				|

		52013PC0040

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Požiadavky na bezpečnosť majú
pri koncipovaní, zavádzaní a prevádzke infraštruktúr vyplývajúcich
z programov Galileo a EGNOS, ktorých používanie sa môže dotknúť
bezpečnosti Únie a jej členských štátov, prvoradý význam. Systémy
satelitnej navigácie totiž z dôvodu svojho strategického rozmeru
predstavujú citlivú infraštruktúru, ktorá by sa dala zneužiť. Navyše, vzhľadom
na narastajúce využívanie satelitnej navigácie v mnohých sférach by
prerušenie v poskytovaní služieb mohlo v moderných spoločnostiach spôsobiť
vysoké škody.
Nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008 z 9. júla 2008 o pokračovaní v implementácii
európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo)[1] sa
stanovuje, že Komisia riadi všetky aspekty súvisiace s bezpečnosťou oboch
systémov zriadených v rámci programov Galileo a EGNOS. Samotná bezpečnosť
systémov dostáva akreditáciu, ktorá spočíva v overení zhody systémov
s definovanými bezpečnostnými požiadavkami a zaručení dodržiavania
príslušných bezpečnostných pravidiel platných v Rade a Komisii. Ako
pri každej akreditácii, aj bezpečnostná akreditácia obidvoch európskych
systémov satelitnej navigácie sa musí vykonať nezávisle, predovšetkým voči
všetkým aktérom zapojeným do ich koncipovania, budovania a prevádzky.
Agentúra pre európsky GNSS
zodpovedá za túto akreditačnú činnosť na základe kombinovaných ustanovení
nariadenia (ES) č. 683/2008 a nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS, ktorým
sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 o štruktúrach riadenia európskych
programov satelitnej rádiovej navigácie a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[2]. V tomto druhom nariadení sa vymedzujú
podmienky plnenia akreditačných úloh, ktoré boli agentúre zverené, a najmä
sa v ňom stanovuje, že rozhodnutia o bezpečnostnej akreditácii sa
prijímajú nezávisle od Komisie a subjektov za plnenie programov. Povinnosť
zachovať si nezávislosť musí platiť aj vzhľadom na ostatné úlohy, ktoré sú
agentúre udelené.
S cieľom zaručiť, že sa
činnosti bezpečnostnej akreditácie vykonávajú nezávisle, vo veľkej miere aj od
iných činností zverených Agentúre pre európsky GNSS, zriaďuje sa nariadením
(EÚ) č. 912/2010 autonómny orgán agentúry, rada pre bezpečnostnú
akreditáciu, ktorá spolu s výkonným riaditeľom a správnou radou
predstavuje jeden z troch orgánov agentúry. Rada pre bezpečnostnú
akreditáciu sa nachádza na tej istej úrovni ako správna rada a je jediná
oprávnená prijímať rozhodnutia o akreditácii. Tieto rozhodnutia sa však
prijímajú v mene agentúry, rovnako ako rozhodnutia správnej rady,
a z právneho hľadiska zaväzujú agentúru, ktorá jediná má právnu
subjektivitu.
Agentúra pre európsky GNSS sa
tak javí ako štruktúra s osobitnou organizáciou, pretože vnútri agentúry
sú oddelené činnosti spojené s bezpečnostnou akreditáciou systémov
a ostatnými činnosťami agentúry, konkrétne riadením bezpečnostného
strediska, prispievaním k príprave predaja systémov a všetkými činnosťami,
ktoré Komisia môže zveriť agentúre prostredníctvom delegovania.
Komisia 30. novembra 2011
prijala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o zriadení a
prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[3]. Toto
nové nariadenie o GNSS má nahradiť nariadenie (ES) č. 683/2008 od 1.
januára 2014 a stanoviť rámec riadenia programov v období rokov
2014-2020. Konkrétne sa v ňom stanovuje, že väčšina úloh spojených
s prevádzkou oboch systémov Galileo a EGNOS bude zverená Agentúre pre
európsky GNSS. Komisia vo svojom návrhu vyjadrila vôľu zveriť tieto úlohy
agentúre a Európsky parlament a Rada, ktorí od začiatku roka 2012 tento
text preskúmali, vyjadrili rovnakú vôľu. Rada prijala 7. júna 2012 čiastočné
všeobecné smerovanie (dokument 11105/12 z 11. júna 2012), v ktorom
tento postoj potvrdzuje.
Skutočnosť, že Agentúra pre
európsky GNSS bude po roku 2013 riadiť prevádzku oboch systémov, však znovu
nastoľuje otázku o budúcnosti akreditačných činností agentúry.
Z dôvodov súvisiacich s rizikom vzniku konfliktu záujmov a so
skutočnosťou, že nikto nemôže byť zároveň sudcom aj zainteresovanou stranou, sa
potreba nezávislosti rozhodnutí o bezpečnostnej akreditácii javí ako ťažko
zlučiteľná so skutočnosťou, že sa tieto rozhodnutia prijímajú v rámci
subjektu, ktorý je okrem iného poverený prevádzkou, hoci, ako bolo vysvetlené
skôr, nariadením (EÚ) č. 912/2010 sa stanovujú podmienky určitej
nezávislosti rady pre bezpečnostnú akreditáciu. Komisia si je vedomá tohto
problému a vo svojom návrhu týkajúcom sa budúceho nariadenia o GNSS okrem
iného stanovila, že bezpečnostná akreditácia systémov bude jednou z úloh
agentúry „najneskôr do 30. júna 2016“, keď budú prevádzkové činnosti naplno
rozvinuté. Otázku budúcnosti akreditačných činností po tomto dátume tak nechala
otvorenú a neskôr sa ňou bude musieť zaoberať v ďalšom návrhu.
