				|

		52011PC0425

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o spoločnej rybárskej politike /* KOM/2011/0425 v konečnom znení - 2011/0195 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·      Všeobecný kontext
Komisia v roku 2009 zanalyzovala fungovanie
spoločnej rybárskej politiky (ďalej aj „SRP“), a to na základe
Zelenej knihy o reforme spoločnej rybárskej politiky[1]. Komisia
dospela k záveru, že napriek pokroku dosiahnutému od reformy z roku 2002 sa
nepodarilo uskutočniť ciele spočívajúce v dosiahnutí
udržateľného rybného hospodárstva vo všetkých jeho rozmeroch
(environmentálnom, hospodárskom a sociálnom) a že v zelenej knihe sa identifikoval
celý rad štrukturálnych nedostatkov súčasnej SRP. Európsky parlament a
Rada ministrov podporili tento záver.
Celkové posúdenie zo zelenej knihy sa takisto
potvrdilo v mnohých príspevkoch v rámci verejnej konzultácie (od apríla 2009 do
novembra 2010), ako aj v konkrétnych štúdiách a hodnoteniach, ktoré prispeli k
identifikovaniu slabých miest, ktoré je prostredníctvom reformy potrebné
vyriešiť.
·      Dôvody a ciele návrhu
Spoločná rybárska politika si vyžaduje
zásadnú reformu, a to prostredníctvom zrušenia aktuálneho nariadenia Rady (ES)
č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom
využívaní zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v
oblasti rybolovu
a jeho nahradenia novou SRP prijatou Európskym parlamentom
a Radou na základe tohto návrhu, pričom k tomuto nahradeniu dôjde 1.
januára 2013.
Hlavnými problémami SRP sú:
–
Nedostatočné zameranie v rámci cieľov
environmentálnej, hospodárskej a sociálnej udržateľnosti.
–
Neprijateľne vysoké miery odvrhovania úlovkov.
–
Nadmerná kapacita flotíl, nadmerný výlov, príliš
vysoký celkový povolený výlov a nízka miera plnenia požiadaviek viedli k tomu,
že veľká väčšina zásob v EÚ trpí nadmerným výlovom.
–
Nízka ziskovosť a nízka hospodárska
odolnosť výrazného počtu flotíl.
–
Nedostatočné začlenenie environmentálnych
aspektov do politiky.
–
Nedostatok spoľahlivých údajov potrebných na
posúdenie všetkých zásob a flotíl.
–
Rozsiahla finančná pomoc z verejných zdrojov
určená pre rybné hospodárstvo, ktorá neprispieva k dosiahnutiu cieľov
SRP.
–
Nízka príťažlivosť rybolovných
činností a úpadok niektorých pobrežných spoločenstiev závislých od
rybolovu.
–
Mikroriadenie na úrovni Únie na osi zhora nadol,
nedostatok flexibility a prispôsobenia sa miestnym a regionálnym podmienkam.
–
Nedostatočný rozvoj akvakultúry v Únii.
–
Právne predpisy a riadenie sú nákladné a mimoriadne
zložité, čím sa podporuje ich nedostatočné plnenie.
–
Obchodná politika, ktorá musí reagovať na
výzvy v podobe globalizácie a rastúcej vzájomnej závislosti.
Tento návrh nového základného nariadenia je
oprávnený, keďže je potrebné:
–
spresniť ciele SRP,
–
posilniť súlad politických iniciatív, na ktoré
sa vzťahuje SRP,
–
lepšie zachovať morské biologické zdroje,
najmä pokiaľ ide o viacročné plány riadenia rybného hospodárstva, a
ukončiť odvrhovanie úlovkov,
–
prispieť k ekosystémovým a environmentálnym
politikám v rámci SRP,
–
stanoviť v rámci piliera ochrany
regionalizáciu opatrení, a to na základe jednotlivých morských oblastí,
–
optimalizovať zber údajov a získavanie
vedeckých odporúčaní ako základu pre politiku ochrany zásob,
–
v plnej miere integrovať vonkajšiu politiku do
SRP,
–
podporovať rozvoj akvakultúry,
–
zreformovať politiku spoločného trhu v
rámci SRP,
–
do roku 2014 stanoviť právny rámec pre nový
finančný nástroj podporujúci ciele SRP a agendy EÚ 2020,
–
ďalej posilniť a zjednodušiť účasť
zainteresovaných strán,
–
začleniť nedávno prijatý režim kontroly
do SRP.
Celkovým cieľom návrhu je zaistiť
rybolovné a akvakultúrne činnosti, ktoré poskytujú dlhodobo
udržateľné environmentálne podmienky, a prispieť k dostupnosti
potravinových zásob. Táto politika sa zameriava na to, aby sa najneskôr od roku
2015 začalo uplatňovať využívanie živých morských biologických
zdrojov, ktorým sa zdroje rýb obnovujú a zachovávajú na úrovniach, ktoré dokážu
poskytnúť maximálny udržateľný výnos. V rámci SRP sa pri riadení
rybného hospodárstva uplatňuje prístup založený na zásade predchádzania
škodám a ekosystémový prístup.
Komisia v spojení s týmto návrhom príjme
strešné oznámenie o budúcej spoločnej rybárskej politike, návrh nariadenia
o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybného hospodárstva a
akvakultúry, oznámenie o vonkajšom rozmere SRP a správu o konkrétnych
častiach nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o
ochrane a trvalo udržateľnom využívaní zdrojov rybného hospodárstva v
rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu.
·      Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002
z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní
zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu
predstavuje aktuálny všeobecný regulačný rámec pre SRP. Tento návrh by mal
nahradiť uvedené nariadenie.
Nariadenie Rady (ES) č. 850/98
z 30. marca 1998 o zachovaní zdrojov rybolovu
prostredníctvom technických opatrení na ochranu mláďat morských
organizmov[2].
Nariadenie Rady (ES) č. 104/2000
zo 17. decembra 1999 o spoločnej organizácii trhov
s výrobkami rybolovu a akvakultúry[3].
Nariadenie Rady (ES) č. 2187/2005 z 21.
decembra 2005 na ochranu zdrojov rybolovu vo vodách Baltského mora, Beltov a
Øresundu prostredníctvom technických opatrení, ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie (ES) č. 1434/98 a zrušuje nariadenie (ES)
č. 88/98[4].
Nariadenie Rady (ES) č. 1198/2006 z
27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo[5].
Nariadenie Rady (ES) č. 1967/2006
z 21. decembra 2006 o riadiacich opatreniach pre trvalo
udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva v Stredozemnom
mori, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS)
č. 2847/93 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES)
č. 1626/94[6].
Nariadenie Rady (ES) č. 199/2008 z 25.
februára 2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie
údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva
súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva[7].
Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29.
septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na
zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na
odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú
nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č.
601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č.
1447/1999[8].
Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20.
novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na
zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti
rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES)
č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č.
768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č.
388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007,
(ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia
(EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006[9].
Rozhodnutie Rady (ES)
č. 2004/585 z 19. júla 2004, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné
rady v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[10].
·      Súlad s inými politikami a cieľmi Únie
Návrh a jeho ciele sú v súlade s inými
politikami Únie, najmä environmentálnou, sociálnou, regionálnou, rozvojovou,
poľnohospodárskou, trhovou, obchodnou a finančnou politikou,
politikou v oblasti výskumu a inovácií, zdravia a ochrany spotrebiteľa a
cieľmi týchto politík.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU
·
Konzultácie so zainteresovanými stranami

Metódy konzultácie, hlavné cieľové
sektory a všeobecný profil respondentov
V rámci konzultácie o reforme, ktorá sa
vykonala v rokoch 2009 a 2010, sa prostredníctvom internetových príspevkov a
celého radu diskusných stretnutí so zainteresovanými stranami odhalila
skutočnosť, že reforma sa teší všeobecnej podpore. Svoje stanoviská k
zelenej knihe predložili aj Európsky parlament, Európsky hospodársky
a sociálny výbor a Výbor regiónov. Rada ministrov diskutovala o reforme
niekoľkokrát. Verejná konzultácia sa zhrnula v dokumente s názvom Zhrnutie
konzultácií o reforme spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva[11].

Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým sa
zohľadnili
Reakcie sa zameriavali najmä na zjednodušenie,
prispôsobenie rozhodovania Lisabonskej zmluve, posilnenie dlhodobého prístupu k
ochrane a riadeniu zdrojov vrátane riešenia problému odvrhovania úlovkov a na
regionalizáciu, ďalšie zvýšenie účasti zainteresovaných strán a
vyššiu mieru zodpovednosti daného odvetvia. Sú to najmä členské štáty,
ktoré všeobecne chápu relatívnu stabilitu ako ústredný pilier SRP. Drobný a
pobrežný rybolov sa považujú za dôležité, ale myšlienke diferencovania režimu
nad rámec súčasných právnych ustanovení sa dostalo len obmedzenej podpory.
Trhovejšie prístupy k riadeniu flotíl a politike trhu chápali mnohé strany ako
užitočné hnacie sily udržateľnosti. Pokiaľ ide o vonkajšiu
politiku a medzinárodné opatrenia, uznala sa potreba ich úplného zosúladenia so
zásadami a cieľmi SRP. Výraznej podpory sa dostalo prísnejšiemu zacieleniu
finančných prostriedkov z verejných zdrojov na ciele politiky. V mnohých
príspevkoch za zdôraznil význam akvakultúry.
Komisia pri príprave návrhu náležite
zohľadnila príspevky z konzultácie, najmä príspevky týkajúce sa vytvorenia
environmentálnych podmienok pre udržateľnosť a konsolidáciu
cieľa spočívajúceho v dosiahnutí maximálneho udržateľného
výnosu, príspevky týkajúce sa posilnenia dlhodobého výhľadu,
regionalizácie a ďalšej účasti zainteresovaných strán a zavedenia
trhovejších nástrojov, pričom sa zohľadnia osobitné charakteristiky
drobných flotíl. V návrhu sa odráža aj význam akvakultúry.
·      Získavanie a využívanie odborných posudkov
Pri príprave návrhov sa popri celom rade
štúdií a výskumných projektov použili externé odborné posudky, ako aj
existujúce poznatky v oblasti danej politiky, okrem iného (každoročné)
odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum mora a Vedeckého, technického a
hospodárskeho výboru pre rybolov. Verejne dostupné odporúčania odborníkov
a štúdie sú uverejnené na webovej lokalite GR MARE.
·      Posúdenie vplyvu
Pokiaľ ide o posúdenie vplyvu,
identifikovali sa rôzne možnosti balíka reforiem SRP. Vo všetkých možnostiach
sa environmentálna udržateľnosť uvádza ako podmienka celkovej
udržateľnosti. Analýzu vplyvov metodicky podporovali ukazovatele
výkonnosti, ktorými sa merali vplyvy možností. Vplyvy všetkých možností sa
analyzovali a porovnávali s analýzou tzv. možnosti status quo. Tým sa
umožnilo určiť dve uprednostňované možnosti uvedené v správe
týkajúcej sa posúdenia vplyvu. Obe možnosti sú si podobné tým, že sa
zameriavajú na environmentálnu udržateľnosť, pričom sú
dostatočne flexibilné na to, aby odvetviu rybolovu poskytli
dostatočný čas na prispôsobenie sa ambicióznym environmentálnym
cieľom.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právny základ
Článok 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie.
Zásada subsidiarity
Ustanovenia návrhu vzťahujúce sa na
ochranu morských biologických zdrojov patria do výlučnej právomoci Únie, a
preto sa v prípade týchto ustanovení neuplatňuje zásada subsidiarity.
Ustanovenia návrhu vzťahujúce sa na
akvakultúru a potrebu stanoviť strategické usmernenia Únie týkajúce sa
spoločných priorít a cieľov v rámci rozvoja akvakultúrnych
činností patria do spoločnej právomoci Únie a členských štátov.
Nezáväzné strategické usmernenia Únie budú tvoriť základ viacročných
strategických plánov, pričom sa zohľadní skutočnosť, že
strategické rozhodnutia vykonané na vnútroštátnej úrovni môžu mať vplyv na
rozvoj akvakultúrnych činností v susedných členských štátoch.
Ustanovenia návrhu vzťahujúce sa na spoločnú organizáciu trhu patria
do spoločnej právomoci Únie a členských štátov. Medzi ciele v oblasti
spoločnej organizácie trhu patria: posilnenie konkurencieschopnosti
odvetvia rybného hospodárstva a akvakultúry Únie, zlepšenie transparentnosti
trhov a prispenie k zaisteniu rovnakých podmienok pre všetky produkty, s
ktorými sa v Únii obchoduje. Na dosiahnutie týchto cieľov je potrebné aby
opatrenia, ktoré sa vzťahujú na organizáciu tohto odvetvia vrátane
opatrení týkajúcich sa stabilizácie trhov a obchodných noriem, a opatrenia,
ktoré sa vzťahujú na požiadavky informovania spotrebiteľov, boli
konzistentné v celej Únii. Návrh teda dodržiava zásadu subsidiarity.
Zásada proporcionality
 Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu:
 Spoločná rybárska politika je spoločnou politikou a preto by sa mala vykonávať prostredníctvom nariadenia, ktoré prijme Európsky parlament a Rada. Na dosiahnutie základného cieľa, ktorým je zaistenie odvetvia rybolovu a odvetvia akvakultúry, ktoré poskytujú dlhodobo udržateľné hospodárske, environmentálne a sociálne podmienky a prispievajú k dostupnosti potravinových zásob, je potrebné a vhodné, aby sa stanovili pravidlá ochrany a využívania morských biologických zdrojov. Toto nariadenie nepresahuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. Členské štáty budú mať prostredníctvom navrhovaného regionalizovaného prístupu právomoc prijímať ochranné a technické opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie hlavných cieľov a čiastkových cieľov stanovených v nariadení, ktoré prijme zákonodarný orgán Únie, a to na základe dostupnej škály opatrení v rámci ochrannej politiky SRP. Vytvorí sa tým regionálna flexibilita pri uplatňovaní právnych predpisov Únie. Členské štáty majú naďalej úplnú voľnosť rozdeliť rybolovné možnosti, ktoré im pridelila Rada, medzi regióny alebo prevádzkovateľov tak, ako to považujú za vhodné, takže členské štáty majú dostatočný manévrovací priestor pre rozhodnutia týkajúce sa spoločensko-hospodárskeho modelu, ktorý si zvolili na využívanie svojich pridelených rybolovných možností.
4.           VOLITEĽNÉ PRVKY
·      Podrobné vysvetlenie návrhu
Komisia v tomto návrhu zavádza výrazné zmeny
SRP. V tejto časti sa návrh podrobne vysvetľuje.
Všeobecné ustanovenia
Celkovým cieľom SRP je zaistiť, aby
rybolovné a akvakultúrne činnosti poskytovali dlhodobo udržateľné
environmentálne podmienky, ktoré sú predpokladom pre dosiahnutie hospodársky a
sociálne udržateľného odvetvia rybolovu, ktoré prispieva k dostupnosti
potravín. Z posúdenia vplyvu vyplýva, že ambiciózne ciele (zdroje do roku 2015
splnia medzinárodný záväzok Únie spočívajúci v dosiahnutí maximálneho
udržateľného výnosu) môžu viesť k dôležitému celkovému zlepšeniu
zásob, čo zas povedie k výraznému zlepšeniu hospodárskeho a sociálneho
aspektu. Tieto priaznivé výsledky posúdenia vplyvu zdôrazňujú hypotézu, že
ekologická udržateľnosť je predpokladom dlhodobej hospodárskej a
sociálnej udržateľnosti.
Zníženie neželaných úlovkov, ukončenie
odvrhovania úlovkov a zníženie nepriaznivých vplyvov na morské ekosystémy na
minimum povedie v kombinácii s prístupom založeným na zásade predchádzania
škodám a ekosystémovým prístupom k dobrému environmentálnemu stavu morí, ktorý
sa požaduje v rámcovej smernice o morskej stratégii.
Prístup k vodám
V návrhu sa potvrdzuje zásada rovnocenného
prístupu k vodám a aj plavidlám tretích krajín sa poskytuje rovnocenný prístup
k vodám Únie.
Komisia navrhuje zachovať súčasné
obmedzenia v oblasti práva loviť v rámci 12 námorných míľ do roku
2022. Týmito obmedzeniami sa znížilo rybolovné zaťaženie v biologicky
najcitlivejších oblastiach a prispelo sa nimi k hospodárskej stabilite drobných
pobrežných rybolovných činností.
Komisia navrhuje zaviesť v tomto
nariadení osobitné obmedzenia vzťahujúce sa na pásmo 100 námorných
míľ od Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov, ktoré sú v
súčasnosti stanovené v nariadení Rady (ES) č. 1954/2003[12]. Dôvodom
týchto obmedzení v súlade s článkom 349 zmluvy je ochrana citlivej
biologickej situácie vôd v okolí týchto ostrovov, pričom sa
zohľadňuje štrukturálna, sociálna a hospodárska situácia a potreba
zachovať miestne hospodárstvo týchto ostrovov.
Ochrana morských biologických zdrojov
Ochrana morských biologických zdrojov je
základným pilierom pre dosiahnutie cieľov SRP.
Viacročné plány riadenia na riadenie
zdrojov na úrovniach, pri ktorých je možné dosiahnuť maximálny
udržateľných výnos, sú kľúčom k ochrane. Ak je to možné, je
potrebné, aby sa z nich stali plány založené na rybnom hospodárstve –
väčšie množstvo zásob sa obsiahne v menšom množstve plánov. Zásoby, na
ktoré sa nevzťahujú plány, sa riadia tak, že Rada stanoví rybolovné
príležitosti, a inými opatreniami.
Druhým ústredným prvkom návrhu ochrany je
ukončenie odvrhovania úlovkov a zníženie neželaných úlovkov. V tomto
návrhu sa zavádza povinnosť vyložiť všetky úlovky konkrétnych zásob,
pričom sa stanovuje presný časový plán implementácie a isté sprievodné
opatrenia.
Návrh sa takisto vzťahuje na hlavné
zásady technických ochranných opatrení, ktoré sa v prípade rybného hospodárstva
uplatňujú.
Pokiaľ ide o viacročné plány a
technické ochranné opatrenia, Komisia počíta s tým, že spoluzákonodarcovia
upustia od mikroriadenia. Je potrebné, aby sa v právnych predpisoch Únie
upravujúcich tieto plány a opatrenia vymedzili základné prvky, ako napr.
rozsah, ciele, ukazovatele pre hodnotenie a časové plány. Komisia navrhuje
decentralizáciu, ktorou sa členské štáty môžu oprávniť prijímať
ochranné a technické opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie hlavných
cieľov a čiastkových cieľov, pričom použijú škálu opatrení,
ktoré sú k dispozícii v rámci politiky ochrany. Politika tým získa regionálnu
flexibilitu a zjednoduší sa. Návrh obsahuje ustanovenia na zaistenie toho, aby
dotknuté členské štáty prijali opatrenia, ktoré sú zlučiteľné a
efektívne. Komisia pre prípady, keď sa členské štáty nedokážu
dohodnúť, alebo keď sa nedarí dosiahnuť ciele, zriaďuje
bezpečnostný mechanizmus.
Ustanovenia týkajúce sa núdzových opatrení v
prípadoch, keď je ohrozená ochrana morských biologických zdrojov, buď
na žiadosť členského štátu alebo na základe iniciatívy Komisie, sa
zachovávajú a v kontexte povinností vyplývajúcich z právnych predpisov Únie v
oblasti životného prostredia sa zavádza nové ustanovenie pre opatrenia
vzťahujúce sa na rybné hospodárstvo. Existujúce oprávnenie členských
štátov prijímať ochranné opatrenia v rámci zóny 12 námorných míľ a
opatrenia uplatniteľné výlučne na rybárske plavidlá plaviace sa pod
vlajkou týchto štátov sa v návrhu zachovávajú.
Prístup k zdrojom
Zavedenie systému prevoditeľných
rybolovných povolení bude predstavovať významnú hnaciu silu pre úpravu
kapacity flotily. Z posúdenia vplyvu vyplynuli jasné priaznivé a výrazné
prínosy takéhoto systému prevoditeľných rybolovných povolení k odstráneniu
nadmernej kapacity a k zlepšeniu hospodárskych výsledkov odvetvia rybolovu.
V návrhu sa od roku 2014 pre všetky plavidlá s
výnimkou plavidiel menších ako 12 metrov s pasívnym výstrojom zavádza povinný
systém prevoditeľných rybolovných povolení (vzťahujúcich sa na
rybolovné možnosti v prípade regulovaných zásob). Vzhľadom na osobitné
charakteristiky a sociálno-hospodársku zraniteľnosť niektorých flotíl
zameraných na drobný rybolov sa rozhodnutie o zavedení prevoditeľných
rybolovných povolení pre ostatné plavidlá ponechá na členské štáty.
Členské štáty môžu prevoditeľné rybolovné povolenia upraviť tak,
aby zaistili úzke prepojenie medzi plavidlami a rybárskymi spoločenstvami
(napríklad prostredníctvom prevoditeľnosti len v rámci daného segmentu
flotily) a aby zabránili špekuláciám. S cieľom dodržiavať a
zachovať relatívnu stabilitu je možné, že prevoditeľnosť týchto
povolení sa bude obmedzovať na plavidlá plaviace sa pod rovnakou vlajkou.
Členské štáty môžu vytvoriť rezervu a zaviesť poplatok za
povolenia, pričom za normálnych podmienok ich môžu stiahnuť až po
uplynutí ich platnosti alebo ak ich stiahnutie včas oznámia.
Riadenie kapacity rybolovu
Všeobecná povinnosť členských štátov
prispôsobiť kapacitu flotily rybolovným možnostiam sa zachováva.
Naďalej je potrebná základná politika riadenia flotily s celkovými stropmi
kapacity rybolovu stanovenými Komisiou pre každý členský štát. Prevoditeľné
rybolovné povolenia urýchlia znižovanie kapacity flotily, čím sa
zdôvodňuje, prečo by členským štátom malo byť povolené
vyňať plavidlá s takýmito povoleniami zo stropov kapacity. Počas
obdobia, keď je stále možné vyradenie plavidiel s pomocou z verejných
zdrojov v rámci Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, musia naďalej
zostať v platnosti ustanovenia týkajúce sa zníženia kapacity flotily.
Registrami flotíl vedenými členskými štátmi a Komisiou sa zaistí
informované monitorovanie a riadenie flotíl.
Vedecké poznatky ako základ riadenia
rybného hospodárstva
Spoľahlivé a úplné údaje, tak na
účely vedeckých odporúčaní, ako aj na účely vykonávania a
kontroly, majú pre dobre fungujúce riadenie rybného hospodárstva centrálny
význam. V návrhu sa stanovujú základné pravidlá a povinnosti vzťahujúce sa
na členské štáty, pokiaľ ide o zber údajov, ich spravovanie a
dostupnosť, a ustanovenia týkajúce sa prístupu Komisie k týmto údajom.
Potreba koordinácie zberu údajov medzi členskými štátmi v
decentralizovanom kontexte je hlavným dôvodom, prečo Komisia zavádza v
rámci zberu údajov povinnosť regionálnej koordinácie.
S cieľom zlepšiť kvalitu,
koherentnosť a synergiu vedeckého úsilia v oblasti, na ktorú sa
vzťahuje rybárska politika, sa v návrhu takisto zavádzajú ustanovenia, na
základe ktorých majú členské štáty prijať vnútroštátne programy zberu
údajov v oblasti rybného hospodárstva a vedecké a inovačné programy v
tejto oblasti a tieto programy navzájom koordinovať, najmä vzhľadom
na výskumný a inovačný rámec Únie.
Vonkajšia politika
Vonkajšia politika je začlenená do SRP s
cieľom zaistiť súlad jej cieľov s celkovými zásadami a
cieľmi SRP. Únia sa aktívne zúčastňuje na práci regionálnych
organizácii pre riadenie rybného hospodárstva (Regional Fisheries Management
Organizations – RFMO), ako aj medzinárodných multilaterálnych orgánov (OSN,
FAO), a to s cieľom posilniť ich a zvýšiť ich výkonnosť pri
riadení a ochrane medzinárodných zásob rýb. Únia sa zasadzuje za stanoviská
vytvorené na základe najlepších dostupných vedeckých posudkov, prispievanie k
vytvoreniu vedomostnej základe a spoluprácu s cieľom posilniť
dodržiavanie požiadaviek v medzinárodnom kontexte.
Vzťahy s tretími krajinami
prostredníctvom dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve sú ďalším
nástrojom na medzinárodnú propagáciu zásad a cieľov SRP. Dohodami o
udržateľnom rybnom hospodárstve, ktoré zodpovedajú cieľom rozvojovej
politiky a ktoré sa zameriavajú na udržateľné a transparentné riadenie
zdrojov, monitorovanie, dohľad a kontrolu, sa prispieva k vytvoreniu
spoľahlivého rámca pre správu vecí verejných v danej partnerskej krajine.
Zaisťuje sa nimi, aby sa využívanie rybolovných zdrojov
uskutočňovalo na základe spoľahlivých vedeckých odporúčaní,
pričom sa bude zameriavať len na nadmerné zdroje, ktoré partnerská
krajina nedokáže alebo nemá záujem loviť. Na základe dohôd o
udržateľnom rybnom hospodárstve sa partnerským krajinám poskytuje za
udelenie prístupu k ich zdrojom rýb kompenzácia a za vykonávanie ich vlastnej
udržateľnej rybárskej politiky sa im poskytuje finančná pomoc.
Akvakultúra
V rámci SRP by sa mal podporovať
environmentálne, hospodársky a sociálne udržateľný rozvoj odvetvia
akvakultúry. Akvakultúrou sa prispieva k zabezpečeniu potravín a rastu a
zamestnanosti v pobrežných a vidieckych oblastiach. Keď členské štáty
na základe strategických usmernení Únie vyvinú vnútroštátne strategické plány
na uľahčenie udržateľného rozvoja akvakultúry, a to vo
vzťahu k bezpečnosti podnikania v tomto odvetví, prístupu k vodám a
priestoru a administratívnemu zjednodušeniu vydávania licencií, je možné
dosiahnuť výrazný pokrok. Rozvoj akvakultúry má jasný európsky (EÚ)
rozmer: strategické rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni môžu mať vplyv na
obdobný rozvoj v susedných členských štátoch. Je nevyhnutné, aby
členské štáty mali príležitosť vedieť, čo v oblasti
budúceho rozvoja akvakultúry plánujú iné členské štáty.
Komisia zastáva názor, že osobitný charakter
akvakultúry si vyžaduje vlastný orgán, v rámci ktorého dôjde k vypočutiu
všetkých zainteresovaných strát, a na tento účel navrhuje vytvoriť Poradnú
radu pre akvakultúru.
Spoločná organizácia trhu
Je potrebné, aby sa spoločnou
organizáciou trhov prispelo k dosiahnutiu cieľov SRP, aby sa ňou
odvetviu umožnilo uplatňovať SRP na primeranej úrovni a aby sa
ňou posilnila konkurencieschopnosť, najmä konkurencieschopnosť
výrobcov.
Kontrola a presadzovanie predpisov
V súlade s novým režimom kontroly prijatým
nariadeniami Rady (ES) č. 1005/2008 a č. 1224/2009[13] sa v
rámci návrhu začleňujú základné prvky režimu Únie pre kontrolu a
presadzovanie predpisov, aby sa tak zaistil súlad s pravidlami SRP.
Vzhľadom na skutočnosť, že v časti týkajúcej sa ochrany sa
zaviedla povinnosť vykladať úlovky s cieľom vyhnúť sa ich
odvrhovaniu, Komisia navrhuje povinnosti týkajúce sa monitorovania a kontroly,
najmä pokiaľ ide o úplné zdokumentovanie rybného hospodárstva, ako aj
pilotné projekty vzťahujúce sa na nové technológie kontroly rybného
hospodárstva, ktoré prispievajú k udržateľnému rybolovu.
Finančné nástroje
S cieľom zvýšiť dodržiavanie
predpisov sa v rámci návrhu zavádzajú podmienky udeľovania finančnej
pomoci Únie, ktorá sa môže poskytnúť na prispenie k dosiahnutiu
cieľov SRP. Udelenie finančnej pomoci bude podmienené súladom s
pravidlami a táto zásada sa bude uplatňovať, tak na členské
štáty, ako aj na prevádzkovateľov. V prípade členských štátov môže
nedodržiavanie pravidiel viesť k prerušeniu, pozastaveniu alebo úprave
finančnej pomoci Únie. V prípade prevádzkovateľov môžu závažné
porušenia predpisov viesť k zákazu prístupu k finančnej pomoci alebo
k jej zníženiam. V návrhu sa okrem toho členským štátom zavádza
povinnosť zohľadniť pri poskytovaní finančnej pomoci
správanie (najmä to, či nedošlo k závažným porušeniam predpisov)
prevádzkovateľov v nedávnej minulosti.
Poradné rady
Komisia navrhuje
skonsolidovať a, ak to je možné, rozšíriť úlohu regionálnych
poradných rád v rámci SRP. Keďže niektoré z nich nemajú regionálnych
charakter alebo regionálne obmedzenie, sedem existujúcich rád by sa malo
premenovať na poradné rady a zároveň by sa mala vytvoriť Poradná
rada pre akvakultúru. Vzhľadom na osobitosti Čierneho mora, ktoré
predstavuje ohraničenú morskú oblasť zdieľanú so štyrmi štátmi,
ktoré nie sú členmi Únie, Komisia navrhuje do roku 2015 zriadiť
Poradnú radu pre Čierne more, pričom zohľadní prebiehajúce
diskusie so všetkými krajinami z tejto oblasti, ktoré nie sú členmi EÚ, s
cieľom poskytnúť odporúčania k politike ochrany a posilniť
spoluprácu medzi Rumunskom, Bulharskom a ich susednými krajinami z tejto
morskej oblasti.
Záverečné ustanovenia
V záverečnej časti sa ustanovujú
oblasti delegovania právomocí Komisii, výkon týchto právomocí, ich odvolanie a
námietky, ako aj zriadenie Výboru pre rybolov a akvakultúru v súvislosti s
vykonávacími aktmi. Takisto sa v nej navrhuje zrušiť a/alebo
zmeniť a doplniť príslušné platné právne predpisy.
2011/0195 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o spoločnej rybárskej politike
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[14],
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
parlamentom jednotlivých štátov,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[15],
so zreteľom na stanovisko Výboru
regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Nariadením Rady (ES) č. 2371/2002[16] sa
zriadil systém Spoločenstva na ochranu a udržateľné využívanie
zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej rybárskej politiky.
(2)
Do rozsahu pôsobnosti spoločnej rybárskej
politiky patrí ochrana, riadenie a využívanie morských biologických zdrojov.
Rozsah spoločnej rybárskej politiky okrem toho v súvislosti s trhovými
opatreniami a finančnými opatreniami na podporu jej cieľov
zahŕňa sladkovodné biologické zdroje a akvakultúru, ako aj
spracovanie a marketing produktov rybolovu a akvakultúry, keď sa takéto
činnosti vykonávajú na území členských štátov alebo vo vodách Únie
vrátane činností vykonávaných rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod
vlajkou tretích krajín a zaregistrovaných v týchto krajinách, alebo
činností vykonávaných rybárskymi plavidlami Únie alebo štátnymi
príslušníkmi členských štátov, bez toho, aby tým bola dotknutá primárna
zodpovednosť vlajkového štátu a pri zohľadnení ustanovení článku
117 Dohovoru OSN o morskom práve.
(3)
Spoločnou rybárskou politikou by sa malo
zaistiť, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti prispeli k dlhodobo
udržateľným environmentálnym, hospodárskymi a sociálnym podmienkam.
Takisto by sa ňou malo prispieť k zvýšeniu produktivity, primeranej
životnej úrovni v rámci odvetvia rybného hospodárstva, stabilným trhom,
ďalej by sa ňou malo zaistiť, aby boli zdroje dostupné a aby sa
ponuka dostala k spotrebiteľom za rozumné ceny.
(4)
Únia je zmluvnou stranou Dohovoru OSN o morskom
práve z 10. decembra 1982 (UNCLOS)[17]
a ratifikovala Dohodu OSN o vykonávaní ustanovení Dohovoru OSN o morskom práve
z 10. decembra 1982 týkajúcu sa ochrany a využívania transzonálnych zásob rýb a
druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti zo 4. augusta 1995 (Dohovor OSN o
riadení zásob rýb)[18].
Takisto prijala Dohodu Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o
podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení
rybárskymi plavidlami na šírom mori z 24. novembra 1993 (Dohoda FAO o
dodržiavaní opatrení)[19].
V týchto medzinárodných nástrojoch sa počíta najmä s povinnosťami v
oblasti ochrany, vrátane okrem iného povinnosťami prijať ochranné a
riadiace opatrenia navrhnuté tak, aby sa morské zdroje zachovali alebo obnovili
v takej miere, ktorá dokáže poskytnúť maximálny udržateľný výnos, tak
v rámci morských oblastí patriacich pod súdnu právomoc jednotlivých štátov, ako
aj na šírom mori, a aby sa na tento účel spolupracovalo s ostatnými
štátmi, povinnosťami uplatňovať pri ochrane, riadení a využívaní
zásob rýb prístup založený na zásade predchádzania škodám, povinnosťou
zaistiť súlad s ochrannými a riadiacimi opatreniami, keď sa morské
zdroje nachádzajú v morským oblastiach s inou úpravou súdnej právomoci a
povinnosťami náležite zohľadniť iné oprávnené využívanie morí.
Spoločnou rybárskou politikou by sa malo prispieť k riadnemu plneniu
medzinárodných povinností Únie vyplývajúcich z týchto medzinárodných nástrojov.
Ak členské štáty prijmú ochranné alebo riadiace opatrenia, na ktorých
prijatie boli splnomocnené v rámci spoločnej rybárskej politiky, mali by
takisto postupovať spôsobom, ktorý je v plnom súlade s medzinárodnými
povinnosťami v oblasti ochrany a spolupráce vyplývajúcimi z uvedených
medzinárodných nástrojov.
(5)
Na Svetovom samite o udržateľnom rozvoji,
ktorý sa konal v roku 2002 v Johannesburgu, sa Únia a jej členské štáty
zaviazali, že budú konať tak, aby zabránili neustálemu úpadku mnohých
zásob rýb. Únia by preto mala zlepšiť svoju spoločnú rybársku
politiku, aby zaistila, že úrovne využívania zásob morských biologických
zdrojov sa prioritne obnovia a zachovajú na úrovniach schopných priniesť
maximálne udržateľné výnosy z populácií lovených zásob, a to do roku 2015.
V prípadoch, keď nie je k dispozícii dostatok vedeckých informácií, si to
môže vyžadovať uplatňovanie náhrad za maximálny udržateľný
výnos.
(6)
Ciele pre rybné hospodárstvo sa stanovili v
rozhodnutí konferencie zmluvných strán Dohovoru o biologickej diverzite o
strategickom pláne pre biodiverzitu na obdobie 2011 – 2020[20], v rámci
spoločnej rybárskej politiky by sa mal zaistiť súlad s cieľmi
pre biodiverzitu, ktoré prijala Európska rada[21], a cieľmi stanovenými v oznámení
Komisie s názvom „Naše životné poistenie, náš prírodný kapitál: stratégia EÚ v
oblasti biodiverzity do roku 2020“[22],
najmä s cieľom dosiahnuť maximálny udržateľný výnos do roku
2015.
(7)
Udržateľné využívanie morských biologických
zdrojov by sa malo zakladať na prístupe založenom na zásade predchádzania
škodám, ktorý sa musí odvodiť od príslušnej zásady uvedenej v prvom
pododseku ods. 2 článku 191 zmluvy.
(8)
Spoločnou rybárskou politikou by sa malo
prispieť k ochrane morského prostredia, a najmä k dosiahnutiu dobrého
environmentálneho stavu najneskôr do roku 2020, ako sa stanovuje v článku
1 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008,
ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti
morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii)[23].
(9)
Je potrebné vykonávať ekosystémový prístup k
riadeniu rybného hospodárstva, environmentálny vplyv rybolovných činností
by sa mal obmedziť a neželané úlovky by sa mali znížiť na minimum a
postupne odstrániť.
(10)
Je dôležité, aby sa riadenie spoločnej
rybárskej politiky viedlo podľa zásad dobrej správy vecí verejných. Medzi
tieto zásady patrí rozhodovanie založené na najlepších dostupných vedeckých
odporúčaniach, široká účasť zainteresovaných strán a dlhodobá
perspektíva. Úspešné riadenie spoločnej rybárskej politiky takisto závisí
od jasného vymedzenia zodpovedností na úrovni Únie, vnútroštátnej, regionálnej
a miestnej úrovni a od vzájomnej zlučiteľnosti a konzistentnosti
prijatých opatrení s inými politikami Únie.
(11)
V spoločnej rybárskej politike by sa takisto
mali v plnej miere zohľadniť tieto aspekty: zdravie zvierat, dobré
životné podmienky zvierat, bezpečnosť potravín a krmív.
(12)
Pri vykonávaní spoločnej rybárskej politiky by
sa mali zohľadniť vzájomné pôsobenia s inými námornými
záležitosťami, ktoré sa uvádzajú v integrovanej námornej politike[24],
pričom by sa malo uznať, že všetky záležitosti súvisiace s európskymi
oceánmi a morami sú navzájom prepojené vrátane námorného priestorového
plánovania. Pri riadení rôznych sektorových politík v rámci morských oblastí
Baltského mora, Severného mora, Keltského mora, Biskajského zálivu a pobrežia
Pyrenejského polostrova, Stredozemného mora a Čierneho mora by sa mala
zaistiť koherencia a integrácia.
(13)
Rybárske plavidlá Únie by mali mať rovnocenný
prístup k vodám a zdrojom Únie v súlade s pravidlami SRP.
(14)
Platné pravidlá, ktorými sa obmedzuje prístup k
zdrojom v rámci pásiem 12 námorných míľ od členských štátov, fungujú
uspokojujúco a tým, že obmedzujú rybolovné úsilie v najcitlivejších vodách
Únie, sú prospešné pre ochranu zdrojov. Týmito pravidlami sa takisto zachovali
tradičné rybolovné činnosti, od ktorých vo veľkej miere závisí
sociálny a hospodársky rozvoj určitých pobrežných spoločenstiev.
Tieto pravidlá by sa preto mali naďalej uplatňovať.
(15)
Morské biologické zdroje v okolí Azorských
ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa mali naďalej zvlášť
ochraňovať, keďže prispievajú k zachovaniu miestneho
hospodárstva týchto ostrovov, a to vzhľadom na štrukturálnu, sociálnu a
hospodársku situáciu týchto ostrovov. Obmedzenie určitých rybolovných
činností v týchto vodách na rybárske plavidlá zaregistrované v prístavoch
Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov by sa preto malo
zachovať.
(16)
Cieľ udržateľného využívania morských
biologických zdrojov je možné dosiahnuť efektívnejšie prostredníctvom
viacročného prístupu k riadeniu rybného hospodárstva, pričom sa ako
priorita stanovujú viacročné plány odzrkadľujúce osobitnosti rôznych
druhov rybného hospodárstva.
(17)
Ak je to možné, viacročné plány by sa mali
vzťahovať na viacero zásob, a to v prípade, ak sa tieto zásoby
využívajú spoločne. Viacročnými plánmi by sa mal vytvoriť základ
pre stanovenie rybolovných možností a kvantifikovateľných cieľov pre
udržateľné využívanie dotknutých zásob a morských ekosystémov, pričom
sa vymedzia jasné časové plány a zaisťovacie mechanizmy pre
nepredvídaný vývoj.
(18)
Sú potrebné opatrenia na zníženie a odstránenie
súčasných vysokých úrovní neželaných úlovkov a odvrhnutých úlovkov.
Neželané úlovky a odvrhnuté úlovky predstavujú naozaj značné plytvanie a
majú nepriaznivý vplyv na udržateľné využívanie morský biologických
zdrojov a morských ekosystémov, ako aj na finančnú životaschopnosť
rybného hospodárstva. Mala by sa zaviesť a postupne vykonávať
povinnosť vyložiť všetky úlovky riadených zásob, ktoré sa ulovili
počas rybolovných činností vo vodách Únie alebo ktoré ulovili
rybárske plavidlá Únie.
(19)
Vyloženie neželaných úlovkov by nemalo viesť k
plným hospodárskym výhodám pre prevádzkovateľa. V prípade vyloženia
úlovkov rýb menších ako minimálna ochranná referenčná veľkosť by
sa určenie takýchto úlovkov malo obmedziť a mal by sa
vylúčiť predaj na ľudskú spotrebu.
(20)
Na účely ochrany zásob by sa vzhľadom na
určité technické opatrenia mali uplatňovať jasné ciele.
(21)
V prípade zásob, pre ktoré nebol stanovený
viacročný plán, by sa miera využívania prinášajúca maximálny
udržateľný výnos mala zabezpečiť stanovením limitov úlovkov
a/alebo rybolovného úsilia.
(22)
Vzhľadom na nepriaznivú hospodársku situáciu v
odvetví rybolovu a závislosť určitých pobrežných spoločenstiev
od rybolovných činností je nevyhnutné zabezpečiť relatívnu
stabilitu rybolovných činností, a to rozdelením rybolovných možností medzi
členské štáty na základe predvídateľného podielu na zásobe rýb pre
každý členský štát.
(23)
Takáto relatívna stabilita rybolovných
činností by mala vzhľadom na meniacu sa biologickú situáciu zásob
zabezpečiť splnenie konkrétnych potrieb regiónov, v ktorých sú miestne
spoločenstvá obzvlášť závislé od rybného hospodárstva a s nim
súvisiacich činností, ako rozhodla Rada vo svojom uznesení o určitých
externých aspektoch vytvorenia 200-míľového rybárskeho pásma v
Spoločenstve[25]
z 3. novembra 1976, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 1977, a
najmä v prílohe VII k tejto rezolúcii. Preto by sa pojem relatívna stabilita
mal chápať v tomto zmysle.
(24)
Členské štáty by mali mať možnosť
predložiť Komisii opodstatnené žiadosti o navrhnutie opatrení v rámci
spoločnej rybárskej politiky, ktoré členské štáty identifikovali ako
potrebné na splnenie povinnosti súvisiacich s osobitnými chránenými územiami v
súlade s článkom 4 smernice Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane
voľne žijúceho vtáctva[26], osobitne chránenými územiami v súlade
s článkom 6 smernice Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených
biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín[27] a s chránenými morskými oblasťami v
súlade s článkom 13 ods. 4
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou
sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej
environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii)[28].
(25)
Komisia by mala mať možnosť prijať v
prípade vážnej hrozby pre ochranu morských biologických zdrojov alebo v prípade
vážnej hrozby pre morské ekosystémy, ktorá vyplýva z rybolovných činností
a ktorá si vyžaduje okamžité konanie, dočasné opatrenia.
(26)
Členské štáty by mali mať možnosť
prijať ochranné opatrenia a technické opatrenia na vykonávanie
spoločnej rybárskej politiky, čím by umožnili, aby sa politikou
lepšie reagovalo na skutočnosti a osobitosti jednotlivých oblastí rybného
hospodárstva a aby sa zlepšilo dodržiavanie jej predpisov.
(27)
Členské štáty by v rámci svojich pásiem do 12
námorných míľ mali mať možnosť prijať ochranné a riadiace
opatrenia, ktoré by sa vzťahovali na všetky rybárske plavidla Únie, za
predpokladu, že sa v prípadoch, ak by sa takéto opatrenia vzťahovali na
rybárske plavidlá Únie z ostatných členských štátov, prijali nediskriminačné
a s dotknutými členskými štátmi vopred prekonzultované opatrenia, a že
Únia neprijala opatrenia, ktoré by sa konkrétne týkali ochrany a riadenia
zdrojov v tejto oblasti.
(28)
Členské štáty by mali mať možnosť
prijať ochranné a riadiace opatrenia pre zásoby vo vodách Únie, ktoré sa
budú uplatňovať výlučne na rybárske plavidlá Únie plaviace sa
pod ich vlajkou.
(29)
Najneskôr 31. decembra 2013 by sa pre všetky
plavidlá s dĺžkou 12 metrov alebo viac a pre všetky ostatné plavidlá
loviace vlečným výstrojom mal začať uplatňovať systém
prevoditeľných rybolovných povolení, a to vzhľadom na väčšinu
zásob riadených na základe spoločnej rybárskej politiky. Členské
štáty môžu zo systému prevoditeľných rybolovných povolení vyňať
plavidlá s dĺžkou menej ako 12 metrov, s výnimkou plavidiel, ktoré
používajú vlečný výstroj. Takýto systém by mal prispieť k zníženiam
veľkosti flotily, pričom tieto zníženia by boli podnietené odvetvím,
a k zlepšeniu hospodárskej výkonnosti a zároveň by mal vytvoriť
právne bezpečné a výlučné prevoditeľné rybolovné povolenie v
rámci každoročných rybolovných možností daného členského štátu.
Keďže morské biologické zdroje sú spoločným statkom, v rámci
prevoditeľných rybolovných povolení by sa mali stanoviť len
užívateľské nároky na časť každoročných rybolovných
možností pridelenú danému členskému štátu, pričom tieto nároky sa v
súlade s platnými pravidlami môžu zas stiahnuť.
(30)
Rybolovné povolenia by mali byť
prevoditeľné a prenajímateľné, aby sa tak decentralizovalo riadenie
rybolovných možností smerom k odvetviu rybolovu a aby sa zaistilo, aby sa
rybári opúšťajúci dané odvetvie nemuseli spoliehať na finančnú
pomoc z verejných zdrojov v rámci SRP.
(31)
Osobitné charakteristiky a sociálno-hospodárska
zraniteľnosť niektorých flotíl zameraných na drobný rybolov sú
dôvodom, prečo sa povinný systém prevoditeľných rybolovných povolení
obmedzuje na väčšie plavidlá. Systém prevoditeľných rybolovných
povolení by sa mal uplatňovať na zásoby, pre ktoré boli pridelené
rybolovné možnosti.
(32)
Pokiaľ ide o rybárske plavidlá Únie, ktoré nie
sú prevádzkované v rámci systému prevoditeľných rybolovných povolení, môžu
sa prijať osobitné opatrenia na prispôsobenie počtu týchto plavidiel
dostupným zdrojom. V takýchto opatrenia by sa mali stanoviť povinné
maximálne stropy kapacity flotily a mali by sa zriadiť vnútroštátne schémy
vstupu/výstupu v súvislosti s finančnými prostriedkami na vyradenie
udeľovanými z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo.
(33)
Členské štáty by mali zaznamenať
minimálne informácie o charakteristikách a činnostiach rybárskych
plavidiel Únie plaviacich sa pod ich vlajkou. Tieto záznamy by sa mali
sprístupniť Komisii na účel monitorovania veľkosti flotíl
členských štátov.
(34)
Riadenie rybolovu vychádzajúce z najlepších
dostupných vedeckých odporúčaní si vyžaduje harmonizované, spoľahlivé
a presné súbory údajov. Členské štáty by preto mali zbierať údaje o
flotilách a ich rybolovných činnostiach, najmä biologické údaje o úlovkoch
vrátane odvrhnutých úlovkov, informácie z prieskumov o zásobách rýb a o možnom
environmentálnom vplyve rybolovných činností na morský ekosystém.
(35)
Zber údajov by sa mal vzťahovať aj na
údaje, ktoré umožňujú hospodárske posúdenie podnikov pôsobiacich v odvetví
rybolovu, v akvakultúre a v spracovaní produktov rybného hospodárstva a
akvakultúry, ako aj údaje, ktoré umožňujú posúdenie vývoja zamestnanosti v
týchto odvetviach.
(36)
Členské štáty by mali spravovať a
sprístupňovať koncovým používateľom vedeckých údajov údaje,
ktoré zozbierali, a to na základe viacročného programu Únie. Členské
štáty by s cieľom koordinovať zber údajov mali spolupracovať aj
navzájom. Členské štáty by v prípade potreby mali pri zbere údajov
spolupracovať aj s tretími krajinami v rámci tej istej morskej oblasti.
(37)
Vedecké práce v oblasti rybného hospodárstva
vzťahujúce sa na príslušnú politiku by sa mali posilniť
prostredníctvom vnútroštátnych programov zberu vedeckých údajov, výskumu a
inovácií v oblasti rybného hospodárstva, ktoré by boli koordinované s inými
členskými štátmi, ako aj prostredníctvom nástrojov rámca Únie pre výskum a
inovácie.
(38)
Únia by mala podporovať ciele spoločnej
rybárskej politiky aj v medzinárodnom meradle. Únia by sa na tento účel
mala snažiť zlepšiť účinnosť regionálnych a medzinárodných
organizácií pri ochrane a riadení medzinárodných zásob rýb, a to
prostredníctvom podporovania rozhodovania založeného na vedeckých poznatkoch a
lepšieho dodržiavania predpisov, zvýšenej transparentnosti a účasti
zainteresovaných strán a prostredníctvom boja proti nezákonným, nenahláseným a
neregulovaným rybolovným činnostiam.
(39)
Dohodami o udržateľnom rybnom hospodárstve
uzatvorenými s tretími krajinami by sa malo zaistiť, aby rybolovné
činnosti Únie vo vodách tretích krajín vychádzali z najlepších dostupných
vedeckých odporúčaní, čím sa zaistí udržateľné využívanie
morských biologických zdrojov. Týmito dohodami, v ktorých sa prístupové práva
poskytujú výmenou za finančný príspevok Únie, by sa malo prispieť k
vytvoreniu spoľahlivého rámca pre správu vecí verejných, ktorým by sa
zaistili najmä účinné opatrenia monitorovania, kontroly a dozoru.
(40)
Zavedenie doložky o ľudských právach v
dohodách o udržateľnom rybnom hospodárstve by malo v plnej miere
zodpovedať celkovým cieľom rozvojovej politiky Únie.
(41)
Dodržiavanie demokratických zásad a ľudských
práv stanovených vo Všeobecnej deklarácii ľudských práv a v
ďalších príslušných medzinárodných nástrojoch
v oblasti ľudských práv, ako aj zásady právneho štátu, by malo
predstavovať základný prvok dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve a
malo by byť zakotvené v osobitnej doložke o ľudských právach.
(42)
Akvakultúrou by sa malo prispieť k zachovaniu
potenciálu v oblasti výroby potravín v celej Únii, a to na udržateľnom
základe, aby sa tak občanom Európy zaručila dlhodobá potravinová
bezpečnosť a aby sa prispelo k uspokojeniu rastúceho svetového dopytu
po potravinách z vodných organizmov.
(43)
V Stratégii udržateľného rozvoja európskej
akvakultúry[29],
ktorú Komisia prijala v roku 2009 a ktorú uvítala a potvrdila Rada a uvítal
Európsky parlament, sa konštatuje, že je potrebné vytvoriť a
podporovať rovnaké podmienky pre akvakultúru ako základ pre jej
udržateľný rozvoj.
(44)
Spoločnou rybárskou politikou by sa malo
prispievať k plneniu stratégie Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a k plneniu v nej
stanovených cieľov[30].

