               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 9. 2019
            COM(2019) 410 final
            2019/0191(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie v súvislosti s prijatím rozhodnutia o predĺžení platnosti výnimky WTO umožňujúcej rozvojovým členským krajinám poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie výrobkom z najmenej rozvinutých krajín

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia o predĺžení platnosti výnimky WTO umožňujúcej rozvojovým členským krajinám poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie pre najmenej rozvinuté krajiny.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie podpísaná v Marrákeši

               Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie podpísaná v Marrákeši (ďalej len „Dohoda o založení WTO“) nadobudla platnosť 1. januára 1995.

               Európska únia je zmluvnou stranou tejto dohody.

               2.2.Konferencia ministrov a Generálna rada Svetovej obchodnej organizácie

               Podľa článku IV ods. 1 Dohody o založení WTO Konferencia ministrov má právo prijímať rozhodnutia o všetkých otázkach vzťahujúcich sa na všetky mnohostranné obchodné dohody.

               Podľa článku IV ods. 2 Dohody o založení WTO v období medzi zasadnutiami Konferencie ministrov jej funkcie vykonáva Generálna rada.

               Podľa článku IX ods. 1 WTO zvyčajne prijíma rozhodnutia konsenzom.

               2.3.Pripravovaný akt Generálnej rady WTO

               Podľa článku IX ods. 3 Dohody o založení WTO môže byť člen vo výnimočných prípadoch oslobodený od záväzku, ktorý mu bol uložený.

               Generálna rada WTO má na základe žiadosti Čile, Číny, Indie, Thajska a Turecka (ďalej len „spolupredkladatelia“) prijať rozhodnutie o predĺžení platnosti existujúcej výnimky WTO umožňujúcej rozvojovým členským krajinám poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie pre najmenej rozvinuté krajiny podľa článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Platnosť existujúcej výnimky pre najmenej rozvinuté krajiny uplynula 30. júna 2019. Cieľom pripravovaného aktu je preto predĺžiť platnosť výnimky na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2029.

               Pripravovaný akt bude záväzný pre členov WTO v súlade s článkom IX odsekom 3, ako aj článkom II odsekom 2 Dohody o založení WTO, v ktorom sa stanovuje: „Dohody a súvisiace právne nástroje zahrnuté do príloh 1, 2 a 3 […] tvoria neoddeliteľnú súčasť tejto dohody a sú záväzné pre všetkých členov“.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Spolupredkladatelia požiadali o predĺženie platnosti existujúcej výnimky WTO z povinností podľa článku I ods. 1 dohody GATT 1994 umožňujúcej rozvojovým členským štátom poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie výrobkom z najmenej rozvinutých krajín, ktoré za také označila Organizácia Spojených národov, bez toho, aby bolo potrebné rozšíriť tie isté colné sadzby na podobné výrobky akéhokoľvek iného člena, na obdobie od 1. júla 2019 do 30. júna 2029.

               Spolupredkladatelia predložili žiadosť podľa článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO. Žiadosť odôvodňujú osobitnou zraniteľnosťou najmenej rozvinutých krajín a špecifickými štrukturálnymi ťažkosťami, ktorým tieto krajiny čelia v globálnom hospodárstve, ako aj dôležitosťou zlepšenia ich účinnej účasti na multilaterálnom obchodnom systéme tým, že sa im poskytne zmysluplný prístup na trh v snahe o podporu diverzifikácie ich výrobnej a vývoznej základne.

               Pôjde o druhé predĺženie platnosti výnimky umožňujúcej preferenčné sadzobné zaobchádzanie pre najmenej rozvinuté krajiny, ktorá bola pôvodne udelená 15. júna 1999 do 30. júna 2009
                  1
                a predĺžená 27. mája 2009 do 30. júna 2019
                  2
               .

               Predĺženie platnosti výnimky by nemalo nepriaznivý vplyv na hospodárstvo Únie, ani na obchodné vzťahy s krajinami zvýhodnenými touto výnimkou. Únia poskytuje plný bezcolný a bezkvótový prístup na trh najmenej rozvinutým krajinám v rámci svojej iniciatívy Všetko okrem zbraní a takisto podporuje iných členov WTO vrátane rozvojových krajín, v ich úsilí o poskytovanie preferenčného sadzobného zaobchádzania najmenej rozvinutým krajinám. Únia sa ďalej domnieva, že na to, aby rozvojové krajiny mohli poskytovať takéto preferencie, je potrebný právny nástroj, keďže splnomocňujúca doložka WTO to umožňuje len rozvinutým členom. Pozícia, ktorú má Únia zaujať v Generálnej rade, by preto mala spočívať v podpore predĺženia platnosti výnimky.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Generálna rada WTO je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o založení WTO.

               Akt, ktorý má Generálna rada prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom II odsekom 2 a článkom IX odsekom 3 Dohody o založení WTO.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spoločnej obchodnej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ods. 4 prvý pododsek.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom Generálnej rady WTO sa vykonajú ustanovenia Dohody o založení WTO týkajúce sa výnimiek, je vhodné uverejniť ho po jeho prijatí v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2019/0191 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie v súvislosti s prijatím rozhodnutia o predĺžení platnosti výnimky WTO umožňujúcej rozvojovým členským krajinám poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie výrobkom z najmenej rozvinutých krajín

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie podpísaná v Marrákeši (ďalej len „Dohoda o založení WTO“) nadobudla platnosť 1. januára 1995.

               (2)Podľa článku II ods. 2 Dohody o založení WTO „Dohody a súvisiace právne nástroje zahrnuté do príloh 1, 2 a 3 (ďalej len „mnohostranné obchodné dohody“) tvoria neoddeliteľnú súčasť tejto dohody a sú záväzné pre všetkých členov“.

               (3)V súlade s článkom IX ods. 3 môže Konferencia ministrov rozhodnúť o oslobodení od niektorého zo záväzkov, ktoré sú členovi uložené Dohodou o založení WTO alebo ktorýmikoľvek mnohostrannými obchodnými dohodami.

               (4)V článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO sa stanovujú postupy udeľovania výnimiek týkajúcich sa mnohostranných obchodných dohôd uvedených v prílohách 1A alebo 1B alebo 1C k Dohode o založení WTO a ich príloh.

               (5)Podľa článku IV ods. 1 Dohody o založení WTO Konferencia ministrov má právo prijímať rozhodnutia o všetkých otázkach vzťahujúcich sa na všetky mnohostranné obchodné dohody.

               (6)Podľa článku IV ods. 2 Dohody o založení WTO v období medzi zasadnutiami Konferencie ministrov Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“) jej funkcie vykonáva Generálna rada WTO. Podľa článku IX ods. 1 WTO zvyčajne prijíma rozhodnutia konsenzom.

               (7)Členovia WTO udelili 15. júna 1999 výnimku z povinností podľa článku I ods. 1 dohody GATT 1994 v rozsahu potrebnom na to, aby sa rozvojovým členským štátom umožnilo poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie výrobkom z najmenej rozvinutých krajín, ktoré za také označila Organizácia Spojených národov, bez toho, aby bolo potrebné rozšíriť tie isté colné sadzby na podobné výrobky z akéhokoľvek iného člena, do 30. júna 2009. Členovia WTO 27. mája 2009 predĺžili platnosť výnimky na obdobie od 1. júla 2009 do 30. júna 2019.

               (8)Podľa článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO Čile, Čína, India, Thajsko a Turecko (ďalej len „spolupredkladatelia“) predložili žiadosť, aby Generálna rada rozhodla o predĺžení existujúcej výnimky WTO s cieľom umožniť rozvojovým členským krajinám, aby od 1. júla 2019 do 30. júna 2029 mohli poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie výrobkom z najmenej rozvinutých krajín.

               (9)Spolupredkladatelia odôvodňujú žiadosť osobitnou zraniteľnosťou najmenej rozvinutých krajín a špecifickými štrukturálnymi ťažkosťami, ktorým čelia v globálnom hospodárstve, ako aj dôležitosťou zlepšenia ich účinnej účasti na multilaterálnom obchodnom systéme tým, že sa im poskytne zmysluplný prístup na trh v snahe o podporu diverzifikácie ich výrobnej a vývoznej základne.

               (10)Predĺženie platnosti výnimky by nemalo nepriaznivý vplyv na hospodárstvo Únie, ani na obchodné vzťahy Únie s krajinami zvýhodnenými touto výnimkou. Okrem toho Únia poskytuje bezcolný a bezkvótový prístup na trh najmenej rozvinutým krajinám v rámci systému Všetko okrem zbraní a podporuje iných členov WTO, ktorí takisto poskytujú obchodné preferencie najmenej rozvinutým krajinám.

               (11)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorú má Európska komisia zaujať v mene Únie v Generálnej rade WTO s cieľom podporiť žiadosť spolupredkladateľov o predĺženie platnosti výnimky, v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ, keďže predĺženie platnosti výnimky bude záväzné pre členov WTO,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorú má Európska komisia zaujať v mene Únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie, spočíva v podporení predĺženia platnosti výnimky WTO umožňujúcej rozvojovým členským krajinám poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie pre výrobky s pôvodom v najmenej rozvinutých krajinách od 1. júla 2019 do 30. júna 2029.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        WT/L/304.

                     (2)

                        WT/L/759.

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 9. 2019
            COM(2019) 409 final
            2019/0190(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v súvislosti s prijatím rozhodnutia o predĺžení platnosti výnimky WTO, ktoré by Spojeným štátom americkým umožnilo poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie podľa zákona USA o ozdravení hospodárstva krajín karibskej oblasti (CBERA)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia o predĺžení platnosti výnimky WTO, ktoré by Spojeným štátom americkým umožnilo poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie podľa zákona USA o ozdravení hospodárstva krajín karibskej oblasti (CBERA).

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie uzavretá v Marrákeši

               Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie uzavretá v Marrákeši (ďalej len „Dohoda o založení WTO“) nadobudla platnosť 1. januára 1995.

               Európska únia je zmluvnou stranou tejto dohody.

