				|

		52011PC0843

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami /* KOM/2011/0843 v konečnom znení - 2011/0411 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Tento návrh nástroja partnerstva nahrádza nástroj
financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami
a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami (ďalej len
„ICI“)[1], ktorý nadobudol
účinnosť v roku 2007 a ktorý je hlavným prostriedkom spolupráce
EÚ s rozvinutými krajinami. Potvrdilo sa, že ICI je účinným nástrojom
na poskytovanie diferencovanej a primeranej odpovede na rozšírenie
a prehĺbenie spolupráce so 17 krajinami (industrializovanými
krajinami a územiami a krajinami a územiami s vysokými
príjmami v Severnej Amerike, v oblasti Ázie a Tichomoria a v oblasti
Perzského zálivu). Nedávno sa prijatím návrhu ICI+ rozšírila pôsobnosť
tohto nástroja na rozvojové krajiny. Keďže sa však platnosť tohto
nástroja koncom roka 2013 skončí, je potrebný nový finančný nástroj.
Okrem toho, od nadobudnutia účinnosti nariadenia
o ICI došlo k rozvoju hospodárstiev, ako je India, Čína
a Brazília, ktoré zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu
v medzinárodnom hospodárstve a obchode, na viacstranných fórach (OSN
a G-20) a pri riešení problémov celosvetového záujmu. Zatiaľ čo
rozvoj a zmiernenie chudoby zostávajú kľúčovými problémami, tieto
krajiny postupne opúšťajú status rozvojových národov. S cieľom
podporiť obnovu svojho vlastného hospodárstva má EÚ strategický záujem na
podnecovaní vierohodného úsilia týchto krajín o zodpovedajúce riešenie
globálnych problémov, ako je zmena klímy.
EÚ takisto vytvorila dohody na širokom základe
s kľúčovými partnermi a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami zamerané
na riešenie dvojstranných otázok a záležitostí celosvetového záujmu.
Vykonávanie týchto nástrojov (ako sú napr. dohody, vyhlásenia, akčné plány
atď.) si vyžaduje špecializovaný nástroj financovania, aby mala EÚ
prostriedky na účinné podporovanie záujmov na celom svete a na
riešenie celosvetových problémov v prípade potreby.
Okrem toho si vývoj vzťahu s Ruskom,
finančná kríza, ktorá predstavuje nové problémy pre svetové hospodárstvo
a jeho hospodársky poriadok, rastúca vzájomná závislosť medzi EÚ
a jej kľúčovými partnermi, meniace sa modely obchodovania,
rastúca úloha občianskej spoločnosti a podnikateľských/obchodných
spoločenstiev v EÚ a v jej partnerských krajinách vyžadujú stále
väčší dialóg, integráciu a výmeny. Rastie potreba riešiť sociálne
problémy (nerovnomerné rozdelenie prínosov globalizácie a výrazný vplyv
hospodárskeho poklesu na spotrebu, príjmy a tvorbu pracovných miest), ako
aj problémy v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. V
tejto súvislosti rastúca úloha rozvíjajúcich sa hospodárstiev, vrátane
problematík obchodu a spolupráce medzi rozvojovými krajinami, a potreba
kombinovať rozvojovú pomoc, nástroje obchodu, obchodné dialógy, rozvoj
infraštruktúry a technologický rozvoj s investíciami na podporu inteligentného
a inkluzívneho rastu, integrácie obchodu, rozvoja súkromného sektora, sociálnej
súdržnosti a programov reformácie a modernizácie vyvolali potrebu
zaviesť nový nástroj.
EÚ v súčasnosti nedisponuje skutočným
nástrojom, ktorý by jej umožňoval spolupracovať s novými rozvíjajúcimi
sa hospodárstvami, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa presadzovania hlavných
záujmov EÚ a o spoločné problémy celosvetového záujmu (ako je
napríklad zmena klímy alebo potreba podporovať udržateľný rozvoj na
všetkých úrovniach). Hoci bola 1. decembra 2011 prijatím návrhu ICI+
pôsobnosť nástroja ICI rozšírená tak, aby zahŕňala rozvojové
krajiny, je táto pôsobnosť obmedzená.
Navrhovaný nástroj partnerstva je vytvorený
tak, aby sa vďaka nemu prekonalo toto obmedzenie schopnosti EÚ čo
najefektívnejšie pôsobiť na medzinárodnej úrovni. Odstránil by uvedený
nedostatok a umožnil by EÚ predovšetkým realizovať programy presahujúce
rámec rozvojovej spolupráce s globálnymi aktérmi, ale takisto hájiť v
prípade potreby hlavné záujmy EÚ na globálnej úrovni s ktoroukoľvek inou
partnerskou krajinou. Mohol by takisto podporiť vytváranie nových
vzťahov s krajinami, ktorým sa poskytuje dvojstranná rozvojová pomoc.
Sledoval by najmä tieto osobitné ciele:
(a)
vykonávať medzinárodný rozmer stratégie Európa
2020 podporou dvojstranných, regionálnych aj medziregionálnych stratégií EÚ v
oblasti spolupráce a partnerstva, podporou politických dialógov a rozvojom
spoločného prístupu a reakcie na výzvy celosvetového záujmu, ako je
energetická bezpečnosť, zmena klímy a životné prostredie;
(b)
zlepšovať prístup na trh a rozvíjať
obchod, investície a obchodné príležitosti európskych spoločností, najmä
MSP, prostredníctvom hospodárskych partnerstiev a obchodnej
a regulačnej spolupráce;
(c)
zvýšiť rozsiahle pochopenie a
viditeľnosť Únie a jej úlohu na svetovej scéne prostredníctvom
verejnej diplomacie, spolupráce v oblasti vzdelávania a akademickej spolupráce
a podporných opatrení na presadzovanie hodnôt a záujmov Únie.
Nástroj partnerstva bude teda presadzovať a podporovať záujmy EÚ a spoločné
záujmy a umožní globálny dosah stratégie Európa 2020 tým, že bude
účinným a flexibilným spôsobom reagovať na ciele spolupráce
vyplývajúce zo vzťahov Únie s partnerskými krajinami
a riešiť problémy celosvetového záujmu. Nástroj partnerstva bude
mať globálny dosah s osobitným zameraním na strategických partnerov
a rozvíjajúce sa hospodárstva. Nebude platiť žiadna záväzná
klasifikácia výdavkov ako pri oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), hoci by táto
možnosť mala zostať zachovaná, najmä pri pomoci obchodu (AfT) a pomoci
súvisiacej s obchodom (TRA). Finančná suma na obdobie rokov 2014 – 2020 je
1 131 miliónov EUR.
Nástroj partnerstva bude neoddeliteľnou
súčasťou celkovej štruktúry finančných nástrojov vonkajšej
činnosti usporiadanej do štyroch hlavných kapitol: kapitoly založenej na
politike s hlavným cieľom spolupráce s partnerskými krajinami na
všetkých úrovniach a kapitol zameraných na prierezové priority a hodnoty:
ľudské práva a demokracia, humanitárna pomoc a civilná ochrana a
predchádzanie krízam a krízové riadenie.
Jednou z kľúčových priorít
stratégie Európa 2020 je obnoviť rast, ktorý je zlučiteľný
s víziou Európy, pokiaľ ide o nízkouhlíkovú budúcnosť
a ciele udržateľného rozvoja. V tomto programe sa pripúšťa,
že rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva s rozširujúcou sa strednou triedou
zohrajú hlavnú úlohu pri zachovaní európskeho vývozu tovarov a služieb,
v ktorom má EÚ komparatívnu výhodu. Ako príklad, budúce politiky
v oblasti klímy (alebo ich neexistencia) v Číne, Indii, Brazílii
a v Spojených štátoch budú mať značný vplyv na budúcu
konkurencieschopnosť, výskum a vývoj a vedeckú spoluprácu v týchto regiónoch,
ako aj na medzinárodný obchod. Je v našom záujme propagovať maximálny
súlad a spoluprácu. Nástroj partnerstva by mal byť pri podporovaní
obchodnej politiky rozhodujúci[2], najmä pokiaľ ide o strategických
hospodárskych partnerov. Podpora prístupu na trh pre európske spoločnosti
doplní činnosti financované v rámci programu pre konkurencieschopnosť
a MSP.
Rozvíjajúce sa hospodárstva zohrávajú
čoraz dôležitejšiu úlohu ako zodpovední partneri pri riešení problémov
celosvetového záujmu v kontexte pretrvávajúcej hospodárskej krízy. EÚ uznáva
dôležitosť rastúcich zodpovedností rozvíjajúcich sa hospodárstiev
voči najmenej rozvinutým krajinám a iným rozvojovým krajinám. Kritické
otázky, ako je zmiernenie chudoby, konkurencieschopnosť
a liberalizácia obchodu, životné prostredie, zmena klímy, energetika,
udržateľný rozvoj, dôstojná práca vrátane dodržiavania hlavných pracovných
noriem a sociálneho dialógu, zvyšovanie digitálnej gramotnosti, zručností
a inklúzie, pandémie, kybernetická bezpečnosť, terorizmus a
organizovaný zločin vrátane pirátstva, sa môžu riešiť len v
medzinárodnom kontexte. V súvislosti so zrýchľujúcou sa globalizáciou
je nevyhnutné, aby vnútorný program zabezpečenia udržateľného rastu a
pracovných miest v Európe a vnútorné politiky EÚ boli vo všeobecnosti
podporované aj zodpovedajúcou vonkajšou finančnou pomocou. Tento vonkajší
rozmer vnútornej politiky by mal priniesť väčší súlad a jednotnosť
vonkajšej činnosti EÚ a zároveň by mal zvýšiť jej dosah a zabraňovať
duplicite úsilia.
Nástroj partnerstva bude preto prednostne
podporovať ďalšie vonkajšie politiky EÚ, napr. obchod, a takisto
podporovať vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti zmeny klímy,
životného prostredia, energetiky, dopravy, zamestnanosti a sociálnej politiky,
ako aj informačných a komunikačných technológií. V rámci
nástroja partnerstva bude začleňovanie a ciele v oblasti
ochrany klímy platiť najmä na činnosti podporujúce politický dialóg
s industrializovanými a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami.
Efektívnosť zdrojov bude nevyhnutná pre
zachovanie udržateľného hospodárskeho rastu v rámci environmentálnych
obmedzení našej planéty. EÚ prijíma stratégiu efektívneho využívania zdrojov
ako jednu z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020. Táto stratégia bude
mať vplyv na normy EÚ a bude skutočne účinná, len ak
postupy efektívneho využívania zdrojov prijmú všetky hlavné hospodárstva.
Rozvíjajúce sa hospodárstva majú príležitosť predísť
znečisťujúcej neudržateľnej spotrebe a spôsobom výroby,
ktoré často využívala EÚ a iné vyspelé hospodárstva počas
industrializácie, a EÚ má veľký záujem o to, aby im v tom pomohla.
Rozvíjajúce sa hospodárstva, najmä India a
Čína, však majú obrovské množstvo obyvateľov žijúce v absolútnej
chudobe a závisiace od zdravých ekosystémov, ako je čistá voda
a produktívne moria a lesy, ktoré potrebujú pre svoje živobytie.
Zároveň je biodiverzita Brazílie, Južnej Afriky, Indie a Číny
obrovská. Tieto hospodárstva majú aj čoraz väčší vplyv na využívanie
zdrojov vo zvyšku rozvojového sveta, najmä v chudobnejších rozvojových
krajinách. Spolupráca týkajúca sa ochrany ekosystémov a ich
udržateľného riadenia je vo vzájomnom záujme EÚ a jej partnerov.
Dialóg a praktická spolupráca
s kľúčovými svetovými výrobcami energie
a spotrebiteľmi sú nevyhnutné pre riešenie problému zachovania
energetickej bezpečnosti EÚ, najmä vzhľadom na našu vzrastajúcu
závislosť od dovozu. Rovnako nevyhnutné je presadzovanie celosvetového
nízkouhlíkového programu, udržateľných energetických politík,
transparentnosti a predvídateľnosti na celosvetových trhoch s
energiou a technologickej spolupráce.
Mnoho krajín hľadá nové formy spolupráce,
ktoré by presiahli rámec dvojstrannej rozvojovej pomoci. Aby EÚ zostala v
oblasti technológií a inovácií strategickým partnerom a udržala si
vedúce postavenie pri určovaní celosvetových noriem, musí byť schopná
vytvárať v týchto oblastiach partnerstvá založené na vzájomnom záujme.