Poslanci rôznych parlamentných
výborov pri skúmaní textu vo veľkej miere podporili postoj Komisie, pokiaľ ide
o dátum 30. júna 2016. V Rade členské štáty nástojili na tom, že je
nutné, aby boli akreditačné činnosti vykonávané nezávisle, a vyjadrili
želanie, aby sa otázka budúcnosti bezpečnostnej akreditácie systémov po 1.
januári 2014 vyriešila čo najrýchlejšie. Rada mimochodom 7. júna 2012 prijala
vyhlásenie (dokument 11279/12 ADD 1), v ktorom usudzuje, že akreditačné činnosti
sa musia ďalej vykonávať úplne nezávisle od iných úloh, ktoré sú Agentúre pre
európsky GNSS udelené, že zo štrukturálneho hľadiska budú musieť byť jednotlivé
činnosti agentúry na tento účel najneskôr od 1. januára 2014 zreteľne
a účinne oddelené a že predseda rady pre bezpečnostnú akreditáciu
musí byť jediný, kto v agentúre zodpovedá za akreditačné činnosti. Rada
preto Komisiu vyzvala, aby včas predložila návrh zmeny a doplnenia
nariadenia (EÚ) č. 912/2010 v tomto zmysle.
Otázku budúcnosti bezpečnostnej
akreditácie európskych systémov satelitnej navigácie treba skutočne vyriešiť
v budúcom finančnom rámci 2014-2020. Znamená to, že treba zmeniť a doplniť
nariadenie (EÚ) č. 912/2010.
Táto zmena a doplnenie
nariadenia (EÚ) č. 912/2010 je okrem iného príležitosťou na to, aby sa do
znenia nariadenia vložili úpravy, vďaka ktorým sa nariadenie (EÚ)
č. 912/2010 zosúladí so zásadami, ktoré sú zakotvené v spoločnej
stratégii Parlamentu, Rady a Komisie týkajúcej sa decentralizovaných
agentúr a prijatej 12. júna 2012.
Napokon, návrh o už uvedenom
budúcom nariadení o GNSS, ktorý Komisia prijala 30. novembra 2011 a
v ktorom sa počíta s možnosťou rozšírenia úloh Agentúry pre európsky GNSS
a s tým, že sa jej zveria úlohy týkajúce sa prevádzky, má výrazný
dosah na jej potreby v oblasti ľudských zdrojov a tým aj na jej
budúci rozpočet. Legislatívny finančný výkaz pripojený k nariadeniu (EÚ)
č. 912/2010 preto treba zmeniť a doplniť.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Návrh Komisie nebol predmetom
posúdenia vplyvu ani sa k nemu neuskutočnili formálne konzultácie so
zainteresovanými stranami.
Keďže ide o zmeny
a doplnenia zamerané na zosúladenie ustanovení nariadenia (EÚ)
č. 912/2010 so zásadami medziinštitucionálnej stratégie týkajúcej sa decentralizovaných
agentúr, bolo posúdenie vplyvu ako aj formálne konzultácie so zainteresovanými
stranami bezpredmetné, pretože práve táto stratégia vyplynula
z konzultácií medzi Komisiou, Radou a Európskym parlamentom.
Pokiaľ ide o zmeny
a doplnenia týkajúce sa bezpečnostnej akreditácie európskych systémov
satelitnej navigácie, je dôležité poznamenať, že členské štáty, ktoré sú vo
veľkej miere zapojené do všetkých otázok spojených s bezpečnosťou, sú
v tomto prípade okrem inštitúcií Únie a Agentúry pre európsky GNSS
hlavnými, či dokonca jedinými zainteresovanými stranami. V tejto veci sa
s nimi počas diskusií o budúcom nariadení GNSS v Rade, ktorá
svoje stanovisko oznámila v uvedenom vyhlásení zo 7. júna 2012,
uskutočnili rozsiahle konzultácie. Podrobnejšie diskusie s Agentúrou pre
európsky GNSS sa navyše sústredili na podrobné podmienky schémy, ktorá sa
napokon zvolila. Čo sa týka Európskeho parlamentu, ktorému sa návrh budúceho
nariadenia o európskom GNSS predložil, zatiaľ v tejto otázke nevydal
žiadne konkrétne stanovisko.
Takisto sa preskúmali
jednotlivé teoreticky prijateľné riešenia pre bezpečnostnú akreditáciu systémov
po roku 2013 . Týchto riešení je šesť.
1) Zveriť akreditáciu
súkromnému sektoru:
Bezpečnostná akreditácia
európskych systémov satelitnej navigácie sa priamo dotýka bezpečnosti Únie
a jej členských štátov, ktoré si želajú byť vo veľkej miere zapojené do
akreditačných činností a rozhodnutí o akreditácii. Nie je preto možné
vážne uvažovať o tom, že by sa takáto akreditácia zverila súkromnému sektoru.
2) Zriadiť novú regulačnú
agentúru, ktorá bude mať na starosti akreditáciu:
Myšlienka vytvoriť novú
regulačnú agentúru, ktorá bude mať na starosti akreditáciu bezpečnostných
systémov európskeho GNSS, sa môže zdať dobrá, naráža však na už niekoľkoročnú
spoločnú vôľu inštitúcií Únie, ktoré nechcú zriaďovať nové regulačné agentúry.