               2.2.Konferencia ministrov a Generálna rada Svetovej obchodnej organizácie

               Podľa článku IV ods. 1 Dohody o založení WTO má Konferencia ministrov právomoc prijímať rozhodnutia o všetkých otázkach vzťahujúcich sa na všetky mnohostranné obchodné dohody.

               Podľa článku IV ods. 2 Dohody o založení WTO v období medzi zasadnutiami Konferencie ministrov vykonáva jej funkcie Generálna rada.

               Podľa článku IX ods. 1 WTO obvykle prijíma rozhodnutia na základe konsenzu.

               2.3.Pripravovaný akt Generálnej rady WTO

               Podľa článku IX ods. 3 Dohody o založení WTO možno za výnimočných okolností udeliť výnimku z povinnosti uloženej členskej krajine WTO.

               V nadväznosti na žiadosť Spojených štátov amerických má Generálna rada WTO prijať rozhodnutie o predĺžení platnosti existujúcej výnimky WTO, ktoré by Spojeným štátom americkým umožnilo poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie v rámci CBERA podľa článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Platnosť existujúcej výnimky pre CBERA skončí 31. decembra 2019. Cieľom pripravovaného aktu je preto predĺžiť platnosť výnimky na základe žiadosti USA do 30. septembra 2025.

               Pripravovaný akt sa stane záväzným pre členov WTO v súlade s článkom IX ods. 3, ako aj s článkom II ods. 2 Dohody o založení WTO, v ktorom sa stanovuje: „Dohody a súvisiace právne nástroje zahrnuté do príloh 1, 2 a 3 […] tvoria neoddeliteľnú súčasť tejto dohody a sú záväzné pre všetkých členov.“

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Spojené štáty americké požiadali, aby sa predĺžila platnosť existujúcej výnimky z povinností USA podľa článku I ods. 1 Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (GATT 1994) a článku XIII ods. 1 a 2 dohody GATT 1994 s cieľom umožniť Spojeným štátom americkým poskytovať bezcolné zaobchádzanie v prípade oprávnených výrobkov s pôvodom v krajinách Strednej Ameriky a karibských krajinách a územiach (ďalej len „zvýhodnené krajiny“) v rámci CBERA v období od 1. januára 2020 do 30. septembra 2025.

               Spojené štáty americké predložili žiadosť podľa článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO. Žiadosť odôvodňujú vysokou mierou chudoby a nestability v krajinách karibskej oblasti, najmä na Haiti, pričom poznamenávajú, že hospodárske vyhliadky pre tieto malé krajiny ďalej komplikuje náchylnosť na prírodné katastrofy. Cieľom výhod v rámci CBERA je rozšíriť hospodárske príležitosti a prispieť k stabilnejšiemu a prosperujúcejšiemu regiónu.

               Podľa Spojených štátov amerických by bezcolné zaobchádzanie poskytované v rámci CBERA nemalo poškodiť záujmy ostatných členov, ktorí nebudú mať prospech z tohto zaobchádzania, pričom sa očakáva, že predĺženie platnosti takéhoto bezcolného zaobchádzania nebude mať za následok výraznú zmenu v dovoze výrobkov oprávnených podľa CBERA s pôvodom v členských krajinách, ktoré nie sú zvýhodnenými krajinami, do Spojených štátov.

               Ide o piate predĺženie platnosti výnimky na účel preferenčného sadzobného zaobchádzania, ktorá bola pôvodne udelená 15. februára 1985 na obdobie od 1. januára 1984 do 30. septembra 1995
                  1
                a ktorá má v súčasnosti platnosť do 31. decembra 2019
                  2
               .

               Predĺženie platnosti tejto výnimky nebude mať nepriaznivý vplyv ani na hospodárstvo Únie, ani na obchodné vzťahy s krajinami zvýhodnenými touto výnimkou. Okrem toho Únia podporuje opatrenia proti chudobe a v prospech stability. Pozícia, ktorú má Únia zaujať v rámci Generálnej rady, by preto mala spočívať v podpore predĺženia platnosti výnimky.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Generálna rada WTO je orgánom zriadeným dohodou, konkrétne Dohodou o založení WTO.

               Akt, ktorý má Generálna rada prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom II ods. 2 a článkom IX ods. 3 Dohody o založení WTO.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka sú len vedľajšie, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo hlavná alebo prevažujúca zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spoločnej obchodnej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom Generálnej rady WTO sa budú uplatňovať ustanovenia Dohody o založení WTO týkajúce sa výnimiek, je vhodné uverejniť ho po jeho prijatí v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2019/0190 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie (WTO) v súvislosti s prijatím rozhodnutia o predĺžení platnosti výnimky WTO, ktoré by Spojeným štátom americkým umožnilo poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie podľa zákona USA o ozdravení hospodárstva krajín karibskej oblasti (CBERA)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o založení Svetovej obchodnej organizácie uzavretá v Marrákeši (ďalej len „Dohoda o založení WTO“) nadobudla platnosť 1. januára 1995.

               (2)Podľa článku II ods. 2 Dohody o založení WTO „dohody a súvisiace právne nástroje zahrnuté do príloh 1, 2 a 3 („mnohostranné obchodné dohody“) tvoria neoddeliteľnú súčasť tejto dohody a sú záväzné pre všetkých členov“.

               (3)V súlade s článkom IX ods. 3 dohody môže Konferencia ministrov za výnimočných okolností rozhodnúť o udelení výnimky z povinnosti uloženej členskej krajine WTO na základe Dohody o založení WTO alebo niektorej z mnohostranných obchodných dohôd.

               (4)V článku IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO sa stanovujú postupy udeľovania výnimiek týkajúcich sa mnohostranných obchodných dohôd uvedených v prílohách 1A, 1B alebo 1C k Dohode o založení WTO a príloh k týmto dohodám.

               (5)Podľa článku IV ods. 1 Dohody o založení WTO má Konferencia ministrov právomoc prijímať rozhodnutia o všetkých otázkach vzťahujúcich sa na všetky mnohostranné obchodné dohody.

               (6)Podľa článku IV ods. 2 Dohody o založení WTO v období medzi zasadnutiami Konferencie ministrov WTO (Svetovej obchodnej organizácie) vykonáva jej funkcie Generálna rada WTO.

               (7)Podľa článku IX ods. 1 WTO obvykle prijíma rozhodnutia na základe konsenzu.

               (8)Spojeným štátom americkým bola 15. februára 1985 udelená výnimka z povinností podľa článku I ods. 1 dohody GATT 1994 na obdobie od 1. januára 1984 do 30. septembra 1995. Dňa 15. novembra 1995 členovia WTO obnovili platnosť výnimky do 30. septembra 2005 a 29. mája 2009 opätovne predĺžili jej platnosť do 31. decembra 2014. Členovia WTO 5. mája 2015 predĺžili platnosť výnimky týkajúcej sa článku I ods. 1 dohody GATT 1994 a rozšírili ju tak, aby sa vzťahovala na odseky 1 a 2 článku XIII dohody GATT, a to do 31. decembra 2019 a v rozsahu potrebnom na to, aby Spojené štáty americké mohli poskytovať bezcolné zaobchádzanie na dovoz oprávnených výrobkov s pôvodom v zvýhodnených krajinách určených podľa ustanovení CBERA.

               (9)Spojené štáty americké predložili v súlade s článkom IX ods. 3 a 4 Dohody o založení WTO žiadosť, aby Generálna rada prijala rozhodnutie o predĺžení platnosti existujúcej výnimky WTO s cieľom umožniť Spojeným štátom americkým poskytovať bezcolné zaobchádzanie v prípade oprávnených výrobkov s pôvodom v krajinách Strednej Ameriky a karibských krajinách a územiach v rámci CBERA v období od 1. januára 2020 do 30. septembra 2025.

               (10)Spojené štáty americké odôvodňujú žiadosť vysokou mierou chudoby a nestability v krajinách karibskej oblasti, najmä na Haiti. Cieľom výhod v rámci CBERA je rozšíriť hospodárske príležitosti a prispieť k stabilnejšiemu a prosperujúcejšiemu regiónu.

               (11)Predĺženie platnosti tejto výnimky nebude mať nepriaznivý vplyv ani na hospodárstvo Únie, ani na obchodné vzťahy Únie s krajinami zvýhodnenými touto výnimkou. Okrem toho Únia podporuje opatrenia proti chudobe a v prospech stability.

               (12)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorú má v mene Únie zaujať Európska komisia v Generálnej rade WTO s cieľom podporiť žiadosť Spojených štátov amerických o predĺženie platnosti výnimky v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ, keďže predĺženie platnosti výnimky bude záväzné pre členov WTO,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorú má Európska komisia zaujať v mene Únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie (WTO), spočíva v podpore predĺženia platnosti výnimky WTO, ktoré Spojeným štátom americkým umožní poskytovať preferenčné sadzobné zaobchádzanie v prípade oprávnených výrobkov s pôvodom v krajinách Strednej Ameriky a karibských krajinách a územiach podľa zákona USA o ozdravení hospodárstva krajín karibskej oblasti (CBERA), a to v období od 1. januára 2020 do 30. septembra 2025.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        (BISD 31S/20).

                     (2)

                        WT/L/950.

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 9. 2019
            COM(2019) 427 final
            2019/0202(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti so zmenami príloh I a II k dohode

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti so zmenami príloh I a II k dohode

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov

               Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (ďalej len „dohoda“) má za cieľ prepojiť systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) so švajčiarskym systémom tak, aby sa s kvótami vydanými jedným systémom mohlo obchodovať v druhom systéme a aby sa tieto kvóty mohli v druhom systéme použiť na dosiahnutie súladu, čím sa rozšíria možnosti na zmiernenie zmeny klímy. Platnosť nadobudne 1. januára roka nasledujúceho po tom, čo si zmluvné strany vymenia listiny o ratifikácii alebo schválení.

