použijú na zlepšenie hodnotenia a
monitorovania.
Centralizované
hospodárenie
Pokiaľ
ide o centralizované hospodárenie, Komisia bude pokračovať v
uplatňovaní svojho súčasného systému kontroly, ktorý sa skladá s
nasledujúcich prvkov: dohľadu nad operáciami, ktorý vykonávajú
operačné riaditeľstvá, kontroly ex ante, ktorú vykonáva
oddelenie pre rozpočet a kontrolu a výbor pre interné postupy (JPS/HPC),
kontrol ex post týkajúcich sa grantov alebo auditov vykonávaných zložkou
pre vnútorný audit a/alebo útvarom pre vnútorný audit. V sektore kontrol ex post
sa uplatňuje „stratégia odhaľovania“ zameraná na odhaľovanie čo
najväčšieho počtu anomálií s cieľom vymáhať nesprávne
vyplatené sumy. Na základe tejto stratégie sa audity vykonávajú na vzorke
projektov vybratých takmer výlučne na základe analýzy rizika.
Vďaka
tejto kombinácii kontrol ex ante a ex post, ako aj
administratívnych kontrol a auditov na mieste, bola kvantitatívna priemerná
miera zostatkovej chybovosti v posledných rokoch nižšia ako 2 %. Preto sa
systém internej kontroly a jeho náklady považujú v rámci GR HOME za primerané
na dosiahnutie cieľa nízkej miery chybovosti.
V tomto rámci
však GR HOME bude pokračovať v skúmaní možností na zlepšenie riadenia
a zvýšenie jednoduchosti. Všetky zjednodušené možnosti, ktoré sú k dispozícií v
novom nariadení o rozpočtových pravidlách, sa budú používať čo
najviac, keďže sa očakáva, že prispejú k zníženiu administratívnej záťaže
príjemcov a zároveň predstavujú zníženie rizika chybovosti a
administratívnej záťaže Komisie.
Nové prvky
V rámci
návrhov sa plánujú nové prvky financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, napr.
lepšie využitie odborných znalostí existujúcich agentúr EÚ, rozvoj vonkajšieho
rozmeru a posilnenie núdzových mechanizmov.
Tieto prvky si budú vyžadovať nové metódy riadenia a kontroly v oblasti GR
HOME.
Sumy, ktoré budú vyčlenené na tieto nové prvky, ešte nie sú pevne
stanovené, ale pravdepodobne nebudú vysoké v porovnaní s celkovým
rozpočtom pre vnútorné veci. Bude však veľmi dôležité čo najskôr
v rámci obdobia stanoviť vnútorné metódy a pracovné mechanizmy na
vykonávanie týchto nových úloh v plnom súlade so zásadami riadneho
finančného hospodárenia.
Uvedená
analýza jasne poukazuje na to, že napriek všetkým zavedeným zjednodušeniam je
potrebné posilniť úroveň ľudských zdrojov potrebných na plnenie
zvýšeného rozpočtu pre GR HOME.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli
pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli interne prerozdelení v rámci
GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť
riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v
závislosti od rozpočtových obmedzení.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
Okrem
uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov GR HOME
vypracuje stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie
pre boj proti podvodom (CAFS), ktorá bola prijatá 24. júna 2011, s cieľom
zabezpečiť, okrem iného, aby vnútorné kontroly GR HOME týkajúce sa
boja proti podvodom boli úplne zosúladené so stratégiou CAFS a aby prístup GR
HOME k riadeniu rizík v oblasti podvodov bol zameraný na identifikáciu
rizikových oblastí podvodov a primeraných reakcií. V prípade potreby sa
zriadia siete skupín a primerané nástroje IT zamerané na analýzu prípadov
podvodov týkajúcich sa fondov.
Pokiaľ
ide o zdieľané hospodárenie, stratégia Komisie pre boj proti podvodom
jasne identifikuje potrebu návrhov nariadení Komisie na obdobie 2014 – 2020 a
potrebu požiadať členské štáty o zavedenie opatrení na
predchádzanie podvodom, ktoré sú účinné a primerané identifikovanému
riziku podvodu. Súčasný návrh v článku 5 zahŕňa jasnú
požiadavku pre členské štáty predchádzať nezrovnalostiam, odhaľovať
a naprávať ich a podávať správy Komisii. Ďalšie podrobnosti
týkajúce sa týchto povinností budú súčasťou podrobných pravidiel o
fungovaní zodpovedného orgánu, ako sa plánuje v článku 24 ods. 5 písm. c).