(45)
Na akvakultúrne činnosti v Únii vplývajú rôzne
podmienky presahujúce hranice jednotlivých štátov vrátane podmienok týkajúcich
sa oprávnení prevádzkovateľov. S cieľom zlepšiť
konkurencieschopnosť odvetvia akvakultúry, podporiť rozvoj a inovácie
v tejto oblasti, podporiť hospodársku činnosť, diverzifikáciu a
zlepšiť životnú úroveň v pobrežných a vidieckych oblastiach by sa
mali vypracovať strategické usmernenia Únie pre vnútroštátne strategické
plány, ako aj mechanizmy výmeny informácií a osvedčených postupov medzi
členskými štátmi, a to prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie
vnútroštátnych opatrení, pokiaľ ide bezpečnosť podnikania v
tomto odvetví, prístup k vodám a priestoru Únie a administratívne zjednodušenie
vydávania licencií.
(46)
Osobitný charakter akvakultúry si vyžaduje vytvorenie
poradnej rady, v rámci ktorej by sa zainteresované strany mohli vyjadrovať
k prvkom politík Únie, ktoré by mohli mať vplyv na akvakultúru.
(47)
Je potrebné posilniť konkurencieschopnosť
odvetvia rybného hospodárstva a akvakultúry Únie a zjednodušiť postupy,
čím by sa podporilo lepšie riadenie výrobných a obchodných činností v
tomto odvetví. Spoločná organizácia trhu s produktmi rybného hospodárstva
a akvakultúry by mala zaistiť rovnaké podmienky pre všetky produkty
rybného hospodárstva a akvakultúry, s ktorými sa v Únii obchoduje, mala by
umožniť spotrebiteľom, aby prijímali lepšie informované rozhodnutia,
mala by podporovať zodpovednú spotrebu a mala by zlepšiť hospodárske
poznatky o dodávateľskom reťazci v rámci trhov Únie a pochopenie
týchto trhov.
(48)
Spoločná organizácia trhu by sa mala
vykonávať v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie, najmä pokiaľ ide
o ustanovenia Svetovej obchodnej organizácie. Na to, aby bola spoločná
rybárska politika úspešná, je potrebný účinný systém kontrol, inšpekcií a
presadzovania predpisov vrátane boja proti nezákonným, nenahláseným a
neregulovaným rybolovným činnostiam. Únia by mala zriadiť systém
kontrol, inšpekcií a presadzovania predpisov, aby sa zaistilo dodržiavanie
pravidiel spoločnej rybárskej politiky.
(49)
V rámci tohto systému kontrol, inšpekcií a
presadzovania predpisov by sa malo podporovať používanie moderných
technológií. Členské štáty alebo Komisia by mali mať možnosť
vykonávať pilotné projekty v oblasti nových technológii kontroly a systémov
spravovania údajov.
(50)
Členské štáty by s cieľom zaistiť
účasť dotknutých prevádzkovateľov na systéme kontrol, inšpekcií
a presadzovania predpisov Únie mali mať možnosť vyžadovať od
držiteľov licencií na rybolov vzťahujúcich sa na rybárske plavidlá
Únie s celkovou dĺžkou 12 m alebo viac, ktoré sa plavia pod ich vlajkou,
aby pomernou časťou prispeli k pokrytiu nákladov na tento systém.
(51)
Členské štáty nedokážu vzhľadom na
problémy, ktoré sa vyskytli pri rozvoji odvetvia rybolovu a jeho riadení, a
vzhľadom na obmedzenia finančných zdrojov členských štátov,
dostatočne splniť ciele spoločnej rybárskej politiky. S
cieľom prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov by sa preto mala
poskytnúť viacročná finančná pomoc Únie zameraná na priority spoločnej
rybárskej politiky.
(52)
Udelenie finančnej pomoci Únie by malo
byť podmienené dodržiavaním spoločnej rybárskej politiky, a to tak
členskými štátmi, ako aj prevádzkovateľmi. Poskytovanie
finančnej pomoci by sa malo v prípade, že členské štáty nedodržiavajú
pravidlá spoločnej rybárskej politiky, a v prípade, že prevádzkovatelia
tieto pravidlá závažné porušia, prerušiť, pozastaviť alebo
upraviť.
(53)
Ukázalo sa, že dialóg so zainteresovanými stranami
je nevyhnutný na dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky.
Vzhľadom na rôznorodé podmienky vo vodách Únie a vzhľadom na zvýšenú
regionalizáciu spoločnej rybárskej politiky by poradné rady mali
umožniť, aby spoločná rybárska politika profitovala z poznatkov a
skúseností všetkých zainteresovaných strán.
(54)
Zdá sa byť vhodné, aby sa Komisia
prostredníctvom delegovaných aktov splnomocnila vytvoriť novú poradnú radu
a upraviť oblasti pôsobnosti existujúcich poradných rád, najmä
vzhľadom na osobitosti Čierneho mora.
(55)
Na účel splnenia cieľov spoločnej
rybárskej politiky by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290
zmluvy mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o vymedzenie opatrení
vzťahujúcich sa na rybolov zameraných na zníženie vplyvu rybolovných
činností na osobitne chránených územiach, prispôsobenie povinnosti
vyložiť všetky úlovky na účel plnenia medzinárodných povinností Únie,
štandardné ochranné opatrenia v rámci viacročných plánov alebo technické
opatrenia, nový výpočet stropov kapacity flotily, vymedzenie informácií o
charakteristikách a činnostiach rybárskych plavidiel Únie, pravidlá vykonávania
pilotných projektov v oblasti nových technológii kontroly a systémov
spravovania údajov, zmeny a doplnenia prílohy III v súvislosti s
oblasťami, ktoré patria do pôsobnosti poradných rád, a v súvislosti so
zložením a fungovaním týchto rád.
(56)
Je nanajvýš dôležité, aby Komisia
uskutočňovala počas svojich prípravných prác na prijatí
delegovaných aktov náležité konzultácie vrátane konzultácií na úrovni
odborníkov.
(57)
Komisia by pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov mala zaručiť súbežné, včasné a primerané
zaslanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(58)
S cieľom zaistiť jednotné podmienky
vykonávania technických prevádzkových požiadaviek, pokiaľ ide o formy
prenosu informácií týkajúcich sa registrov rybárskych flotíl a údajových
požiadaviek na riadenie rybolovu, by sa vykonávacie právomoci mali udeliť
Komisii. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady
mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie[31].
(59)
Na dosiahnutie základného cieľa spoločnej
rybárskej politiky, ktorým je zaistenie dlhodobo udržateľných
hospodárskych, environmentálnych a sociálnych podmienok v odvetví rybného
hospodárstva a odvetví akvakultúry a prispievanie k dostupnosti potravinových
zásob, je potrebné a vhodné, aby sa stanovili pravidlá ochrany a využívania
morských biologických zdrojov.
(60)
V súlade so zásadou proporcionality podľa
článku 5 Zmluvy o EÚ toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na
dosiahnutie uvedeného cieľa.
(61)
Rozhodnutie Rady č. 585/2004/ES z 19. júla
2004, ktorým sa zriaďujú regionálne poradné rady v rámci spoločnej
politiky v oblasti rybolovu[32],
by sa malo zrušiť, keď nadobudnú účinnosť príslušné
pravidlá tohto nariadenia.
(62)
Nariadenie (ES) č. 199/2008 z 25. februára
2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v
odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so
spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva[33] by sa
malo zrušiť, pričom by sa ale malo naďalej uplatňovať
na vnútroštátne programy prijaté na zber a spravovanie údajov na obdobie rokov
2011 – 2013.
(63)
Z dôvodu počtu a významu zmien a doplnení,
ktoré je potrebné urobiť, by sa nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002
malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
ČASŤ I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Rozsah pôsobnosti
1.
Spoločná rybárska politika sa vzťahuje
na:
(a)
ochranu, riadenie a využívanie morských
biologických zdrojov a
(b)
sladkovodné biologické zdroje, akvakultúru a
spracovanie a marketing produktov rybného hospodárstva a akvakultúry spolu s
opatreniami na trhoch a finančnými opatreniami na podporu spoločnej
rybárskej politiky.
2.
Spoločná rybárska politika sa vzťahuje na
činnosti uvedené v odseku 1, keď sa vykonávajú :
(a)
na území členských štátov alebo
(b)
vo vodách Únie vrátane činností vykonávaných
rybárskymi plavidlami plaviacimi sa pod vlajkou tretích štátov, v ktorých sú aj
zaregistrované alebo
(c)
rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie alebo
(d)
štátnymi príslušníkmi členských štátov bez
toho, aby tým bola dotknutá primárna zodpovednosť vlajkového štátu.
Článok 2
Všeobecné ciele
1.
Spoločnou rybárskou politikou sa
zaisťuje, aby rybolovné a akvakultúrne činnosti zabezpečovali
dlhodobo udržateľné environmentálne, hospodárske a sociálne podmienky a
prispievali k dostupnosti potravinových zásob.
2.
V rámci spoločnej rybárskej politiky sa
vzhľadom na riadenie rybolovu uplatňuje prístup založený na zásade
predchádzania škodám a cieľom tejto politiky je do roku 2015 zaistiť,
aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených
druhov obnovili a zachovali nad úrovňami, ktoré dokážu priniesť
maximálny udržateľný výnos.
3.
V rámci spoločnej rybárskej politiky sa
vzhľadom na riadenie rybolovu vykonáva ekosystémový prístup s cieľom
zaistiť, aby bol vplyv rybolovných činností na morský ekosystém
obmedzený.
4.
Spoločnou rybárskou politikou sa integrujú
požiadavky právnych predpisov Únie v oblasti životného prostredia.
Článok 3
Konkrétne ciele
Na účel dosiahnutia všeobecných
cieľov stanovených v článku 2 sa spoločnou rybárskou politikou
musí uskutočniť najmä:
(a)
odstránenie neželaných úlovkov komerčných
zásob a postupné zaistenie toho, aby sa všetky úlovky takýchto zásob vyložili;
(b)
zabezpečenie podmienok pre účinné
rybolovné činnosti v rámci hospodársky životaschopného a
konkurencieschopného odvetvia rybolovu;
(c)
podpora rozvoja akvakultúrnych činností Únie s
cieľom prispieť k potravinovej bezpečnosti a zamestnanosti v
pobrežných a vidieckych oblastiach;
(d)
prispievanie k primeranej životnej úrovni tých,
ktorí závisia od rybolovných činností;
(e)
zohľadnenie záujmov spotrebiteľov;
(f)
zaistenie systematického a harmonizovaného zberu
údajov a ich správy.
Článok 4
Zásady dobrej správy vecí verejných
Spoločná rybárska politika sa riadi
týmito zásadami dobrej správy vecí verejných:
(a)
jasné vymedzenie zodpovedností na úrovni Únie,
vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni;
(b)
ustanovenie opatrení v súlade s najlepšími
dostupnými vedeckými odporúčaniami;
(c)
dlhodobá perspektíva;
(d)
široká účasť zainteresovaných strán vo
všetkých fázach od koncepcie opatrení až po ich vykonávanie;
(e)
primárna zodpovednosť vlajkového štátu;
(f)
súlad s integrovanou námornou politikou a inými
politikami Únie.
Článok 5
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
–            „vody Únie“ znamenajú vody, ktoré
patria pod zvrchovanosť alebo súdnu právomoc členských štátov, s
výnimkou vôd susediacich s územiami uvedenými v prílohe II k zmluve;
–            „morské biologické zdroje“ znamenajú
dostupné a prístupné živé morské druhy, vrátane anadrómnych a katadrómnych
druhov vo všetkých fázach ich životného cyklu;
–            „sladkovodné biologické zdroje“
znamenajú dostupné a prístupné živé sladkovodné druhy;
–            „rybárske plavidlo“ znamená každé
plavidlo vybavené na komerčný lov morských biologických zdrojov;
–            „rybárske plavidlo Únie“ znamená
rybárske plavidlo plaviace sa pod vlajkou členského štátu a zaregistrované
v Únii;
–            „maximálny udržateľný výnos“
znamená maximálny úlovok, ktorý sa môže nekonečne dlho odnímať zo
zásoby rýb;
–            „prístup k riadeniu rybného
hospodárstva založený na zásade predchádzania škodám“ znamená prístup,
podľa ktorého by sa nedostatok primeraných vedeckých informácií nemal
používať ako dôvod na oddialenie alebo neprijatie riadiacich opatrení na
ochranu cieľového druhu, príbuzných alebo závislých druhov a
necieľových druhov a ich prostredia;
–            „ekosystémový prístup k riadeniu
rybného hospodárstva“ znamená prístup, podľa ktorého sa zaisťuje, aby
boli výhody pochádzajúce zo živých vodných zdrojov veľké, zatiaľ
čo priamy a nepriamy vplyv rybolovu na morské ekosystémy bol malý a
nebol škodlivý pre budúcu funkčnosť, rozmanitosť
a integritu týchto ekosystémov;
–            „miera úhynu pri rybolove“ znamená
úlovky určitej zásoby rýb za určité obdobie v pomere k priemernému
množstvu zásob, ktoré sú k dispozícii pre rybné hospodárstvo v danom období;
–            „zásoba“ znamená morský biologický
zdroj s charakteristickými znakmi, ktorý sa vyskytuje v danej oblasti riadenia;
–            „limit úlovku“ znamená kvantitatívny
limit pre vyloženie zásoby rýb alebo skupiny zásob rýb počas daného
obdobia;
–            „ochranný referenčný bod“
znamená hodnoty parametrov zásob populácie rýb (ako sú napríklad biomasa alebo
miera úhynu pri rybolove), ktoré sa používajú pri riadení rybolovu, napríklad v
súvislosti s prijateľnou úrovňou biologického rizika alebo
očakávanou úrovňou výnosu;
–            „zaistenie“ znamená prevenčné
opatrenie navrhnuté na ochranu alebo na zabránenie neželaným situáciám;
–            „technické opatrenia“ znamenajú
opatrenia, ktorými sa reguluje druhové a veľkostné zloženie úlovkov a
vplyvy na zložky ekosystémov, ktoré vyplývajú z rybolovných činností,
pričom tieto opatrenia sa vykonávajú prostredníctvom podmienenia
využívania a štruktúry rybolovného výstroja a obmedzenia prístupu k rybolovným oblastiam;
–            „rybolovná možnosť“ znamená
kvantifikovaný právny nárok na ryby vyjadrený v úlovkoch a/alebo rybolovnom
úsilí a podmienky, ktoré sú s týmto nárokom funkčne spojené a ktoré sú
potrebné na jeho vyčíslenie na určitej úrovni;
–            „rybolovné úsilie“ znamená výsledok
kapacity a činnosti rybárskeho plavidla; v prípade skupiny rybárskych
plavidiel je to súčet rybolovného úsilia všetkých rybárskych plavidiel v
danej skupine;
–            „prevoditeľné rybolovné
povolenia“ znamenajú stiahnuteľné užívateľské nároky na konkrétnu
časť rybolovných možností pridelených danému členskému štátu
alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členský štát prijal v súlade s
článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006[34], ktoré
môže ich držiteľ preniesť na iných oprávnených držiteľov takýchto
prevoditeľných rybolovných povolení;
–            „individuálne rybolovné možnosti“
znamenajú ročné rybolovné možnosti pridelené držiteľovi
prevoditeľných rybolovných povolení v členskom štáte na základe
rozsahu rybolovných možností prislúchajúcich danému členskému štátu;
–            „kapacita rybolovu“ znamená tonáž
plavidla v GT (hrubá tonáž) a jeho výkon v kW (kilowatt), ako sú vymedzené v
článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (EHS) č. 2930/86[35];
–            „akvakultúra“ znamená chov alebo
kultiváciu vodných organizmov, pričom sa používajú techniky určené na
zvýšenie produkcie daných organizmov nad rámec prirodzenej kapacity prostredia
a organizmy zostávajú počas fázy chovu a kultivácie majetkom fyzickej
alebo právnickej osoby, a to až do okamihu ich lovu/zberu vrátane tohto
okamihu;
–            „licencia na rybolov“ znamená
licenciu podľa článku 4 ods. 9 nariadenia (ES) č. 1224/2009;
–            „oprávnenie na rybolov“ znamená
oprávnenie podľa článku 4 ods. 10 nariadenia (ES) č. 1224/2009;
–            „rybolov“ znamená zber alebo lov
vodných organizmov žijúcich v ich prirodzenom prostrední alebo zámerné
nasadenie akýchkoľvek prostriedkov, ktoré umožňujú takýto zber alebo
lov;
–            „produkty rybného hospodárstva“
znamenajú vodné organizmy, ktoré sa získali akoukoľvek rybolovnou
činnosťou;
–            „prevádzkovateľ“ znamená fyzickú
alebo právnickú osobu, ktorá prevádzkuje alebo vlastní akýkoľvek podnik
vykonávajúci akékoľvek činnosti súvisiace s ktoroukoľvek fázou
výroby, spracovania, obchodovania, distribúcie a maloobchodného predaja
produktov rybolovu a akvakultúry;
–            „závažné porušenie predpisov“
znamenajú porušenia predpisov vymedzené v článku 42 ods. 1 nariadenia Rady
(ES) č. 1005/2008 a v článku 90 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č.
1224/2009;
–            „koncový používateľ vedeckých
údajov“ znamená subjekt so záujmom o vedeckú analýzu údajov z odvetvia rybného
hospodárstva z hľadiska výskumu alebo riadenia;
–            „nadbytok povoleného výlovu“ znamená
tú časť povoleného výlovu, na ktorej lov nemá pobrežný štát kapacitu;