               2.2.Zmeny príloh

               Spoločný výbor zriadený na základe článku 12 dohody je zodpovedný za spravovanie dohody a za zabezpečenie jej vykonávania. Môže rozhodnúť o prijatí nových príloh alebo zmene existujúcich príloh k dohode. Môže aj diskutovať o zmenách článkov dohody, sprostredkovať výmenu názorov na právne predpisy zmluvných strán a vykonať revízie dohody.

               Spoločný výbor je bilaterálny orgán zložený zo zástupcov zmluvných strán (EÚ a Švajčiarska). Rozhodnutia prijaté spoločným výborom sú výsledkom dohody oboch zmluvných strán.

               Podľa článku 13 ods. 2 dohody môže spoločný výbor rozhodnúť o prijatí novej prílohy alebo zmeniť existujúcu prílohu k tejto dohode. Aby sa zabezpečila zlučiteľnosť medzi prepojenými systémami obchodovania s emisiami, je v článku 2 dohody stanovené, že EU ETS a ETS Švajčiarska musia spĺňať základné kritériá uvedené v prílohe I k dohode. V súlade s článkom 10 sa v rámci oboch systémov môžu prijať pravidlá, ktoré sú prísnejšie ako základné kritériá stanovené v prílohe I. Väčšina navrhovaných zmien sa týka základných kritérií stanovených v prílohe I.

               Aby dohoda o prepojení mohla nadobudnúť platnosť, muselo Švajčiarsko prijať vnútroštátne právne predpisy, ktorými dosiahlo úplný súlad so základnými kritériami, najmä zahrnutím leteckej dopravy do ETS Švajčiarska. Niekoľko navrhovaných zmien prílohy I spočíva vo vložení alebo oprave odkazov na švajčiarske právne predpisy.

               Okrem toho došlo od podpísania tejto dohody k zmene právnych predpisov EÚ o monitorovaní a nahlasovaní, overovaní a akreditácií a zahrnutí leteckej dopravy do EU ETS.

               Príloha I sa okrem toho mení tak, aby sa doplnili ďalšie základné kritériá týkajúce sa trhovej stabilizačnej rezervy, dohľadu nad trhom a relevantnej spolupráce. Pokiaľ ide o základné kritériá o pokrytí činností leteckej dopravy a pretože je potrebné zabezpečiť zodpovedajúce pokrytie letov medzi EÚ a Švajčiarskom, budú lety z letísk vo Švajčiarsku na letiská v EÚ vyňaté prostredníctvom delegovaných právnych aktov tak, že odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o prepojení bude EU ETS pokrývať len lety z EHS na letiská vo Švajčiarsku, kým ETS Švajčiarska sa odo dňa nadobudnutia platnosti dohody o prepojení bude vzťahovať len na lety zo Švajčiarska do EHP. Nové kritérium týkajúce sa odovzdávania kvót slúži na objasnenie presadzovania právnych predpisov medzi oboma systémami.

               V budúcom období obchodovania po roku 2020 EÚ aj Švajčiarsko posilnia svoje systémy. Právne predpisy EÚ na obdobie 2021 – 2030 už nadobudli účinnosť; vo Švajčiarsku legislatívny postup po roku 2020 ešte prebieha. Relevantné zmeny EU ETS na obdobie 2021 – 2030 sú zohľadnené v niektorých navrhovaných zmenách prílohy I. Aby EU ETS a ETS Švajčiarska boli zlučiteľné aj v období 2021 – 2030, do časti A prílohy I sa dopĺňa úvodný text o stacionárnych zariadeniach. V tomto úvodnom texte sa navrhuje revízia základných kritérií spôsobom, ktorým sa zabezpečí minimálna integrita príslušných záväzkov v oblasti znižovania emisií na domácom trhu oboch strán a integrita a riadne fungovanie trhov s uhlíkom a súčasne sa ním zamedzí úniku uhlíka a narušeniu hospodárskej súťaže medzi oboma prepojenými systémami. Zlučiteľnosť oboch systémov sa posilní aj zmenami základných kritérií týkajúcich sa stropu, používania medzinárodných kreditov a úrovne bezodplatného prideľovania emisných kvót v systéme ETS Švajčiarska.

               Zmenou časti C prílohy I týkajúcej sa registrov sa objasňuje, že emisie na rok 2020 možno pokryť len kvótami vydanými v období 2013 – 2020. Ďalšou zmenou sa požaduje minimálne 24-hodinová lehota medzi iniciáciou a realizáciou prenosu kvót z jedného účtu na druhý.

               Vzhľadom na úlohu švajčiarskych orgánov pri vykonávaní aukcií (časť D prílohy I) na švajčiarskom trhu je vhodné, aby v záujme zabezpečenia integrity aukcií boli orgány s funkciou dohľadu nad trhom aj naďalej informované o tom, aká metóda sa použije na určenie odchýlky aukčnej zúčtovacej ceny od zodpovedajúcej ceny kvót na sekundárnom trhu.

               V potrebných prípadoch sa objasňuje, že odkazy na právne predpisy sa vzťahujú na predpisy, ktoré sú platné v deň nadobudnutia platnosti tejto dohody.

               V prílohe II je uvedený úvodný text, ktorým sa objasňuje, že prepojenie medzi EU ETS a ETS Švajčiarska bude od mája 2020 predbežné až dovtedy, kým nedôjde k trvalému prepojeniu registrov.

               2.3.Pripravovaný akt spoločného výboru

               Spoločný výbor má na svojom druhom zasadnutí naplánovanom na december 2019 prijať rozhodnutie podľa článku 13 ods. 2 dohody o prepojení, ktorým sa zmenia prílohy I a II k dohode (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Cieľom pripravovaného aktu je zmeniť prílohy I a II k dohode o prepojení tak, aby zodpovedali platným právnym predpisom EÚ
                  1
                a Švajčiarska. Zmenou prílohy I sa zabezpečí potrebná zlučiteľnosť oboch systémov obchodovania s emisiami v zmysle požiadaviek článku 25 smernice 2003/87/ES a doplnia sa správne odkazy na právne predpisy pre každé základné kritérium. Zmenou prílohy II sa stanovuje dočasné a predbežné riešenie prepojenia registrov oboch systémov dovtedy, kým nezačne fungovať trvalé prepojenie registrov.

               Pripravovaný akt sa stane pre zmluvné strany záväzným v súlade s článkom 2 dohody, v ktorom sa stanovuje: „Systémy obchodovania s emisiami (ďalej len „ETS“) oboch zmluvných strán musia spĺňať aspoň základné kritériá stanovené v prílohe I.“.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Rozhodnutím Rady založeným na tomto návrhu Komisie sa stanovuje pozícia Európskej únie týkajúca sa rozhodnutia, ktoré má prijať spoločný výbor v súvislosti so zmenami príloh I a II k dohode o prepojení.

               Dohoda o prepojení bola podpísaná v roku 2017 a na strane EÚ nemohla zohľadniť vývoj v oblasti právnych predpisov v Európskej únii. Ide napríklad o preskúmanie smernice o EU ETS na obdobie po roku 2021, trhovú stabilizačnú rezervu a relevantné právne predpisy o leteckej doprave. Švajčiarsko prijalo relevantné právne predpisy, na základe ktorých sú oba systémy zlučiteľné a ktorými sa letecká doprava zahŕňa medzi odvetvia, na ktoré sa vzťahuje švajčiarsky systém obchodovania s emisiami, až v marci 2019.

               Pokiaľ by sa nezmenili prílohy I a II k dohode o prepojení, nebola by zabezpečená zlučiteľnosť medzi oboma systémami, ani by nebolo možné realizovať prepojenie registrov medzi ETS Švajčiarska a EU ETS.

               Rozvoj dobre fungujúceho medzinárodného trhu s uhlíkom prepájaním systémov obchodovania s emisiami zdola nahor je dlhodobým cieľom politiky EÚ a medzinárodného spoločenstva, najmä ako prostriedok na dosiahnutie cieľov v oblasti klímy v rámci Parížskej dohody. V tejto súvislosti článok 25 smernice o vytvorení systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) umožňuje, aby bol systém EU ETS prepojený s ostatnými systémami obchodovania s emisiami za predpokladu, že tieto systémy sú povinné, majú absolútny strop emisií a sú zlučiteľné, pričom švajčiarsky systém tieto podmienky spĺňa.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov.

               Akt, ktorý má spoločný výbor prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt má právne účinky z dôvodu, že sa ním menia prílohy I a II k dohode o prepojení.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 191 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 191 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2019/0202 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti so zmenami príloh I a II k dohode

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 191 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov
                  3
                (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 23. novembra 2017 v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/2240
                  4
               .

               (2)V súlade s článkom 13 dohody môže spoločný výbor zmeniť prílohy k dohode.

               (3)Spoločný výbor má na svojom zasadnutí xx. xx. 2019 prijať rozhodnutie, ktorým sa zmenia prílohy I a II k dohode.

               (4)Je teda vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore, keďže uvedené prílohy budú pre Úniu záväzné.

               (5)Keď spoločný výbor príslušne zmení prílohy I a II tak, aby sa zohľadnil relevantný vývoj v oblasti právnych predpisov vrátane príslušných švajčiarskych predpisov rozširujúcich švajčiarsky ETS o leteckú dopravu, budú sa podmienky na prepojenie stanovené v dohode považovať za splnené a Únia by si teda mala vymeniť listiny o ratifikácií v zmysle článku 21 dohody,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozíciou, ktorá sa má zaujať v mene Únie na druhom zasadnutí spoločného výboru zriadeného Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti so zmenou príloh I a II k dohode, sa podporuje prijatie zmien príloh I a II spoločným výborom stanovených v dodatku k návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenému k tomuto rozhodnutiu.

               Zástupcovia Únie v spoločnom výbore môžu odsúhlasiť menšie zmeny prílohy bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2392 z 13. decembra 2017, ktorým sa mení smernica 2003/87/ES na účely pokračovania súčasných obmedzení rozsahu pôsobnosti v súvislosti s činnosťami leteckej dopravy a na účely prípravy na vykonávanie globálneho trhového opatrenia od roku 2021 (Ú. v. EÚ L 350, 29.12.2017); rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015); smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018).