Okrem toho
opätovné použitie finančných prostriedkov pochádzajúcich z finančných
opráv založených na zisteniach Komisie alebo Európskeho dvora audítorov je
jasne uvedené v článku 41.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca   || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo || DRP ([30]) || krajín EZVO[31] || kandidátskych krajín[32] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 ||   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo Okruh 3 || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 18 01 04 aa Fond pre azyl a migráciu – Technická pomoc || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 3 || 18 02 aa Fond pre azyl a migráciu || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 GR HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky (v bežných cenách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa  Fond pre azyl a migráciu || Záväzky || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || – || 3 851,439
 Platby || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 ||   || 3 851,439
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov [33] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 01 aa Fond pre azyl a migráciu ||   || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 ||   || 18,500
 Rozpočtové prostriedky pre GR HOME SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 519,992 || 530,392 || 541,000 || 551,820 || 562,856 || 574,113 || 588,766 ||   || 3 868,939
 Platby || =2+2a +3 || 92,585 || 105,323 || 273,344 || 423,290 || 535,181 || 545,885 || 556,803 || 1 336,528 || 3 868,939
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
Vzhľadom na
to, že vo vykonávaní Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť
existujú spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým
členským štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR
HOME sa v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre
azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
Preto údaje
v nižšie uvedenej tabuľke súvisiace s hlavou V zodpovedajú
celkovým administratívnym výdavkom, ktoré sa považujú za potrebné na
zabezpečenie riadenia obidvoch fondov v rámci GR HOME,
a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
 GR: HOME ||
  Ľudské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 GR HOME SPOLU || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044 || 165,589
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||   || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 Viacročného finančného rámca || Záväzky || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh si vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené ďalej:
Politika v oblasti vnútorných vecí sa vykonáva najmä prostredníctvom zdieľaného
hospodárenia. Zatiaľ čo priority výdavkov sa stanovujú na úrovni EÚ,
skutočné každodenné hospodárenie je v rukách zodpovedných orgánov na
vnútroštátnej úrovni. O spoločných ukazovateľoch výstupu a
cieľoch budú Komisia a zodpovedné orgány rozhodovať spoločne ako
súčasť ich vnútroštátnych programov, pričom schvaľovať
ich bude Komisia. Je preto zložité určiť ciele výstupov pred
vypracovaním, prerokovaním a schválením programov v rokoch 2013/2014.
Pokiaľ ide o centralizované hospodárenie, GR HOME nemôže poskytnúť
ani vyčerpávajúci zoznam všetkých výstupov, ktoré treba dosiahnuť
prostredníctvom finančnej pomoci z fondov, ich priemerné náklady a
počet, ako sa požaduje v tejto časti. V súčasnosti neexistujú
žiadne štatistické nástroje, ktoré by umožnili vypočítať významné priemerné
náklady na základe súčasných programov, a takéto presné vymedzenie by bolo
v rozpore so zásadou, že budúci program by mal poskytovať dostatočnú
flexibilitu na to, aby sa prispôsobil politickým prioritám v období 2014 –
2020. Týka sa to najmä pomoci v núdzových situáciách a núdzových opatrení
v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami.
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupov[34] || Priemerné náklady výstupov || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1…[35] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ Návrh si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Vzhľadom na
to, že vo vykonávaní Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť
existujú spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým
členským štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR
HOME sa v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre
azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
–
Preto údaje v nižšie uvedenej tabuľke
súvisiace s hlavou V zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom, ktoré
sa považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov v rámci
GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) HOME
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca[36] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUHU 5[37] viacročného finančného rámca[38] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatné výdavky administratívnej povahy || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.

3.2.3.2.
 Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke: Použité údaje za rok n budú údaje za
rok 2011.
Vzhľadom na
to, že vo vykonávaní Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť
existujú spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým
členským štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR
HOME sa v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre
azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
–
Preto údaje v nižšie uvedenej tabuľke
súvisiace s hlavou V zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom, ktoré
sa považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov
v rámci GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) HOME ||
 || 18 01 01 01 (sídlo a kancelárie zastúpenia Komisie) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (delegácie) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[39] ||
 || 18 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa [40] || – sídlo[41] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli
interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Sumy
a zápočty budú prispôsobené v prípade procesu externalizácie na
výkonnú agentúru.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci v sídle || Úlohy, ktoré sa majú vykonať, pozostávajú zo všetkých úloh potrebných na riadenie finančného programu, ako napríklad: – poskytnutie vstupu pre rozpočtový postup,               – uskutočnenie politického dialógu s členskými štátmi,               – príprava ročných pracovných programov/finančných rozhodnutí, stanovenie ročných priorít, schválenie vnútroštátnych programov,              – riadenie vnútroštátnych programov, výzvy na predkladanie ponúk a výzvy na verejné obstarávanie a následné výberové konania,   komunikácia so zainteresovanými stranami (potenciálnymi/aktuálnymi príjemcami, členskými štátmi atď.), – vypracovanie usmernení pre členské štáty  , – operačné a finančné riadenie projektov,       – vykonávanie kontrol, ako sa už uviedlo (overovanie ex ante, výbor pre obstarávanie, audity ex post, interný audit, účtovná závierka),            – účtovníctvo,      – vypracovanie a riadenie nástrojov IT na riadenie grantov a vnútroštátnych programov,            – monitorovanie a podávanie správ o dosiahnutí cieľov vrátane výročných správ o činnosti a správ povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním.
 Externí zamestnanci || Ich úlohy sú podobné tým, ktoré vykonávajú úradníci a dočasní zamestnanci, s výnimkou úloh, ktoré nemôžu vykonávať externí zamestnanci
 Zamestnanci v delegáciách || S cieľom podporiť vykonávanie politiky v oblasti vnútorných vecí, a najmä pokiaľ ide o jej vonkajší rozmer, musia mať delegácie EÚ dostatočné odborné znalosti o oblasti vnútorných vecí. Mohlo by ísť o zamestnancov z Európskej komisie a/alebo z Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.