Toto riešenie by navyše so sebou nieslo nezanedbateľné, ba priam skutočným
potrebám neúmerné náklady. Počet stálych zamestnancov zodpovedných za
bezpečnostnú akreditáciu systémov dosahuje totiž približne desať osôb.
3) Zveriť akreditáciu inej,
už existujúcej regulačnej agentúre:
Alternatívne riešenie
k zriadeniu novej agentúry by pozostávalo zo zverenia bezpečnostnej
akreditácie inej regulačnej agentúre, ktorá už existuje. Spomedzi rôznych
agentúr Únie by sa ako schopné zaistiť bezpečnostnú akreditáciu takých
komplexných systémov ako Galileo a EGNOS na prvý pohľad javili len
Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) a v menšej miere
Európska obranná agentúra.
Treba však poznamenať, že
takáto akreditácia v súčasnosti nepatrí medzi úlohy týchto agentúr. Pokiaľ
ide o agentúru EASA, ktorá by časom mala mať na starosti certifikáciu
EGNOS, existuje medzi touto budúcou úlohou vykonávať certifikáciu a novou
úlohou zodpovedať za bezpečnostnú akreditáciu vážne riziko vzniku konfliktu
záujmov. Pokiaľ ide o Európsku obrannú agentúru, ktorá sa stará
predovšetkým o podporu spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti
zbrojárstva a obranného priemyslu, zveriť jej bezpečnostnú akreditáciu systémov
Galileo a EGNOS by sa navyše mohlo zdať v rozpore s tvrdením,
podľa ktorého ide o civilné systémy pod civilnou kontrolou.
4)
Zveriť akreditáciu Komisii:
O myšlienke zveriť Komisii
bezpečnostnú akreditáciu obidvoch európskych systémov satelitnej navigácie sa
uvažovalo v roku 2007 počas prípravných prác pred vypracovaním nariadenia
(ES) č. 683/2008, ktorým sa zreformovalo riadenie programov. Od tohto
riešenia sa vtedy upustilo, pretože sa javilo ako nezlučiteľné
s nevyhnutnou podmienkou nezávislosti, keďže by Komisia podľa tohto
nariadenia riadila „všetky otázky súvisiace s bezpečnosťou systémov“.
Rovnaký problém existuje aj v súčasnosti, pretože aj v budúcom
nariadení o GNSS, ktoré má od 1. januára 2014 nahradiť nariadenie (ES) č. 683/2008,
sa stanovuje, že Komisia zodpovedá za bezpečnosť programov vrátane bezpečnosti
systémov. Členské štáty navyše chcú zachovať štruktúru rady pre akreditáciu,
ktorá v súčasnosti existuje v Agentúre pre európsky GNSS,
a z administratívneho hľadiska by bolo problematické spojiť takýto
orgán s útvarmi Komisie.
5) Zveriť akreditáciu Rade:
Zverenie bezpečnostnej
akreditácie systémov európskeho GNSS Rade predstavuje viacero výhod. Rada
v prvom rade nie je zapojená do riadenia programov a jej nezávislosť
by sa nedala spochybniť. Ďalej už má určité odborné skúsenosti
s akreditáciou komplexných systémov, pretože už pre vlastné potreby
akreditovala okolo päťdesiat systémov. Navyše je subjektom, ktorý dokáže
najlepšie zodpovedať za politické dôsledky prijímaných rozhodnutí súvisiacich s
akreditáciou, ktoré môžu mať významný dosah na fungovanie programov
z hľadiska nákladov a harmonogramu. Napokon, členské štáty, ktoré
chcú byť veľmi úzko spojené s akreditačným procesom, sú prirodzene lepšie
zastúpené v Rade ako v inom orgáne Únie.
Nevýhody vyplývajúce zo
zavedenia tohto riešenia však prevažujú nad výhodami. Rada totiž nie je
riadiacim orgánom a hoci má skúsenosti s akreditáciou viacerých
systémov, až doteraz išlo len o interné systémy Rady určené na zaistenie
jej fungovania. Navyše, preniesť a priamo začleniť štruktúru zloženú
z rady pre akreditáciu a jej podriadených orgánov v jej súčasnej
podobe, so zamestnancami, medzi ktorých patria stáli zamestnanci, do
administratívy generálneho sekretariátu Rady predstavuje
z administratívneho hľadiska rovnaké ťažkosti ako jej prenos do Komisie.
6)
Markantnejšie oddeliť činnosti v rámci Agentúry pre európsky GNSS:
Vnútornú organizáciu agentúry
treba zmeniť tak, aby neexistovali žiadne pochybnosti o nezávislosti
akreditačných činností od ostatných činností, ktoré sa v agentúre
vykonávajú.
Toto riešenie, ktoré znamená
viac od seba oddeliť činnosti Agentúry pre európsky GNSS a posilniť
autonómiu obidvoch subjektov pod jednou právnickou a inštitucionálnou
strechou, umožňuje zaistiť vyhovujúci stupeň nezávislosti pri výkone činností
súvisiacich s akreditáciou a napokon sa javí aj ako najmenej
nákladné, najjednoduchšie a najľahšie realizovateľné. Rada ho okrem iného
odporúča vo svojom vyhlásení zo 7. júna 2012.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Pokiaľ ide o potrebu
zaistiť nezávislosť pri vykonávaní činností spojených s akreditáciou
systémov a na tento účel tieto činnosti viac oddeliť od ostatných
činností Agentúry pre európsky GNSS, v návrhu sa hlavne stanovuje, že sa
posilnia právomoci rady pre bezpečnostnú akreditáciu a právomoci predsedu
rady pre bezpečnostnú akreditáciu a sčasti sa zosúladia s právomocami
správnej rady a výkonného riaditeľa.