–            „produkty akvakultúry“ znamenajú
vodné organizmy v akejkoľvek fáze ich životného cyklu, ktoré sa získali
akoukoľvek akvakultúrnou činnosťou;
–            „biomasa generačných rýb“
znamená odhad masy rýb konkrétneho zdroja, ktoré sa rozmnožujú vo vymedzenom
čase vrátane tak samčekov, ako aj samičiek a vrátane rýb, ktoré
sa rozmnožujú živorodo;
–            „zmiešané rybného hospodárstvo“
znamená rybné hospodárstvo, v rámci ktorého sa v oblasti rybolovu nachádza viac
ako jeden druh, pričom tieto ostané druhy sa môžu chytiť do
rybolovného výstroja;
–            „dohody o udržateľnom rybnom
hospodárstve“ znamenajú medzinárodné dohody uzatvorené s iným štátom na
účel získania prístupu k zdrojom alebo vodám výmenou za finančnú
kompenzáciu z Únie.
ČASŤ II
PRÍSTUP K VODÁM
Článok 6
Všeobecné pravidlá prístupu k vodám
1.
Rybárske plavidlá Únie majú rovnocenný prístup k
vodám a k zdrojom vo všetkých vodách Únie iných, ako sú vody uvedené v odseku 2
a odseku 3, na ktoré sa uplatňujú opatrenia prijaté podľa časti
III.
2.
Vo vodách do 12 námorných míľ od základných
čiar, ktoré sú výsostnými vodami alebo vodami spadajúcimi do súdnej
právomoci členských štátov, majú členské štáty od 1. januára 2013 do
31. decembra 2022 právo vyhradiť rybolov pre rybárske plavidlá, ktoré už
tradične lovia v týchto vodách z prístavov na priľahlom pobreží bez
toho, aby to malo vplyv na úpravy pre rybárske plavidlá Únie plaviace sa pod
vlajkou ostatných členských štátov v rámci existujúcich susedských
vzťahov medzi členskými štátmi a úpravy uvedené v prílohe I,
stanovením geografických oblastí pre každý členský štát v rámci pobrežných
pásiem ostatných členských štátov, kde sa vykonávajú rybolovné
činnosti, a dotknutých druhov. Členské štáty informujú Komisiu o
obmedzeniach stanovených podľa tohto odseku.
3.
Vo vodách do 100 námorných míľ od základných
čiar Azorských ostrovov, Madeiry a Kanárskych ostrovov môžu dotknuté
členské štáty od 1. januára 2013 do 31. decembra 2022 obmedziť
rybolov na plavidlá zaregistrované v prístavoch týchto ostrovov. Takéto
obmedzenia sa neuplatňujú na plavidlá Únie, ktoré už tradične lovia v
týchto vodách, pokiaľ tieto plavidlá neprekročia tradične
vyvíjané rybolovné úsilie. Členské štáty informujú Komisiu o obmedzeniach
stanovených podľa tohto odseku.
4.
Ustanovenia, ktoré sa budú riadiť úpravami
stanovenými v odsekoch 2 a 3, sa prijmú do 31. decembra 2022.
ČASŤ III
OPATRENIA NA OCHRANU MORSKÝCH BIOLOGICKÝCH ZDROJOV
HLAVA I
 DRUHY OPATRENÍ
Článok 7
Druhy ochranných opatrení
Opatrenia na ochranu morských biologických
zdrojov môžu pozostávať z:
(a)
prijatia viacročných plánov podľa
článkov 9 – 11;
(b)
stanovenia cieľov pre udržateľné
využívanie zásob;
(c)
prijatia opatrení na účel prispôsobenia
počtu rybárskych plavidiel a/alebo druhov rybárskych plavidiel dostupným
rybolovným možnostiam;
(d)
zavedenia stimulov, vrátane stimulov ekonomickej
povahy, na podporu selektívnejšieho rybolovu alebo rybolovu s nízkym vplyvom;
(e)
stanovenia rybolovných možností;
(f)
prijatia technických opatrení uvedených v
článku 14;
(g)
prijatia opatrení týkajúcich sa povinnosti
vyložiť všetky úlovky;
(h)
realizácie pilotných projektov vzťahujúcich sa
na alternatívne druhy techník riadenia rybolovu.
Článok 8
Druhy technických opatrení
Technické opatrenia môžu pozostávať z:
(a)
veľkosti ôk a pravidiel týkajúcich sa
nasadenia rybárskeho výstroja;
(b)
 obmedzení vzťahujúcich sa na konštrukciu
rybárskeho výstroja vrátane
i) úprav alebo dodatočných zariadení na
zlepšenie selektivity alebo zníženie vplyvu na bentické pásmo;
ii) úprav alebo dodatočných zariadení na
zníženie náhodného zachytávania ohrozených, bezprostredne ohrozených a
chránených druhov;
(c)
zákazov nasadenia určitého rybárskeho výstroja
v určitých oblastiach alebo obdobiach;
(d)
zákazov alebo obmedzení rybolovných činností v
určitých zónach a/alebo obdobiach;
(e)
požiadaviek na rybárske plavidlá, aby prestali
vykonávať činnosť v danej oblasti počas vymedzeného
minimálneho obdobia s cieľom chrániť dočasné nahromadenie
citlivých morských zdrojov;
(f)
osobitných opatrení na obmedzenie vplyvu
rybolovných činností na morské ekosystémy a necieľové druhy;
(g)
ostatných technických opatrení zameraných na
ochranu morskej biodiverzity.
HLAVA II
 OPATRENIA ÚNIE
Článok 9
Viacročné plány
1.
Zriadenie viacročných plánov, v ktorých sa
stanovujú ochranné opatrenia na zachovanie alebo obnovu zásob rýb nad
úrovňami, pri ktorých sú tieto zásoby schopné prinášať maximálny
udržateľný výnos, je prioritou.
2.
Vo viacročných plánoch sa stanovuje:
(a)
základ pre stanovenie rybolovných možností pre
dotknuté zásoby rýb na základe vopred vymedzených ochranných referenčných
bodov a
(b)
opatrenia, ktorými sa efektívne dokáže
zabrániť tomu, aby sa ochranné referenčné body prekročili.
3.
Viacročné plány sa, pokiaľ je to možné,
vzťahujú buď na rybné hospodárstvo zamerané na jeden druh zásoby rýb,
alebo na rybné hospodárstvo zamerané na zmes rôznych zásob, a berú do úvahy
interakcie medzi zásobami rýb a rybným hospodárstvom.
4.
Viacročné plány vychádzajú z prístupu k
riadeniu rybného hospodárstva založeného na zásade predchádzania škodám a
vedecky prijateľným spôsobom zohľadňujú obmedzenia dostupných
údajov a metód posudzovania a všetky kvantifikované zdroje neistoty.
Článok 10
Ciele viacročných
plánov
1.
Viacročnými plánmi sa do roku 2015
zabezpečí prispôsobenie miery úhynu pri rybolove, ktorého výsledkom bude
miera úhynu pri rybolove, ktorou sa všetky zásoby obnovia a zachovajú nad
úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný výnos.