Premietnutie vnútorných politík EÚ do
vonkajšej politiky sa preto úplne začlení do programovania nástroja
partnerstva. V medziach svojho obmedzeného finančného rámca môže v plnej
miere dopĺňať vonkajší rozmer vnútorných politík, ktoré sa
uskutočňujú v rámci ostatných programov EÚ (napr. akcie na základe
rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020, programu pre
konkurencieschopnosť a MSP vrátane spolupráce v cestovnom ruchu,
Fondu pre migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ako aj
programu „Erasmus pre všetkých“) tak, aby sa predišlo akejkoľvek duplicite.
Môže takisto podporovať ďalšie vonkajšie politiky EÚ, napr. obchod.
Počas fázy programovania sa zohľadní súlad
a komplementárnosť s inými geografickými nástrojmi vonkajšej
činnosti, najmä s nástrojom rozvojovej spolupráce, a zároveň sa
začlenia zásady diferenciácie a koncentrácie.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Európska komisia
uskutočnila verejnú konzultáciu o budúcom financovaní vonkajšej
činnosti EÚ v období od 26. novembra 2010 do 31. januára
2011. Tento proces bol založený na elektronickom dotazníku s pripojeným
kontextovým dokumentom s názvom „Ako financovať vonkajšiu
činnosť EÚ po roku 2013?“, ktorý pripravila Komisia
a zamestnanci Európskeho útvaru pre vonkajšiu činnosť
(ESVČ).
Väčšina respondentov (približne 70 %)
potvrdilo, že finančná pomoc EÚ predstavuje značnú pridanú hodnotu v
hlavných oblastiach politiky podporovaných prostredníctvom finančných
nástrojov EÚ pre vonkajšiu činnosť[3]. Mnoho
respondentov uviedlo pridanú hodnotu EÚ ako hlavnú hnaciu silu pre budúcnosť:
sú presvedčení, že EÚ by mala využiť túto komparatívnu výhodu – spojenú
s jej prítomnosťou v globálnom kontexte, rozsiahlymi odbornými
poznatkami, nadnárodným charakterom a úlohou sprostredkovateľa koordinácie
– a využiť úspory z rozsahu.
Takmer všetci respondenti (92 %) podporili
diferencovanejší prístup prispôsobený situácii prijímajúcej krajiny a založený
na solídnych kritériách a efektívnom zbere údajov ako spôsob zvýšenia
vplyvu finančných nástrojov EÚ.
Názory na zjednodušovanie nástrojov a rovnováhu
medzi geografickými a tematickými nástrojmi boli zmiešané. Mnohí sa
obávajú, že zníženie počtu tematických programov EÚ by mohlo vyvolať
pokles celkovej výšky dostupnej pre tematickú činnosť,
a namiesto toho žiadajú o zjednodušenie pravidiel upravujúcich prístup
a vykonávanie tematického financovania. Zvýšenie geografickej pružnosti
nástrojov EÚ podporila značná väčšina ako spôsob reakcie na
medziregionálne problémy.
Na otázku o uprednostňovaní
rozličných oblastí záujmu sa väčšina zainteresovaných strán zaujímala
najviac o „makroekonomickú a finančnú stabilitu a hospodársky
rast“ a „podporu obchodu a investícií“, za nimi nasledovala „energetika,
efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy“, a „zamestnanosť a sociálne
problémy (inkluzívny rast a dôstojná práca)“.
Prevažná väčšina respondentov takisto
súhlasila s tým, že súkromný sektor je hlavnou hnacou silou hospodárskeho
rastu, a teda významne prispieva k udržateľnému rastu. Z tohto dôvodu
vyjadrovali podporu širšiemu vzťahu EÚ s obchodným spoločenstvom
ako partnerom v EÚ a v tretích krajinách s cieľom
čoraz viac zapájať súkromný sektor ako hnaciu silu udržateľného
rastu, a to finančne a aj pokiaľ ide o zhromažďovanie
znalostí.
Mnohí súhlasili s tým, že spoločné
programovanie a spolufinancovanie s členskými štátmi by mohlo
zvýšiť vplyv a súlad vonkajšej činnosti EÚ, zjednodušiť
poskytovanie pomoci a znížiť celkové transakčné náklady.
V súvislosti
s hodnotením výsledkov sa schválilo silnejšie zameranie na monitorovanie
činností počas vykonávania projektov a programov, ako aj na
ďalšie zjednodušovanie pravidiel upravujúcich vonkajšie financovanie, ako
prostriedok zabezpečenia toho, aby vonkajšie nástroje EÚ splnili
očakávaný vplyv.
Veľký
počet zainteresovaných strán podporil posilnenie informačných
a komunikačných činností na zviditeľňovanie
vonkajšieho financovania EÚ, najmä v prijímajúcich krajinách. Zdá sa však, že
viditeľnosti EÚ lepšie poslúžia účinné politiky, stratégie
a prítomnosť v tretích krajinách ako dodatočné výdavky na
komunikáciu. Silnú podporu dostala aj myšlienka posilniť koordinačnú
úlohu EÚ medzi ostatnými darcami a myšlienka zabezpečiť
väčšiu viditeľnosť financovania EÚ vykonávajúcimi partnermi.
Pred predložením tohto návrhu nástroja
partnerstva Komisia zvažovala štyri politické možnosti: prerušiť nástroj
financovania spolupráce s industrializovanými krajinami (ICI);
zachovať status quo; zmeniť a doplniť nástroj rozvojovej
spolupráce (DCI) s cieľom zabezpečiť výdavky, ktoré nie sú
oficiálnou rozvojovou pomocou (ODA); alebo zaviesť nový nástroj založený
na ICI/ICI+.
Po starostlivom zhodnotení sa za politicky
uskutočniteľné riešenia nepovažujú prerušenie ICI ani zachovanie status
quo. Výlučné obmedzenie výdavkov spojených so znižovaním chudoby alebo
zachovanie výhradného zamerania na spoluprácu s rozvíjajúcimi sa
hospodárstvami by viedlo k umelému obmedzeniu vonkajších činností EÚ
a zanedbaniu hlavných záujmov EÚ.
Možnosť zmeniť a doplniť
nástroj rozvojovej spolupráce s cieľom povoliť výdavky, ktoré sa
netýkajú oficiálnej rozvojovej pomoci, by mala výhodu geografického súladu
(jeden nástroj na krajinu), ale problémy s riadením nástroja s dvoma
rozličnými cieľmi sa považovali za závažné znevýhodnenie.
Posúdenie vplyvov
Hospodárske vplyvy:
Zavedenie nového nástroja partnerstva by EÚ
poskytlo ďalšiu príležitosť podporiť svoje podniky (najmä MSP)
a výrobky. Mohol by podporovať podniky EÚ v tretích krajinách, poskytovať
stimuly pre konkurencieschopnosť a inovácie EÚ, ktoré by
dopĺňali činnosti financované v rámci programu pre
konkurencieschopnosť a MSP a programu Horizont 2020 (výskum
a inovácie). Mohol by takisto podporovať medzinárodný obchod
a investície EÚ, čo by mohlo uľahčiť zahraničné
investície v EÚ. Môže zohrávať úlohu aj v obchode
a spolupráci medzi rozvojovými krajinami podporovaním zodpovedných podnikateľských
postupov našich partnerov v tretích krajinách, najmä v chudobnejších
rozvojových krajinách. Mohla by sa uskutočniť spolupráca v mnohých
oblastiach vrátane zmeny klímy, energetiky[4], životného
prostredia, aproximácie technických predpisov a normalizácie, sociálnej
zodpovednosti podnikov, práv duševného vlastníctva, ochrany osobných údajov,
osvedčených postupov v hospodárskych, obchodných, investičných,
daňových a finančných záležitostiach a cestovnom ruchu.
Posilnila by sa tak hospodárska bezpečnosť EÚ a vytvorili nové
pracovné miesta, čo by v konečnom dôsledku prispelo k
hospodárskemu rastu. Nový nástroj by mohol podporiť dobre rozvinuté formy
hospodárskej spolupráce medzi EÚ a partnerskými krajinami. V tomto
kontexte by to pri návrhu a realizácii politického programu umožnilo EÚ
zabezpečiť adekvátne zohľadnenie hodnôt v oblasti životného
prostredia, udržateľnej energie, sociálnej oblasti, zamestnanosti ako aj
ďalších hodnôt v oblasti blahobytu.
Spoločenské vplyvy:
Zosúladením finančných nástrojov EÚ
a členských štátov a podporovaním spoločných činností
s ostatnými dvojstrannými a viacstrannými darcami by mohol mať
nový nástroj značný vplyv na sociálnu štruktúru rozvíjajúcich sa krajín.
Mohla by sa tak podporiť reforma systémov sociálneho zabezpečenia,
vnútorných politík zamestnanosti, vnútroštátnych politík odbornej prípravy a
rozvoja zručností, vzdelávacích, výskumných a inovatívnych programov
budovania kapacít a opatrení na posilnenie záchranných „sietí“. Na
vnútroštátnej úrovni by vytváranie ďalších ekologických pracovných miest
zvýšilo príjmy a posilnilo stratégie sociálnej súdržnosti a znižovania
chudoby. V tejto súvislosti by tak prispel k úspešnému vykonávaniu
medzinárodnej sociálnej agendy podporovanej Medzinárodnou organizáciou práce
OSN a G8/G20.
Environmentálne
vplyvy:
Partnerstvá EÚ sa v rámci nového nástroja
zamerajú na podnecovanie a podporu rastu a dlhodobej udržateľnosti
v oblasti životného prostredia. V tejto súvislosti sa očakáva,
že nový nástroj bude zohrávať kľúčovú úlohu pri podporovaní
činností a politických dialógov EÚ a partnerských krajinách
v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Tento nástroj podporí
nízkouhlíkový model podnikov poskytnutím stimulov európskemu súkromnému
sektoru. Na základe úspešných výsledkov 16. konferencie zmluvných strán OSN
(COP 16) o zmene klímy v Kankúne by ho mohli podniky EÚ využiť
na rozvoj účinných a menej nákladných politík s cieľom dosiahnuť
ciele šetrné k životnému prostrediu v partnerských krajinách. Takisto
by pomohol partnerským krajinám plne využiť environmentálne, ekologické
a energeticky účinné prínosy inovácií. Podporil by prechod na
ekologické hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje. Rastúci dopyt po
komoditách v rozvíjajúcich sa hospodárstvach znamená, že existuje potreba podporiť
výmenu osvedčených postupov súkromného sektora a politiky ekologického
verejného obstarávania. Tento nástroj by umožnil spoluprácu zameranú na lepšie
pochopenie hospodárskych a sociálnych nákladov straty biodiverzity a
zhoršovania ekosystému v krajinách celosvetového významu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
V rámci diskusií uskutočnených
legislatívnym orgánom o návrhu Komisie o ICI+ (KOM/2009/197) a po
nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa medzi troma inštitúciami
dosiahlo pochopenie o využití článkov 207 ods. 2 a 209 ods. 1 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie uskutočňovať činnosti mimo
rozvojovej spolupráce v rozvojových krajinách. Pre krajiny „iné ako
rozvojové krajiny“ sa používa článok 212 ods. 2 ZFEÚ.
Po tejto dohode by sa preto navrhovaný nástroj
partnerstva zakladal na kombinácii týchto troch článkov ZFEÚ:
článkoch 212 ods.2, 207 ods. 2 a 209 ods. 1.
EÚ má veľa medzinárodných dohôd s partnerskými
krajinami po celom svete, ktoré jednotlivé členské štáty nemajú, čo Únii
umožňuje ovplyvňovať doslova každú oblasť medzinárodných
vzťahov. Keďže 27
členských štátov prijíma opatrenia v rámci spoločných politík
a stratégií, EÚ má rozhodujúce slovo pri riešení celosvetových problémov.
EÚ má takisto jedinečné postavenie, aby podporovala normy a štandardy
EÚ a aby z nich prostredníctvom medzinárodnej spolupráce urobila
celosvetové normy.
Navrhovaný nástroj partnerstva poskytne väčšiu pridanú
hodnotu v porovnaní s existujúcou situáciou, keďže zahŕňa
stratégiu Európa 2020 založenú na spolupráci na základe ekologického rastu so
silnejším dôrazom na záujmy EÚ pri spolupráci s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami
a priemyselnými krajinami a silnejším zameraním na zlepšovanie situácie pre
podniky, investície, obchod, výskum a inovácie. Mal by vyvinúť iniciatívnu
agendu vzájomných vzťahov s partnerskými krajinami s osobitným
zameraním na strategických partnerov EÚ.
Prostredníctvom
tohto nového nástroja partnerstva by sa takisto lepšie plnili záväzky EÚ
voči tretím krajinám, s ktorými EÚ uzatvorila dohody o partnerstve
a spolupráci/rámcové dohody. Dodalo by to dôveryhodnosť a súlad
vonkajšej politike EÚ v rámci prepojenia podporovania jej hodnôt
a záujmov s osobitnými činnosťami v oblasti
spolupráce. V rámci týchto dohôd by nástroj partnerstva pôsobil ako
katalyzátor spoločných projektov EÚ a členských štátov,
keďže EÚ a členské štáty sú viazané ich ustanoveniami. Nakoniec,
podporili by sa tým regionálne a dvojstranné politiky EÚ, ako aj záväzky
EÚ voči procesom a orgánom regionálnej a medzinárodnej
spolupráce.