Stanovuje sa teda, že rada pre
bezpečnostnú akreditáciu pripravuje a schvaľuje tú časť pracovných programov
agentúry, v ktorej sa opisujú prevádzkové aktivity spojené s bezpečnostnou
akreditáciou systémov, ako aj tú časť výročnej správy o činnostiach
a výhľadoch agentúry, ktorá sa týka činností bezpečnostnej akreditácie
systémov, a včas ich odovzdáva správnej rade, aby sa dali začleniť do
pracovného programu a výročnej správy agentúry. Takisto musí vykonávať
disciplinárnu právomoc nad svojím predsedom.
Pokiaľ ide o predsedu rady
pre bezpečnostnú akreditáciu, so zreteľom na činnosti bezpečnostnej akreditácie
sa mu zveruje úloha porovnateľná s tou, ktorú výkonný riaditeľ vykonáva
vzhľadom na ostatné činnosti agentúry. Okrem zastupovania agentúry, ktoré už je
stanovené nariadením (EÚ) č. 912/2010 v súčasnom znení, odteraz riadi
činnosti bezpečnostnej akreditácie pod vedením rady pre bezpečnostnú
akreditáciu a zodpovedá za plnenie tej časti pracovných programov
agentúry, ktorá je spojená s akreditáciou. Takisto môže na výzvu od
Európskeho parlamentu alebo Rady predložiť správu o plnení svojich úloh
a urobiť pred týmito inštitúciami vyhlásenie.
Pokiaľ ide o vykonávanie
medziinštitucionálnej stratégie týkajúcej sa decentralizovaných agentúr,
zosúladenie zásad vymedzených v tejto stratégii sa týka predovšetkým
pravidiel prijímania rozhodnutí správnej rady, funkčného obdobia členov správnej
rady a rady pre bezpečnostnú akreditáciu, ako aj ich predsedov, existencie
viacročného pracovného programu, právomocí správnej rady týkajúcich sa riadenia
ľudských zdrojov, hodnotenia a revízie nariadenia, predchádzania konfliktom
záujmov, zaobchádzania s neutajovanými citlivými informáciami.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Právne prvky návrhu uvedené
v predchádzajúcom bode 3 nemajú ako také na rozpočet žiaden vplyv.
V legislatívnom finančnom
výkaze pripojenom k nariadeniu (EÚ) č. 912/2010, ktorý návrh
sprevádza a v ktorom sú započítané nové potreby vzhľadom na
zamestnancov agentúry spojené s novými úlohami, ktoré jej možno zveriť, ako
prevádzka systémov európskeho GNSS, sa už tieto nároky premietajú do finančnej
úrovne. Z hľadiska rozpočtu návrh Komisie na budúci finančný rámec
2014-2020 už obsahuje potrebné sumy. Financovať sa budú prerozdelením
prostriedkov v rozpočtových riadkoch programov GNSS rovnako ako ďalšie
potreby na rok 2013. Treba poznamenať, že nové potreby týkajúce sa výdavkov na
zamestnancov agentúry sa čiastočne vyvážia tým, že sa počas toho istého obdobia
2014-2020 zruší 30 pracovných miest. Podrobnosti týkajúce sa rozpočtu sú
uvedené v priloženom legislatívnom finančnom výkaze.
V každom prípade treba
pripomenúť, že údaje uvedené v legislatívnom finančnom výkaze sú
podmienené na jednej strane prijatím finančného rámca 2014-2020 rozpočtovým
orgánom a na druhej strane prijatím budúceho nariadenia o GNSS.
2013/0022 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ)
č. 912/2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 172,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[4],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[5],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Z kombinácie ustanovení
článku 16 nariadenia Európskeho parlamentu (ES) č. 683/2008 z 9. júla 2008
o pokračovaní v implementácii európskych programov satelitnej navigácie (EGNOS
a Galileo)[6]
a článku 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ)
č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky
GNSS, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1321/2004 o štruktúrach
riadenia európskych programov satelitnej rádiovej navigácie a ktorým sa mení a
dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 683/2008[7], vyplýva,
že Agentúra pre európsky GNSS (ďalej len „agentúra“) zodpovedá za bezpečnostnú
akreditáciu európskych systémov satelitnej rádiovej navigácie (ďalej len
„systémy“) a že na tento účel iniciuje a monitoruje zavádzanie
bezpečnostných postupov a že vykonáva audity bezpečnosti.
(2)       Ustanoveniami nariadenia (EÚ)
č. 912/2010, najmä ustanoveniami kapitoly III uvedeného nariadenia, sa
výslovne stanovujú podmienky, za ktorých si agentúra plní svoju úlohu týkajúcu
sa bezpečnostnej akreditácie systémov. Predovšetkým sa v nich ako zásada
stanovuje, že rozhodnutia o bezpečnostnej akreditácii sa prijímajú
nezávisle od Komisie a subjektov zodpovedných za plnenie európskych
programov satelitnej navigácie (ďalej len „programy“) a že orgán pre
bezpečnostnú akreditáciu systémov predstavuje v rámci agentúry autonómny
orgán, ktorý prijíma svoje rozhodnutia nezávisle.