2.
V prípadoch, keď nie je možné určiť
mieru úhynu pri rybolove, pri ktorej sa zásoby obnovujú a zachovávajú nad
úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný
výnos, sa vo viacročných plánoch ustanovia preventívne opatrenia, ktorými
sa zaistí porovnateľný stupeň ochrany príslušných zásob.
Článok 11
Obsah viacročných plánov
Viacročný plán obsahuje:
(a)
rozsah (vyjadrený v zásobách), oblasť rybného
hospodárstva a morský ekosystém, na ktorý sa viacročný plán
uplatňuje;
(b)
ciele zodpovedajúce cieľom stanoveným v
článkoch 2 a 3;
(c)
kvantifikovateľné ciele vyjadrené pomocou:
i) miery úhynu pri rybolove a/alebo
ii) biomasy generačný rýb a
ii) stability úlovkov;
(d)
jasné časové rámce na dosiahnutie
kvantifikovateľných cieľov;
(e)
technické opatrenia vrátane opatrení týkajúcich sa
odstránenia neželaných úlovkov;
(f)
kvantifikovateľné ukazovatele pre pravidelné
monitorovanie a posudzovanie pokroku pri dosahovaní cieľov
viacročného plánu;
(g)
konkrétne opatrenia a ciele pre sladkovodnú
časť životného cyklu anadrómnych a katadrómnych druhov;
(h)
zníženie vplyvu rybolovu na ekosystém na minimum;
(i)
zaistenia a kritéria aktivácie týchto zaistení;
(j)
akékoľvek iné opatrenia vhodné na dosiahnutie
cieľov viacročných plánov.
Článok 12
Súlad s povinnosťami vyplývajúcimi z právnych predpisov Únie v oblasti
životného prostredia
1.           V osobitne chránených
územiach v zmysle článku 6 smernice 92/43/EHS, článku 4 smernice
2009/147/ES a článku 13 ods. 4 smernice 2008/56/ES vykonávajú členské
štáty rybolovné činnosti tak, aby znížili vplyv týchto činností v
rámci takýchto osobitne chránených území.
2.           Komisia sa splnomocňuje
prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie opatrení
vzťahujúcich sa na rybolov zameraných na zníženie vplyvu rybolovných
činností na osobitne chránených územiach.
Článok 13
Opatrenia Komisie v prípade vážneho ohrozenia morských biologických zdrojov
1.
Na základe dôkazov o vážnom ohrození ochrany
morských biologických zdrojov alebo morského ekosystému, ktoré si vyžaduje
okamžité konanie, môže Komisia vychádzajúc z odôvodnenej žiadosti
členského štátu alebo vlastnej iniciatívy rozhodnúť, že prijme
dočasné opatrenia na zmiernenie ohrozenia.
2.
Členský štát oznámi odôvodnenú žiadosť
uvedenú v odseku 1 súčasne Komisii, ostatným členským štátom a
príslušným poradným radám.
Článok 14
 Rámce pre technické opatrenia
Zriadia sa rámce pre technické opatrenia, aby
sa zaistila ochrana morských biologických zdrojov a zníženie vplyvu rybolovných
činností na zásoby rýb a morské ekosystémy. Rámcami pre technické
opatrenia:
(a)
sa prispieva k zachovaniu alebo obnoveniu zásob rýb
nad úrovňami, ktoré sú schopné poskytovať maximálny udržateľný
výnos, a to prostredníctvom zlepšenia výberu veľkosti a v prípade potreby
výberu druhov;
(b)
sa znižujú úlovky jedincov zo zásob rýb, ktorý
nedosahujú požadovanú veľkosť;
(c)
sa znižujú úlovky neželaných morských organizmov;
(d)
sa zmierňuje vplyv rybárskeho výstroja na
ekosystém a životné prostredie, najmä pokiaľ ide o ochranu biologicky
citlivých zásob a biotopov.
Článok 15
Povinnosť vyložiť všetky úlovky
1.
Všetky úlovky ďalej uvedených zásob rýb, na
ktoré sa vzťahujú limity úlovkov a ktoré sa ulovili v rámci rybolovných
činností vo vodách Únie alebo rybárskymi plavidlami Únie mimo vôd Únie, sa
prinesú a uchovajú na palube rybárskych plavidiel, zaevidujú a vyložia, s
výnimkou prípadov, keď sa tieto úlovky používajú ako živá návnada, a to v
súlade s týmto časovým rámcom:
(a)
Najneskôr od 1. januára 2014:
–
makrely, slede, stavridy, tresky belasé, ryby druhu
Capros aper, sardely európske, striebrice, sardinely, korušky polárne;
–
tuniaky modroplutvé, mečiare veľké,
tuniaky dlhoplutvé, tuniaky okaté, ostatné plachetníkovité.
(b)
Najneskôr od 1. januára 2015: tresky, merlúzy
európske, soley;
(c)
Najneskôr od 1. januára 2016: tresky jednoškvrné,
tresky merlang, ryby druhu Lepidorhombus whiffiagonis, čert morský,
platesy veľké, molvy veľké, tresky tmavé, tresky žltkavé, platesy Microstomus
kitt , kalkany veľké, kalkany hladké, molvy modré, ryby druhu Aphanopus
carbo, dlhochvosty tuponosé, ryby druhu Hoplostethus atlanticus,
halibuty tmavé, miene lemované, sebastesy a zásoby rýb, ktoré žijú na alebo pri
dne, v Stredozemnom mori.
2.
Pre zásoby rýb uvedené v odseku 1 sa stanovia
minimálne ochranné referenčné veľkosti vychádzajúce z najlepších
dostupných vedeckých odporúčaní. Predaj úlovkov takýchto zásob rýb
nedosahujúcich minimálnu ochrannú referenčnú veľkosť sa
obmedzuje výlučne na účel spracovania na rybiu múčku alebo
krmivo pre domáce zvieratá.
3.
Obchodné normy pre úlovky rýb ulovených nad rámec
stanovených rybolovných možností sa ustanovujú v súlade s článkom 27
[nariadenia o spoločnej organizácii trhov s produktmi rybného hospodárstva
a akvakultúry].
4.
Členské štáty zaistia, aby boli rybárske
plavidlá Únie plaviace sa pod ich vlajkou vybavené na zaistenie úplného
zdokumentovania všetkých rybolovných a spracovateľských činností na
účel monitorovania súladu s povinnosťou vyložiť všetky úlovky.
5.
Odsek 1 sa uplatňuje bez toho, aby tým boli
dotknuté medzinárodné povinnosti.
6.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie opatrení stanovených v
odseku 1 na účely dodržiavania medzinárodných povinností Únie.
Článok 16
Rybolovné možnosti
1.
Rybolovnými možnosťami pridelenými
členským štátom sa každému členskému štátu zaisťuje relatívna
stabilita rybolovných činností vzhľadom na každú zásob rýb alebo
oblasť rybného hospodárstva. Pri prideľovaní nových rybolovných
možností sa zohľadňujú záujmy každého členského štátu.
2.
Možnosti na vedľajšie úlovky sa môžu
vyhradiť v rámci celkových rybolovných možností.
3.
V rámci rybolovných možností sa dodržiavajú
kvantifikovateľné ciele, časové rámce a rozmedzia stanovené v súlade
s článkom 9 ods. 2 a článkom 11 písm. b), c) a h).
4.
Členské štáty si môžu po oznámení Komisii
medzi sebou vymeniť všetky rybolovné možnosti, ktoré im boli pridelené,
alebo ich časť.
HLAVA III
REGIONALIZÁCIA
KAPITOLA I
VIACROČNÉ PLÁNY
Článok 17
Ochranné opatrenia prijaté v
súlade s viacročnými plánmi
1.
Členské štáty sa môžu oprávniť, aby v
rámci viacročných plánov zriadených podľa článkov 9, 10 a 11
prijali opatrenia v súlade s daným viacročným plánom, v ktorých sa
špecifikujú ochranné opatrenia pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou,
vzťahujúce sa na zásoby vo vodách Únie, pre ktoré im boli pridelené
rybolovné možnosti.
2.
Členské štáty zaistia, aby ochranné opatrenia
prijaté podľa článku 1:
(a)
boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými
v článkoch 2 a 3;
(b)
boli zlučiteľné s rozsahom a cieľmi
viacročného plánu;
(c)
efektívne plnili hlavné ciele a
kvantifikovateľné čiastočné ciele stanovené vo viacročnom
pláne a
(d)
neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v
rámci právnych predpisov Únie.
Článok 18
Oznámenie ochranných opatrení
jednotlivých členských štátov

Členské štáty, ktoré prijali ochranné
opatrenia podľa článku 17 ods. 1, takéto opatrenia oznámia Komisii,
ostatným zainteresovaným členským štátom a príslušným poradným radám.
Článok 19
Posudzovanie
Komisia môže kedykoľvek posúdiť
zlučiteľnosť a efektívnosť ochranných opatrení, ktoré
členské štáty prijali podľa článku 17 ods. 1.
Článok 20
Štandardné ochranné opatrenia
prijaté v rámci viacročných plánov
1.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie ochranných opatrení v
oblasti rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán, ak
členský štát oprávnený prijímať opatrenia v súlade s článkom 17
neoznámi takéto opatrenia Komisii do troch mesiacov od dátumu nadobudnutia
účinnosti viacročného plánu.
2.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie ochranných opatrení v
oblasti rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán,
ak:
a)      sa opatrenia členského štátu na
základe posúdenia vykonaného podľa článku 19 považujú za
nezlučiteľné s cieľmi viacročného plánu alebo
b)      sa opatrenia členského štátu na
základe posúdenia vykonaného podľa článku 19 považujú za nespôsobilé
na efektívne splnenie cieľov a kvantifikovateľných čiastkových
cieľov stanovených vo viacročných plánoch alebo
c)      sa aktivujú zaistenia zriadené v súlade s
článkom 11 písm. i).
3.
Ochranné opatrenia prijaté Komisiou sa zameriavajú
na zaistenie splnenia hlavných cieľov a čiastkových cieľov
stanovených vo viacročnom pláne. Keď Komisia príjme delegovaný akt,
opatrenia členského štátu strácajú svoju účinnosť.
KAPITOLA II
TECHNICKÉ OPATRENIA
Článok 21
Technické opatrenia
V rámci pre technické opatrenia zriadenom
podľa článku 14 sa členské štáty môžu oprávniť, aby prijali
opatrenia v súlade s daným rámcom, v ktorých sa špecifikujú technické opatrenia
pre plavidlá plaviace sa pod ich vlajkou vzťahujúce sa na zásoby v ich vodách,
pre ktoré im boli pridelené rybolovné možnosti. Členské štáty zaistia, aby
takéto technické opatrenia:
(a)
boli zlučiteľné s cieľmi stanoveným
v článkoch 2 a 3;
(b)
boli zlučiteľné s cieľmi stanovenými
v opatreniach prijatých v súlade s článkom 14;
(c)
efektívne plnili ciele stanovené v opatreniach
prijatých v súlade s článkom 14 a
(d)
neboli voľnejšie ako opatrenia existujúce v
rámci právnych predpisov Únie.
Článok 22
Oznámenie technických
opatrení členského štátu

Členský štát, ktorý prijíma technické
opatrenia podľa článku 21, takéto opatrenia oznámi Komisii, ostatným
zainteresovaným členských štátom a príslušným poradným radám.
Článok 23
Posudzovanie
Komisia môže kedykoľvek posúdiť
zlučiteľnosť a efektívnosť technických opatrení, ktoré
členské štáty prijali podľa článku 21.
Článok 24
Štandardné opatrenia prijaté
v rámci pre technické opatrenia
1.
Komisia sa splnomocňuje prijať delegované
akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie technických opatrení, na ktoré sa
vzťahuje rámec pre technické opatrenia, ak členský štát oprávnený
prijať opatrenia v súlade s článkom 21 neoznámi takéto opatrenia
Komisii do troch mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti rámca pre
technické opatrenia.
2.
Komisia sa splnomocňuje prijať delegované
akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie technických opatrení, ak sa
opatrenia členských štátov na základe posúdenia vykonaného podľa
článku 23 považujú za:
b)      nezlučiteľné s cieľmi
stanovenými v rámci pre technické opatrenia alebo
b)      opatrenia, ktoré nespĺňajú
ciele stanovené v takomto rámci pre technické opatrenia efektívnym spôsobom.
3.
Technické opatrenia prijaté Komisiou sa zameriavajú
na zaistenie splnenia cieľov rámca pre technické opatrenia. Keď
Komisia prijme delegovaný akt, opatrenia členského štátu strácajú svoju
účinnosť.
HLAVA IV
 VNÚTROŠTÁTNE OPATRENIA
Článok 25
Opatrenia členských štátov, ktoré sa vzťahujú výhradne na rybárske
lode plaviace sa pod ich vlajkou
Členský štát môže prijať opatrenia
na ochranu zásob rýb vo vodách Únie za predpokladu, že tieto opatrenia:
(a)
sa vzťahujú výhradne na rybárske plavidlá
plaviace sa pod vlajkou daného členského štátu, alebo v prípade
rybolovných činností, ktoré nevykonávajú rybárske plavidlá, na subjekty,
ktoré majú v danom členskom štáte sídlo;
(b)
sú zlučiteľné s cieľmi stanoveným v
článkoch 2 a 3 a
(c)
nie sú voľnejšie ako opatrenia existujúce v
rámci právnych predpisov Únie.
Článok 26
Opatrenia členských štátov pre pásmo do 12 námorných míľ
1.
Členský štát môže prijať
nediskriminačné opatrenia na ochranu a riadenie zásob rýb a
minimalizovať účinok rybolovu na ochranu morských ekosystémov v pásme
do 12 námorných míľ od svojich základných čiar za predpokladu, že
Únia neprijala osobitne pre túto oblasť opatrenia týkajúce sa ochrany a
riadenia. Opatrenia členského štátu sú zlučiteľné s cieľmi
stanovenými v článkoch 2 a 3 a nie sú voľnejšie ako ciele stanovené v
existujúcich právnych predpisoch Únie.
2.
Ak by ochranné a riadiace opatrenia, ktoré prijme
členský štát, mohli ovplyvniť rybárske plavidlá iného členského
štátu, takéto opatrenia sa prijmú len po konzultáciách návrhu opatrení spolu s
dôvodovou správou s Komisiou, s príslušnými členskými štátmi a príslušnými
poradnými radami.

ČASŤ IV
PRÍSTUP K ZDROJOM
Článok 27
Zriadenie systému
prevoditeľných rybolovných povolení
1.
Každý členský štát zriadi najneskôr 31. decembra
2013 systém prevoditeľných rybolovných povolení vzťahujúcich sa na:
(a)
všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12
metrov alebo viac a
(b)
všetky rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou
menej ako 12 metrov, ktoré lovia vlečným výstrojom.
2.
Členské štáty môžu systém prevoditeľných
rybolovných povolení rozšíriť na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou
menej ako 12 metrov a plavidlá nasadzujúce iný druh výstroja ako vlečný
výstroj a túto skutočnosť oznámia Komisii.
Článok 28
Prideľovanie
prevoditeľných rybolovných povolení
1.
Prevoditeľným rybolovným povolením sa
ustanovuje nárok užívať individuálne rybolovné možnosti pridelené v súlade
s článkom 29 ods. 1.
2.
Každý členský štát prideľuje
prevoditeľné rybolovné povolenia na základe transparentných kritérií, a to
pre každú zásobu alebo skupinu zásob, pre ktorú sa udeľujú rybolovné
možnosti v súlade s článkom 16 s výnimkou rybolovných možností získaných
na základe dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve.
3.
Členské štáty zohľadňujú pri
prideľovaní prevoditeľných rybolovných povolení vzťahujúcich sa
na zmiešané rybné hospodárstvo pravdepodobné zloženie úlovkov plavidiel, ktoré
sa na takomto rybnom hospodárstve zúčastňujú.
4.
Členský štát môže prevoditeľné rybolovné
povolenia prideliť iba majiteľovi rybárskeho plavidla plaviaceho sa
pod vlajkou daného členského štátu, alebo právnickým alebo fyzickým osobám
na účel použitia takýmto plavidlom. Právnické alebo fyzické osoby alebo
uznané organizácie výrobcov môžu prevoditeľné rybolovné povolenia
spojiť na účel spoločného riadenia. Členské štáty môžu
obmedziť oprávnenosť na prijímanie prevoditeľných rybolovných
povolení na základe transparentných a objektívnych kritérií.
5.
Členské štáty môžu na účel prerozdelenia
prevoditeľných rybolovných povolení obmedziť platnosť takýchto
povolení na obdobie najmenej 15 rokov. Ak členské štáty neobmedzili
platnosť prevoditeľných rybolovných povolení, môžu tieto povolenia
stiahnuť, pričom výpovedná lehota tvorí najmenej 15 rokov.
6.
Členské štáty môžu prevoditeľné rybolovné
povolenia stiahnuť s kratšou výpovednou lehotou v prípade, ak sa
držiteľ povolenia preukázane dopustil závažného porušenia predpisov.
Takéto stiahnutia sa vykonávajú v úplnom súlade so spoločnou rybárskou
politikou a zásadou proporcionality a v prípade potreby s okamžitou účinnosťou.

7.
Bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 5 a odsek 6,
členské štáty môžu stiahnuť prevoditeľné rybolovné povolenia,
ktoré rybárske plavidlo nevyužilo počas neprerušeného obdobia troch rokov.
Článok 29
Prideľovanie
individuálnych rybolovných možností
1.
Členské štáty prideľujú individuálne
rybolovné možnosti držiteľom prevoditeľných rybolovných povolení
podľa článku 28 na základe rybolovných možností pridelených
členským štátom alebo stanovených v plánoch riadenia, ktoré členské
štáty prijali v súlade s článkom 19 nariadenia (ES) č. 1967/2006.
2.
Členské štáty určia rybolovné možnosti,
ktoré sa na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní pridelia
rybárskym plavidlám plaviacim sa pod ich vlajkou, pre druhy, pre ktoré Rada
nestanovila rybolovné možnosti.
3.
Rybárske plavidlá vykonávajú rybolovné
činnosti, iba ak majú dostatočné individuálne rybolovné možnosti na
pokrytie všetkých svojich možných úlovkov.
4.
Členské štáty môžu vyhradiť až 5 %
rybolovných možností. Pokiaľ ide o prideľovanie takýchto vyhradených
rybolovných možností, stanovia ciele a transparentné kritériá. Takéto rybolovné
možnosti sa môžu prideliť len oprávneným držiteľom
prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 ods. 4.
5.
Členský štát môže pri prideľovaní
prevoditeľných rybolovných povolení v súlade s článkom 28 a pri
prideľovaní rybolovných možností v súlade s odsekom 1 tohto článku
poskytnúť stimuly pre rybárske plavidlá nasadzujúce selektívny rybársky
výstroj, ktorým sa odstraňujú neželané vedľajšie úlovky, a to v rámci
rybolovných možností pridelených danému členskému štátu.
6.
Členské štáty môžu za využívanie
individuálnych rybolovných možností stanoviť poplatky, ktorými sa prispeje
k pokrytiu nákladov spojených s riadením rybného hospodárstva.
Článok 30
Register prevoditeľných
rybolovných povolení a individuálnych rybolovných možností
Členské štáty zriadia a budú viesť
register prevoditeľných rybolovných povolení a individuálnych rybolovných
možností.
Článok 31
Prevod prevoditeľných
rybolovných povolení
1.
Prevoditeľné rybolovné povolenia sú úplne
alebo čiastočne prevoditeľné v rámci členského štátu medzi
oprávnenými držiteľmi takýchto povolení.
2.
Členský štát môže povoliť prevod
prevoditeľných rybolovných povolení s inými členskými štátmi.
3.
Členské štáty môžu regulovať prevod
prevoditeľných rybolovných povolení stanovením podmienok ich prevodu na
základe transparentných a objektívnych kritérií.
Článok 32
Prenájom individuálnych
rybolovných možností
1.
Individuálne rybolovné možnosti sa môžu v rámci
členského štátu úplne alebo čiastočne prenajímať.
2.
Členský štát môže povoliť prenájom
individuálnych rybolovných možností s inými členskými štátmi.
Článok 33
Prideľovanie rybolovných
možností, na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných
povolení
1.
Každý členský štát rozhodne o spôsobe pridelenia
rybolovných možností, ktoré sa mu pridelili v súlade s článkom 16 a na
ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných povolení,
plavidlám plaviacim sa pod jeho vlajkou. O spôsobe pridelenia informuje
Komisiu.
ČASŤ V
RIADENIE KAPACITY RYBOLOVU