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 3.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 9. 2019
            COM(2019) 427 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti so zmenami príloh I a II k dohode

               ROZHODNUTIE č. 2/2019 SPOLOČNÉHO VÝBORU ZRIADENÉHO DOHODOU MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A ŠVAJČIARSKOU KONFEDERÁCIOU O PREPOJENÍ ICH SYSTÉMOV OBCHODOVANIA S EMISIAMI SKLENÍKOVÝCH PLYNOV
                  z ...,
                  ktorým sa menia prílohy I a II k Dohode medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov

               Spoločný výbor,

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov
                  1
                (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 13,

               keďže:

               (1)Články 11 až 13 dohody sa predbežne vykonávajú od jej podpísania 23. novembra 2017.

               (2)V súlade s článkom 13 ods. 2 dohody môže spoločný výbor zmeniť prílohy k dohode.

               (3)Tento dodatok obsahuje zmeny príloh I a II k dohode, ktorými sa aktualizujú relevantné aspekty pôvodných príloh, ktoré boli odsúhlasené v roku 2015. Okrem toho obsahuje predbežné riešenie na sfunkčnenie prepojenia medzi EU ETS a ETS Švajčiarska

               (4)V súlade s časťou B prílohy I by Európska únia mala vyňať prílety z letísk na území Švajčiarska z rozsahu pôsobnosti EU ETS v zmysle článku 25a smernice 2003/87/ES zmenenej smernicou (EÚ) 2018/410 (ďalej len „smernica o ETS“). Na prevádzkovateľov lietadiel sa však bude naďalej vzťahovať EU ETS v zmysle prílohy I k smernici o ETS, v ktorej sa uvádza, že do kategórií činností, na ktoré sa uplatňuje táto smernica, patria všetky lety s príletom na letisko alebo s odletom z letiska, ktoré sa nachádza na území členského štátu.

               (5)Príloha I k dohode sa preskúma v súlade s článkom 13 ods. 7 dohody s cieľom zachovať súčasnú kompatibilitu EU ETS a ETS Švajčiarska na obdobie začínajúce rokom 2021. Spoločný výbor zabezpečí, že preskúmanie prílohy I k dohode minimálne zachová integritu príslušných záväzkov v oblasti znižovania emisií na domácom trhu v Únii a vo Švajčiarsku a integritu a riadne fungovanie trhov s uhlíkom. Zamedzí sa úniku uhlíka a narušeniu hospodárskej súťaže,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Prílohy I a II k dohode sa nahrádzajú dodatkom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nadobudnutia platnosti dohody.

               V Zürichu XX 2019

               Za Spoločný výbor

                        tajomník za Európsku úniu

                        predseda

                        tajomník za Švajčiarsko

                        Maja-Alexandra Dittel

                        Marc Chardonnens

                        Caroline Baumann

               DODATOK

               PRÍLOHA I k dohode o prepojení

               ZÁKLADNÉ KRITÉRIÁ

               A. Základné kritériá pre stacionárne zariadenia

               Na návrh švajčiarskej vlády sa tento oddiel preskúma v súlade s článkom 13 ods. 7 dohody s cieľom zachovať súčasnú zlučiteľnosť EU ETS a ETS Švajčiarska v novom období obchodovania 2021 – 2030. Spoločný výbor zabezpečí, že pri preskúmaní tohto oddielu minimálne zachová integritu príslušných záväzkov v oblasti znižovania emisií na domácom trhu v Únii a vo Švajčiarsku a integritu a riadne fungovanie trhov s uhlíkom. Zamedzí sa úniku uhlíka a narušeniu hospodárskej súťaže,

                        Základné kritériá

                        V rámci EU ETS

                        V rámci ETS Švajčiarska

                        1

                        Povinná povaha účasti na ETS

                        Účasť na ETS je povinná pre zariadenia, ktoré vykonávajú činnosti a ktoré vypúšťajú skleníkové plyny uvedené nižšie.

                        Účasť na ETS je povinná pre zariadenia, ktoré vykonávajú činnosti a ktoré vypúšťajú skleníkové plyny uvedené nižšie.

                        2

                        ETS zahŕňa aspoň činnosti stanovené v týchto predpisoch:

                        -príloha I k smernici 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –článok 40 ods. 1

                        –príloha 6 k vyhláške o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        3

                        ETS zahŕňa aspoň tie skleníkové plyny, ktoré sú stanovené v týchto predpisoch:

                        –príloha II k smernici 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –článok 1 ods. 1 vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        4

                        Pre ETS sa stanoví strop, ktorý musí byť aspoň taký prísny, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –článok 9 a článok 9a smernice 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Lineárny redukčný koeficient 1,74 % ročne sa od roku 2021 zvýši na 2,2 % ročne a bude platiť pre všetky odvetvia v súlade s ustanoveniami platnými k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                                 –článok 18 ods. 1 a 2 zákona o CO2

                                 –článok 45 ods. 1 vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Do roku 2020 sa používa lineárny redukčný koeficient 1,74 % ročne.

                        5

                        Mechanizmus pre stabilitu trhu

                        V roku 2015 EÚ zaviedla trhovú stabilizačnú rezervu [rozhodnutie (EÚ) 2015/1814], ktorej fungovanie bolo posilnené preskúmaním ETS z roku 2018 [smernica (EÚ) 2018/410].

                        –článok 19 ods. 5 vyhlášky o CO2

                        –článok 48 vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Švajčiarske právne predpisy počítajú s možnosťou zníženia aukčných objemov v prípadoch, keď sa z ekonomických dôvodov výrazne zvýši počet kvót na trhu.

                        Zmluvné strany pracujú s cieľom primerane prispievať k stabilite trhu.

                        6

                        Úroveň dohľadu nad trhom ETS musí byť aspoň taká prísna, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (smernica MiFID II)

                        –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (nariadenie MiFIR)

                        –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014 zo 16. apríla 2014 o zneužívaní trhu (nariadenie o zneužívaní trhu) a o zrušení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES a smerníc Komisie 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (nariadenie MAR)

                        –smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/57/EÚ zo 16. apríla 2014 o trestných sankciách za zneužívanie trhu (smernica o zneužívaní trhu) (smernica CS-MAD)

                        –smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/849 z 20. mája 2015 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, ktorou sa mení nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 a zrušuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES a smernica Komisie 2006/70/ES (smernica AMLD)

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –federálny zákon o švajčiarskom orgáne dohľadu nad finančným trhom z 22. júna 2007

                        –federálny zákon o infraštruktúrach finančného trhu a trhovom správaní pri obchodovaní s cennými papiermi a derivátmi z 19. júna 2015

                        –federálny zákon o finančných inštitúciách z 15. júna 2018

                        –federálny zákon o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu z 10. októbra 1997

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Vo švajčiarskom zákone o finančnom trhu nie je definovaná právna povaha emisných kvót. Predovšetkým vo švajčiarskom zákone o infraštruktúrach finančného trhu nie sú emisné kvóty klasifikované ako cenné papiere, a teda s nimi nemožno obchodovať na regulovaných obchodných miestach Vzhľadom na to, že emisné kvóty nie sú klasifikované ako cenné papiere, sa švajčiarsky zákon o cenných papieroch nevzťahuje na mimoburzové obchodovanie s emisnými kvótami na sekundárnych trhoch.

                        Zmluvy o derivátoch sú vo švajčiarskom zákone o infraštruktúrach finančného trhu klasifikované ako cenné papiere. Týka sa to aj derivátov, pri ktorých sú podkladovým nástrojom emisné kvóty. Na deriváty emisných kvót, ktoré sú predmetom mimoburzového obchodovania medzi nefinančnými aj finančnými protistranami, sa vzťahujú ustanovenia zákona o infraštruktúrach finančného trhu.

                        7

                        Spolupráca pri dohľade nad trhom

                        Zmluvné strany zavedú vhodné mechanizmy spolupráce pri dohľade nad trhom. Tieto mechanizmy spolupráce sa budú vzťahovať na výmenu informácií a presadzovanie záväzkov vyplývajúcich z ich príslušných režimov o dohľade nad trhom. Zmluvné strany informujú spoločný výbor o každom takomto mechanizme.

                        8

                        Kvalitatívne obmedzenia pre medzinárodné kredity musia byť aspoň také prísne, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –články 11a a 11b smernice 2003/87/ES

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 550/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES stanovujú určité obmedzenia vzťahujúce sa na využívanie medzinárodných kreditov z projektov priemyselných plynov

                        –článok 58 nariadenia Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája 2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –články 5 a 6 zákona o CO2

                        –článok 4, článok 4a ods. 1 vyhlášky o CO2 a jej príloha 2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        9

                        Kvantitatívne obmedzenia pre medzinárodné kredity musia byť aspoň také prísne, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –článok 11a smernice 2003/87/ES

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája 2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 1123/2013 z 8. novembra 2013 o určení práv používať medzinárodné kredity v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        V právnych predpisoch EÚ sa od roku 2021 nepočíta s právami používať medzinárodné kredity.

                        –článok 16 ods. 2 zákona o CO2

                        –článok 55b vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        V týchto ustanoveniach sa používanie medzinárodných kreditov stanovuje len do roku 2020.