Činnosti v oblasti hospodárskej
spolupráce EÚ, obchodné dialógy a ďalšie formy vonkajšej hospodárskej
činnosti by mohli byť silným nástrojom zahraničnej politiky.
Prispeli by k vonkajšiemu zobrazeniu viditeľnosti a vplyvu EÚ. Mohlo
by to podporiť ambíciu EÚ stať sa kľúčovým hospodárskym
a politickým hráčom na medzinárodnej scéne, a to tak na dvojstrannej
úrovni, ako aj viacstranných zoskupení, ako je napr. G20.
Okrem
toho by sa v porovnaní so súčasnou situáciou v rámci ICI mohli
spoločné činnosti s členskými štátmi EÚ a inovatívne
spôsoby mobilizácie zdrojov stať častejšími
a uskutočniteľnejšími v rámci nástroja partnerstva. Na podporu
operácií spolufinancovania v spolupráci s orgánmi alebo agentúrami
dvojstrannej pomoci členských štátov alebo s finančnými orgánmi alebo
agentúrami bude k dispozícii viac peňažných prostriedkov. Tvorba
viacročných programov by takisto umožnila štruktúrovanejšie
a integrovanejšie podnikanie. Mohli by sa ľahšie dosiahnuť
verejné a súkromné partnerstvá zahŕňajúce viaceré zainteresované
strany európskeho obchodného spoločenstva. Vo vhodných prípadoch by
preferovanou možnosťou mohli byť zmiešané granty a pôžičky.
Výber nástroja
Komisia uznáva, že rozšíriť rozsah
nástroja rozvojovej spolupráce na zahrnutie činností, ktoré nie sú
rozvojové, vytvára riziko napätia medzi rozličnými cieľmi, čo by
mohlo viesť k značným oneskoreniam v rozhodovacom procese
a pri vykonávaní. Odporúča vytvoriť nový, jednotný a globálny
nástroj zameraný na hájenie hlavných záujmov EÚ a riešenie problémov
celosvetového záujmu, ktorý by mal jasne vymedzený rozsah činností.
Komisia preto odporúča navrhnúť nový nástroj.
Predloženie návrhu nového nástroja sa hodnotí
ako najlepšia možnosť. Došlo k širokému konsenzu v tom, že by sa malo
vychádzať zo súčasného súboru finančných nástrojov, hoci je
nevyhnutné zahrnúť inštitucionálne zmeny, ktoré sa zaviedli Lisabonskou
zmluvou. V rámci tejto možnosti by súčasná štruktúra nástrojov, ktorú
zainteresované strany a členské štáty EÚ považujú za primeranú
a náležitú, zostala do veľkej miery nezmenená. Takýto nový nástroj partnerstva
s celosvetovým dosahom a zameranými cieľmi by však prispel
k celkovému prispôsobeniu existujúcich metód tvorby politiky,
programovania a dosahovania výsledkov.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Navrhovaný finančný príspevok pre nástroj
partnerstva na obdobie rokov 2014 – 2020 dosahuje celkove 1 131 miliónov
EUR v bežných cenách. Táto suma zodpovedá okruhu 4 „Globálna Európa“
navrhovaného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020.
Kvôli zabezpečeniu predvídateľnosti
sa bude financovanie činností vysokoškolského vzdelávania v tretích
krajinách v rámci programu „Erasmus pre všetkých“ zabezpečovať
v súlade s cieľmi vonkajšej činnosti EÚ formou 2
viacročných prídelov, z ktorých prvý bude určený iba na krytie prvých
4 rokov a druhý na zostávajúce 3 roky. Toto financovanie bude vyjadrené vo
viacročných indikatívnych programoch nástroja partnerstva v súlade so
zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Prídely možno
prehodnotiť v prípade závažných nepredvídaných okolností alebo významných
politických zmien v súlade s prioritami vonkajšej politiky EÚ. Pre
využívanie týchto finančných prostriedkov budú platiť ustanovenia
nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, t. j. nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. [--], ktorým sa ustanovuje program „Erasmus
pre všetkých[5]
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Zjednodušenie
Jednou z priorít Komisie v tomto novom
nariadení, ako aj v ostatných programoch podľa viacročného
finančného rámca, je zjednodušovať regulačné prostredie
a uľahčovať prístup partnerských krajín a regiónov,
organizácií občianskej spoločnosti atď. k pomoci Únie,
pokiaľ plnia ciele tohto nariadenia.
Nové nariadenie o nástroji partnerstva by umožnilo rýchlejšie
prijímanie vykonávacích opatrení, a teda aj viac voľnosti pre
spoluprácu. Okrem toho revízia nariadenia o rozpočtových
pravidlách, ktoré je obzvlášť zásadná,
pokiaľ ide o osobitné ustanovenia o vonkajšej činnosti,
umožní účasť organizáciám občianskej spoločnosti a MSP
na programoch financovania, napríklad prostredníctvom zjednodušovania
pravidiel, znižovania nákladov na účasť a urýchľovania
postupov udeľovania. Komisia má v úmysle vykonávať toto
nariadenie použitím nových pružných postupov ustanovených v revidovanom nariadení
o rozpočtových pravidlách.
Vykonávacie pravidlá sa nachádzajú v nariadení Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. ... z [...], ktorým sa stanovujú
spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie pre vonkajšiu
činnosť.
2011/0411 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre
spoluprácu s tretími krajinami
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 2,
článok 209 ods. 1 a článok 212 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Toto nariadenie predstavuje jeden z nástrojov
poskytujúcich priamu podporu vonkajších politík Európskej únie. Nahradí nariadenie
Rady č. 1934/2006 z 21. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje
nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami
a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami[6].
(2)
Za posledné desaťročie Únia značne
posilnila svoje dvojstranné vzťahy so širokou škálou industrializovaných
krajín a území a iných krajín a území s vysokými príjmami
v rozličných regiónoch sveta, najmä v Severnej Amerike,
východnej Ázii a Australázii, ale aj v juhovýchodnej Ázii a v oblasti
Perzského zálivu.
(3)
Okrem toho Únia od roku 2007 posilnila a prehĺbila
spoluprácu a partnerstvo s rozvojovými a transformujúcimi sa
krajinami v Ázii, strednej Ázii, Latinskej Amerike a s Irakom,
Iránom, Jemenom a Južnou Afrikou na základe nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým
sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (DCI).
(4)
Rozsah spolupráce v rámci geografických
programov s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi zriadenej
v rámci nástroja rozvojovej spolupráce sa obmedzuje na opatrenia
financovania určené na plnenie kritérií stanovených pre oficiálnu
rozvojovú pomoc (ODA), ktoré zaviedol Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre
hospodársku spoluprácu a rozvoj (DAC/OECD).
(5)
Na posilnenie a prehĺbenie spolupráce
v oblastiach mimo rozsahu nástroja pre rozvojovú pomoc sa vytvorili
prípravné činnosti, ako sú obchodné dialógy, propagácia obchodu a vedecké
výmeny, s Indiou a Čínou a krajinami so strednými príjmami
v Ázii a Latinskej Amerike.
(6)
Únia okrem toho posilňuje dvojstranné
vzťahy s ďalšími čoraz významnejšími rozvojovými krajinami
so strednými príjmami v Ázii a Latinskej Amerike prostredníctvom
rozširovania partnerstiev spolupráce a politických dialógov v oblastiach
a predmetoch mimo rozvojovej spolupráce. V prípade Ruska došlo
takisto k rozvoju vzťahov vrátane prostredníctvom partnerstva pre
modernizáciu medzi Úniou a Ruskom, čím sa zdôraznil význam Ruska ako
strategického partnera pre Úniu v dvojstranných vzťahoch ako aj
v celosvetových záležitostiach.
(7)
Je v záujme Únie prehlbovať vzťahy
s partnermi, ktorí zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v medzinárodnom
hospodárstve a obchode, v obchode a spolupráci medzi rozvojovými
krajinami, na medzinárodných fórach vrátane skupiny dvadsiatich ministrov
financií a guvernérov centrálnych bánk (G20), v celosvetovom riadení
a pri riešení problémov celosvetového záujmu. Únia musí vybudovať
ucelené partnerstvá s novými hráčmi na medzinárodnej scéne s cieľom
podporovať stabilný a inkluzívny medzinárodný poriadok, starať
sa o spoločné globálne verejné statky, hájiť základné záujmy
Únie a zvyšovať znalosti o Únii v týchto krajinách.
(8)
EÚ potrebuje finančný nástroj celosvetového
rozsahu, ktorý by umožňoval financovanie opatrení, ktoré sa nemusia
kvalifikovať ako ODA, ale ktoré sú nevyhnutne dôležité pre prehlbovanie
a upevňovanie vzťahov s príslušnými partnerskými krajinami,
najmä prostredníctvom politických dialógov a rozvoja partnerstiev.
(9)
Bez ohľadu na osobitné zameranie sa na
globálnych hráčov by malo toto nariadenie umožniť na celom svete
podporu opatrení v oblasti spolupráce s rozvojovými krajinami,
v ktorých má Únia významné záujmy v súlade s cieľmi tohto
nariadenia.
(10)
V stratégii Európa 2020[7]
Únia opätovne vyjadrila svoj trvalý záväzok podporovať vo svojich
vnútorných a vonkajších politikách inteligentný, inkluzívny a udržateľný
rast spájajúci tri piliere: hospodársky, sociálny a environmentálny.
(11)
Únia sa zaväzuje vo vzťahoch so svojimi
partnermi na celom svete podporovať dôstojnú prácu pre všetkých, spolu
s ratifikáciou a účinným vykonávaním medzinárodne uznávaných
pracovných noriem a viacstranných environmentálnych dohôd.
(12)
Najmä boj proti zmene klímy sa považuje za jeden
z najväčších problémov, ktorým Únia čelí, a za oblasť,
v ktorej sú nevyhnutné okamžité medzinárodné opatrenia. V súlade so
zámerom uvedeným v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“[8]
zvýšiť podiel rozpočtu Únie na klímu na prinajmenšom 20 %, by
malo toto nariadenie prispievať k tomuto cieľu.
(13)
Únia sa zaväzuje pomáhať pri plnení globálnych
cieľov v oblasti biodiverzity stanovených na rok 2020 a vydať
súvisiacu stratégiu mobilizácie zdrojov.
(14)
V rámci tohto nariadenia by mala Únia
podporovať vykonávanie stratégie Európa 2020, najmä ciele týkajúce sa
zmeny klímy, prechodu na ekologickejšie hospodárstvo a efektívne využívanie
zdrojov, spolupráce s tretími krajinami v oblasti obchodu, investícií, podnikania
a regulácie, a mala by podporovať verejnú diplomaciu, spoluprácu
v oblasti vzdelávania a akademickú spoluprácu a podporné
činnosti.
(15)
Podpora diverzifikovanej spolupráce a partnerských
iniciatív v rámci jednotného nástroja by ďalej umožnila úspory
z rozsahu, synergické účinky, vyššiu účinnosť, efektívne
rozhodovanie a riadenie a vysoký stupeň viditeľnosti
vonkajšej činnosti Únie.
(16)
S cieľom dosiahnuť ciele tohto
nariadenia je nevyhnutné presadzovať diferencovaný a pružný prístup
prostredníctvom rozvíjania modelov spolupráce s kľúčovými
partnerskými krajinami, ktoré zohľadňujú ich hospodársky, sociálny
a politický kontext a takisto osobitné záujmy, politické priority
a stratégie Únie pri zachovaní schopnosti zasiahnuť v prípade
potreby po celom svete.
(17)
Únia by mala byť schopná reagovať
pružným a včasným spôsobom na rozvoj a/alebo nepredvídané potreby,
aby sa jej záväzok podporovať svoje záujmy vo vzťahoch s tretími
krajinami stal účinnejším prostredníctvom prijatia osobitných opatrení, na
ktoré sa nevzťahujú viacročné indikatívne programy.
(18)
Keďže cieľ tohto nariadenia nie je možné
uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov
jeho rozsahu činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže
Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality
podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou
proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie pri
plnení týchto cieľov nepresahuje svoj rozsah pôsobnosti.