(3)       Na základe uplatnenia tejto
zásady sa nariadením (EÚ) č. 912/2010 zriaďuje Rada pre bezpečnostnú
akreditáciu systémov európskeho GNSS (ďalej len „rada pre bezpečnostnú
akreditáciu“), ktorá spolu so správnou radou a výkonným riaditeľom
predstavuje jeden z troch orgánov agentúry. Tento orgán plní úlohy zverené
agentúre, pokiaľ ide o bezpečnostnú akreditáciu, a má právomoc prijímať
v mene agentúry rozhodnutia týkajúce sa bezpečnostnej akreditácie. Prijíma
svoj rokovací poriadok a vymenúva svojho predsedu.
(4)       Nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. xxx/2013 o zriadení a prevádzke európskych
systémov satelitnej navigácie[8],
ktorým sa nahrádza nariadenia (ES) č. 683/2008 a ktoré nadobudne
účinnosť 1. januára 2014, sa vymedzuje schéma verejného riadenia programov
v období rokov 2014-2020. Rozširujú sa ním úlohy uložené agentúre
a najmä s v ňom stanovuje, že agentúra môže zohrávať významnú
úlohu pri prevádzke systémov.
(5)       Za týchto nových okolností je
nevyhnutné zaistiť, aby rada pre bezpečnostnú akreditáciu mohla plniť zverenú
úlohu úplne nezávisle, a to najmä voči ostatným orgánom a činnostiam
agentúry. Je preto nevyhnutné, aby sa v rámci samotnej agentúry činnosti
spojené s akreditáciou viac oddelili od ostatných činností, akými je
riadenie bezpečnostného strediska, prispievanie k predaju systémov
a všetky činnosti, ktoré Komisia môže zveriť agentúre prostredníctvom
delegovania, najmä tie, ktoré sú spojené s prevádzkou systémov. Jednotlivé
činnosti v rámci agentúry preto budú musieť byť zo štrukturálneho hľadiska
najneskôr od 1. januára 2014 zreteľne a účinne oddelené.
(6)       Je preto potrebné zmeniť
a doplniť nariadenie (EÚ) č. 912/2010, predovšetkým s cieľom
posilniť autonómiu a právomoci rady pre bezpečnostnú akreditáciu
a jej predsedu a z veľkej časti ich zosúladiť s právomocami
správnej rady a výkonného riaditeľa agentúry, pričom je zároveň nutné
zakotviť povinnosť spolupráce medzi jednotlivými orgánmi agentúry.
(7)       Pokiaľ ide o radu pre
bezpečnostnú akreditáciu, práve ona, a nie správna rada by mala pripravovať
a schvaľovať tú časť pracovných programov agentúry, v ktorej sa
opisujú prevádzkové aktivity spojené s bezpečnostnou akreditáciou systémov, ako
aj tú časť výročnej správy o činnostiach a výhľadoch agentúry, ktorá
sa týka činností bezpečnostnej akreditácie systémov, a včas ich odovzdávať
správnej rade, aby sa dali začleniť do pracovného programu a výročnej správy
agentúry. Takisto by mala vykonávať disciplinárnu právomoc nad svojím
predsedom.
(8)       Pokiaľ ide o predsedu
rady pre bezpečnostnú akreditáciu, bolo by vhodné, keby sa mu vzhľadom na
činnosti bezpečnostnej akreditácie zverila úloha porovnateľná s tou, ktorú
výkonný riaditeľ vykonáva vzhľadom na ostatné činnosti agentúry. Okrem
zastupovania agentúry, ktoré už je stanovené nariadením (EÚ) č. 912/2010
v znení z 22. septembra 2010, by predseda rady pre bezpečnostnú
akreditáciu mal riadiť činnosti bezpečnostnej akreditácie pod vedením rady pre
bezpečnostnú akreditáciu a zaistiť plnenie tej časti pracovných programov
agentúry, ktorá je spojená s akreditáciou. Okrem toho by mal na výzvu od
Európskeho parlamentu alebo Rady dokázať predložiť správu o plnení svojich
úloh a urobiť pred týmito inštitúciami vyhlásenie.
(9)       Navyše, v záujme
zaistenia autonómie rady pre bezpečnostnú akreditáciu a predchádzania
konfliktom záujmov by bolo takisto potrebné, aby na jednej strane rada pre
bezpečnostnú akreditáciu a zamestnanci agentúry pod jej kontrolou
vykonávali svoje činnosti na mieste, kde je zaručená autonómia a nezávislosť
voči ostatným činnostiam agentúry, najmä voči prevádzkovým činnostiam spojeným
s využívaním systémov, a na druhej strane aby vnútorné predpisy
agentúry týkajúce sa zamestnancov zaručovali autonómiu a nezávislosť
zamestnancov vykonávajúcich činnosti bezpečnostnej akreditácie voči
zamestnancom vykonávajúcim iné činnosti agentúry.
(10)     Okrem toho vzhľadom na účasť
určitých tretích krajín na európskych programoch GNSS, a to aj
v bezpečnostnej oblasti, je potrebné výslovne stanoviť, že sa zástupcovia
z tretích krajín môžu za podmienok, ktoré treba vymedziť, zúčastňovať na
činnostiach rady pre bezpečnostnú akreditáciu.