                        10

                        Bezodplatne prideľované kvóty sa vypočítajú na základe referenčných hodnôt a korekčných koeficientov. Pre nových účastníkov sa v období 2013 – 2020 vyčlení najviac 5 % celkového množstva kvót. S kvótami, ktoré nie sú prideľované bezodplatne, sa musí obchodovať formou aukcie alebo sa zruší ich platnosť. Na tento účel musí ETS musí spĺňať aspoň:

                        –články 10, 10a, 10b a 10c smernice 2003/87/ES

                        –rozhodnutie Komisie 2011/278/EÚ z 27. apríla 2011, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, platné v celej Únii

                        –výpočty na určenie medziodvetvového korekčného faktora v rámci EU ETS v období 2013 – 2020

                        – zoznam odvetví vystavených riziku úniku uhlíka z 2014

                        – delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/331 z 19. decembra 2018, ktorým sa ustanovujú prechodné pravidlá harmonizácie bezodplatného prideľovania emisných kvót podľa článku 10a smernice 2003/87/ES, platné v celej Únii

                        – delegované rozhodnutie Komisie o určení zoznamu odvetví a pododvetví, ktoré sa v období rokov 2021 až 2030 považujú za odvetvia a pododvetvia s rizikom úniku uhlíka [C(2019) 708] (Ú. v. EÚ L 120, 8.5.2019, s. 20)

                        – akýkoľvek medziodvetvový korekčný faktor v rámci EU ETS v období 2021 – 2025 alebo 2026 – 2030

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –článok 18 ods. 3 a článok 19 ods. 2 až 6 zákona o CO2

                        –článok 45 ods. 2, články 46, 46a, 46b, 46c a 48 vyhlášky o CO2 a jej príloha 9

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Počet bezodplatne pridelených kvót nesmie prekročiť počet kvót, ktoré boli pridelené zariadeniam v rámci EU ETS.

                        11

                        ETS musí stanovovať sankcie za rovnakých podmienok a v rovnakom rozsahu, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –článok 16 smernice 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –článok 21 zákona o CO2

                        –článok 56 vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        12

                        Monitorovanie a nahlasovanie v rámci ETS musí byť aspoň také prísne, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –článok 14 smernice 2003/87/ES a jej príloha IV

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 z 21. júna 2012 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        –vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –článok 20 zákona o CO2

                        –články 50 až 53 vyhlášky o CO2 a jej prílohy 16 a 17

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        13

                        Overovanie a akreditácia v rámci ETS musia byť aspoň také prísne, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –článok 15 smernice 2003/87/ES a jej príloha V

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 600/2012 z 21. júna 2012 o overovaní správ o emisiách, správ o tonokilometroch a akreditácii overovateľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        –vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2067 z 19. decembra 2018 o overovaní údajov a o akreditácii overovateľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –články 51 až 54 vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

               B.   Základné kritériá pre leteckú dopravu

                        Základné kritériá

                        Pre EÚ

                        Pre Švajčiarsko

                        1

                        Povinná povaha účasti na ETS

                        Účasť v systéme ETS je pre činnosti leteckej dopravy povinná v súlade s kritériami uvedenými nižšie.

                        Účasť v systéme ETS je pre činnosti leteckej dopravy povinná v súlade s kritériami uvedenými nižšie.

                        2

                        Pokrytie činností leteckej dopravy a skleníkových plynov a priraďovanie emisií k letom podľa zásady odchádzajúceho letu, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        –smernica 2003/87/ES zmenená nariadením (EÚ) 2017/2392, ktorou sa stanovila dočasná výnimka z presadzovania v súvislosti s letmi do krajín a z krajín, s ktorými nebola uzavretá dohoda podľa článku 25

                        –články 17, 29, 35 a 56 nariadenia Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája 2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011, a jeho príloha VII

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Od 1. januára 2020 budú pokryté lety z letísk na území Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“) na letiská na území Švajčiarska, kým lety z letísk na území Švajčiarska na letiská na území EHP budú od 1. januára 2020 z EU ETS vylúčené na základe článku 25a smernice 2003/87/ES.

                        1.   Rozsah pokrytia

                        Lety s príletom na letisko alebo s odletom z letiska na území Švajčiarska, s výnimkou letov, ktoré odlietajú z letiska na území EHP.

                        Všetky dočasné výnimky, ktoré sa týkajú rozsahu pôsobnosti ETS, ako napríklad výnimky v zmysle článku 28a smernice 2003/87/ES, sa môžu uplatňovať v ETS Švajčiarska v súlade s výnimkami zavedenými v EU ETS. V prípade činností leteckej dopravy sú pokryté len emisie CO2.

                        2.   Obmedzenia pokrytia

                        Všeobecné pokrytie uvedené v bode 1 nezahŕňa:

                                 1.

                                 lety uskutočňované výhradne v rámci úradnej misie na účely prepravy vládnuceho monarchu a jeho najbližšej rodiny, hláv štátov, predsedov vlád a ministrov vlád, ak je to potvrdené príslušným indikátorom statusu v letovom pláne;

                                 2.

                                 vojenské a lety colných a policajných orgánov;

                                 3.

                                 pátracie a záchranné lety, protipožiarne lety, humanitárne lety a lety pohotovostnej zdravotníckej služby;

                                 4.

                                 lety uskutočňované výhradne podľa vizuálnych letových pravidiel definovaných v prílohe 2 k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve zo 7. decembra 1944;

                                 5.

                                 lety končiace sa na letisku, z ktorého lietadlo vzlietlo, počas ktorých sa neuskutočňuje žiadne plánované medzipristátie;

                                 6.

                                 výcvikové lety uskutočňované výhradne na účely získania alebo zachovania licencie alebo hodnotenia v prípade letovej posádky v kabíne, ak je to potvrdené príslušnou poznámkou v letovom pláne, za predpokladu, že let neslúži na prepravu cestujúcich a/alebo nákladu alebo na umiestnenie alebo prevoz lietadla;

                                 7.

                                 lety uskutočňované výhradne na účely vedeckého výskumu;

                                 8.

                                 lety uskutočňované výhradne na účely kontroly, testovania alebo osvedčenia lietadla alebo zariadení na palube alebo na zemi;

                                 9.

                                 lety uskutočňované lietadlami s certifikovanou maximálnou vzletovou hmotnosťou menšou ako 5 700 kg;

                                 10.

                                 lety komerčných prevádzkovateľov lietadiel s celkovými ročnými emisiami nižšími ako 10 000 ton za rok z letov, na ktoré sa vzťahuje ETS Švajčiarska, alebo s menším počtom letov ako 243 za obdobie troch po sebe nasledujúcich štvormesačných časových úsekov patriacich do rozsahu pôsobnosti ETS Švajčiarska, ak sa na prevádzkovateľov nevzťahuje EU ETS;

                                 11.

                                 lety nekomerčných prevádzkovateľov lietadiel, na ktoré sa vzťahuje ETS Švajčiarska, s celkovým objemom ročných emisií nižším než 1 000 ton za rok v súlade s príslušnou výnimkou uplatňovanou v EU ETS, ak sa na prevádzkovateľov nevzťahuje EU ETS.

                                 Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                                 –článok 16a zákona o CO2

                                 –článok 46d, článok 55 ods. 2 vyhlášky o CO2 a jej príloha 13

                                 v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        3

                        Výmena relevantných údajov v súvislosti s uplatňovaním obmedzení pokrytia činností leteckej dopravy

                        Obe zmluvné strany spolupracujú, pokiaľ ide o uplatňovanie obmedzení pokrytia v ETS Švajčiarska a v EU ETS na komerčných a nekomerčných prevádzkovateľov podľa tejto prílohy. Obe zmluvné strany v prvom rade zaistia včasný prenos všetkých relevantných údajov s cieľom umožniť správnu identifikáciu letov a prevádzkovateľov lietadiel pokrytých ETS Švajčiarska a EU ETS.

                        4

                        Strop (celkové množstvo kvót, ktoré sa majú prideliť prevádzkovateľom lietadiel)

                        Podľa smernice 2003/87/ES sa kvóty prideľovali pôvodne takto:

                        –s 15 % sa obchodovalo formou aukcie,

                        –3 % boli vyčlenené na osobitnú rezervu,

                        –82 % sa prideľovalo bezodplatne (článok 3c)

                        [Prideľovanie kvót sa zmenilo nariadením (EÚ) č. 421/2014 tak, že počet bezodplatne prideľovaných kvót bol znížený v pomere k zníženiu povinne odovzdaných kvót (článok 28a ods. 2). Nariadením (EÚ) 2017/2392 sa tento prístup predĺžil do roku 2023 a od 1. januára 2021 lineárny redukčný koeficient predstavuje 2,2 %.]

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Strop musí byť podobne prísny ako strop v EU ETS, najmä pokiaľ ide o percentuálnu mieru znižovania medzi jednotlivými rokmi a obdobiami obchodovania. Kvóty v rámci stropu sa prideľujú takto:

                        –s 15 % bude obchodovať formou aukcie,

                        –3 % sa vyčlenia na osobitnú rezervu,

                        –82 % sa pridelí bezodplatne.

                        Toto rozdelenie sa môže upraviť v súlade s článkami 6 a 7 tejto dohody.

                        Do roku 2020 sa množstvo kvót v rámci stropu bude vypočítavať zdola nahor na základe kvót, ktoré sa majú prideliť bezodplatne v súlade s uvedeným rozdelením v rámci stropu. Všetky dočasné výnimky, ktoré sa týkajú rozsahu pôsobnosti ETS, si vyžadujú zodpovedajúce proporčné úpravy množstiev, ktoré sa majú prideliť.

                        V roku 2021 sa množstvo kvót v rámci stropu stanoví na základe stropu na rok 2020 s prihliadnutím na prípadnú percentuálnu mieru zníženia v súlade s EU ETS.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 18 zákona o CO2

                        –článok 46e vyhlášky o CO2 a jej príloha 15

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        5

                        Prideľovanie kvót pre leteckú dopravu prostredníctvom aukcií emisných kvót

                        –Článok 3d smernice 2003/87/ES

                        [V nariadení (EÚ) č. 421/2014 sa stanovuje, že počet kvót, s ktorými sa obchoduje formou aukcie, sa zníži v pomere k zníženiu počtu bezodplatne pridelených kvót (článok 28a ods. 3). Nariadením (EÚ) 2017/2392 sa tento princíp predĺžil do roku 2023.]