Článok 34
Úprava kapacity
rybolovu
1.
Členské štáty zavedú opatrenia na úpravu
kapacity rybolovu svojich flotíl s cieľom dosiahnuť efektívnu
rovnováhu medzi touto kapacitou a ich rybolovnými možnosťami.
2.
Vystúpenie z flotily, ktorá je podporovaná pomocou
z verejných prostriedkov v rámci Európskeho fondu pre rybného hospodárstvo na
programové obdobie 2007 – 2013, sa nepovoľuje s výnimkou prípadov,
keď mu predchádza stiahnutie licencie na rybolov a oprávnení na rybolov.
3.
Kapacita rybolovu zodpovedajúca rybárskym plavidlám
stiahnutým s pomocou z verejných prostriedkov sa nenahrádza.
4.
Členské štáty zaistia, aby od 1. januára 2013
kapacita rybolovu ich flotily v žiadnom okamihu nepresiahla stropy kapacity
rybolovu stanovené v súlade s článkom 35.
Článok 35
Riadenie kapacity rybolovu
1.
Flotila každého členského štátu sa riadi
stropmi kapacity rybolovu stanovenými v prílohe II.
2.
Členské štáty môžu Komisiu požiadať, aby
zo stropov kapacity rybolovu stanovených v súlade s odsekom 1 vyňala
rybárske plavidlá, na ktoré sa vzťahuje systém prevoditeľných
rybolovných povolení zriadený v súlade s článkom 27. V takomto prípade sa
stropy kapacity rybolovu prepočítajú, aby sa zohľadnili rybárske
plavidlá, na ktoré sa nevzťahuje systém prevoditeľných rybolovných
povolení.
3.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa prepočítania
stropov kapacity rybolovu uvedených v odseku 1 a odseku 2.
Článok 36
Registre rybárskych flotíl
1.
Členské štáty zaznamenávajú informácie o
charakteristikách a činnosti rybárskych plavidiel Únie plaviacich sa pod
ich vlajkou, ktoré sú potrebné na riadenie opatrení stanovených v tomto
nariadení.
2.
Členské štáty poskytnú Komisii informácie
uvedené v odseku 1.
3.
Komisia zriadi register rybárskych flotíl Únie,
ktorý bude obsahovať informácie získané podľa odseku 2.
4.
Informácie obsiahnuté v registri rybárskych flotíl
Únie sa sprístupnia všetkým členským štátom. Komisia sa splnomocňuje
prijímať delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa vymedzenia
informácií uvedených v odseku 1.
5.
Komisia stanoví technické prevádzkové požiadavky
vzťahujúce sa na podmienky prenosu informácií uvedených v odsekoch 2, 3 a
4. Takéto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v
článku 56.
ČASŤ VI
Vedecké poznatky ako
základ riadenia rybného hospodárstva
Článok 37
Požiadavky na údaje potrebné na riadenie rybného hospodárstva
1.
Členské štáty zbierajú biologické, technické,
environmentálne a socio-ekonomické údaje, ktoré sú potrebné na ekosystémové
riadenie rybného hospodárstva, spravujú ich a sprístupňujú ich koncovým
používateľom vedeckých údajov vrátane orgánov určených Komisiou. Na
základe daných údajov sa umožní najmä posúdenie:
(a)
stavu využívaných morských biologických zdrojov;
(b)
miery rybolovu a vplyvu daných rybolovných
činností na morské biologické zdroje a morské ekosystémy a
(c)
socio-ekonomickej výkonnosti odvetví rybného
hospodárstva, akvakultúry a spracovania vo vodách Únie a mimo nich.
2.
Členské štáty:
(a)
zaistia presnosť a spoľahlivosť
zozbieraných údajov;
(b)
zabránia duplicite zberu údajov na rôzne
účely;
(c)
zaistia bezpečné uloženie zozbieraných údajov
a v prípade potreby ich primeranú ochranu a dôvernosť;
(d)
zaistia, aby Komisia a ňou určené orgány
mali prístup k vnútroštátnym databázam a systémom používaným na spracovanie
zozbieraných údajov na účel overenia existencie a kvality údajov.
3.
Členské štáty zaistia vnútroštátnu koordináciu
zberu a spravovania vedeckých údajov určených pre oblasť riadenia
rybného hospodárstva. Na tento účel určia národného korešpondenta a
každoročne zorganizujú národné koordinačné stretnutie. Členské
štáty informujú Komisiu o vnútroštátnych koordinačných činnostiach a
pozvú ju na koordinačné stretnutia.
4.
Členské štáty koordinujú svoje činnosti
týkajúce sa zberu údajov s ostatnými členskými štátmi v rovnakom regióne a
vyvíjajú maximálne úsilie koordinovať svoje činnosti s tretími
krajinami, ktoré majú suverenitu alebo súdnu právomoc nad vodami v rovnakom
regióne.
5.
Zber, správa a používanie údajov sa od roku 2014
vykonávajú v rámci viacročného programu. Takýto viacročný program
obsahuje ciele vzťahujúce sa na presnosť zbieraných údajov a
agregovanú úroveň zberu, spravovania a používania takýchto údajov.
6.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na vymedzenie cieľov pre
viacročný program uvedený v odseku 5 týkajúcich sa presnosti zbieraných
údajov a na vymedzenie agregovanej úrovne zberu, spravovania a používania
takýchto údajov.
7.
Komisia stanoví technické prevádzkové požiadavky
vzťahujúce sa na podmienky prenosu zozbieraných údajov. Takéto vykonávacie
akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56.
Článok 38
Výskumné programy
1.
Členské štáty prijmú vnútroštátne programy
zberu vedeckých údajov v oblasti rybného hospodárstva a programy výskumu a
inovácií v tejto oblasti. Svoje činnosti zberu údajov a výskumu a inovácií
v oblasti rybného hospodárstva koordinujú s rámcami pre výskum a inovácie
ostatných členských štátov a Únie.
2.
Členské štáty zaistia dostupnosť
príslušných kompetencií a ľudských zdrojov zúčastňujúcich sa na
procese poskytovania vedeckých odporúčaní.
ČASŤ VII
Vonkajšia politika

HLAVA I
MEDZINÁRODNÉ ORGANIZÁCIE RYBNÉHO HOSPODÁRSTVA

Článok 39
Ciele
1.
Únia sa podieľa na činnostiach
medzinárodných organizácií zaoberajúcich sa rybným hospodárstvom vrátane
regionálnych organizácií riadenia rybného hospodárstva v súlade s
medzinárodnými povinnosťami a cieľmi politiky a v súlade s
cieľmi stanovenými v článkoch 2 a 3.
2.
Stanoviská Únie v rámci medzinárodných organizácií
zaoberajúcich sa rybným hospodárstvom a regionálnych organizácií riadenia
rybného hospodárstva sa zakladajú na najlepších dostupných vedeckých
odporúčaniach, aby sa zaistilo, že rybolovné zdroje sa zachovajú alebo
obnovia nad úrovňami, ktoré dokážu poskytnúť maximálny
udržateľný výnos.
3.
Únia aktívne prispieva k rozvoju vedeckých
poznatkov a odporúčaní v rámci regionálnych organizácií riadenia rybného
hospodárstva a medzinárodných organizácií a podporuje tento rozvoj.
Článok 40
Dodržiavanie medzinárodných
ustanovení
Únia spolupracuje s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami zaoberajúcimi sa rybným hospodárstvom vrátane regionálnych
organizácií riadenia rybného hospodárstva s cieľom posilniť
dodržiavanie opatrení prijatých takýmito medzinárodnými organizáciami.
HLAVA II
DOHODY O UDRŽATEĽNOM RYBNOM HOSPODÁRSTVE
Článok 41
Zásady a ciele dohôd o
udržateľnom rybnom hospodárstve
1.
Dohodami o udržateľnom rybnom hospodárstve s
tretími krajinami sa zriadi právny, hospodársky a environmentálny rámec pre
rybolovné činnosti vykonávané rybárskymi plavidlami Únie vo vodách tretích
krajín.
2.
Rybárske plavidlá Únie lovia len nadbytok
povoleného výlovu stanoveného treťou krajinou podľa článku 62
ods. 2 Dohovoru OSN o morskom práve a identifikovaného na základe najlepších
dostupných vedeckých odporúčaní a príslušných informácií, ktoré si o
celkovom rybolovnom úsilí vzhľadom na dotknuté zásoby vymenila Únia s
príslušnou treťou krajinou s cieľom zaistiť, aby rybolovné
zdroje naďalej presahovali úrovne, ktoré dokážu poskytovať maximálny
udržateľný výnos.
Článok 42
Finančná pomoc
1.           Únia poskytuje
prostredníctvom dohôd o udržateľnom rybnom hospodárstve tretím krajinám
finančnú pomoc s cieľom:
(a)
zdieľať časť nákladov na
prístup k rybolovných zdrojom vo vodách tretích krajín;
(b)
zriadiť rámec pre spravovanie vecí verejných,
vrátane rozvoja a zachovania potrebných vedeckých a výskumných inštitúcií,
monitorovacích, kontrolných a dozorných schopností a iných kapacít, ktoré
tvoria položky vzťahujúce sa na rozvoj politiky udržateľného rybného
hospodárstva, vykonávaný danou treťou krajinou. Poskytnutie takejto
finančnej pomoci je podmienené dosiahnutím konkrétnych výsledkov.
ČASŤ VIII
Akvakultúra
Článok 43
Podporovanie akvakultúry
1.
Komisia s cieľom podporovať
udržateľnosť a prispievať k potravinovej bezpečnosti, rastu
a zamestnanosti prijme do roku 2013 nezáväzné strategické usmernenia Únie
vzťahujúce sa na spoločné priority a ciele v oblasti rozvoja
akvakultúrnych činností. V takýchto strategických usmerneniach sa
zohľadňujú relatívne štartovacie pozície a rôzne okolnosti v jednotlivých
častiach Únie, pričom tieto usmernenia tvoria základ viacročných
vnútroštátnych strategických plánov a zameriavajú sa na:
(a)
zlepšenie konkurencieschopnosti odvetvia
akvakultúry a podporu rozvoja a inovácií v tomto odvetví;
(b)
podnecovanie hospodárskej činnosti;
(c)
diverzifikáciu a zlepšenie životnej úrovne v
pobrežných a vidieckych oblastiach;
(d)
vytvorenie rovnakých podmienok pre
prevádzkovateľov akvakultúry, pokiaľ ide o prístup k vodám a
priestoru.
2.
Členské štáty zriadia do roku 2014
viacročný vnútroštátny strategický plán rozvoja akvakultúrnych
činností na svojom území.
3.
Viacročný vnútroštátny strategický plán
obsahuje ciele členských štátov a ich opatrenia na dosiahnutie týchto
cieľov.
4.
Viacročné vnútroštátne strategické plány sa
zameriavajú najmä na:
(a)
administratívne zjednodušenie, najmä pokiaľ
ide o licencie;
(b)
istotu prevádzkovateľov akvakultúry,
pokiaľ ide o prístup k vodám a priestoru;
(c)
ukazovatele environmentálnej, hospodárskej a
sociálnej udržateľnosti;
(d)
posudzovanie ostatných možných cezhraničných
vplyvov na susedné členské štáty.
5.
Členské štáty si prostredníctvom otvorenej
metódy koordinácie vnútroštátnych opatrení obsiahnutých vo viacročných
strategických plánoch vymieňajú informácie a osvedčené postupy.
Článok 44
Konzultácie s poradnými
radami
V súlade s článkom 53 sa zriadi Poradná
rada pre akvakultúru.
ČASŤ IX
 Spoločná
organizácia trhu
Článok 45
Ciele
1.
Vytvorí sa spoločná organizácia trhov s
produktmi rybného hospodárstva a akvakultúry, aby:
(a)
sa prispelo k dosiahnutiu cieľov stanovených v
článkoch 2 a 3;
(b)
sa umožnilo, aby sa spoločná rybárska politika
uplatňovala v rámci odvetvia rybného hospodárstva a akvakultúry na
primeranej úrovni;
(c)
sa posilnila konkurencieschopnosť odvetvia
rybného hospodárstva a akvakultúry Únie, najmä výrobcov;
(d)
sa zlepšila transparentnosť trhov, najmä
pokiaľ ide o hospodárske poznatky o dodávateľskom reťazci v
rámci trhov Únie s produktmi rybného hospodárstva a akvakultúry a pochopenie
týchto trhov, ako aj informovanosť spotrebiteľov;
(e)
sa prispelo k zaisteniu rovnakých podmienok pre všetky
produkty, s ktorými sa v Únii obchoduje, a to prostredníctvom podporovania
udržateľného využívania rybolovných zdrojov.
2.
Spoločná organizácia trhov sa uplatňuje
na produkty rybného hospodárstva a akvakultúry z prílohy I k [nariadeniu o
spoločnej organizácii trhov s produktmi rybného hospodárstva a
akvakultúry], s ktorými sa v Únii obchoduje.
3.
Spoločná organizácia trhov pozostáva najmä:
(a)
z organizácie daného odvetvia vrátane opatrení na
stabilizáciu trhu;
(b)
zo spoločných obchodných noriem.
ČASŤ X
KONTROLA A PRESADZOVANIE PRAVIDIEL
Článok 46
Ciele

1.
Dodržiavanie pravidiel spoločnej rybárskej
politiky sa zaisťuje prostredníctvom efektívneho systému Únie na kontrolu
rybného hospodárstva vrátane boja proti nezákonnému, nenahlásenému a
neregulovanému rybolovu.
2.
Systém Únie na kontrolu rybného hospodárstva sa
zakladá najmä na:
(a)
globálnom a integrovanom prístupe;
(b)
používaní moderných technológií kontroly
dostupnosti a kvality údajov z oblasti rybného hospodárstva;
(c)
stratégii posúdenia rizika zameranej na
systematické a automatické krížové kontroly všetkých dostupných príslušných
údajov;
(d)
rozvoji kultúry dodržiavania predpisov medzi
prevádzkovateľmi;
(e)
stanovení efektívnych, primeraných a odrádzajúcich
sankcií.
Článok 47
Pilotné projekty v oblasti
nových technológií kontroly a systémov spravovania údajov
1.
Komisia a členské štáty môžu vykonávať
pilotné projekty v oblasti nových technológií kontroly a systémov spravovania
údajov.
2.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa pravidiel vykonávania
pilotných projektov v oblasti nových technológií kontroly a systémov
spravovania údajov.
Článok 48
Prispievanie k nákladom na
kontrolu, inšpekcie a presadzovanie pravidiel
Členské štáty môžu od držiteľov licencií na
rybolov vzťahujúcich sa na rybárske plavidlá s celkovou dĺžkou 12 m
alebo viac plaviace sa pod ich vlajkou vyžadovať, aby pomerne prispievali
k pokrytiu nákladov spojených s vykonávaním systému Únie na kontrolu rybného
hospodárstva.
ČASŤ XI
FINANČNÉ NÁSTROJE
Článok 49
Ciele
S cieľom prispieť k dosiahnutiu
cieľov stanovených v článkoch 2 a 3 sa môže poskytnúť
finančná pomoc Únie.
Článok 50
Podmienky poskytnutia
finančnej pomoci členským štátom

1.
Podmienkou poskytnutia finančnej pomoci Únie
členským štátom je, aby členské štáty dodržiavali pravidlá
spoločnej rybárskej politiky.
2.
Ak členské štáty nedodržiavajú pravidlá
spoločnej rybárskej politiky môže to viesť k prerušenie alebo
pozastaveniu platieb alebo uplatneniu finančnej opravy na finančnú
pomoc Únie v rámci spoločnej rybárskej politiky. Takéto opatrenia sú
úmerné charakteru, rozsahu, trvaniu a frekvencii nedodržiavania pravidiel.
Článok 51
Podmienky poskytnutia
finančnej pomoci prevádzkovateľom