(11)     Navyše je nutné zosúladiť
nariadenie (EÚ) č. 912/2010 so zásadami, ktoré sú zakotvené
v spoločnej stratégii Parlamentu, Rady a Komisie týkajúcej sa
decentralizovaných agentúr, ktorú tieto tri inštitúcie prijali 5. júla, 26.
júna a 12. júna 2012, najmä pokiaľ ide o pravidlá prijímania rozhodnutí
správnej rady, trvania funkčného obdobia členov správnej rady a rady pre
bezpečnostnú akreditáciu, ako aj ich predsedov, existenciu viacročného
pracovného programu, právomoci správnej rady týkajúce sa riadenia ľudských
zdrojov, hodnotenie a revíziu nariadenia, predchádzanie konfliktom záujmov,
zaobchádzanie s neutajovanými citlivými informáciami.
(12)     Počas
celého cyklu výdavkov musia byť finančné záujmy Únie chránené primeranými
opatreniami, najmä predchádzaním nezrovnalostiam a ich zisťovaním, vedením
vyšetrovaní, vymáhaním stratených, neoprávnene vyplatených alebo zle použitých
finančných prostriedkov a prípadne ukladaním správnych a finančných sankcií.
(13)     Napokon, keďže sa článkom [8]
nariadenia (EÚ) č. xxx/2013 [budúce nariadenie o GNSS] stanovuje, že
členské štáty budú môcť na financovanie určitých prvkov programov vložiť
dodatočné finančné prostriedky, musí agentúra dostať možnosť zadávať spoločne
s členskými štátmi zákazky, ak je to potrebné na plnenie jej úloh.
(14)     Nariadenie (EÚ)
č. 912/2010 je preto potrebné zmeniť a doplniť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Nariadenie (EÚ) č. 912/2010 sa mení
a dopĺňa takto:
(1)
Článok 3 sa nahrádza takto:
„Článok 3
Orgány
1.           Orgánmi agentúry sú:
a)
správna rada,
b)
výkonný riaditeľ,
c)
Rada pre bezpečnostnú akreditáciu systémov
európskeho GNSS.
2.           Svoje úlohy, vymedzené
v článkoch 6, 8 a 11, si orgány agentúry plnia v súlade s
usmerneniami vydanými Komisiou podľa článku 16 nariadenia (ES) č. 683/2008.
3.           Správna rada a výkonný
riaditeľ na jednej strane, Rada pre bezpečnostnú akreditáciu systémov
európskeho GNSS a jej predseda na strane druhej spolupracujú s cieľom
zaistiť fungovanie agentúry podľa podrobných pravidiel stanovených vnútornými
predpismi agentúry, akými sú rokovací poriadok správnej rady, rokovací poriadok
rady pre bezpečnostnú akreditáciu, finančné pravidlá platné pre agentúru,
vykonávacie predpisy služobného poriadku zamestnancov a podmienky prístupu
k dokumentom.“
(2)
Článok 4 sa nahrádza takto:
„Článok 4
Právny štatút, miestne kancelárie
1.           Agentúra je organizáciou
Únie. Má právnu subjektivitu.
2.           V každom členskom štáte
má agentúra najširšiu možnú právnu spôsobilosť, aká sa podľa vnútroštátnych
právnych predpisov právnickým osobám dá uznať. Môže najmä nadobúdať hnuteľný a
nehnuteľný majetok alebo nakladať s ním a môže byť účastníkom súdneho konania.
3.           Agentúra sa môže rozhodnúť,
že zriadi miestne kancelárie v členských štátoch pod podmienkou, že
s tým tieto členské štáty súhlasia, alebo v tretích krajinách, ktoré
sa zúčastňujú na prácach agentúry podľa článku 23.
Ustanovenia týkajúce sa zriadenia
a fungovania agentúry v členských štátoch a hostiteľských tretích
krajinách, ako aj výhod, ktoré tieto tretie krajiny udelia výkonnému
riaditeľovi, členom správnej rady a zamestnancom agentúry a ich
rodinným príslušníkom, sú predmetom osobitných dohôd uzavretých medzi agentúrou
a týmito štátmi a krajinami. Osobitné dohody schvaľuje správna rada.
Členské štáty a hostiteľské tretie krajiny ponúkajú
optimálny rámec pre riadny priebeh činností agentúry, najmä pokiaľ ide o:
a)       dostupnosť priestorov,
b)       existenciu vhodných vzdelávacích
infraštruktúr pre deti členov personálu a vyslaných národných expertov,
c)       prístup na trh práce, do systému
sociálneho zabezpečenia a k zdravotnej starostlivosti pre rodiny
členov personálu a vyslaných národných expertov.
4.           Agentúru zastupuje jej
výkonný riaditeľ s výhradou článku 11a ods. 1 písm. d).“
(3)
Článok 5 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Správna rada sa skladá:
a)          z jedného zástupcu, ktorého vymenuje
každý členský štát,
b)         piatich zástupcov vymenovaných
Komisiou,
c)          jedného zástupcu bez hlasovacieho
práva, ktorého vymenuje Európsky parlament.
Funkčné obdobie členov správnej rady je štvorročné
a obnoviteľné.