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        So švajčiarskymi emisnými kvótami, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie, musí obchodovať príslušný švajčiarsky orgán. Švajčiarsko má právo na príjmy z obchodovania so švajčiarskymi kvótami formou aukcie.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 19a ods. 2 a 4 zákona o CO2

                        –článok 48 vyhlášky o CO2 a jej príloha 15

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        6

                        Osobitná rezerva pre určitých prevádzkovateľov lietadiel

                        –Článok 3f smernice 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Pre nových a rýchlo rastúcich účastníkov sa vyčlení osobitná rezerva kvót; Švajčiarsko však do roku 2020 nebude mať osobitnú rezervu, keďže referenčný rok na získavanie údajov v prípade švajčiarskych činností leteckej dopravy je 2018.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 18 ods. 3 zákona o CO2

                        –článok 46e ods. 2 vyhlášky o CO2 a jej príloha 15

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        7

                        Referenčná hodnota pre bezodplatné prideľovanie emisných kvót prevádzkovateľom lietadiel

                        –Článok 3e smernice 2003/87/ES

                        [Do roku 2020 bude ročná referenčná hodnota 0,000642186914222035 kvóty na tonokilometer.]

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Referenčná hodnota nesmie byť vyššia ako referenčná hodnota v EU ETS.

                        Do roku 2020 bude ročná referenčná hodnota 0,000642186914222035 kvóty na tonokilometer.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 46f ods. 1 a 2 vyhlášky o CO2 a jej príloha 15

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        8

                        Bezodplatné prideľovanie emisných kvót prevádzkovateľom lietadiel

                        –Článok 3e smernice 2003/87/ES

                        [Na vydávanie kvót by sa mali uplatniť úpravy podľa článku 25a smernice 2003/87/ES v pomere k zodpovedajúcim povinnostiam nahlasovania a odovzdávania vyplývajúcim zo skutočného pokrytia letov medzi EHP a Švajčiarskom v rámci EU ETS.]

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Počet emisných kvót, ktoré boli bezodplatne pridelené prevádzkovateľom lietadiel, sa vypočíta vynásobením ich nahlásených údajov o tonokilometroch v referenčnom roku príslušnou referenčnou hodnotou.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 19a ods. 3 a 4 zákona o CO2

                        –článok 46f ods. 1 a 2 vyhlášky o CO2 a jej príloha 15

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        9

                        Kvalitatívne obmedzenia pre medzinárodné kredity musia byť aspoň také prísne, ako sa stanovuje v týchto predpisoch:

                        články 11a a 11b smernice 2003/87/ES a nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013 z 2. mája 2013, ktorým sa zriaďuje register Únie podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES a rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady č. 280/2004/ES a č. 406/2009/ES a ktorým sa zrušujú nariadenia Komisie (EÚ) č. 920/2010 a č. 1193/2011

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        –články 5 a 6 zákona o CO2

                        –článok 4, článok 4a ods. 1 vyhlášky o CO2 a jej príloha 2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        10

                        Kvantitatívne obmedzenia používania medzinárodných kreditov

                        Článok 11a smernice 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Použiť možno 1,5 % overených emisií do roku 2020.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 55d vyhlášky o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        11

                        Získavanie údajov o tonokilometroch za referenčný rok

                        Článok 3e smernice 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Bez toho, aby boli dotknuté ďalej uvedené ustanovenia, sa získavanie údajov o tonokilometroch uskutočňuje v rovnakom čase a s použitím rovnakého prístupu ako získavanie údajov o tonokilometroch v rámci EU ETS.

                        Do roku 2020 a v súlade s vyhláškou o získavaní údajov o tonokilometroch a vypracovaní plánov monitorovania v súvislosti s letovými trasami v znení účinnom v čase nadobudnutia platnosti tejto dohody je referenčným rokom pre zber údajov v prípade švajčiarskych činností leteckej dopravy rok 2018.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 19a ods. 3 a 4 zákona o CO2

                        –vyhláška o získavaní údajov o tonokilometroch a vypracovaní plánov monitorovania v súvislosti s letovými trasami

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        12

                        Monitorovanie a nahlasovanie

                        –Článok 14 smernice 2003/87/ES a jej príloha IV

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 z 21. júna 2012 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        –vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012

                        –delegované nariadenie Komisie (EÚ), ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, pokiaľ ide o opatrenia prijaté Medzinárodnou organizáciou civilného letectva na monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií z leteckej dopravy [C(2019) 1644 final]

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Ustanovenia o monitorovaní a nahlasovaní musia byť rovnako prísne ako v EU ETS.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 20 zákona o CO2

                        –články 50 až 52 vyhlášky o CO2 a jej prílohy 16 a 17

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        13

                        Overovanie a akreditácia

                        –Článok 15 smernice 2003/87/ES a jej príloha V

                        –nariadenie Komisie (EÚ) č. 600/2012 z 21. júna 2012 o overovaní správ o emisiách, správ o tonokilometroch a akreditácii overovateľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        –vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2067 z 19. decembra 2018 o overovaní údajov a o akreditácii overovateľov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        Ustanovenia o overovaní a akreditácii musia byť rovnako prísne ako v EU ETS.

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 52 ods. 4 a 5 a

                        –príloha 18 k vyhláške o CO2

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        14

                        Riadenie

                        Uplatňujú sa kritériá stanovené v článku 18a smernice 2003/87/ES. Na tento účel a v súlade s článkom 25a smernice 2003/87/ES sa Švajčiarsko považuje za riadiaci členský štát, pokiaľ ide o rozdelenie povinností riadenia prevádzkovateľov lietadiel medzi Švajčiarsko a členské štáty EÚ (EHP).

                        Podľa článku 25a smernice 2003/87/ES sú príslušné orgány členských štátov EÚ (EHP) zodpovedné za všetky úlohy týkajúce sa riadenia prevádzkovateľov lietadiel, ktoré im boli pridelené, vrátane úloh súvisiacich s ETS Švajčiarska (napr. prijímanie overených správ o emisiách pokrývajúcich činnosti leteckej dopravy v EÚ aj vo Švajčiarsku, prideľovanie, vydávanie a prenos kvót, súlad a presadzovanie atď.).

                        Európska komisia sa dvojstranne dohodne so švajčiarskymi príslušnými orgánmi o predložení príslušných dokumentov a informácií.

                        Európska komisia predovšetkým zabezpečí prenos bezodplatne prideleného množstva kvót EÚ na prevádzkovateľov lietadiel riadeným Švajčiarskom.

                        V prípade dvojstrannej dohody týkajúcej sa riadenia letov prevádzkovaných vo vzťahu k letisku EuroAirport Bazilej – Mulhouse – Freiburg, ktorá si nevyžaduje žiadnu zmenu smernice 2003/87/EÚ, Európska komisia v prípade potreby uľahčí vykonávanie tejto dohody, a to pod podmienkou, že to nepovedie k dvojitému započítaniu.

                        V súlade s vyhláškou o CO2 v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody je Švajčiarsko zodpovedné za riadenie prevádzkovateľov lietadiel:

                        –s platnou prevádzkovou licenciou, ktorú im udelilo Švajčiarsko, alebo

                        –s najväčším odhadovaným prideleným množstvom emisií z leteckej dopravy vo Švajčiarsku v rámci prepojených ETS.

                        Švajčiarske príslušné orgány sú zodpovedné za všetky úlohy riadenia prevádzkovateľov lietadiel, v prípade ktorých bola povinnosť riadenia pridelená Švajčiarsku, vrátane úloh súvisiacich s EU ETS (napr. prijímanie overených správ o emisiách pokrývajúcich činnosti leteckej dopravy v EÚ aj vo Švajčiarsku, prideľovanie, vydávanie a prenos kvót, súlad a presadzovanie atď.).

                        Príslušné orgány Švajčiarska sa s Európskou komisiou dvojstranne dohodnú na predložení relevantných dokumentov a informácií.

                        Príslušné orgány Švajčiarska predovšetkým prenesú bezodplatne pridelené množstvo švajčiarskych kvót na prevádzkovateľov lietadiel riadených členskými štátmi EÚ (EHP).

                        Je to stanovené v relevantných švajčiarskych právnych predpisoch, t. j. v zákone o CO2 a vo vyhláške o CO2, konkrétne v týchto ustanoveniach:

                        –článok 39 ods. 1bis zákona o CO2

                        –článok 46d vyhlášky o CO2 a jej príloha 14

                        v znení účinnom k dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody.

                        15

                        Odovzdávanie

                        Pri posudzovaní plnenia povinností prevádzkovateľov lietadiel na základe množstva odovzdaných kvót príslušné orgány členských štátov najprv započítajú kvóty do emisií, na ktoré sa vzťahuje ETS Švajčiarska, a zostávajúce množstvo odovzdaných kvót započítajú do emisií, na ktoré sa vzťahuje EU ETS.

                        Pri posudzovaní plnenia povinností prevádzkovateľov lietadiel na základe množstva odovzdaných kvót príslušné orgány Švajčiarska najprv započítajú kvóty do emisií, na ktoré sa vzťahuje EU ETS, a zostávajúce množstvo odovzdaných kvót započítajú do emisií, na ktoré sa vzťahuje ETS Švajčiarska.

                        16

                        Presadzovanie právnych predpisov

                        V prípade, že si presadzovanie predpisov orgánom riadiacim prevádzkovateľa vyžaduje prijatie dodatočných opatrení, zmluvné strany presadzujú ustanovenia svojich ETS vo vzťahu k prevádzkovateľom lietadiel, ktorí si neplnia povinnosti v príslušnom ETS, a to bez ohľadu na to, či prevádzkovateľa riadi príslušný orgán EÚ (EHP) alebo príslušný orgán Švajčiarska.

                        17

                        Rozdelenie riadenia prevádzkovateľov lietadiel

                        Podľa článku 25a smernice 2003/87/ES sa v zozname prevádzkovateľov lietadiel, ktorý na základe článku 18a ods. 3 smernice 2003/87/ES uverejňuje Európska komisia, uvedie pre každého prevádzkovateľa lietadla riadiaci štát, ktorým môže byť aj Švajčiarsko.

                        Švajčiarsko prevezme riadenie prevádzkovateľov lietadiel, ktorí mu boli prvý raz pridelení po nadobudnutí platnosti tejto dohody, po 30. apríli roka pridelenia a pred 1. augustom roka pridelenia.

                        Obe zmluvné strany spolupracujú pri výmene relevantných dokumentov a informácií.