(19)
S cieľom prispôsobiť rozsah tohto
nariadenia rýchlo sa vyvíjajúcej situácii v tretích krajinách by sa mala
právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o podrobné oblasti spolupráce
vymedzené v prílohe, delegovať na Komisiu. Je osobitne dôležité, aby
Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité
konzultácie aj na odbornej úrovni. Komisia by pri príprave a tvorbe
delegovaných aktov mala zaistiť súčasné, včasné a náležité
postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(20)
V záujme zaistenia rovnakých podmienok na
vykonávanie tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na
Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
(EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú
pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské
štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[9].
Vzhľadom na charakter týchto vykonávacích aktov, najmä na ich politický
orientačný charakter či finančné vplyvy, by sa pri ich prijímaní
mal v zásade uplatňovať postup preskúmania, s výnimkou opatrení
malého finančného rozsahu.
(21)
Spoločné pravidlá a postupy vykonávania
nástrojov vonkajšej činnosti Únie sú ustanovené v nariadení Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. …/… z ..., ďalej len „spoločné
vykonávacie nariadenie“.
(22)
Organizácia a fungovanie Európskej služby pre
vonkajšiu činnosť sú opísané v rozhodnutí Rady 2010/427 EÚ.
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Predmet úpravy a ciele
(1)
Týmto nariadením sa ustanovuje nástroj partnerstva
pre spoluprácu s tretími krajinami na presadzovanie a podporovanie EÚ
a vzájomných záujmov. Nástrojom partnerstva sa podporia opatrenia, ktoré
účinným a pružným spôsobom reagujú na ciele vyplývajúce z dvojstranných,
regionálnych alebo viacstranných vzťahov Únie s tretími krajinami
a ktorými sa riešia problémy celosvetového záujmu.
(2)
Opatrenia, ktoré sa týmto nástrojom majú
financovať, odrážajú tieto osobitné ciele Únie:
(a)
vykonávať medzinárodný rozmer stratégie Európa
2020 podporou dvojstranných, regionálnych aj medziregionálnych stratégií EÚ v
oblasti spolupráce a partnerstva, podporou politických dialógov a rozvojom
spoločného prístupu a reakcie na výzvy celosvetového záujmu, ako je
energetická bezpečnosť, zmena klímy a životné prostredie. Tento
cieľ sa meria prostredníctvom zavádzania politík a cieľov
stratégie Európa 2020 kľúčovými partnerskými krajinami;
(b)
zlepšovať prístup na trh a rozvíjať
obchod, investície a obchodné príležitosti európskych spoločností
prostredníctvom hospodárskych partnerstiev a obchodnej a regulačnej
spolupráce. Tento cieľ sa meria prostredníctvom podielu Únie na
zahraničnom obchode s kľúčovými partnerskými krajinami
a prostredníctvom tokov obchodu a investícií do partnerských krajín,
na ktoré sú osobitne zamerané činnosti, programy a opatrenia v rámci
tohto nariadenia;
(c)
zvýšiť rozsiahle pochopenie a
viditeľnosť Únie a jej úlohu na svetovej scéne prostredníctvom
verejnej diplomacie, spolupráce v oblasti vzdelávania a akademickej spolupráce
a podporných opatrení na presadzovanie hodnôt a záujmov Únie. Tento
cieľ sa môže okrem iného merať aj prostredníctvom prieskumov verejnej
mienky alebo hodnotení.
Článok 2
Rozsah
(1)
Všetky tretie krajiny, regióny a územia môžu
byť podľa tohto nariadenia oprávnené na spoluprácu.
(2)
Toto nariadenie však v prvom rade podporuje
opatrenia v oblasti spolupráce s rozvinutými aj rozvojovými
krajinami, ktoré zohrávajú čoraz významnejšiu úlohu v medzinárodnom
hospodárstve a obchode, na viacstranných fórach, v celosvetovom
riadení a pri riešení problémov celosvetového záujmu.
Článok 3
Všeobecné zásady
(1)
Cieľom Únie je podporovať, rozvíjať
a upevňovať zásady slobody, demokracie, dodržiavania
ľudských práv a základných slobôd a zásady právneho štátu, na
ktorých je založená, prostredníctvom dialógu a spolupráce s tretími
krajinami.
(2)
Na zvýšenie dosahu pomoci Únie sa pri navrhovaní
spolupráce s partnerskými krajinami v prípade potreby uplatňuje
diferencovaný a pružný prístup, aby sa zohľadnil ich konkrétny hospodársky,
sociálny a politický kontext, ako aj osobitné záujmy, politické priority
a stratégie Únie.
(3)
Únia a členské štáty podporujú v rámci
svojich príslušných oblastí právomocí viacstranný prístup k celosvetovým
problémom a posilňujú spoluprácu s medzinárodnými alebo regionálnymi
organizáciami a orgánmi vrátane medzinárodných finančných inštitúcií,
agentúr OSN, fondov a programov, OECD a skupinou dvadsiatich
ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk (G20) a ďalších
dvojstranných darcov.
(4)
Pri vykonávaní tohto nariadenia sa Únia zameria na
zabezpečenie súladu a jednotnosti s ďalšími oblasťami
vonkajšej činnosti, najmä s nástrojom rozvojovej spolupráce pre
rozvojové krajiny, a s ďalšími príslušnými politikami Únie pri
formulovaní politiky, strategického plánovania a tvorby programov a vykonávaní
opatrení.
(5)
Opatrenia financované v rámci tohto nariadenia
sú v prípade potreby založené na politikách spolupráce stanovených v nástrojoch,
ako sú dohody, vyhlásenia a akčné plány medzi Úniou a príslušnými
tretími krajinami a regiónmi, a vzťahujú sa aj na oblasti
spojené s osobitnými záujmami, politickými prioritami a stratégiami
Únie.
(6)
Podpora Únie podľa tohto nariadenia sa vykoná
v súlade so spoločným vykonávacím nariadením.
Článok 4
Oblasti spolupráce
Podrobné oblasti spolupráce, ktoré sa budú
presadzovať v rámci pomoci Únie podľa tohto nariadenia, sú
uvedené v prílohe. Komisia má právomoc prijať delegované akty v súlade
s článkom 7 na zmenu a doplnenie prílohy k tomuto nariadeniu.
Článok 5
Programovanie a indikatívne prideľovanie finančných
prostriedkov
(1)
Viacročné indikatívne programy prijme Komisia
v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3
spoločného vykonávacieho nariadenia. Tento postup sa vzťahuje aj na
podstatné preskúmania, ktorých účinkom je značná zmena stratégie
alebo jej programovania.
(2)
Vo viacročných indikatívnych programoch sa
stanovujú strategické a/alebo vzájomné záujmy a priority, osobitné ciele
a očakávané výsledky Únie. Pre krajiny alebo regióny, pre ktoré sa
zriadil spoločný rámcový dokument ustanovujúci komplexnú stratégiu Únie,
sa viacročné indikatívne programy zakladajú na tomto dokumente.
(3)
Vo viacročných indikatívnych programoch sa
takisto stanovujú prioritné oblasti zvolené na financovanie Úniou a uvedie
sa indikatívne pridelenie finančných prostriedkov, a to celkovo na
prioritnú oblasť aj podľa partnerských krajín alebo skupiny
partnerských krajín na príslušné obdobie, vrátane účasti na globálnych
iniciatívach; tieto sumy môžu byť v prípade potreby vyjadrené vo
forme rozpätia.
(4)
Viacročné indikatívne programy sa v prípade
potreby prispôsobia s ohľadom na preskúmania referenčného dokumentu, z
ktorého vychádzajú, vykonané v polovici obdobia alebo ad hoc.
(5)
Pre účasť na globálnych iniciatívach sa
ustanovia zdroje a priority.
(6)
Vo viacročných indikatívnych programoch sa môže
vytvoriť rezerva pre nepridelené finančné prostriedky. O pridelení
týchto finančných prostriedkov sa rozhodne v súlade so spoločným
vykonávacím nariadením.
(7)
Postup preskúmania uvedený v odseku 1 sa
nevzťahuje na nepodstatné zmeny viacročných indikatívnych programov,
na technické úpravy, preradenie finančných prostriedkov v rámci indikatívnych
príspevkov podľa prioritných oblastí alebo zvyšovanie alebo znižovanie
veľkosti pôvodného celkového príspevku o menej ako 20 %, za
predpokladu, že tieto zmeny neovplyvnia prioritné oblasti alebo ciele stanovené
vo viacročných indikatívnych rámcoch. Takéto úpravy sa oznámia Európskemu
parlamentu a Rade do jedného mesiaca.
(8)
Postup uvedený v článku 15 ods. 4
spoločného vykonávacieho nariadenia sa môže uplatniť pri úprave
viacročných indikatívnych programov v prípade, že je potrebná
okamžitá odpoveď Únie.
Článok 6
Výbor
Komisii pomáha Výbor pre nástroj partnerstva. Tento
výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 7
Vykonávanie delegovanej právomoci
(1)
Delegovanie právomoci uvedené v článku 4
sa udeľuje na obdobie účinnosti tohto nariadenia.
(2)
Delegovanie právomoci môže Európsky parlament alebo
Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje
delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Takéto rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo v neskorší deň uvedený v tomto rozhodnutí.
Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli
účinnosť.
(3)
Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
(4)
Prijatý delegovaný akt nadobudne účinnosť
iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku
v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu
a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada
informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predlžuje o 2 mesiace.
Článok 8
Referenčná suma
1.           Referenčná suma na
vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 až 2020 je 1 131 000 000
EUR. O ročných rozpočtových prostriedkoch rozhodne
rozpočtový orgán v rámci ročného rozpočtového postupu
v medziach stanovených vo viacročnom finančnom rámci.
2.           Ako sa uvádza v článku
13, ods. 2 nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom
podporiť medzinárodný rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych
vonkajších nástrojov (nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho
susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky
rozvojový fond) vyčlení indikatívna suma 1 812 100 000 EUR na akcie
mobility v oblasti vzdelávania vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a
na spoluprácu a politický dialóg s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto
krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú
ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“.
Financovanie sa sprístupní formou 2
viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné
3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom
programovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami
príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade
závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v
súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov.
Článok 9
Európska služba pre vonkajšiu činnosť
Toto nariadenie sa uplatňuje v súlade
s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ o organizácii a fungovaní
Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.
Článok 10
Nadobudnutie účinnosti
1.
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím
dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje
sa od 1. januára 2014.
2.
Toto nariadenie je záväzné celom rozsahu a priamo
uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA
PODROBNÉ
OBLASTI SPOLUPRÁCE V RÁMCI NÁSTROJA PARTNERSTVA
Na podporu cieľov uvedených v článku
1 môže pomoc Únie okrem iného zahŕňať tieto oblasti spolupráce:
a)           podpora osobitných iniciatív vrátane výskumnej práce, štúdií, pilotných
projektov alebo spoločných projektov, ktoré sú určené reagovať
účinným a pružným spôsobom na ciele spolupráce vyplývajúce zo
vzťahov Únie s príslušnými tretími krajinami;
b)           podpora spolupráce, partnerstiev
a spoločných podnikov medzi hospodárskymi, sociálnymi, kultúrnymi,
vládnymi a vedeckými subjektmi v Únii a v tretích krajinách;
c)           zjednodušovanie (a podpora)
obchodných vzťahov a procesov na integráciu obchodu aj medzi
rozvojovými krajinami, podpora investičných tokov a hospodárskych
partnerstiev Únie vrátane zamerania sa na malé a stredné podniky;
d)           podpora politických a odvetvových
dialógov zahŕňajúca politické, hospodárske, regulačné,
environmentálne, sociálne, výskumne a kultúrne subjekty a mimovládne
organizácie v Únii aj v krajinách mimo Únie;
e)           podpora podporných činností,
intelektuálnych výmen a posilnenie medzikultúrnych dialógov;
f)            podpora iniciatív a činností
Únie alebo vzájomného záujmu v oblastiach, ako je zmena klímy,
environmentálne záležitosti vrátane biodiverzity, efektívne využívanie zdrojov,
suroviny, energetika, doprava, veda, výskum a inovácie, zamestnanosť
a sociálna politika, udržateľný rozvoj vrátane podpory dôstojnej
práce a sociálnej zodpovednosti podnikov, obchod a spolupráca medzi
rozvojovými krajinami, vzdelávanie, kultúra, cestovný ruch, informačné
a komunikačné technológie, zdravie, spravodlivosť, colné,
daňové a finančné záležitosti, štatistika a akékoľvek
ďalšie oblasti týkajúce sa osobitných záujmov Únie alebo spoločného
záujmu Únie a tretích krajín;
g)           posilnenie informovanosti o Únii
a pochopenia Únie a jej zviditeľnenie v tretích krajinách.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov
návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne
rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. ……, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[10]
Hlava
19: Vonkajšie vzťahy
Činnosť 19 05: Vzťahy
a spolupráca s priemyselne vyspelými tretími krajinami.