Zástupca Rady pre bezpečnostnú akreditáciu
systémov európskeho GNSS, zástupca vysokého predstaviteľa pre zahraničné veci a
bezpečnostnú politiku (ďalej len „VP“) a zástupca Európskej vesmírnej agentúry
(ďalej len „ESA“) sa na zasadnutia správnej rady prizývajú ako pozorovatelia.“
d)
odsek 4 sa nahrádza takto:
„4. Správna rada si spomedzi svojich členov zvolí
predsedu a podpredsedu. Ak si predseda nemôže plniť svoje povinnosti,
automaticky ho zastupuje podpredseda. Funkčné obdobie predsedu a podpredsedu je
dva roky, možno ho raz obnoviť a končí sa zánikom ich členstva v správnej
rade.“
e)
odsek 6 sa nahrádza takto:
„6. Pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené
inak, správna rada prijíma svoje rozhodnutia absolútnou väčšinou svojich
členov, ktorí majú hlasovacie právo.
Dvojtretinová väčšina všetkých členov, ktorí majú
hlasovacie právo, je nutná na zvolenie predsedu správnej rady a jej
podpredsedu, schvaľovanie rozpočtu a pracovných programov.“
(4)
Článok 6 sa nahrádza takto:
„Článok 6
Úlohy správnej rady
1.           Správna rada zabezpečuje, aby
agentúra plnila úlohy, ktoré jej boli zverené, za podmienok stanovených v tomto
nariadení, a prijíma s týmto cieľom všetky potrebné rozhodnutia bez toho, aby
boli dotknuté právomoci udelené rade pre bezpečnostnú akreditáciu, pokiaľ ide
o činnosti súvisiace s kapitolou III.
2.           Správna rada plní okrem iného
tieto úlohy:
a)
najneskôr 30. júna prvého roka viacročného
finančného rámca stanoveného v článku 312 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie prijme viacročný pracovný program agentúry na obdobie, na ktoré sa
viacročný finančný rámec vzťahuje, a to potom, ako doň začlení časť
vypracovanú radou pre bezpečnostnú akreditáciu v súlade s článkom 11
ods. 3 písm. b) a po doručení stanoviska Komisie;
f)
najneskôr 15. novembra každého roka schvaľuje
pracovný program agentúry na nadchádzajúci rok potom, ako doň začlení časť
vypracovanú radou pre bezpečnostnú akreditáciu v súlade s článkom 11
ods. 3 písm. c) a po doručení stanoviska Komisie;
g)
plní funkcie týkajúce sa rozpočtu stanovené
v článku 13 ods. 5, 6, 10 a 11 a v článku 14 ods. 5;
h)
dohliada na prevádzku bezpečnostného strediska
systému Galileo (ďalej len „stredisko na monitorovanie bezpečnosti systému
Galileo“ alebo „GSMC“), ako sa uvádza v článku 16 písm. a) bode ii) nariadenia
(ES) č. 683/2008;
i)
v súlade s článkom 21 prijíma podrobné
pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1049/2001 z 30. mája 2011 o prístupe verejnosti k dokumentom Európskeho
parlamentu, Rady a Komisie(*);
j)
prijíma výročnú správu o činnostiach a výhľade
agentúry potom, ako do nej začlení časť vypracovanú radou pre bezpečnostnú
akreditáciu v súlade s článkom 11 ods. 3 písm. d), a do 1. júla ju
doručuje Európskemu parlamentu, Rade, Komisii a Dvoru audítorov;
k)
zaisťuje vhodné monitorovanie záverov
a odporúčaní z hodnotení uvedených v článku 26, ako aj záverov a
odporúčaní vyplývajúcich z vyšetrovaní Európskeho úradu pre boj proti podvodom
(OLAF) a všetkých správ externého alebo interného auditu
a rozpočtovému orgánu zasiela všetky informácie relevantné z hľadiska
výsledkov hodnotiacich postupov;
l)
výkonnému riaditeľovi poskytuje stanovisko týkajúce
sa dohôd o delegovaní uzavretých medzi Komisiou a agentúrou podľa
článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia [budúce nariadenie o GNSS] skôr,
ako sa podpíšu;
m)
prijíma svoj rokovací poriadok.
3.           Správna rada vykonáva voči
zamestnancom agentúry právomoci menovacieho orgánu a orgánu oprávneného
uzatvárať zmluvy o zamestnaní, ktoré pre ňu vyplývajú zo služobného
poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov („právomoci
menovacieho orgánu“).
Správna rada v súlade s postupom stanoveným v
článku 110 služobného poriadku úradníkov prijíma na základe článku 2 ods. 1
služobného poriadku úradníkov a článku 6 podmienok zamestnávania ostatných
zamestnancov rozhodnutie, ktorým sa výkonný riaditeľ poveruje príslušnými
kompetenciami menovacieho orgánu a vymedzujú podmienky, za akých sa toto prenesenie
kompetencií môže pozastaviť. Výkonný riaditeľ je oprávnený tieto kompetencie
subdelegovať.
V súlade s predchádzajúcim pododsekom, ak si to
vyžadujú výnimočné okolnosti, správna rada môže prostredníctvom rozhodnutia
dočasne pozastaviť prenesenie kompetencií menovacieho orgánu na výkonného
riaditeľa a kompetencií, ktoré výkonný riaditeľ subdeleguje, pričom ich môže
vykonávať sama alebo nimi môže poveriť niektorého zo svojich členov alebo iného
člena personálu než výkonného riaditeľa.
Odchylne od druhého pododseku je však správna rada
povinná poveriť predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu právomocami
uvedenými v prvom pododseku, pokiaľ ide o nábor, hodnotenie
a preradenie zamestnancov zapojených do činností, na ktoré sa vzťahuje
kapitola III, ako aj disciplinárne opatrenia, ktoré sa majú prijať voči
uvedeným zamestnancom.