                        Bez ohľadu na to, komu sa pridelí riadenie prevádzkovateľa, sa na tohto prevádzkovateľa bude vzťahovať jeho príslušný ETS (t. j. prevádzkovateľ, na ktorého sa vzťahuje EU ETS a ktorého riadi príslušný švajčiarsky orgán, má v rámci EU ETS rovnaké povinnosti ako v oblasti pôsobnosti ETS Švajčiarska a naopak).

                        18

                        Pravidlá vykonávania

                        Ak je potrebné prijať ďalšie pravidlá organizácie práce a spolupráce v rámci jednotného kontaktného miesta pre majiteľov účtov v oblasti leteckej dopravy, po podpísaní tejto dohody ich na základe jej článkov 12, 13 a 22 vypracuje a prijme spoločný výbor. Tieto pravidlá sa začnú uplatňovať v rovnakom čase ako táto dohoda.

                        19

                        Pomoc od Eurocontrolu

                        Pre tú časť tejto dohody, ktorá sa týka leteckej dopravy, Európska komisia začlení Švajčiarsko do mandátu udeleného organizácii Eurocontrol v súvislosti s EU ETS.

               C. Základné kritériá pre registre

               ETS každej zmluvnej strany zahŕňa register a protokol transakcií, ktoré spĺňajú nasledujúce základné kritériá pre bezpečnostné mechanizmy a postupy, ako aj základné kritériá pre otváranie účtov.

               Základné kritériá pre bezpečnostné mechanizmy a postupy:

               Registre a protokoly transakcií zaručujú dôvernosť, integritu, dostupnosť a autentickosť údajov uložených v systéme. Na tento účel zmluvné strany uplatňujú tieto bezpečnostné mechanizmy:

                        Základné kritériá

                        Všetci používatelia potrebujú na prístup k účtom mechanizmus dvojstupňovej autentifikácie.

                        Na iniciáciu aj schvaľovanie transakcií je potrebný mechanizmus podpisu transakcií. Potvrdzujúci kód sa zašle používateľom mimo štandardných komunikačných kanálov.

                        Všetky tieto operácie musí iniciovať jedna osoba a schváliť iná (zásada štyroch očí):

                        –všetky operácie vykonávané správcom, pokiaľ sa neuplatňujú odôvodnené výnimky vymedzené v technických normách na prepojenie,

                        –všetky prenosy jednotiek; výnimku predstavuje prípad, keď je rovnaká úroveň bezpečnosti zaručená iným opatrením.

                        Musí existovať systém oznámení, ktorý oznamuje používateľom, že prebiehajú operácie týkajúce sa ich účtov a držieb.

                        Realizácia prenosu nasleduje najskôr 24 hodín po jeho iniciácii, aby všetci používatelia dostali relevantné informácie a mohli prerušiť každý proces prenosu, v prípade ktorého majú podozrenie, že je nezákonný.

                        Švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie prijmú opatrenia, ktorými informujú používateľov o ich povinnostiach v súvislosti s bezpečnosťou ich systémov (počítače, sieť atď.), nakladaním s údajmi alebo surfovaním po internete.

                        Emisie v roku 2020 môžu byť pokryté len kvótami vydanými v období 2013 – 2020.

               Základné kritériá na otváranie a riadenie účtov:

                        Základné kritériá

                        Otvorenie účtu prevádzkovateľa/holdingového účtu prevádzkovateľa:

                        Žiadosť prevádzkovateľa alebo príslušného orgánu o otvorenie účtu prevádzkovateľa/holdingového účtu prevádzkovateľa sa zasiela vnútroštátnemu správcovi (v prípade Švajčiarska je to Spolkový úrad pre životné prostredie, ďalej len „spolkový úrad“). Žiadosť musí obsahovať dostatočné informácie na identifikáciu zariadenia ETS a príslušný identifikačný kód zariadenia.

                        Otvorenie účtu prevádzkovateľa lietadiel/holdingového účtu prevádzkovateľa lietadiel:

                        Každý prevádzkovateľ lietadiel, na ktorého sa vzťahuje ETS Švajčiarska a/alebo EU ETS, musí mať jeden účet prevádzkovateľa lietadla/holdingový účet prevádzkovateľa lietadla. V prípade prevádzkovateľov lietadiel riadených švajčiarskymi orgánmi sa takýto účet eviduje v švajčiarskom registri. Žiadosť prevádzkovateľa lietadla alebo splnomocneného zástupcu prevádzkovateľa lietadla sa zašle vnútroštátnemu správcovi (v prípade Švajčiarska je to spolkový úrad) do 30 pracovných dní od schválenia monitorovacieho plánu prevádzkovateľa lietadla alebo jeho odovzdania švajčiarskym orgánom zo strany členského štátu EÚ (EHP). Žiadosť musí obsahovať jedinečné kódy lietadiel prevádzkovaných žiadateľom, ktoré patria do pôsobnosti ETS Švajčiarska a/alebo EU ETS.

                        Otvorenie osobného účtu/osobného holdingového účtu:

                        Žiadosť o otvorenie osobného účtu/osobného holdingového účtu sa zašle vnútroštátnemu správcovi (v prípade Švajčiarska je to spolkový úrad). Musí obsahovať dostatočné informácie na identifikáciu majiteľa účtu/žiadateľa a musí obsahovať aspoň:

                        –v prípade fyzickej osoby: doklad o totožnosti a kontaktné údaje

                        –v prípade právnickej osoby:

                        –kópiu potvrdenia o zápise do obchodného registra ALEBO

                        –listiny zakladajúce právnickú osobu a doklad potvrdzujúci registráciu právneho subjektu

                        –výpis z registra trestov fyzickej osoby alebo v prípade právnickej osoby jej konateľov.

                        Splnomocnení zástupcovia/zástupcovia účtov/:

                        Každý účet má aspoň jedného splnomocneného zástupcu/zástupcu účtu, ktorého určí potenciálny majiteľ účtu. Splnomocnení zástupcovia/zástupcovia účtov iniciujú transakcie a iné procesy v mene majiteľa účtu. Pri vymenúvaní splnomocneného zástupcu sa zasielajú tieto informácie o splnomocnenom zástupcovi/zástupcovi účtu:

                        –meno a kontaktné údaje,

                        –doklad totožnosti,

                        –výpis z registra trestov.

                        Kontrola dokladov:

                        Každá kópia dokladu predloženého ako dôkaz na otvorenie osobného účtu/osobného holdingového účtu alebo vymenovanie splnomocneného zástupcu/zástupcu účtu musí byť úradne overená. Pokiaľ ide o doklady vydané mimo štátu vyžadujúceho kópiu, kópia musí byť legalizovaná. Dátum overenia prípadne legalizácie nesmie byť viac ako tri mesiace pred dátumom predloženia žiadosti.

                        Odmietnutie zriadiť alebo aktualizovať účet alebo vymenovať splnomocneného zástupcu/zástupcu účtu:

                        Vnútroštátny správca (v prípade Švajčiarska je to spolkový úrad) môže zamietnuť otvorenie účtu, aktualizáciu účtu alebo vymenovanie splnomocneného zástupcu/zástupcu účtu, ak je odmietnutie primerané a odôvodnené. Zamietnutie musí byť podložené aspoň jedným z týchto dôvodov:

                        –poskytnuté informácie a dokumenty sú neúplné, neaktuálne alebo inak nepresné či nepravdivé,

                        –potenciálny zástupca je predmetom vyšetrovania alebo bol počas predchádzajúcich piatich rokov odsúdený za účasť na podvode súvisiacom s emisnými kvótami alebo kjótskymi jednotkami, za pranie špinavých peňazí, financovanie terorizmu alebo inú závažnú trestnú činnosť, na ktorú možno účet zneužiť,

                        –z dôvodov stanovených vo vnútroštátnom práve alebo v práve Únie.

                        Pravidelné preskúmanie informácií o účte:

                        Držitelia účtov musia vnútroštátneho správcu (v prípade Švajčiarska je to spolkový úrad) bezodkladne informovať o každej zmene účtu alebo používateľských údajov spolu s informáciami, ktoré požaduje vnútroštátny správca zodpovedný za včasné schválenie aktualizácie informácií.

                        Vnútroštátny správca aspoň raz za tri roky preskúma, či sú informácie súvisiace s účtom aj naďalej úplné, aktuálne, presné a pravdivé, a požiada majiteľa účtu, aby ho náležite upovedomil o každej zmene.

                        Pozastavenie prístupu k účtu:

                        Prístup k účtom možno pozastaviť, ak sa porušia ustanovenia článku 3 tejto dohody o registroch alebo prebieha vyšetrovanie možného porušenia týchto ustanovení.

                        Dôvernosť a zverejnenie informácií:

                        Informácie vrátane informácií o držbe všetkých účtov, všetkých uskutočnených transakciách, jedinečnom identifikačnom kóde kvót a jedinečnej číselnej hodnote jednotkového sériového čísla kjótskych jednotiek, ktoré sú zúčtované alebo ovplyvnené transakciou, uchovávané v EUTL, SSTL, registri Únie, švajčiarskom registri alebo akomkoľvek inom registri podľa Kjótskeho protokolu, sa považujú za dôverné.

                        Takéto dôverné informácie sa môžu poskytnúť príslušným verejným subjektom na ich žiadosť, ak takéto žiadosti sledujú legitímny cieľ a sú odôvodnené, nevyhnutné a primerané na účely vyšetrovania, odhaľovania, stíhania, daňovej správy, presadzovania, auditu a finančného dohľadu s cieľom predchádzať podvodom, praniu špinavých peňazí, financovaniu terorizmu a iným závažným trestným činom, manipulácii s trhom alebo iným porušeniam práva Únie alebo vnútroštátneho práva členského štátu EHP alebo Švajčiarska a bojovať proti takémuto konaniu a na zabezpečenie bezproblémového fungovania EU ETS a ETS Švajčiarska.

               D. Základné kritériá pre aukčné platformy a aukčné činnosti

               Subjekty vykonávajúce aukcie kvót v rámci ETS zmluvných strán musia spĺňať tieto základné kritériá a vykonávať aukcie zodpovedajúcim spôsobom.