1.
Podmienkou poskytnutia finančnej pomoci Únie
prevádzkovateľom je, aby prevádzkovatelia dodržiavali pravidlá
spoločnej rybárskej politiky.
2.
Ak prevádzkovatelia závažné porušia pravidlá
spoločnej rybárskej politiky, povedie to k dočasného alebo trvalému
zákazu prístupu k finančnej pomoci Únie a/alebo k uplatneniu znížení
finančnej pomoci. Takéto opatrenia sú úmerné charakteru, rozsahu, trvaniu
a frekvencii závažných porušení pravidiel.
3.
Členské štáty zaistia, aby sa finančná
pomoc Únie poskytovala len vtedy, ak sa dotknutému prevádzkovateľovi
počas obdobia 1 roka pred podaním žiadosti o finančnú pomoc Únie
neuvalili žiadne sankcie za závažné porušenie predpisov.
ČASŤ XII
Poradné rady
Článok 52
 Poradné rady
1.
Poradné rady sa zriaďujú pre každú z oblastí
pôsobnosti podľa prílohy III, aby sa podporilo vyrovnané zastúpenie
všetkých zainteresovaných strán a aby sa prispelo k dosiahnutiu cieľov
stanovených v článkoch 2 a 3.
2.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa zmien a doplnení
uvedenej prílohy s cieľom zmeniť oblasti pôsobnosti, vytvoriť
nové oblasti pôsobnosti poradných rád alebo vytvoriť nové poradné rady.
3.
Každá poradná rada si stanoví svoj rokovací
poriadok.
Článok 53
Úlohy poradných rád
1.
Poradné rady môžu:
(a)
predkladať Komisii alebo dotknutému
členskému štátu odporúčania a návrhy k záležitostiam týkajúcim sa
riadenia rybného hospodárstva;
(b)
informovať Komisiu a členské štáty o
problémoch týkajúcich sa riadenia rybného hospodárstva a akvakultúry v ich
oblasti pôsobnosti;
(c)
v úzkej spolupráci s vedcami prispievať k
zberu, poskytovaniu a analýze údajov, ktoré sú potrebné na vypracovanie
ochranných opatrení.
2.
Komisia a v prípade potreby dotknutý členský
štát reagujú na každé odporúčanie, návrh alebo informácie získané
podľa odseku 1 v rámci primeranej časovej lehoty.
Článok 54
Zloženie, fungovanie a
financovanie poradných rád
1.
Poradné rady sa skladajú zo zástupcov organizácií
zastupujúcich prevádzkovateľov rybného hospodárstva a ostatných záujmových
skupín, na ktoré má spoločná rybárska politika vplyv.
2.
Každá poradná rada pozostáva z valného zhromaždenia
a výkonného výboru a prijíma opatrenia potrebné na svoju organizáciu a na
zaistenie transparentnosti a zohľadnenia všetkých vyjadrených názorov.
3.
Poradné rady môžu ako orgány, ktoré sledujú
cieľ vo všeobecnom európskom záujme, žiadať o finančnú pomoc
Únie.
4.
Komisia sa splnomocňuje prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa zloženia a fungovania
poradných rád.
ČASŤ XIII
Procesné ustanovenia
Článok 55
Vykonávanie delegovania právomocí
1.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať
delegované akty, a to pod podmienkami ustanovenými v tomto článku.
2.
Delegovanie právomocí uvedených v článku 12
ods. 2, článku 15 ods. 6, článku 20 ods. 1 a ods. 2, článku 24
ods. 1 a ods. 2, článku 35 ods. 3, článku 36 ods. 4, článku 37
ods. 6, článku 47 ods. 2, článku 52 ods. 2 a článku 54 ods. 4 sa
udeľuje na neurčité obdobie od 1. januára 2013.
3.
Európsky parlament alebo Rada môže delegovanie
právomocí uvedených v článku 12 ods. 2, článku 15 ods. 6, článku
20 ods. 1 a ods. 2, článku 24 ods. 1 a ods. 2, článku 35 ods. 3,
článku 36 ods. 4, článku 37 ods. 6, článku 47 ods. 2,
článku 52 ods. 2 a článku 54 ods. 4 kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí uvedených v danom
rozhodnutí. Účinnosť nadobúda dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo
k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Nemá vplyv na
účinnosť akýchkoľvek už platných delegovaných aktov.
4.
Komisia ihneď po prijatí delegovaného aktu
o tom súčasne informuje Európsky parlament a Radu.
5.
Delegovaný akt prijatý podľa článku 12
ods. 3, článku 15 ods. 4, článku 20 ods. 1 a ods. 2, článku 24
ods. 1 a ods. 2, článku 35 ods. 3, článku 36 ods. 4, článku 37
ods. 7, článku 47 ods. 2, článku 52 ods. 2 a článku 54 ods. 4
nadobudne účinnosť len vtedy, ak v lehote 2 mesiacov od oznámenia
tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky parlament
alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty
Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nevznesú námietky. Táto
lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predĺži o 2 mesiace.
Článok 56
Vykonávanie
Komisii pri vykonávaní pravidiel
spoločnej rybárskej politiky pomáha Výbor pre rybolov a akvakultúru. Tento
výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. V prípade odkazov
na tento odsek sa uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č.
182/2011.
Časť XIV
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 57
Zrušenia
1.
Nariadenie (ES) č. 2371/2002 sa zrušuje.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy
na toto nariadenie.
2.
Rozhodnutie (ES) č. 2004/585 sa týmto zrušuje
s účinnosťou odo dňa, keď nadobudnú účinnosť
pravidlá prijaté v súlade s článkom 51 ods. 4 a článkom 52 ods. 4.
3.
Článok 5 nariadenia (ES)
č. 1954/2003 sa vypúšťa.
4.
Nariadenie (ES) č. 199/2008 sa zrušuje.
5.
Nariadenie (ES) č. 639/2004 sa zrušuje.
Článok 58
Prechodné opatrenia
Bez ohľadu na článok 57 ods. 4 sa
nariadenie (ES) č. 199/2008 naďalej uplatňuje na vnútroštátne
programy prijaté na zber a spravovanie údajov na obdobie 2011 – 2013.
Článok 59
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2013.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
PRÍSTUP K POBREŽNÝM VODÁM V
ZMYSLE ČLÁNKU 6 ODS. 2
1. POBREŽNÉ VODY SPOJENÉHO KRÁĽOVSTVA
A.
PRÍSTUP PRE FRANCÚZSKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Spojeného kráľovstva (6 až 12 námorných míľ)
 1. Berwick-upon-Tweed – východ Coquet Island – východ || slede || neobmedzený
 2. Flamborough Head – východ Spurn Head – východ || slede || neobmedzený
 3. Lowestoft – východ Lyme Regis – juh || všetky druhy || neobmedzený
 4. Lyme Regis – juh Eddystone – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 5. Eddystone – juh Longships – juhozápad         || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne hrebeňovkovité homáre langusty || neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený
 6. Longships – juhozápad Hartland Point – severozápad     || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne langusty homáre   || neobmedzený neobmedzený neobmedzený
 7. Hartland Point k čiare od severu ostrova Lundy || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 8. Od čiary, ktorá sa tiahne na západ od ostrova Lundy ku Cardigan Harbour || všetky druhy || neobmedzený
 9. Point Lynas – sever Majáková loď Morecambe – východ || všetky druhy || neobmedzený
 10. County Down || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 11. New Island – severovýchod Ostrov Sanda – juhozápad || všetky druhy || neobmedzený
 12. Port Stewart – sever Barra Head – západ || všetky druhy || neobmedzený
 13. 57°40’ s. š. Butt of Lewis – západ || všetky druhy s výnimkou vodných schránkovcov a kôrovcov || neobmedzený
 14. St Kilda, Flannan Islands || všetky druhy || neobmedzený
 15. Na západ od spojnice medzi majákom Butt of Lewis a bodom 59°30' s. š. -5°45' z. d. || všetky druhy || neobmedzený
B. PRÍSTUP PRE ÍRSKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky ||
 || Pobrežie Spojeného kráľovstva (6 až 12 námorných míľ)
 || 1. Point Lynas – sever Mull of Galloway – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne rod Nephrops || neobmedzený neobmedzený
 || 2. Mull of Oa – západ Barra Head – západ || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne rod Nephrops || neobmedzený neobmedzený
C. PRÍSTUP PRE NEMECKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Spojeného kráľovstva (6 až 12 námorných míľ)
 1. Na východ od Shetland a ostrova Fair Isle medzi čiarami vedenými juhovýchodne od majáka Sumbrugh Head, severovýchodne od majáka Skroo a juhozápadne od majáka Skadan || slede || neobmedzený
 2. Berwick-upon-Tweed – východ, maják Whitby High – východ || slede || neobmedzený
 3. Maják North Foreland – východ, nový maják Dungeness – juh || slede || neobmedzený
 4. Pásmo okolo St Kilda || slede makrely || neobmedzený neobmedzený
 5. Maják Butt of Lewis – západ k spojnici majáka Butt of Lewis a bodu 59°30' s. š. - 5°45' z. d. || slede || neobmedzený
 6. Pásmo okolo North Rona a Sulisker (Sulasgeir) || slede || neobmedzený
D. PRÍSTUP PRE HOLANDSKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Spojeného kráľovstva (6 až 12 námorných míľ)
 1. Na východ od Shetland a ostrova Fair Isle medzi čiarami vedeným juhovýchodne od majáka Sumbrugh Head, severovýchodne od majáka Skroo a juhozápadne od majáka Skadan || slede || neobmedzený
 2. Berwick upon Tweed – východ, Flamborough Head – východ || slede || neobmedzený
 3. North Foreland – východ, nový maják Dungeness – juh || slede || neobmedzený
E. PRÍSTUP PRE BELGICKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Spojeného kráľovstva (6 až 12 námorných míľ)
 1. Berwick upon Tweed – východ Coquer Island – východ || slede || neobmedzený
 2. Cromer – sever North Foreland – východ || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 3. North Foreland – východ Nový maják Dungeness – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne slede || neobmedzený neobmedzený
 4. Nový maják Dungeness – juh, Selsey Bill – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 5. Straight Point – juhovýchod, South Bishop – severozápad || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
2. POBREŽNÉ VODY ÍRSKA
A. PRÍSTUP PRE FRANCÚZSKO
 || Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Írska (6 až 12 námorných míľ) ||
 || 1. Erris Head – severozápad Sybil Point – západ || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne rod Nephrops || neobmedzený neobmedzený
 || 2. Mizen Head – juh Stags – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne rod Nephrops makrely || neobmedzený neobmedzený neobmedzený
 || 3. Stags – juh Cork – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne rod Nephrops makrely slede || neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený
 || 4. Cork – juh, Carnsore Point – juh || všetky druhy || neobmedzený
 || 5. Carnsore Point – juh, Haulbowline – juhovýchod || všetky druhy s výnimkou vodných schránkovcov a kôrovcov || neobmedzený
B. PRÍSTUP PRE SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Írska (6 až 12 míľ)
 1. Mine Head – juh Hook Point || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne slede makrely || neobmedzený neobmedzený neobmedzený
 2. Hook Point Carlingford Lough || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne slede makrely druh Nephrops hrebeňovkovité || neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený
C. PRÍSTUP PRE HOLANDSKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Írska (6 až 12 míľ)
 1. Stags – juh Carnsore Point – juh || slede makrely || neobmedzený neobmedzený
D. PRÍSTUP PRE NEMECKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Írska (6 až 12 námorných míľ)
 1. Old Head of Kinsale –juh Carnsore Point – juh || slede || neobmedzený
 2. Cork – juh Carnsore Point – juh || makrely || neobmedzený
E. PRÍSTUP PRE BELGICKO
 Zemepisná oblasť: || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Írska (6 až 12 námorných míľ)
 1. Cork – juh Carnsore Point – juh || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 2. Wicklow Head – východ Carlingford Lough – juhovýchod || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
3. POBREŽNÉ VODY BELGICKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 3 až 12 námorných míľ || Holandsko || všetky druhy || neobmedzený
   || Francúzsko || slede || neobmedzený
4. POBREŽNÉ VODY DÁNSKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Severného mora (dánsko-nemecká hranica po Hanstholm) (6 až 12 námorných míľ) || Nemecko   || platesotvaré krevety a garnáty || neobmedzený neobmedzený
 Dánsko-nemecká hranica po Blåvands Huk || Holandsko || platesotvaré ostatné bežné ryby s výnimkou platesotvarých || neobmedzený neobmedzený
 Od Blåvands Huk po Bovbjerg || Belgicko || tresky škvrnité || neobmedzený len v júni a júli
 ||   || tresky jednoškvrné || neobmedzený len v júni a júli
 || Nemecko || platesotvaré || neobmedzený
 || Holandsko || platesy veľké || neobmedzený
 || soley || neobmedzený
 Od Thyborøn po Hanstholm || Belgicko || tresky merlang || neobmedzený len v júni a júli
 ||   || platesy veľké || neobmedzený len v júni a júli
 || Nemecko || platesotvaré || neobmedzený
 || šproty severné || neobmedzený
 || tresky škvrnité || neobmedzený
 || tresky tmavé || neobmedzený
 || tresky jednoškvrné || neobmedzený
 || makrely || neobmedzený
 || slede || neobmedzený
 || tresky merlang || neobmedzený
 || Holandsko || tresky škvrnité || neobmedzený
 || platesy veľké || neobmedzený
 || soley || neobmedzený
 Skagerrak (Od Hanstholm po Skagen) (4 až 12 námorných míľ) || Belgicko   Nemecko               Holandsko || platesy veľké   platesotvaré šproty severné tresky škvrnité tresky tmavé tresky jednoškvrné makrely slede tresky merlang tresky škvrnité platesy veľké soley || neobmedzený len v júni a júli neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený
 Kattegat (3 až 12 míľ) || Nemecko || tresky škvrnité || neobmedzený
 ||   || platesotvaré || neobmedzený
 || rod Nephrops || neobmedzený
 || slede || neobmedzený
 Severne od Zeeland k rovnobežke so zemepisnou šírkou prechádzajúcou majákom Forsnæs || Nemecko || šproty severné || neobmedzený
 Baltské more (vrátane Beltov, Sundu, Bornholmu) 3 až 12 námorných míľ || Nemecko || platesotvaré || neobmedzený
 ||   || tresky škvrnité || neobmedzený
 || slede || neobmedzený
 || šproty severné || neobmedzený
 || úhory európske || neobmedzený
 || lososotvaré || neobmedzený
 || tresky merlang || neobmedzený
 || makrely || neobmedzený
 Skagerrak (4 až 12 míľ) || Švédsko || všetky druhy || neobmedzený
 Kattegat (3 (*) až 12 míľ) || Švédsko || všetky druhy || neobmedzený
 Baltské more (3 až 12 míľ) || Švédsko || všetky druhy || neobmedzený
 (*) Merané od pobrežnej čiary.
5. POBREŽNÉ VODY NEMECKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Severného mora (3 až 12 námorných míľ) celé pobrežie || Dánsko || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 ||   || šproty severné || neobmedzený
 || piesočnice || neobmedzený
 || Holandsko || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 || krevety a garnáty || neobmedzený
 Dánsko-nemecká hranica k severnému cípu ostrova Amrum (54°43′ s. š.) || Dánsko || krevety a garnáty || neobmedzený
 Pásmo okolo Helgolandu || Spojené kráľovstvo || tresky škvrnité || neobmedzený
 ||   || platesy veľké || neobmedzený
 Pobrežie Baltského mora (3 až 12 míľ) || Dánsko || tresky škvrnité || neobmedzený
 ||   || platesy veľké || neobmedzený
 || slede || neobmedzený
 || šproty severné || neobmedzený
 || úhory európske || neobmedzený
 || tresky merlang || neobmedzený
 || makrely || neobmedzený
6. POBREŽNÉ VODY FRANCÚZSKA A
ZÁMORSKÝCH DEPARTAMENTOV
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Severovýchodné pobrežie Atlantiku (6 až 12 námorných míľ)
 Belgicko-francúzska hranica po východ departementu Manche (ústie Vire-Grandcamp les Bains 49° 23' 30" s. š. -1° 2 ' z. d. smerom severoseverovýchod) || Belgicko || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
 ||   || hrebeňovkovité || neobmedzený
 || Holandsko || všetky druhy || neobmedzený
 Od Dunkerque (2° 20' v. d.) po mys Cap d'Antifer (0° 10' v. d.) || Nemecko || slede || neobmedzený len v októbri až decembri
 Belgicko-francúczska hranica po mys Cap d'Alprech – západ (50° 42' 30" s. š. — 1° 33' 30" v. d.) || Spojené kráľovstvo || slede || neobmedzený
 Pobrežie Atlantiku (6 až 12 námorných míľ)
 Španielsko-francúzska hranica po 46° 08' s. š. || Španielsko || sardely || riadený rybolov, neobmedzený len od 1. marca do 30. júna
 ||   || rybolov na získanie živej návnady len od 1. júla do 31. októbra
 || sardinky || neobmedzený len od 1. januára do 28. februára a od 1. júla do 31. decembra
 || činnosti vzťahujúce sa na uvedené druhy sa okrem toho musia vykonávať v súlade s činnosťami vykonávanými v roku 1984 a v rámci ich limitov pre daný rok
 Pobrežie Stredozemného mora (6 až 12 námorných míľ)
 Španielska hranica / mys Leucate || Španielsko || všetky druhy || neobmedzený
7. POBREŽNÉ VODY ŠPANIELSKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Pobrežie Atlantiku (6 až 12 námorných míľ)
 Francúzsko-španielská hranica po maják mysu Mayor (3° 47' z. d.) || Francúzsko || pelagické druhy || neobmedzený v súlade s činnosťami vykonávanými v roku 1984 a v rámci ich limitov pre daný rok
 Pobrežie Stredozemného mora (6 až 12 námorných míľ)
 Francúzska hranica/mys Creus || Francúzsko || všetky druhy || neobmedzený
8. POBREŽNÉ VODY HOLANDSKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 (3 až 12 námorných míľ) celé pobrežie || Belgicko     || všetky druhy     || neobmedzený
   || Dánsko || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne šproty severné piesočnice stavridy || neobmedzený neobmedzený neobmedzený neobmedzený
   || Nemecko || tresky škvrnité krevety a garnáty || neobmedzený neobmedzený
 (6 až 12 námorných míľ) celé pobrežie || Francúzsko || všetky druhy || neobmedzený
 Južný cíp ostrova Texel na západ k holandsko-nemeckej hranici || Spojené kráľovstvo || druhy, ktoré žijú na alebo pri dne || neobmedzený
9. POBREŽNÉ VODY FÍNSKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Baltské more (4 až 12 míľ) (*) || Švédsko || všetky druhy || neobmedzený
 (*) 3 až 12 míľ okolo ostrovov Bogskär.
10. POBREŽNÉ VODY ŠVÉDSKA
 Zemepisná oblasť: || Členský štát || Druh || Význam alebo osobitné charakteristiky
 Skagerrak (4 až 12 námorných míľ) || Dánsko || všetky druhy || neobmedzený
 Kattegat (3 (*) až 12 míľ) || Dánsko || všetky druhy || neobmedzený
 Baltské more (4 až 12 míľ) || Dánsko || všetky druhy || neobmedzený
   || Fínsko || všetky druhy || neobmedzený
 (*) Merané od pobrežnej čiary. ||   ||   ||
PRÍLOHA II
STROPY KAPACITY RYBOLOVU
 Stropy kapacity (na základe stavu k 31. decembru 2010) ||   ||
 Členský štát || GT || kW
 Belgicko || 18 911 || 51 585
 Bulharsko || 8 448 || 67 607
 Dánsko || 88 528 || 313 341
 Nemecko || 71 114 || 167 089
 Estónsko || 22 057 || 53 770
 Írsko || 77 254 || 210 083
 Grécko || 91 245 || 514 198
 Španielsko (vrátane najvzdialenejších regiónov) || 446 309 || 1 021 154
 Francúzsko (vrátane najvzdialenejších regiónov) || 219 215 || 1 194 360
 Taliansko || 192 963 || 1 158 837
 Cyprus || 11 193 || 48 508
 Lotyšsko || 49 067 || 65 196
 Litva || 73 489 || 73 516
 Malta || 15 055 || 96 912
 Holandsko || 166 384 || 350 736
 Poľsko || 38 376 || 92 745
 Portugalsko (vrátane najvzdialenejších regiónov) || 115 305 || 388 054
 Rumunsko || 1 885 || 6 716
 Slovinsko || 1 057 || 10 974
 Fínsko || 18 187 || 182 385
 Švédsko || 42 612 || 210 744
 Spojené kráľovstvo || 235 570 || 924 739
   ||   ||
 Najvzdialenejšie regióny EÚ || GT || kW
 Španielsko
 Kanárske ostrovy: D < 12 m. vody EÚ || 2 649 || 21 219
 Kanárske ostrovy: D > 12 m. vody EÚ || 3 059 || 10 364
 Kanárske ostrovy: D > 12 m. medzinárodné vody a vody tretích krajín || 28 823 || 45 593
 Francúzsko
 Ostrov Reunion: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne, a pelagické druhy. D < 12 m || 1 050 || 19 320
 Ostrov Reunion: pelagické druhy. D < 12 m || 10 002 || 31 465
 Francúzska Guyana: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne, a pelagické druhy. D < 12 m || 903 || 11 644
 Francúzska Guyana: plavidlá na lov kreviet || 7 560 || 19 726
 Francúzska Guyana: pelagické druhy. Príbrežné plavidlá. || 3 500 || 5 000
 Martinique: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne, a pelagické druhy. D < 12 m || 5 409 || 142 116
 Martinique: pelagické druhy. D < 12 m || 1 046 || 3 294
 Guadeloupe: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne, a pelagické druhy. D < 12 m || 6 188 || 162 590
 Guadeloupe: pelagické druhy. D < 12 m || 500 || 1 750
 Portugalsko
 Madeira: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne. D < 12 m || 617 || 4 134
 Madeira: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne, a pelagické druhy. D < 12 m || 4 114 || 12 734
 Madeira: pelagické druhy. Plavidlá s vlečnými sieťami. D < 12 m || 181 || 777
 Azorské ostrovy: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne. D < 12 m || 2 626 || 29 895
 Azorské ostrovy: druhy, ktoré žijú na alebo pri dne, a pelagické druhy. D < 12 m || 12 979 || 25 721
 D znamená celkovú dĺžku ||   ||
PRÍLOHA III
Poradné rady
 Názov poradnej rady || Oblasť pôsobnosti
 Baltské more || Vody pásiem ICES[36] IIIb, IIIc a IIId
 Stredozemné more || Morské vody Stredozemného mora na východ od čiary 5°36' z. d.
 Severné more || Vody pásiem ICES IV a IIIa
 Severozápadné vody || Vody pásiem ICES V (s výnimkou Va a len vôd Únie pásma Vb), VI a VII
 Juhozápadné vody || Vody pásiem ICES VIII, IX a X (vody okolo Azorských ostrovov), a pásma CECAF[37] 34.1.1, 34.1.2 a 34.2.0 (vody okolo Madeiry a Kanárskych ostrovov)
 Pelagické zásoby (tresky belasé, makrely, stavridy, slede) || Všetky oblasti pôsobnosti (s výnimkou Baltského mora, Stredozemného mora a akvakultúry)
 Šíre moria/diaľkové flotily || Všetky vody, ktoré nie sú vodami Únie
 Akvakultúra || Akvakultúra podľa vymedzenia v článku 5
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločnej rybárskej
politike
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[38]