Názov
tejto rozpočtovej kapitoly 19 05 zodpovedá súčasnej štruktúre finančných
nástrojov na roky 2007 – 2013. Navrhuje sa zachovať rovnakú aktivitu 19
05, ale upraviť názov tejto kapitoly na roky 2014 – 2014 takto:
19 05 : Spolupráca s tretími
krajinami v rámci nástroja partnerstva
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
x Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[11]

¨ Návrh/iniciatíva sa
týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Cieľom tohto
finančného nástroja je podporiť nasledujúce strategické ciele, ako sa
uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020 –
časť II“ z 29. júna 2011 (KOM/2011/500 – Rozpočet stratégie
Európa 2020 – Časť II. Kapitola politiky „Vonkajšia
činnosť“, s. 42):
„Plánovanie politík EÚ v záujme
podpory riešenia hlavných globálnych problémov, akým je boj proti zmene klímy,
zvrátenie straty biodiverzity, ochrana globálnych verejných statkov a zdrojov
by sa malo ešte viac posilniť. Komisia navrhuje vypracovať aktívnu
agendu EÚ a budovať vzájomné vzťahy s tretími krajinami, pričom
osobitná pozornosť sa bude venovať strategickým partnerstvám.“
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
V rámci činnosti 19 05 sa budú presadzovať
tieto tri konkrétne ciele:
1) vykonávanie medzinárodného rozmeru stratégie Európa 2020
podporou stratégií partnerstva pre dvojstrannú, regionálnu
a medziregionálnu spoluprácu Únie, podporou politických dialógov
a vytvárania kolektívnych prístupov a riešení problémov celosvetového
záujmu.
2)
zlepšovanie prístupu na trh a rozvíjanie obchodu, investícií
a obchodných príležitostí európskych spoločností prostredníctvom
hospodárskych partnerstiev a obchodnej a regulačnej spolupráce.
3)
ďalšie posilňovanie pozície Európy vo svetovom hospodárstve
a jej úlohy na svetovej scéne prostredníctvom verejnej diplomacie,
spolupráce v oblasti vzdelávania a akademickej spolupráce
a podporných činností na presadzovanie hodnôt a záujmov EÚ.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Činnosť 19 05 sa
premenuje takto: Spolupráca s tretími krajinami v rámci
nástroja partnerstva
1.4.3.     Očakávané výsledky
a vplyv
Inovatívny nástroj partnerstva umožní EÚ
presadzovať svoje politiky po celom svete.
Vplyv na hospodárstvo EÚ a na hospodárske dialógy EÚ
s partnerskými krajinami
Implementácia nového nástroja partnerstva by poskytla EÚ ďalší
priestor na podporu svojich podnikov (najmä MSP) a výrobkov. Vytvorila by
sa tým finančnú možnosť na podporu podnikov EÚ v tretích
krajinách, prostredníctvom stimulov pre konkurencieschopnosť
a inováciu EÚ takým spôsobom, ktorý by zostal doplňujúcim
k činnostiam financovaným v rámci programu pre
konkurencieschopnosť a MSP a v rámci programu Horizont 2020 (výskum
a inovácie), a podporil by sa tým medzinárodný obchod
a investície EÚ, čo by zase viedlo k uľahčeniu
zahraničných investícií v EÚ. Mohla by sa uskutočniť
spolupráca v mnohých oblastiach vrátane zmeny klímy, životného prostredia,
aproximácie technických predpisov a normalizácie, sociálnej zodpovednosti
podnikov, práv duševného vlastníctva, ochrany osobných údajov, osvedčených
postupov v hospodárskych, obchodných, daňových a finančných
záležitostiach, obchodu a spolupráce medzi rozvojovými krajinami.
Posilnila by sa tak hospodárska bezpečnosť EÚ a pravdepodobne by
sa vytvorili nové pracovné miesta, čo by v konečnom dôsledku
prispelo k hospodárskemu rastu.
Tento nástroj by posilnil obchodné vzťahy EÚ s partnerskými
krajinami tým, že by mal pozitívny vplyv na platobnú bilanciu EÚ, hospodárske
a obchodné vzťahy so zvyškom sveta a zároveň bol
v súlade so zásadami prístupu na trh/otvoreného trhu. Mohol by tak
prispieť k zníženiu rizika protekcionizmu, ako aj podporiť
medzinárodnú konkurencieschopnosť a prebiehajúci proces globalizácie
a zároveň zabezpečiť prínos pre všetky krajiny v súlade so
zásadami stratégie Európa 2020.
Nový nástroj partnerstva by takisto prispel k podpore
konkurencieschopnosti EÚ prostredníctvom cieleného rozvoja ľudských
zdrojov: dostupnosť vysokokvalifikovaných ľudí a ich schopnosť
inovovať a vykonávať vedecký a technologický rozvoj sú
základným predpokladom hospodárskej prosperity.
Hospodársky vplyv na partnerské krajiny
Nový nástroj by podporil dobre rozvinuté formy hospodárskej spolupráce
medzi EÚ a partnerskými krajinami. V tomto kontexte by to EÚ umožnilo
zabezpečiť náležité zohľadnenie hodnôt v oblasti životného
prostredia, udržateľnej energie, sociálnej oblasti, zamestnanosti ako aj
ďalších hodnôt v oblasti blahobytu pri navrhovaní a vykonávaní
politického programu.
Zvýšené investície spoločností EÚ by takisto prispeli k
hospodárskemu rastu v hostiteľskej krajine. Činnosti zameraná na
podporu sociálnej zodpovednosti podnikov zlepšia sociálne, pracovné
a environmentálne pravidlá a vykonávanie v partnerskej krajine.
Poskytnutím technickej pomoci by tento nástroj mohol identifikovať
udržateľné spôsoby fiškálnej konsolidácie rastu a pomôcť tak
krajinám, ktoré sa snažia získať kontrolu nad svojimi účtami. Mohli
by sa ním podporiť aj iniciatívy na zlepšenie administratívnej
účinnosti, produktívneho využívania remitencií pracovníkov a na
presadzovanie nových investícií a prevodov technológií vo vnútroštátnych
industrializačných programoch alebo infraštruktúrny rozvoj
s cieľom podporiť účinnosť zdrojov
a udržateľnosť aj vo výrobe a pri využívaní energie.
Vplyv na hospodárske riadenie
Očakáva sa, že nástroj partnerstva bude mať vplyv aj na
hospodárske riadenie. Kríza priniesla tvrdé ponaučenie
o limitoch trhov. Vyžiadala si preskúmanie úlohy vlády, prehodnotenie
definovanej rovnováhy medzi štátom a trhom a hľadanie spôsobov,
ako obnoviť dôveru občanov v nich.
Kríza ukázala, že verejné politiky sú nevyhnutnou oporou vnútroštátnych
hospodárstiev v čase hospodárskeho nepokoja, keďže vlády
zastavili prudký pád finančných trhov a vyhli sa finančnej
katastrofe. Následné finančné nátlaky v mnohých krajinách však
zvýšili potrebu znižovať verejné výdavky, čo vo väčšine prípadov
znamená zefektívniť štát. Táto snaha žiada o opätovné prehodnotenie
úlohy vládnych zásahov s cieľom dosiahnuť lepšie
a účinnejšie riadenie, zdravé inštitúcie a účinné pravidlá
a postupy.
Ďalšia dôležitá problematika riadenia sa týka boja proti korupcii,
transparentnosti a integrity. Nový nástroj by mohol byť riadený tak,
aby zlepšoval protikurupčné nástroje a posilňoval ich vykonávanie.
Nové iniciatívy by mohli posilniť koordináciu činností týkajúcich sa
boja proti korupcii a zabezpečovania transparentnosti po celom svete,
ako aj dodržiavanie príslušných medzinárodných dohovorov, osvedčených
postupov a usmernení.
Podpora úplného zapojenia strategických partnerov do globálnej tvorby
politiky a riadenia v oblasti životného prostredia, najmä vzhľadom na
viacstranné environmentálne dohody, bude nevyhnutná na podporu udržateľnej
hospodárskej zmeny.
Sociálny vplyv na hospodárstvo EÚ
Snahou EÚ je riešiť vzájomne prepojené sociálne politiky
a určiť strategické smery prekračujúce rámec rastu. K tomu
by mohla prispieť hospodárska spolupráca s partnerskými krajinami,
posilnenie vnútroštátnych a medzinárodných regulačných rámcov
a prispievanie k zlepšeniu vnútroštátneho, regionálneho alebo globálneho
hospodárskeho riadenia. Tieto stratégie a prístupy by mohli mať
pozitívny vplyv na zamestnanosť a sociálne politiky EÚ, ako je model
sociálnej ochrany EÚ, vytváranie ekologických pracovných miest, sociálny
program stratégie Európa 2020 atď. Rastúca konkurencia rozvíjajúcich sa
hospodárstiev by mohla takisto fungovať ako strategický stimul na to, aby
Európa prideľovala viac zdrojov na odbornú prípravu a rekvalifikácie,
zlepšovanie kvality vzdelávania a výskumu a na reformu domácich
záchranných sociálnych sietí.
Sociálny vplyv na partnerské krajiny
Harmonizáciou finančných nástrojov EÚ a členských štátov
EÚ a podporovaním spoločných činností s ostatnými
dvojstrannými a viacstrannými darcami by mohol mať nový nástroj
dôležitý vplyv na sociálnu štruktúru rozvíjajúcich sa krajín. Podporila by sa
tak reforma systémov sociálneho zabezpečenia, vnútorných politík
zamestnanosti, vnútroštátnych politík odbornej prípravy a rozvoja
zručností, vzdelávacie a výskumné ako aj inovatívne budovanie kapacít
a programy a posilnili by sa vnútroštátne záchranné „siete“. Na
vnútroštátnej úrovni by bol značný jeho prínos k ďalšiemu
vytváraniu ekologických pracovných miest, zvyšovaniu príjmu na obyvateľa
a stratégiám účinnej sociálnej súdržnosti a znižovania chudoby.
V tejto súvislosti by tak prispel k úspešnému vykonávaniu
medzinárodnej sociálnej agendy podporovanej Medzinárodnou organizáciou práce
OSN a G8/G20.
Environmentálny vplyv na EÚ a partnerské krajiny
Zabezpečenie ekologického rastu, vykonávanie stratégie
a podpora partnerských krajín v ich politikách na ceste k
ekologickejšiemu rastu bude patriť medzi najvyššie strategické priority
nového nástroja na nasledujúce roky.
Partnerstvá EÚ sa prostredníctvom nového nástroja zamerajú na podporu
rastu a dlhodobej udržateľnosti v oblasti životného prostredia.
V tejto súvislosti sa očakáva, že nový nástroj bude zohrávať
kľúčovú úlohu pri podporovaní činností a politických dialógov
EÚ a partnerských krajín v oblasti životného prostredia a zmeny
klímy.
Tento nástroj podporí nízkouhlíkový model podnikov poskytnutím stimulov
európskemu súkromnému sektoru. Na základe úspešných výsledkov 16. konferencie
zmluvných strán OSN (COP 16) o zmene klímy v Kankúne by ho mohli
podniky EÚ využiť na rozvoj účinných a najmenej nákladných
politík s cieľom dosiahnuť ciele šetrné k životnému
prostrediu v partnerských krajinách. Takisto pomôže partnerským krajinám
plne využiť prínosy inovácií v oblasti životného prostredia, ekológie
a energetickej účinnosti .
Spolupráca v rámci tohto nástroja by mohla
viesť k lepšiemu pochopeniu hospodárskych a sociálnych nákladov
spojených so stratou biodiverzity a degradáciou ekosystémov
v krajinách celosvetového významu.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov
a vplyvu
Tri osobitné ciele sa budú monitorovať
prostredníctvom týchto troch ukazovateľov:
1)zavádzanie
politík a cieľov stratégie Európa 2020 kľúčovými
strategickými partnerskými krajinami a vplyv na formulovanie politiky
v týchto krajinách;
2) podiel EÚ
na zahraničnom obchode s kľúčovými partnerskými krajinami,
ako aj obchodné a investičné toky do partnerských krajín, na ktoré sú
konkrétne zamerané činnosti, programy a opatrenia v rámci tohto
nariadenia;
3) lepšie
vnímanie EÚ v kľúčových strategických partnerských krajinách
a posilnenie vzájomného porozumenia, doložené okrem iného prieskumami
a/alebo hodnoteniami.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Pozri dôvodovú
správu legislatívneho návrhu a posúdenie vplyvu.