                        Základné kritériá

                        1

                        Subjekt vykonávajúci aukciu sa vyberá spôsobom, ktorý zabezpečuje transparentnosť, proporcionalitu, rovnaké zaobchádzanie, nediskrimináciu a konkurenciu medzi rôznymi potenciálnymi aukčnými platformami na základe práva Únie alebo vnútroštátneho práva v oblasti verejného obstarávania.

                        2

                        Subjekt vykonávajúci aukciu musí byť na túto činnosť oprávnený a musí pri výkone svojej činnosti poskytovať potrebné záruky; tieto záruky zahŕňajú okrem iného aj mechanizmy na identifikáciu a riešenie možných negatívnych dôsledkov akéhokoľvek konfliktu záujmov, identifikáciu a riadenie rizík, ktorým je trh vystavený, na zavedenie transparentných a nediskrečných pravidiel a postupov pre spravodlivé a riadne obchodovanie formou aukcie a dostatočné finančné zdroje na uľahčenie riadneho fungovania.

                        3

                        Prístup k aukciám je podmienený splnením minimálnych požiadaviek týkajúcich sa primeranej kontroly náležitého správania klientov, ktorými sa zabezpečí, že účastníci neohrozia priebeh aukcií.

                        4

                        Proces obchodovania formou aukcie musí byť predvídateľný, najmä pokiaľ ide o harmonogram a poradie predaja a odhadované sprístupňované objemy. Hlavné prvky metódy aukcie vrátane harmonogramu, dátumov a odhadovaného objemu predaja sa uverejnia na webovej stránke subjektu vykonávajúceho aukciu najmenej jeden mesiac pred začiatkom aukcie. Všetky prípadné väčšie úpravy sa oznamujú v čo možno najväčšom predstihu.

                        5

                        Obchodovanie s kvótami formou aukcie sa vykonáva s cieľom minimalizovať akékoľvek vplyvy na ETS každej zmluvnej strany. Subjekt zodpovedný za aukcie musí zabezpečiť, aby sa aukčné zúčtovanie ceny v priebehu obdobia aukcií výrazne neodlišovali od relevantných cien kvót na sekundárnom trhu; taká situácia by totiž mohla poukazovať na nefunkčnosť aukcií. Metodika určovania odchýlky uvedenej v predchádzajúcej vete by sa mala oznámiť príslušným orgánom vykonávajúcim dohľad nad trhom.

                        6

                        Všetky nedôverné informácie týkajúce sa aukcií vrátane všetkých právnych predpisov, usmernení a formulárov sa uverejnia otvoreným a transparentným spôsobom. Výsledky každej uskutočnenej aukcie sa uverejnia čo najskôr a musia obsahovať všetky relevantné informácie, ktoré nie sú dôverné. Správy o výsledkoch aukcií sa uverejňujú aspoň raz ročne.

                        7

                        Obchodovanie s kvótami formou aukcie sa riadi primeranými pravidlami a postupmi, aby sa pri aukciách zmiernilo riziko protisúťažného správania, zneužívania trhu, prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Takéto pravidlá a postupy musia byť podľa možnosti aspoň také prísne ako pravidlá a postupy platné pre finančné trhy na základe príslušných právnych poriadkov zmluvných strán. Subjekt vykonávajúci aukcie musí predovšetkým zaviesť opatrenia, postupy a procesy zamerané na zabezpečenie integrity aukcií. Zároveň musí monitorovať správanie účastníkov trhu a informovať príslušné orgány verejnej moci v prípade protisúťažného správania, zneužitia trhu, prania špinavých peňazí či financovania terorizmu.

                        8

                        Subjekt vykonávajúci aukcie a obchodovanie s kvótami formou aukcií podliehajú primeranému dohľadu príslušných orgánov. Určené príslušné orgány musia mať potrebné zákonné právomoci a technické mechanizmy na dohľad nad:

                        –organizáciou a postupmi prevádzkovateľov aukčných platforiem,

                        –organizáciou a postupmi profesionálnych sprostredkovateľov konajúcich v mene klientov,

                        –správaním a transakciami účastníkov trhu s cieľom zabrániť obchodovaniu s využitím dôverných informácií a manipulácii s trhom,

                        –transakciami účastníkov trhu s cieľom zabrániť praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

                        Dohľad musí byť podľa možnosti aspoň taký prísny ako dohľad nad finančnými trhmi stanovený v príslušných právnych poriadkoch zmluvných strán.

               Švajčiarsko sa bude usilovať využívať na obchodovanie so svojimi kvótami formou aukcie súkromný subjekt v súlade s pravidlami verejného obstarávania.

               Kým sa nezadá zákazka takémuto subjektu a pokiaľ množstvo kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie v danom roku, neprekročí stanovenú hranicu, Švajčiarsko môže naďalej používať súčasný systém obchodovania formou aukcie, konkrétne aukcie vykonávané spolkovým úradom, a to za týchto podmienok:

                        1

                        Prahová hodnota je 1 000 000 kvót vrátane kvót, ktoré majú byť predmetom aukcie v rámci činností leteckej dopravy.

                        2

                        Uplatňujú sa základné kritériá podľa bodov 1 až 8 s výnimkou kritérií 1 a 2, kým posledná veta kritéria 5 a kritériá 7 a 8 platia v možnom rozsahu len pre spolkový úrad. Uplatňuje sa aj základné kritérium 3, pričom platí toto ustanovenie: všetkým subjektom v EHP, ktoré majú povolenie predkladať ponuky na aukciách v Únii, sa musí zaručiť povolenie predkladať ponuky na aukciách švajčiarskych kvót podľa aukčných pravidiel účinných k dátumu podpísania tejto dohody.

               Švajčiarsko môže vykonávaním aukcií poveriť subjekty so sídlom v EHP.

               PRÍLOHA II k dohode o prepojení

               TECHNICKÉ NORMY NA PREPOJENIE

               S cieľom sfunkčniť prepojenie medzi EU ETS a ETS Švajčiarska sa bude od mája 2020 alebo čo najskôr po tomto dátume uplatňovať predbežné riešenie. Zmluvné strany spolupracujú na čo možno najvčasnejšom prechode z predbežného prepojenia registrov na ich trvalé prepojenie.

               Technické normy na prepojenie špecifikujú:

                        –

                        –štruktúru komunikačného prepojenia,

                        –bezpečnosť prenosu údajov,

                        –

                        –zoznam funkcií (transakcie, zosúhlasenie atď.),

                        –

                        –definíciu internetových služieb,

                        –požiadavky na logovanie údajov,

                        –

                        –prevádzkové opatrenia (telefonické centrum, podpora),

                        –

                        –komunikačný plán a skúšobný postup,

                        –

                        –postup testovania zabezpečenia.

               V technických normách na prepojenie sa uvedie, že správcovia musia podniknúť všetky primerané kroky, aby SSTL, EUTL a prepojenie boli v prevádzke 24 hodín denne a 7 dní v týždni a aby prerušenia prevádzky SSTL, EUTL a prepojenia boli obmedzené na minimum.

               V technických normách na prepojenie sa špecifikuje, že komunikácia medzi SSTL a EUTL spočíva v zabezpečenej výmene webových správ pomocou týchto technológií

                  (1)

               :

               –webové služby, ktoré využívajú jednoduchý protokol prístupu k objektom (Simple Object Access Protocol, SOAP) alebo jeho ekvivalent,

               –hardvérová virtuálna neverejná sieť VPN (Virtual Private Network, VPN),

               –XML (Extensible Markup Language, rozšíriteľný značkovací jazyk),

               –digitálny podpis a

               –časový protokol siete (Network Time Protocol).

               V technických normách na prepojenie sa stanovia dodatočné požiadavky na zabezpečenie švajčiarskeho registra, SSTL, registra Únie a EUTL, ktoré sa zdokumentujú v tzv. bezpečnostnom riadiacom pláne. V technických normách na prepojenie sa konkrétne špecifikujú tieto skutočnosti:

               –ak existuje podozrenie, že bolo narušené zabezpečenie švajčiarskeho registra, SSTL, registra Únie alebo EUTL, obidve zmluvné strany sa okamžite navzájom informujú a prerušia prepojenie medzi SSTL a EUTL.

               –Ak dôjde k narušeniu zabezpečenia, zmluvné strany sa zaväzujú, že sa o tejto skutočnosti budú okamžite navzájom informovať. V rozsahu, v akom sú dostupné technické podrobnosti, si správca švajčiarskeho registra a ústredný správca registra Únie do 24 hodín od narušenia bezpečnosti navzájom zašlú hlásenie o tomto incidente (dátum, príčina, dôsledky, nápravné opatrenia).

               Skôr, ako sa vytvorí komunikačné prepojenie medzi SSTL a EUTL, a vždy, keď je potrebná nová verzia alebo aktualizácia SSTL alebo EUTL, sa zabezpečenie otestuje postupom stanoveným v technických normách na prepojenie.

               V technických normách na prepojenie sa zavedú dve testovacie prostredia popri produkčnom prostredí: testovacie prostredie na vývojárske testovanie a akceptačné testovanie.

               Zmluvné strany poskytnú prostredníctvom správcu švajčiarskeho registra a ústredného správcu registra Únie dôkazy o tom, že v posledných 12 mesiacoch bolo vykonané nezávislé hodnotenie zabezpečenia ich systémov v súlade s bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v technických normách na prepojenie. Pri každej novej zásadnej verzii softvéru (major release) sa vykoná testovanie zabezpečenia a najmä penetračné testy, a to v súlade s bezpečnostnými požiadavkami stanovenými v technických normách na prepojenie. Penetračné testy nesmie vykonávať vývojár softvéru ani subdodávateľ vývojára softvéru.

                  (1)

                Tieto technológie sa v súčasnosti používajú na prepojenie medzi registrom Únie a medzinárodným protokolom transakcií, ako aj medzi švajčiarskym registrom a medzinárodným protokolom transakcií.

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 3.