Oblasť
politiky 11: Námorné záležitosti a rybné hospodárstvo
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[39]
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka predĺženia trvania existujúcej akcie
ý Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Európa
efektívne využívajúca zdroje
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétne ciele
Prispieť
k plneniu cieľov stanovených v článku 39 ZFEÚ.
1.
Zlepšiť účasť zainteresovaných strán
2.
Zaistiť dostupnosť vedeckých odporúčaní
3.
Zmodernizovať a posilniť kontrolu v celej Únii
4.
Preskúmať činnosti kontroly a inšpekcií v členských štátoch
5.
Prispieť k lepšej koordinácii činností členských štátov v
oblasti kontroly, a to prostredníctvom Agentúry pre kontrolu rybného
hospodárstva Spoločenstva
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Činnosť
ABB 11 04 01, 11 07 02, 11 08 01, 11 08 02, 11 08 05
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Udržateľnosť
tvorí jadro navrhovanej reformy SRP, pričom hlavným cieľom je, aby sa
zásoby rýb do roku 2015 začali využívať v miere, ktorá dokáže
priniesť maximálny udržateľný výnos. Udržateľné rybné
hospodárstvo vedúce k zvýšeniu úlovkov a rozpätí zisku oslobodí odvetvie
rybolovu od závislosti od pomoci z verejných zdrojov a takisto by
uľahčilo dosiahnutie stabilných cien za transparentných podmienok a
prinieslo výhody aj pre spotrebiteľov.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov
a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Environmentálne
vplyvy: zásoby na úrovni MUVrybolovu, obmedzenie nadmernej kapacity
a pokrok vo vykonávaní prevoditeľných rybolovných podielov.
Hospodárske
vplyvy: príjmy subjektov v odvetví rybolovu, HPH, príjmy/príjmy pokrývajúce
náklady a čisté rozpätie zisku.
Sociálne
vplyvy: Zamestnanosť (Ekvivalent plného pracovného času) a mzdy
posádky na ekvivalent plného pracovného času.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Pomocou
SRP sa dosiahne environmentálna, hospodárska a sociálna udržateľnosť,
pokiaľ ide o využívanie rybolovných zdrojov. Týmto cieľom prislúcha z
právneho hľadiska rovnaká dôležitosť a žiadny z nich nie je možné
dosiahnuť izolovane. V posúdení vplyvu, ktoré sa vykonalo vzhľadom na
reformu SRP, sa však potvrdilo, že hospodárska a sociálna udržateľnosť
zostane bez značného zlepšenia stavu zásob obmedzená.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Podľa
článku 3 písm. d) ZFEÚ má Únia v oblasti ochrany morských biologických
zdrojov výlučnú právomoc . Podľa článku 4 ods. 2 písm. d) majú
Únia a členské štáty v rámci zvyšku SRP spoločné právomoci. Prínos
zapojenia Európskej únie je v tom,, že SRP sa týka využívania spoločných
zdrojov.
1.5.3.     Poznatky získané
z podobných skúseností v minulosti
V
Zelenej knihe o reforme spoločnej rybárskej politiky[40] sa dospelo
k záveru, že táto politika nespĺňa svoje kľúčové ciele:
zásoby rýb trpia nadmerným výlovom, hospodárska situácia častí flotily je
krehká napriek subvenciám v značnej výške, pracovné miesta v odvetví
rybolovu nie sú príťažlivé a mnohé pobrežné spoločenstvá závislé od
rybného hospodárstva sa nachádzajú v kritickej situácii. Výsledky rozsiahleho
konzultačného procesu, ktorý nasledoval po uverejnení zelenej knihy,
potvrdili túto analýzu[41].

Hlavným
problémom súčasnej SRP je nedostatočná environmentálna udržateľnosť
spôsobená nadmerným výlovom. Všetky ostatné problémy k tomu prispievajú.
Nadmerná kapacita flotily, odchýlky od vedeckých odporúčaní pri
stanovovaní celkových povolených výlovov a nedostatočne stanovenie priorít
pri vymedzovaní cieľov sú hlavnými hnacími silami nadmerného výlovu.
Druhým problémom je slabá hospodárska udržateľnosť, najmä v sektore
rybolovu. Mnohé flotily sú neziskové a citlivé na vonkajšie nepriaznivé
činitele ako napr. zvýšenie cien palív. Po tretie, nedostatok sociálnej
udržateľnosti má nepriaznivý vplyv na odvetvie rybolovu a od neho závislé
oblasti.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými finančnými nástrojmi
Cieľ
dosiahnuť využívanie zásob rýb v takej miere, ktorá poskytuje maximálny
udržateľný výnos, sa stanovil v Dohovore OSN o morskom práve a na Svetovom
samite o udržateľnom rozvoji v roku 2002 sa prijal ako cieľ, ktorý sa
má podľa možnosti dosiahnuť do roku 2015. Tento cieľ umožní, aby
sa pomocou zreformovanej SRP lepšie prispelo k dosiahnutiu dobrého
environmentálneho stavu morského prostredia v súlade s ustanoveniami rámcovej
smernice o morskej stratégii[42].

1.6.        Trvanie akcie a jej
finančný vplyv
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od:
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR
ý Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať v plnom
rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob
hospodárenia[43]
ý Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
¨  orgány ustanovené Spoločenstvami[44]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–      ¨  osoby poverené
realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii
a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49
nariadenia o rozpočtových pravidlách
ý Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto
opatrenia.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi
a nezrovnalosťami.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky v týchto okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov …...….…...….] || DRP/ NRP ([45]) || krajín EZVO[46] || kandidátskych krajín[47] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 2 || 11 04 01 — Užší dialóg s odvetvím rybolovu a so subjektmi ovplyvnenými spoločnou rybárskou politikou || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 2 || 11 07 02 — Podpora riadenia zdrojov rybolovu (zlepšenie vedeckých odporúčaní) || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 2 || 11 08 01 – Finančné príspevky na výdavky členských štátov v oblasti kontroly || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 2 || 11 08 02 – Kontrola a dohľad nad rybolovnými činnosťami vo vodách Únie a inde || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 2 || 11.08.05.01. –Agentúra na kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva. Príspevky v rámci hlavy 1 a 2 || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 2 || 11.08.05.02. –Agentúra na kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva. Príspevky v rámci hlavy 3 || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky v týchto
okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov…] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 2 || Ochrana a riadenie prírodných zdrojov
 GR: MARE ||   ||   || 2013[48] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 04 01 || Záväzky || (1) || 6,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2) || 5,950 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 07 02 || Záväzky || (1a) || 4,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 3,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 08 01  || Záväzky || (1a) || 47,430 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 25,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11 08 02  || Záväzky || (1a) || 2,300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 2,300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11.08.05.01 || Záväzky || (1a) || 7,413 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 7,413 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11.08.05.02 || Záväzky || (1a) || 1,711 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) || 2,711 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[49] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky pre GR MARE SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =2+2a +3 || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 2 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) || 47,074 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU (Referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || SPOLU
 GR: ||
  Ľudské zdroje || 9,404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatné administratívne výdavky 11 01 02 11 || 0,210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU GR || Rozpočtové prostriedky || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013[50] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6 || Rok N+7 || Rok N+8 || Rok N+9 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 79,368 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || 56,688 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || 2013 || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh[51] || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Spolu spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[52]… || Zlepšiť účasť zainteresovaných strán
 Plne funkčné RPR || č. || 0,280 || 8 || 2,240 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nové časti webových stránok a aktualizácia obsahu webových lokalít GR MARE. || č. || 0,040 || 5 || 0,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Príprava a distribúcia časopisu „Rybné hospodárstvo a akvakultúra v Európe“ v 23 jazykoch (5 vydaní ročne). || č. || 0,114 || 5 || 0,580 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Príprava a distribúcia kvalitných informačných materiálov pre médiá, širokú verejnosť a zainteresované strany vrátane audiovizuálnych materiálov. Komunikačná kampaň o prioritných otázkach, ako napr. reforma SRP. || č. || 0,310 || 6 || 1,860 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Príprava a distribúcia viacjazyčných publikácií. || č. || 0,025 || 20 || 0,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Účasť GR MARE na veľtrhoch. || č. || 0,200 || 1 || 0,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Organizácia Európskeho námorného dňa v máji každého roka. || č. || 0,400 || 1 || 0,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konferencie a semináre k SRP a INP týkajúce sa napr. reformy SRP. || č. || 0,050 || 4 || 0,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné (propagačné materiály, logo, skladovanie a šírenie Úradom pre publikácie). || č. || 0,110 || 2 || 0,220 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   || 6,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2... || Zaistiť dostupnosť vedeckých odporúčaní
 Podpora vykonávania rámca pre zber údajov, najmä prostredníctvom koordinácie a organizovania činností VTHVR, udržiavania príslušných webových lokalít a podpora zriadenia správy o „Ročnej hospodárskej výkonnosti rybolovnej flotily Únie“ v rámci administratívnej dohody medzi Komisiou a JRC. || Administratívne dohody || 1,400 || 1 || 1,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Poskytovanie pravidelných odporúčaní k stavu zásob riadených prostredníctvom celkového povoleného výlovu a nariadenia o kvótach a poskytovanie nepravidelných odporúčaní, ako napr. hodnotení viacročných plánov alebo plánov kontroly lovu/zberu v rámci memoranda o porozumení medzi Komisiou a ICES. || Memorandum || 1,500 || 1 || 1,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Poskytovanie odporúčaní odborníkmi k rybolovných zásobám, pokiaľ ide o biologické, technické, hospodárske a otázky a otázky týkajúce sa ekosystémov, v rámci zasadnutí VTHVR a jeho podskupín. || Počet stretnutí || 0,024 || 25 || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vedecké odporúčania a iné služby v súvislosti s vykonávaním spoločnej rybárskej politiky v Stredozemnom mori. ||   || 1,0 || 2 || 1,0 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   || 4,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3... || Zmodernizovať a posilniť kontrolu v celej Únii
 Informačné systémy a analýza údajov ||   ||   || neuvádza sa || 10,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nástroje na vysledovanie a prístroje na meranie výkonu motora. ||   ||   || 1600 || 8,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pilotné projekty (vrátane kamerových systémov od roku 2011). ||   ||   || neuvádza sa || 2,000 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Zariadenia na automatické určenie polohy, systémy monitorovania plavidiel/Automatické identifikačné systémy ||   ||   || 3000 || 3,800 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Elektronické lodné denníky na palubách plavidiel. ||   ||   || 3300 || 7,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Aktualizácie v rámci Strediska monitorovania rybolovu. ||   ||   || 22 || 11,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Investovanie do vybavenia na kontrolu (napr. hliadkové plavidlo a lietadlo). ||   ||   || neuvádza sa || 3,700 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Školenia a výmenné programy pre pracovníkov kontroly. ||   ||   || 30 || 0,600 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Semináre zamerané na zvýšenie informovanosti o potrebe realizovať pravidlá SRP. ||   ||   || 5 || 0,530 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet ||   || 47,430 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 4... || Preskúmať činnosti kontroly a inšpekcií v členských štátoch
 Monitorovanie činností kontroly členskými štátmi - Misie zamerané na kontrolu uplatňovania SRP - Vybavenie inšpektorov ||   ||   || 250 || 0,800 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Uľahčenie vykonávania pravidiel SRP - Zasadnutia Expertnej skupiny pre kontrolu rybného hospodárstva zamerané na otázky týkajúce sa kontroly rybného hospodárstva - Štúdie ||   ||   || 30 || 0,400 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Hardvér, softvér a podpora pre kontrolu (údaje, krížové kontroly údajov, údržba, prístup k databáze, atď.) ||   ||   || neuvádza sa || 1,100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 4 medzisúčet ||   || 2,300 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 5... || Prispieť k lepšej koordinácii činností členských štátov v oblasti kontroly, a to prostredníctvom Agentúry pre kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva
 Zamestnanci v aktívnom pracovnom pomere ||   ||   || neuvádza sa || 5,634 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné výdavky týkajúce sa zamestnancov ||   ||   || neuvádza sa || 0,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratívne výdavky ||   ||   || neuvádza sa || 1,320 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vytváranie kapacít ||   ||   || neuvádza sa || 0,720 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prevádzková koordinácia (rátane plánov spoločného nasadenia) ||   ||   || neuvádza sa || 1,010 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 5 medzisúčet ||   || 9,124 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   || 69,754 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2013 [53] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 9,404 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky || 0,210 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5[54] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 9,614 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || 2013 || Rok N+1 || rok N+2 || rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || 11 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 66 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 01 02 (delegácie) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 05 01 (nepriamy výskum) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času )[55] ||
 || 11 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 14 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 04 yy [56] || sídlo[57] || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || delegácie || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 11 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) || 0 ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 80 ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || riadenie operačných rozpočtových prostriedkov a uvedených operačných činností v roku 2013
 Externí zamestnanci || riadenie operačných rozpočtových prostriedkov a uvedených operačných činností v roku 2013
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
ý  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo
viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[58].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Účasť tretích strán
na financovaní
–
ý Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.
–
¨ Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími
stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
ý  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–        ¨            vplyv na vlastné zdroje
–        ¨            vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[59]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložte toľko stĺpcov, koľko je potrebné na základe trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok…. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               KOM(2009)163 v konečnom znení z 22. apríla 2009.
[2]               Ú. v. ES
L 125, 27.4.1998, s. 1.
[3]               Ú. v. ES
L 17, 21.1.2000, s. 22.
[4]               Ú. v. EÚ
L 349, 31.12.2005, s. 1.
[5]               Ú. v. EÚ
L 223, 15.8.2006, s. 1.
[6]               Ú. v. EÚ
L 409, 30.12.2006, s. 11.
[7]               Ú. v. EÚ
L 60, 5.3.2008, s. 1.
[8]               Ú. v. EÚ
L 286, 29.10.2008, s. 1.
[9]               Ú. v. EÚ
L 343, 22.12.2009, s. 1.
[10]             Ú. v. EÚ L
256, 3.8.2004, s. 17.
[11]             SEK (2010) 428 v konečnom znení zo 16. apríla 2010.
[12]             Nariadenie Rady (ES) č. 1954/2003 o riadení rybárskeho úsilia
týkajúceho sa určitých rybolovných oblastí a zdrojov Spoločenstva,
ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 2847/93 a zrušuje nariadenie (ES)
č. 635/95 a (ES) č. 2027/95.
[13]             Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém
Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a
neregulovanému rybolovu, a nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa
zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania
pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa
menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č.
2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č.
2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č.
509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č.
1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č.
2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006.
[14]             Ú. v. EÚ
[15]             Ú. v. EÚ
[16]             Ú. v. ES L
358, 31.12.2002, s. 59.
[17]             Ú. v. ES L
179, 23.6.1998, s. 1.
[18]             Ú. v. ES L
189, 3.7.1998, s. 14.
[19]             Ú. v. ES L
177, 16.7.1996, s. 24.
[20]             Rozhodnutie COP X/2.
[21]             EÚ CO 7/10
z 26. marca 2010.
[22]             KOM(2011)
244.
[23]             Ú. v. EÚ L
164, 25.6.2008, s. 19.
[24]             Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Integrovaná námorná politika Európskej
únie, KOM(2007) 575 v konečnom znení.
[25]             Ú. v. ES C
105, 7.5.1981, s. 1.
[26]             Ú. v. ES L 103, 25.4.1979, s. 1.
[27]             Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.
[28]             Ú. v. EÚ L
164, 25.6.2008, s. 19.
[29]             KOM(2009)
162 v konečnom znení.
[30]             KOM(2010)
2020 v konečnom znení.
[31]             Ú. v. EÚ L
55, 28.2.2011, s. 13.
[32]             Ú. v. EÚ L
256, 3.8.2004, s. 17.
[33]             Ú. v. EÚ L
60, 53.3.2008, s. 1.
[34]             Ú. v. EÚ L
409, 30.12.2006, s. 11.
[35]             Ú. v. ES L
274, 25.9.1986, s. 1.
[36]             Pásma ICES
(Medzinárodná rada pre výskum morí) sú vymedzené v nariadení (ES) č.
218/2009.
[37]             Pásma
CECAF (stredovýchodný Atlantik alebo hlavná rybolovná zóna 34 FAO) sú vymedzené
v nariadení (ES) č. 216/2009.
[38]             ABM:
riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa
činností.
[39]             Podľa
článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[40]             KOM(2009)
163 v konečnom znení z 22. apríla 2009.
[41]             Pozri aj
dokument SEK(2010) 428 v konečnom znení zo 16. apríla 2010 s názvom
Zhrnutie konzultácií o reforme spoločnej politiky v oblasti rybného
hospodárstva.
[42]             Smernica
2008/56/ES Európskeho parlamentu a Rady z 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje
rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej
environmentálnej politiky.
[43]             Vysvetlenie
spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú
k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[44]             Podľa
článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[45]             DRP =
diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované
rozpočtové prostriedky.
[46]             EZVO:
Európske združenie voľného obchodu.
[47]             Kandidátske
krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu.
[48]             Rok N je
rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.
[49]             Technická
a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie
programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“),
nepriamy výskum, priamy výskum.
[50]             Rok N je
rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.
[51]             Výstupy
znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen
študentov, vybudované cesty v km atď.).
[52]             Ako je
uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.
[53]             Rok N je
rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.
[54]             Technická
a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie
programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“),
nepriamy výskum, priamy výskum.
[55]             ZZ =
zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED
= pomocný expert v delegácii, MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný
národný expert;
[56]             Pod
stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových
prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[57]             Najmä pre
štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
(EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).
[58]             Pozri body
19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[59]             Pokiaľ
ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené
sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní
25 % nákladov na výber.