Navrhovaný
nástroj partnerstva je vytvorený tak, aby sa vďaka nemu prekonalo
obmedzenie schopnosti EÚ zapájať sa na medzinárodnej úrovni tým
najúčinnejším spôsobom. To umožní EÚ uskutočňovať programy
mimo rozvojovej spolupráce s novými mocnosťami a v prípade
potreby globálne hájiť hlavný program EÚ s ktoroukoľvek partnerskou
krajinou. Hlavné prvky navrhovaného nástroja partnerstva sú v porovnaní
s predchádzajúcim nástrojom spolupráce s priemyselne vyspelými
krajinami tieto:
Geografický
rozsah: celosvetový dosah s osobitným zameraním
na strategických partnerov (priemyselne vyspelé krajiny, rozvíjajúce sa
krajiny, Rusko).
Cieľ: Zamerať sa na
presadzovanie záujmov EÚ a stratégie Európa 2020 prostredníctvom
účinného a pružného reagovania na ciele spolupráce vyplývajúce
z dvojstranných/regionálnych vzťahov Únie s partnerskými
krajinami a prostredníctvom riešenia problémov celosvetového
záujmu.
Prioritné
oblasti: medzinárodný rozmer stratégie Európa 2020, politické dialógy, problémy
celosvetového záujmu, obchodná a regulačná spolupráca,
dvojstranná/trojstranná/regionálna spolupráca, verejná diplomacia, spolupráca
v oblasti vzdelávania/akademická spolupráca a podporné činnosti.
Programovanie: neviaže sa na
požiadavky ODA, viacročné programy dlhodobých investícií,
neprogramovateľné ustanovenia pre okamžitú reakciu na meniace sa okolnosti
a činnosti ad hoc.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
EÚ má veľa
medzinárodných dohôd s partnerskými krajinami po celom svete, ktoré
jednotlivé členské štáty nemajú, čo im spoločne umožňuje
vplývať doslova na všetky oblasti medzinárodných vzťahov. Keďže 27 členských štátov
prijíma opatrenia na základe spoločných politík a stratégií, iba EÚ
má potrebnú dôležitosť, aby mohla reagovať na celosvetové problémy.
EÚ má ako globálny aktér dôveryhodnosť a neutralitu, ktorú jednotlivé
členské štáty nemajú. EÚ má takisto jedinečné postavenie, aby
podporovala normy EÚ a prostredníctvom medzinárodnej spolupráce
z nich urobila celosvetové normy.
Navrhovaný nástroj partnerstva
preukáže posilnenú pridanú hodnotu v porovnaní s existujúcou
situáciou, keďže zahŕňa stratégiu Európa 2020 založenú na
spolupráci na základe ekologického rastu, silnejšom dôraze na záujmy EÚ pri
spolupráci s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami a priemyselne vyspelými
krajinami a silnejšom zameraní na zlepšovanie situácie pre podniky,
investovanie, obchod, výskum a inovácie. Mal by vyvinúť iniciatívnu
agendu vzájomných vzťahov s partnerskými krajinami s osobitným
zameraním na strategických partnerov EÚ.
Prostredníctvom tohto nového
nástroja partnerstva by sa takisto lepšie plnili záväzky EÚ voči tretím
krajinám, s ktorými EÚ uzatvorila dohody o partnerstve
a spolupráci/rámcové dohody. Dodáva dôveryhodnosť a súlad
vonkajšej politike EÚ a vytvára prepojenie medzi presadzovaním jej hodnôt
a záujmov s osobitnými činnosťami v oblasti
spolupráce. V rámci týchto dohôd by nástroj partnerstva pôsobil ako
katalyzátor spoločných projektov EÚ a členských štátov,
keďže EÚ aj členské štáty sú viazané ich ustanoveniami. Nakoniec, podporili by sa tým regionálne a dvojstranné politiky
EÚ, ako aj záväzky EÚ voči procesom regionálnej a medzinárodnej
spolupráce.
1.5.3.     Poznatky získané
z podobných skúseností v minulosti
V strednodobom
preskúmaní (KOM/2009/196) finančných nástrojov pre vonkajšie
činnosti uskutočnenom v roku 2009 sa dospelo k záveru, že
obmedzený rozsah nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) bráni financovaniu
činností, ktoré nie sú „zamerané na partnerov“ ako oficiálna rozvojová
pomoc (ODA), ale v kontexte globalizácie sú vzájomne prospešné. Nástroj
rozvojovej spolupráce (DCI) sa nepovažoval za vhodný pri riešení tohto
problému, keďže jeho hlavným cieľom je podpora hospodárskeho rozvoja
a blahobytu rozvojových krajín, konkrétne odstránenie chudoby v partnerských
krajinách a regiónoch v kontexte udržateľného rozvoja vrátane
úsilia o dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov. Toto obmedzenie
ovplyvňovalo najdynamickejšie regióny sveta (napr. Latinskú Ameriku, Áziu,
Južnú Afriku) a EÚ zostávala bez finančného nástroja na podporu
rozvoja medzinárodných vzťahov spojených s globalizáciou, najmä
pokiaľ ide o rozvíjajúce sa hospodárstva. Na tento účel vytvoril
rozpočtový orgán prípravné akcie v Latinskej Amerike
a Ázii, aby sa dočasne preklenula táto legislatívna medzera.
V apríli 2009 Európska komisia navrhla nadväzujúci právny predpis
(KOM/2009/197) s cieľom umožniť financovanie opatrení
v krajinách, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o DCI, aby sa
rozšíril geografický rozsah súčasného nástroja financovania spolupráce
s industrializovanými krajinami (ICI) aj na rozvojové krajiny (vrátane
rozvíjajúcich sa hospodárstiev) Ázie a Latinskej Ameriky, ako aj na Irán,
Irak, Jemen a Južnú Afriku.
V strednodobom preskúmaní sa
takisto zistilo, že ICI, na ktorom je postavený súčasný návrh nového nástroja,
poskytol pružný základ na rozvoj spolupráce s väčším počtom
industrializovaných území a území s vysokými príjmami, hoci
finančný rámec bol dosť obmedzený.
Okrem strednodobého preskúmania sa za posledné roky uskutočnili hodnotenia
kľúčových programov financovaných v rámci nástroja ICI –
programov „Brána EÚ do Japonska a Kórejskej republiky (financovanie
pavilónov EÚ na obchodných veľtrhoch) a „Centrá EÚ“ (univerzitné
združenia poskytujúce študijné odbory „európske štúdiá“ a približujúce
základné informácie o EÚ veľmi širokému spektru cieľových
skupín), pričom tieto hodnotenia boli veľmi priaznivé.
Pokiaľ ide o program odbornej prípravy vedúcich
pracovníkov (ETP) (jazykové programy a programy odbornej prípravy pre
manažérov), hodnotenie z roku 2010[12] ukázalo, že ETP
predstavuje jedinečnú ponuku, pokiaľ ide o programovú štruktúru
(znalosť japonskej a kórejskej obchodnej kultúry sú neoceniteľné
faktory) a cieľové skupiny (program pozitívne hodnotia tak veľké,
ako aj malé a stredné podniky). Poskytuje príležitosť pre potenciálnych
účastníkov z členských štátov, ktoré neposkytujú žiadnu podobnú
iniciatívu. Okrem toho dobre zviditeľňuje EÚ. Program odbornej
prípravy vedúcich pracovníkov má priaznivý vplyv na spoločnosti EÚ
odhodlané nadväzovať/rozširovať obchodné činnosti
s Japonskom a Kóreou, keďže im pomáha získať prístup na
japonské/kórejské trhy; na podnikanie spoločností EÚ má skôr trvalý dosah
ako krátkodobý a dočasný vplyv a umožňuje rozširovať
obchodné príležitosti spoločností EÚ v ďalších ázijských krajinách.
Hodnotenie
z roku 2010[13] týkajúce sa
iniciatívy Centrá EÚ (zamerané na verejnú diplomaciu) ukázalo, že
„centrá pridávajú skutočnú hodnotu a iniciatíva prináša Komisii
značný osoh. Rozsah práce uskutočňovanej centrami značne
kompenzuje náklady Komisie na tento program“. Program dosiahol pevný základ
v tých krajinách, ktoré boli priekopníkmi tejto iniciatívy (USA
a Kanada) a úspešne sa pokúša o dosiahnutie vyššej úrovne
v Austrálii a na Novom Zélande. Financovanie EÚ má schopnosť
fungovať ako počiatočný vklad, najmä prostredníctvom prilákania
ďalších zdrojov financovania, ktoré táto iniciatíva priťahuje, aby sa
zabezpečila jej dlhodobá udržateľnosť.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými finančnými nástrojmi
Lisabonská
zmluva ustanovuje spoločné zásady a ciele a vymedzuje nový
inštitucionálny rámec pre vonkajšiu činnosť Únie (najmä Európsky
útvar pre vonkajšiu činnosť), čo vedie k vysokým
očakávaniam v oblasti vonkajšej činnosti, tak vnútorne
v rámci EÚ, ako aj zo strany partnerov na vnútroštátnej a regionálnej
úrovni vrátane viacstranného kontextu. Nástroj partnerstva bude integrujúcim
prvkom v celkovej štruktúre finančných nástrojov vonkajšej
činnosti týkajúcich sa štyroch hlavných kapitol: kapitoly založenej na
politike s hlavným cieľom spolupráce s partnerskými krajinami na
dvojstrannej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, ako aj kapitol
zameraných na prierezové priority a hodnoty: ľudské práva
a demokracia, humanitárna pomoc a civilná ochrana, predchádzanie
krízam a krízové riadenie. Nástroj partnerstva patrí do prvej kapitoly,
ktorou je spolupráca s partnerskými krajinami. Jeho hlavným cieľom je
navrhovať politiky EÚ na podporu programu stratégie Európa 2020 a
riešiť tak hlavné celosvetové problémy a rozvíjať iniciatívnu agendu
EÚ a vzájomné vzťahy s industrializovanými krajinami
a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami s osobitným zameraním na
strategických partnerov.
Jednou
z kľúčových priorít stratégie Európa 2020 je obnova
rastu. V tomto programe sa pripúšťa, že rýchlo sa rozvíjajúce
hospodárstva s rozširujúcou sa strednou triedou zohrajú hlavnú úlohu pri
zachovaní európskeho vývozu tovarov a služieb, v ktorom má EÚ
komparatívnu výhodu. Nástroj spolupráce by mal byť pri podporovaní obchodnej
politiky rozhodujúci[14], najmä pokiaľ ide
o strategických hospodárskych partnerov. Podpora prístupu na trh pre
európske spoločnosti doplní činnosti financované v rámci
programu pre konkurencieschopnosť podnikov a programu pre MSP.
Rozvíjajúce sa
hospodárstva takisto zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu ako zodpovední
partneri pri riešení problémov celosvetového záujmu: otázky ako zmiernenie
chudoby, migrácia, konkurencieschopnosť a liberalizácia obchodu,
životné prostredie, zmena klímy, energetika, zvyšovanie digitálnej gramotnosti,
zručností a inklúzie, pandémie, kybernetická bezpečnosť,
terorizmus a organizovaný zločin, sa môžu riešiť len
v medzinárodnom kontexte. V súvislosti so zrýchľujúcou sa
globalizáciou je nevyhnutné, aby vnútorný program zabezpečenia udržateľného
rastu a pracovných miest v Európe a vnútorné politiky EÚ vo
všeobecnosti dopĺňal aj vonkajší rozmer. Tento vonkajší rozmer
vnútornej politiky by mal posilňovať súlad a jednotnosť
vonkajšej činnosti EÚ a mal by ju dopĺňať, pričom
by sa malo zabrániť duplicite úsilia.
Nástroj
partnerstva bude preto prednostne podporovať vonkajší rozmer politík EÚ
v oblasti zmeny klímy, životného prostredia, energetiky, obchodu
a udržateľného rozvoja, ako aj informačných
a komunikačných technológií. EÚ už navrhla najsofistikovanejší
súbor podnetov, pravidiel a predpisov na uľahčenie svojho
vlastného prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a dosahovanie
jednoznačne prijatých ambicióznych cieľov. Tento rámec predstavuje
komplexný a konkrétny politický koncept, ktorý by naši kľúčoví strategickí
partneri mohli a mali použiť na uľahčenie podobných
ambícií. Takáto činnosť by bola evidentne dobrá pre životné
prostredie, keďže by pôsobila ako katalyzátor pre širšie investície
v oblasti výskumu a inovácií, budovania kapacít a programov,
nových ekologickejších technológií a pri vytváraní obchodných príležitostí
pre priemysel EÚ. Pokiaľ ide o nástroj partnerstva, zohľadňovanie
problematiky klímy a ciele v tejto oblasti budú platiť najmä
na činnosti umožňujúce politický dialóg s industrializovanými
a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami.