3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným
rámcom

–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s nasledujúcim viacročným
finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v programovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v programovaní a
uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.[42]
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
þ Návrh poskytuje možnosť spolufinancovania európskych potrieb
financovania. Presný objem finančných prostriedkov nemožno
vyčísliť. V nariadení sa stanovujú maximálne miery
spolufinancovania diferencované v súlade s typmi opatrení:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || zatiaľ neurčené || zatiaľ neurčené || zatiaľ neurčené || zatiaľ neurčené || zatiaľ neurčené || zatiaľ neurčené || zatiaľ neurčené ||

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s. 1.
[2]               KOM(2010)171 v konečnom znení z 20. apríla 2010.
[3]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[4]               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.
573/2007/ES (Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 1).
[5]               Rozhodnutie Rady 2007/435/ES (Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2007,
s. 18).
[6]               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.
575/2007/ES (Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 45).
[7]               „Preskúmanie rozpočtu EÚ“, KOM(2010) 700,
19.10.2010.
[8]               Údaje, ktoré zhromaždil Eurostat podľa nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o štatistike
Spoločenstva o migrácii a medzinárodnej ochrane.
[9]               Trojročné preskúmanie nariadenia
o rozpočtových pravidlách zavádza zmeny v zásadách
zdieľaného hospodárenia, ktoré je nutné zohľadniť.
[10]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[11]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[12]             Ú. v. EÚ L 304 30.9.2004, s. 12.
[13]             Ú. v. EÚ L 132, 39.5.2010, s. 11.
[14]             KOM(2005) 388 v konečnom znení.
[15]             Ú. v. EÚ L 348, 24.12.2008, s. 98.
[16]             Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1.
[17]             Údaje, ktoré zhromaždil Eurostat podľa nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o štatistike
Spoločenstva o migrácii a medzinárodnej ochrane.
[18]             Ú. v. ES L 212, 7.8.2001, s. 12.
[19]             Ú. v. EÚ L 131, 21.5.2008, s. 7.
[20]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[21]             Ú. v. EÚ , , s. .
[22]             Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 1.
[23]             Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 45.
[24]             Ú. v. EÚ L 168, 28.6.2007, s. 18.
[25]             Návrh Komisie – Nariadenie o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie (KOM(2010)
815 v konečnom znení z 22.12.2010). Tento návrh predstavuje
formálne stiahnutie predchádzajúcich legislatívnych návrhov Komisiou KOM(2010)
71 v konečnom znení a KOM(2010) 260 v konečnom znení.
[26]             ABM: Riadenie založené na činnosti – ABB:
Zostavovanie a plnenie rozpočtu založené na činnostiach.
[27]             Ako je uvedené v článku 49 ods. 6 písm. a) alebo
b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[28]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[29]             Ako je uvedené v článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[30]             DRP = Diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
Nediferencované rozpočtové prostriedky
[31]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[32]             Kandidátske krajiny a prípadne kandidátske krajiny zo
západného Balkánu.
[33]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu financovania vykonávania programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“) nepriameho a priameho výskumu.
[34]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[35]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2 „Osobitné
ciele“…"
[36]             Celkové finančné krytie podľa konečného
vyčlenenia prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane
úradníkov a externých zamestnancov
[37]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu financovania vykonávania programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“) nepriameho a priameho výskumu.
[38]             Externí zamestnanci financovaní z pôvodných
rozpočtových riadkov podľa konečného vyčlenenia
prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane externých
zamestnancov v sídle a v delegáciách
[39]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci dočasného
zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec;
VNE = vyslaný národný expert.
[40]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[41]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).
[42]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[43]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j.
hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.