Efektívnosť
zdrojov bude rozhodujúca pre zabezpečovanie udržateľnosti
hospodárskeho rastu v rámci environmentálnych obmedzení našej planéty. EÚ
prijíma stratégiu efektívneho využívania zdrojov ako jednu
z hlavných iniciatív stratégie 2020. Táto stratégia bude mať okrem
iného vplyv na normy EÚ a bude skutočne účinná, len ak postupy
efektívneho využívania zdrojov prijmú všetky hlavné hospodárstva. Rozvíjajúce
sa hospodárstva majú príležitosť predísť znečisťujúcej
neudržateľnej spotrebe a spôsobom výroby, ktoré často využívala
EÚ a iné vyspelé hospodárstva počas industrializácie, a EÚ má
veľký záujem o to, aby im v tom pomohla. Rozvíjajúce sa
hospodárstva, najmä India a Čína, však majú veľké množstvo
obyvateľov žijúce v absolútnej chudobe a odkázané na zdravé ekosystémy,
ako je čistá voda a produktívne moria a lesy, ktoré potrebujú
pre svoje živobytie Zároveň je biodiverzita Brazílie, Južnej Afriky, Indie
a Číny obrovská. Dialóg a spolupráca v oblasti ochrany
a udržateľného riadenia ekosystémov je vo vzájomnom záujme EÚ
a jej partnerov.
Dialóg
a praktická spolupráca s kľúčovými svetovými výrobcami
energie a spotrebiteľmi je nevyhnutná pri riešení problému
zabezpečenia energetickej bezpečnosti EÚ, najmä z toho
dôvodu, že sa EÚ stáva čoraz závislejšou od dovozu. Ďalej je
nevyhnutná pri podporovaní svetového nízkouhlíkového programu, politík
udržateľnej energetiky, transparentnosti a predvídateľnosti
celosvetových trhov s energiou a technologickej spolupráce.
Štáty, ktoré
opúšťajú status rozvojovej krajiny, požadujú nové formy spolupráce
v technologických a inovatívnych oblastiach. Aby EÚ zostala
strategickým partnerom v týchto oblastiach a udržala si vedúce
postavenie pri presadzovaní celosvetových noriem, musí byť schopná
vytvárať partnerstvá pre spoluprácu v týchto oblastiach.
Ako možno
stručne zhrnúť, premietnutie vnútorných politík EÚ do vonkajšej
politiky sa preto úplne začlení do programovania nástroja partnerstva. V
medziach svojho obmedzeného finančného rámca môže v plnej miere
dopĺňať vonkajší rozmer vnútorných politík, ktoré sa
uskutočňujú v rámci ostatných programov EÚ (napr. akcie na základe
rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020, programu pre
konkurencieschopnosť a MSP vrátane spolupráce v cestovnom ruchu, Fondu pre
migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ako aj programu „Erasmus
pre všetkých“) tak, aby sa predišlo akejkoľvek duplicite. Počas fázy
programovania sa zohľadní súlad a komplementárnosť s inými
geografickými nástrojmi vonkajšej činnosti, najmä s nástrojom rozvojovej
spolupráce, a zároveň sa začlenia zásady diferenciácie a koncentrácie.
1.6.      Trvanie akcie a jej finančného
vplyvu
x Návrh/iniciatíva s obmedzeným
trvaním
–
x Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1/1/2014 do 31/12/2020.
–
x Finančný vplyv trvá od 1/1/2014 do 31/12/2020.
–
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať v plnom
rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[15]
x Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
x Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry,
–
¨  subjekty zriadené spoločenstvami[16]

–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku
49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Monitorovacie
a hodnotiace systémy Európskej komisie sú v značnej miere orientované na
výsledky. Využívajú interných zamestnancov, ako aj externých odborníkov.
Manažéri úloh
v delegáciách a ústredí sústavne a rôznymi spôsobmi monitorujú realizáciu
projektov a programov, podľa možnosti aj návštevami v teréne.
Monitorovanie prináša hodnotné informácie o dosiahnutom pokroku; pomáha
manažérom zistiť skutočné a potenciálne úskalia a prijímať
nápravné opatrenia.
Externí
nezávislí odborníci sú zmluvne najímaní na posudzovanie výkonnosti vonkajšej
činnosti EÚ prostredníctvom troch rozličných systémov. Tieto
posúdenia prispievajú k zvýšeniu spoľahlivosti a k zdokonaleniu
prebiehajúcich opatrení; okrem toho využívajú skúsenosti získané v minulosti na
informovanie v prípade budúcich politík a akcií. Všetky nástroje využívajú
medzinárodne uznávané hodnotiace kritériá OECD-DAC vrátane (potenciálneho)
vplyvu.
Najprv
ústredím riadený systém monitorovania orientovaného na výsledky poskytne
stručný, cielený prehľad na projektovej úrovni o kvalite vzorky
opatrení. Nezávislí odborníci zaoberajúci sa monitorovaním orientovaným na
výsledky pomocou vysoko štruktúrovanej štandardizovanej metódy pridelia
projektu známky, ktoré vyjadrujú silné a slabé stránky projektu a poskytnú
odporúčania, ako zvýšiť účinnosť.
Hodnotenia na
projektovej úrovni, ktoré riadi delegácia EÚ zodpovedná za projekt, prinášajú
podrobnejšiu hĺbkovú analýzu a pomáhajú projektovým manažérom
zdokonaliť prebiehajúce opatrenia a pripraviť ďalšie. Externí
nezávislí odborníci s tematickými a geografickými skúsenosťami sú najímaní
na účely vykonania analýzy a získania spätnej väzby a dôkazov od všetkých
zainteresovaných subjektov, okrem iného aj od konečných príjemcov.
Okrem toho
Komisia vykonáva strategické hodnotenia svojich politík, počnúc
programovaním a stratégiou až po realizáciu opatrení v konkrétnom sektore
(napríklad zdravotníctvo, vzdelávanie atď.), v krajine alebo regióne,
alebo hodnotenie konkrétneho nástroja. Hodnotenia predstavujú významný vstup
pre formulovanie politík a navrhovanie nástrojov a projektov. Všetky tieto
hodnotenia sa zverejňujú sa internetovej stránke Komisie a zhrnutie
výsledkov sa uvádza vo výročnej správe podávanej Rade a Európskemu
parlamentu.
2.2.        Systémy riadenia
a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Prevádzkové
prostredie nástroja partnerstva charakterizujú tieto riziká pri dosahovaní
cieľov tohto nástroja:
– geograficky
rozptýlené projekty a programy: nástroj partnerstva bude mať
celosvetový dosah s osobitným zameraním na strategických partnerov. Bude pokračovať
v súčasnej spolupráci s industrializovanými krajinami
a územiami (súčasného ICI), ale vstúpi do nových projektov/programov
so skupinou krajín, v ktorých sa spolupráca zameriavala na ODA.
Celosvetové pokrytie môže predstavovať pri monitorovaní logistické
problémy/problémy so zdrojmi – najmä v prípade vykonávania kontrol na mieste;
– zavedenie
nových programov/projektov, spolu s rizikom nedostatku inštitucionálnej
a administratívnej kapacity v niektorých partnerských krajinách, môže
viesť k ťažkostiam a omeškaniam pri navrhovaní
a vykonávaní zásahov;
–
ťažkosti so sledovaním a kvantifikovaním vplyvu takejto spolupráce
pre EÚ a partnerské krajiny môžu obmedziť schopnosť Komisie
podávať správy a zodpovedať za výsledky;
–
hospodársky/politický program môže viesť k ťažkostiam
a omeškaniam pri navrhovaní a vykonávaní zásahov;
– keďže
nástroj partnerstva je nový nástroj, nedostatok ľudských zdrojov
a administratívnych príspevkov na podporu vykonávania nástroja
v delegáciách a v ústrediach môže viesť k ťažkostiam
so správnym riadením nástroja.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Postup
vnútornej kontroly/riadenia Komisie je navrhnutý tak, aby poskytoval primeranú
istotu v súvislosti s dosahovaním cieľov efektívnosti a
účinnosti jeho operácií, spoľahlivosti jeho finančného
výkazníctva a súladu s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom.
S cieľom
zabezpečiť účinnosť a efektívnosť činností
a znižovať vysokú úroveň rizika vo vonkajšom prostredí
spolupráce sa okrem všetkých prvkov rozsiahleho procesu Komisie v oblasti
strategickej politiky a plánovania, prostredia vnútorného auditu
a ďalších požiadaviek noriem vnútornej kontroly použijú tieto prvky:
–
v prípade potreby decentralizované riadenie
spolupráce delegáciami EÚ v teréne,
–
jasné linky finančnej zodpovednosti
prostredníctvom subdelegovania počnúc schvaľujúcim úradníkom
vymenovaným subdelegovaním (riaditeľ/vedúci útvaru) na ústredí až po
vedúceho delegácie,
–
pravidelné podávanie správ delegácií EÚ ústrediu
vrátane ročného vyhlásenia o vierohodnosti vypracovávaného vedúcim
delegácie,
–
zabezpečenie obsažného programu školení pre
zamestnancov tak na ústredí, ako aj v delegácii;
–
výrazná podpora a usmernenie
ústredia/delegácie (aj prostredníctvom internetu);
–
pravidelné následné kontroly,
–
metodika riadenia projektového a programového cyklu
vrátane:
–
nástrojov na podporu kvality návrhu opatrenia, jeho
realizačnej metódy, mechanizmu financovania, systému riadenia,
posudzovania a výberu ktoréhokoľvek z realizačných partnerov
atď.,
–
nástrojov riadenia, monitorovania a podávania správ
na účely efektívnej realizácie vrátane vonkajšieho monitorovania projektov
na mieste,
–
významných zložiek hodnotenia a auditu.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Vzhľadom
na vysokorizikové prostredie pri vonkajších činnostiach musia systémy
predvídať značný výskyt potenciálnych chýb nedodržiavania súladu
(nezrovnalostí) v transakciách a a zabezpečovať vysokú
úroveň ochrany, detekcie a nápravných kontrol, podľa možnosti čo
najskôr v priebehu platobného procesu. V praxi to znamená, že
kontroly súladu sa budú v najväčšej možnej miere opierať o významné
predbežné kontroly na viacročnom základe vykonávané externými audítormi
a zamestnancami Komisie v oblasti ešte pred realizáciou
záverečných platieb projektu (pričom sa vykonávajú aj následné audity
a kontroly), ktoré výrazne prekračujú finančné ochranné mechanizmy
vyžadované nariadením o rozpočtových pravidlách. Rámec dodržiavania súladu
tvoria tieto podstatné zložky:
·
Preventívne opatrenia
·
povinné základné školenie vzťahujúce sa na
problematiku podvodov pre zamestnancov zapojených do riadenia spolupráce,
·
predbežné posúdenie súladu, aby sa zabezpečilo
prijatie náležitých opatrení proti podvodom všetkými vykonávajúcimi partnermi
s cieľom predchádzať podvodom pri riadení fondov EÚ
a odhaľovať ich,
·
v roku 2008 Komisia podpísala v Akkre Iniciatívu za
transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI), v ktorej sa
dohodli normy transparentnosti pomoci zabezpečujúce včasné a
pravidelné poskytovanie podrobných údajov o tokoch pomoci a dokumentoch s
ňou súvisiacich.
·
Odhaľovanie podvodov a nápravné opatrenia
·
predbežné kontroly transakcií
uskutočňované zamestnancami Komisie pri všetkých zmluvných
a platobných transakciách,
·
externé audity a overovania (povinné audity aj
audity založené na rizikách) vrátane auditov vykonávaných Európskym dvorom
audítorov,
·
retrospektívne kontroly (založené na rizikách)
a spätné vymáhanie platieb.
V prípadoch,
keď existuje podozrenie, že k nezrovnalostiam (podvodom) došlo úmyselne,
sa okrem toho môžu použiť tieto opatrenia:
·
pozastavenie lehoty na vyplatenie
a informovanie daného subjektu,
·
osobitné audity (ad hoc/súdny audit),
·
systém včasného varovania a posilnené
monitorovanie zmlúv,
·
prerušenie/ukončenie zmluvy,
·
postup vylúčenia.
Útvary Komisie budú v plnej miere spolupracovať s úradom OLAF
pri vykonávaní akčného plánu novej stratégie Komisie pre boj proti
podvodom (CAFS), ktorý prijalo kolégium v roku 2011, aby sa okrem iného
zabezpečilo, že:
–
vnútorné kontroly týkajúce sa boja proti podvodom
sú plne v súlade s touto stratégiou (CAFS),
–
prístup k riadeniu rizík vzniku podvodov je schopný
identifikovať oblasti rizika vzniku podvodov a vhodné reakcie,
–
systémy používané na vynakladanie finančných
prostriedkov EÚ v tretích krajinách umožňujú získavať relevantné
údaje na účely riadenia rizík vzniku podvodov (napr. dvojité
financovanie),
–
sa v prípade potreby vytvorí kontaktná skupina
a príslušné nástroje IT zamerané na analýzu prípadov podvodov súvisiacich
so sektorom vonkajšej pomoci.
2.4         Odhad nákladov
a prínosov kontrol
Náklady na
vnútornú kontrolu/riadenie tohto nástroja partnerstva by mali byť podobné
nákladom, ktoré vypočítalo GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid na
riadenie svojich nástrojov vonkajšej činnosti (t. j. 6 % rámca):
Pre portfólio
EuropeAid ako celok je ročný priemerný odhad celkových nákladov na
vnútornú kontrolu/riadenie vo výške 658 miliónov EUR vo viazaných
rozpočtových prostriedkoch v rozpočtovom plánovaní na obdobie
rokov 2014 – 2020. Táto suma zahŕňa riadenie Európskeho rozvojového
fondu (ERF), ktorý funguje integrovaným spôsobom v rámci štruktúry
riadenia GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid. Tieto „neprevádzkové“ náklady
predstavujú približne 6,4 % z odhadovaného ročného
priemeru 10,2 miliárd EUR, ktoré GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid
plánovalo na celkové (prevádzkové a administratívne) viazané
rozpočtové prostriedky na svoje portfólio výdavkov financovaných zo
všeobecného rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu na obdobie
rokov 2014 – 2020.
V týchto
nákladoch na riadenie sú zohľadnení všetci zamestnanci GR pre rozvoj a
spoluprácu – EuropeAid v ústredí aj v delegáciách, infraštruktúra,
cestovné výdavky, školenia, monitorovanie, hodnotenie a zmluvy o auditoch
(vrátane auditov iniciovaných príjemcami).
GR pre rozvoj
a spoluprácu – EuropeAid plánuje v rámci zdokonalených a zjednodušených
mechanizmov nových nástrojov časom znížiť pomer
riadiacich/prevádzkových činností, pričom vychádza zo zmien, ktoré
pravdepodobne vyplynú zo zrevidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Kľúčový prínos týchto nákladov na riadenie sa prejavuje v oblasti
plnenia politických cieľov, účinného a efektívneho využívania
prostriedkov a vykonávania komplexných nákladovo efektívnych preventívnych
opatrení a iných kontrol na zabezpečenie zákonného a regulárneho
využívania finančných prostriedkov.
Zatiaľ
čo v súvislosti s portfóliom pokračuje úsilie o zlepšovanie povahy
a zacielenia riadiacich činností a kontrol súladu, tieto náklady
sú globálne nevyhnutné na účinné a efektívne dosahovanie cieľov
nástrojov pri minimálnom riziku nesúladu (miera zostatkových chýb menej ako
2 %). Sú podstatne nižšie ako riziká spojené s odstraňovaním alebo
obmedzovaním vnútorných kontrol v tejto vysokorizikovej oblasti.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové položky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov………………………...……….] || DRP./NRP ([17])   || krajín EZVO[18]   || kandidátskych krajín[19]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 Okruh 4 – Globálna Európa ||   19 01 04 08 – Nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami (ICI) – Výdavky na administratívne riadenie 19 05 01 – Spolupráca s priemyselne vyspelými tretími krajinami 19 05 02 – Organizácia pre energetický rozvoj Kórejského polostrova (KEDO) 19 05 03 – Pilotný projekt – Transatlantické postupy pri riešení globálnych problémov 19 09 03 – Iné činnosti spolupráce ako oficiálna rozvojová pomoc (Latinská Amerika) 19 09 02 – Prípravná akcia – Spolupráca s krajinami strednej príjmovej skupiny v Latinskej Amerike 19 10 04 – Iné činnosti spolupráce ako oficiálna rozvojová pomoc (Ázia, Stredná Ázia, Irán, Irak a Jemen) 19 10 01 03 – Prípravná akcia – Obchodné a vedecké výmeny s Indiou 19 10 01 04 – Prípravná akcia – Obchodné a vedecké výmeny s Čínou 19 10 01 05 – Prípravná akcia – Spolupráca s krajinami strednej príjmovej skupiny v Ázii   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové položky
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov……………………………………..] || DRP/NRP. || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 Okruh 4 – Globálna Európa || 19 01 04 08 – Nástroj partnerstva (PI) – Výdavky na administratívne riadenie 19 05 01 – Spolupráca s tretími krajinami v rámci nástroja partnerstva 19 05 02 – Spolupráca s priemyselne vyspelými tretími krajinami – dokončenie predchádzajúceho programu na obdobie 2007 – 2013 (bývalý rozpočtový riadok 19 05 01).   Poznámka: Ďalšie rozpočtové riadky v rámci kapitoly 19 09 a 19 10 zostanú pre akcie uzatvorené („pm“ pre záväzky).   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || Okruh 4 – Globálna Európa ||
 || DG: FPI || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 ||  Operačné rozpočtové prostriedky (bežné ceny sa od cien roku 2011 líšia o 2%) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 19 05 01 – Spolupráca s tretími krajinami v rámci nástroja parterstva ||   Záväzky   || (1) || 128,853 || 135,586 || 143,670 || 153,001 || 163,782 || 176,106 || 188,812 || 1.089,710
 ||   Platby (a)   || (2) || 27,753 || 68,486 || 110,870 || 143,201 || 152,182 || 162,506 || 174,112 || 839,110
 || Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[20] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 19 01 04 08 – Nástroj partnerstva – Výdavky na administratívne riadenie (b) ||   || (3) || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290
 || Rozpočtové prostriedky pre GR FPI SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 133,700 || 140,700 || 149,100 || 158,800 || 170,000 || 182,800 || 196,000 || 1.131,000
 || Platby || =2+2a +3 || 32,600 || 73,600 || 116,300 || 149,000 || 158,400 || 169,200 || 181,300 || 880,400
(a) Platby
na operačné výdavky sa vypočítali použitím štandardného
štvorročného projektového cyklu 20 %-30 %-30 %-20 %.
(b) Suma vo
výške 4 % rámca sa vyčlenila na výdavky na administratívnu podporu

 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ ||
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 || GR: FPI ||
 ||  Ľudské zdroje || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111
 ||  Ostatné administratívne výdavky || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116
 || GR FPI SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
mil. EUR
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 – 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 137,077 || 144,048 || 152,419 || 162,091 || 173,294 || 186,097 || 199,301 || 1.154,227
 Platby || 35,977 || 76,948 || 119,619 || 152,291 || 161,694 || 172,497 || 184,601 || 903,627
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov
–
ý  Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 || Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
   || VÝSTUPY
   || Druh[21]   || Priemerné náklady na výkon || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 Vykonávanie vonkajšieho rozmeru stratégie Európa 2020, politický dialóg, riešenie problémov celosvetového významu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   || 70,861 ||   || 74,571 ||   || 79,023 ||   || 84,164 ||   || 90,100 ||   || 96,884 ||   || 103,880   ||   || 599,483
 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Hospodárske partnerstvá, obchodná a regulačná spolupráca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   || 26,740 ||   || 28,140 ||   || 29,820 ||   || 31,760 ||   || 34,000 ||   || 36,560 ||   || 39,200 ||   || 226,220
 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Verejná diplomacia, akademická spolupráca/ spolupráca v oblasti vzdelávania a podporné činnosti ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet ||   || 24,567 ||   || 25,840 ||   || 27,372 ||   || 29,137 ||   || 31,182 ||   || 33,522 ||   || 35,932 ||   || 207,452
 || Nerozdelená rezerva ||   || 6,685 ||   || 7,035 ||   || 7,455 ||   || 7,940 ||   || 8,500 ||   || 9,140 ||   || 9,800 ||   || 56,555
 || NÁKLADY SPOLU ||   || 128,853 ||   || 135,586 ||   || 143,670 ||   || 153,001 ||   || 163,782 ||   || 176,106 ||   || 188,812 ||   || 1 089,710
Poznámka: rozčlenenie podľa konkrétnych
cieľov z finančného rámca vo výške 1 131,000 mil. EUR:
Cieľ č.1: 53 %
Cieľ č.2: 20 %
Cieľ č.3: 18 %
Nerozdelená rezerva: 5 %, ktoré sa majú
podľa potreby programovať medzi tieto 3 ciele.
Rozdelenie medzi výstupy nie je vhodné
z dôvodu druhu tohto nástroja (neexistuje štandardný počet výstupov
ani priemerné náklady).
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111
 Ostatné administratívne výdavky || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227
 Mimo OKRUHU 5[22] viacročného finančného rámca   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje || 3,565 || 3,658 || 3,778 || 3,925 || 4,139 || 4,384 || 4,631 || 28,0802
 Ostatné administratívne výdavky || 1,282 || 1,456 || 1,652 || 1,875 || 2,079 || 2,310 || 2,557 || 13,210
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290
 SPOLU || 8,224 || 8,462 || 8,750 || 9,090 || 9,512 || 9,991 || 10,489 || 64,517
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 17,4 || 17,3 || 17,1 || 16,9 || 16,9 || 16,9 || 16,9
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[23]   ||
 XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 13,0 || 12,9 || 12,8 || 12,6 || 12,6 || 12,6 || 12,6
 12,6XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 2,0 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9
 19 01 04 08 [24] || - sídlo ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegácia || 39,4 || 40,4 || 41,8 || 43,4 || 45,7 || 48,4 || 51,2
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 71,8 || 72,5 || 73,5 || 74,9 || 77,2 || 79,9 || 82,7
Ľudské zdroje
v rámci okruhu 5 zodpovedajú zamestnancom potrebným na riadenie nového
nástroja partnerstva.
Zahŕňajú existujúcich zamestnancov Útvaru
pre nástroje zahraničnej politiky (FPI) riadiacich súčasný nástroj
ICI, t. j. 3,6 AD; 7 AST; 4,3 AC, 2 AL vo Washingtone = 17 FTE(ekvivalent
plného pracovného času), a požiadavku na dodatočných
zamestnancov odhadovanú na 4 AD, 3 AST, 9 AC = 16 FTE.
19 predstavuje príslušnú oblasť politiky
alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne
prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa
môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania
zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Riadenie programu a projektového cyklu
 Externí zamestnanci || Riadenie programu a projektového cyklu
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
xNávrh/iniciatíva je v súlade s viacročným finančným
rámcom na roky 2014 – 2020.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného
okruhu vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[25].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Účasť tretích strán
na financovaní
–
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami.
–
Návrh/iniciatíva bude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
ý  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[26]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               USA,
Japonsko, Kanada, Kórejská republika, Austrália a Nový Zéland; niektoré ázijské
priemyselné krajiny a územia, ktoré sú vylúčené zo zoznamu príjemcov
oficiálnej rozvojovej pomoci (Singapur, Hongkong, Macao, Taiwan a Bruneji), ako
aj Rada pre spoluprácu v Perzskom zálive (Bahrajn, Kuvajt, Omán, Katar, Saudská
Arábia a Spojené Arabské emiráty) podobne vylúčená zo zoznamu príjemcov
oficiálnej rozvojovej pomoci Výboru pre rozvojovú pomoc.
[2]               „Obchod,
rast a svetové záležitosti – OBCHODNÁ POLITIKA AKO HLAVNÁ SÚČASŤ
STRATÉGIE EURÓPA 2020“ (KOM/2010/612) z 9.11.2010.
[3]               T. j. mier a bezpečnosť, znižovanie chudoby,
humanitárna pomoc, investovanie do stability a rastu v pristupujúcich
a susedných krajinách, riešenie celosvetových problémov, presadzovanie
európskych a medzinárodných noriem a hodnôt a podporovanie rastu
a konkurencieschopnosti v zahraničí.
[4]           „Energetická
politika EÚ: budovanie vzťahov s partnermi za hranicami EÚ“,
KOM(2011) 539 zo 7.9.2011.
[5]               Ú. v. EÚ L …
[6]               Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006.
[7]               „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“, KOM(2010) 2020.
[8]               KOM(2011) 500.
[9]               Ú. v. EÚ L 55,
28.2.2011, s. 13 – 18.
[10]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[11]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[12]             Referenčné
hodnotenie: Priebežné hodnotenie výkonného programu odbornej prípravy
v Japonsku a v Kórejskej republike. Február 2010.
Spoločnosť Deloitte consulting.
[13]             Referenčné
hodnotenie: http://www.eeas.europa.eu/eu-centres/docs/2010_evaluation_en.pdf.
[14]             „Obchod, rast a svetové záležitosti – OBCHODNÁ
POLITIKA AKO HLAVNÁ SÚČASŤ STRATÉGIE EURÓPA 2020“ (KOM/2010/612)
z 9.11.2010.
[15]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[16]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[17]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP=
nediferencované rozpočtové prostriedky
[18]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[19]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[20]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[21]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[22]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií
Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy
výskum.
[23]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[24]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[25]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[26]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t.
j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.