Správna rada prijíma vykonávacie predpisy
služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných
zamestnancov v súlade s postupom stanoveným v článku 110 stanov.
Pokiaľ ide o nábor, hodnotenie a preradenie zamestnancov zapojených do
činností, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, ako aj disciplinárne opatrenia,
ktoré sa majú prijať voči uvedeným zamestnancom, najskôr konzultuje s radou pre
bezpečnostnú akreditáciu a náležite zohľadňuje jej pripomienky.
Takisto prijíma podrobné podmienky súvisiace
s vyslaním vyslaných národných expertov uvedených v článku 15c potom,
ako uskutoční konzultácie s radou pre bezpečnostnú akreditáciu
a náležite zohľadní jej pripomienky.
4.           Správna rada vymenúva
výkonného riaditeľa a môže predĺžiť jeho funkčné obdobie alebo ho ukončiť
v súlade s článkom 15b ods. 4. Vykonáva disciplinárnu právomoc nad
výkonným riaditeľom.
_________________
(*)     Ú. v. ES L 145, 31.5.2001, s. 43.“
(5)
Článok 7 sa nahrádza takto:
„Článok 7
Výkonný riaditeľ
Agentúru riadi výkonný riaditeľ, ktorý si plní
svoje povinnosti pod vedením správnej rady, bez toho aby boli dotknuté
právomoci udelené rade pre bezpečnostnú akreditáciu podľa článku 11
a predsedovi rady pre bezpečnostnú akreditáciu podľa článku 11a.“
(6)
Článok 8 sa mení a dopĺňa takto:
„Článok 8
Úlohy výkonného
riaditeľa
Výkonný riaditeľ vykonáva tieto úlohy:
(1)
zastupuje agentúru s výnimkou činností
a rozhodnutí, na ktoré sa vzťahujú kapitoly II a III,
a zodpovedá za riadenie; podpisuje dohody o delegovaní uzavreté medzi
Komisiou a agentúrou podľa článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia [budúce
nariadenie o GNSS] skôr, ako sa podpíšu;
(2)
pripravuje práce správnej rady a zúčastňuje sa
prác správnej rady bez toho, aby mal hlasovacie právo;
(3)
zodpovedá za plnenie pracovných programov agentúry
pod kontrolou správnej rady s výnimkou tej časti programov, na ktorú sa
vzťahuje kapitola III;
(4)
prijíma všetky potrebné opatrenia, najmä prijímanie
vnútorných administratívnych pokynov a uverejňovanie oznámení
s cieľom zabezpečiť fungovanie agentúry v súlade s týmto
nariadením;
(5)
zostavuje návrh odhadovaných príjmov a výdavkov
agentúry podľa článku 13 a plní rozpočet v súlade s článkom 14;
(6)
každý rok vypracúva návrh súhrnnej správy, pričom
riadne zohľadňuje pripomienky predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu
týkajúce sa činností, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, a predkladá ho
správnej rade;
(7)
zabezpečuje, aby agentúra, ako prevádzkovateľ GSMC,
bola schopná splniť pokyny vydané na základe jednotnej akcie 2004/552/SZBP;
(8)
vymedzuje organizačnú štruktúru agentúry
a predkladá ju na schválenie správnej rade;
(9)
voči zamestnancom agentúry uplatňuje právomoci
uvedené v článku 6 ods. 3 prvom pododseku do takej miery, pokiaľ sú mu
tieto právomoci delegované v súlade s druhým pododsekom toho istého
odseku;
(10)
so súhlasom správnej rady môže prijímať opatrenia
potrebné na zriadenie miestnych kancelárií v členských štátoch
v súlade s článkom 4;
(11)
zabezpečuje, aby rada pre bezpečnostnú akreditáciu
a orgány uvedené v článku 11 ods. 11 mali k dispozícii
sekretariát a všetky zdroje potrebné na ich riadne fungovanie;
(12)
pripravuje akčný plán s cieľom zaistiť
prijatie opatrení nadväzujúcich na závery a odporúčania predchádzajúcich
hodnotení a predkladá Komisii polročnú správu o dosiahnutom pokroku;
(13)
prijíma tieto opatrenia na ochranu finančných
záujmov Únie:
i) prijíma preventívne opatrenia proti podvodom,
korupcii alebo akejkoľvek inej nezákonnej činnosti, ako aj účinné kontrolné
opatrenia;
ii) ak sa zistia nezrovnalosti, vymáha neoprávnene
vyplatené sumy a prípadne uplatňuje účinné, úmerné a odrádzajúce správne
a finančné sankcie;
(14)
vypracúva stratégiu agentúry proti podvodom
a odovzdáva ju správnej rade na schválenie.“
(7)
Vkladá sa tento článok 8a:
„Článok 8a
Pracovný program
a výročná správa
1.           Vo viacročnom programe
agentúry uvedenom v článku 6 ods. 2 písm. a) sa stanovujú činnosti, ktoré
agentúra musí vykonať v období, na ktoré sa vzťahuje viacročný finančný
rámec stanovený v článku 312 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
vrátane činností spojených s medzinárodnými vzťahmi a komunikáciou,
za ktoré zodpovedá. V tomto programe sú vymedzené ľudské a finančné
zdroje vyčlenené na každú činnosť. Sú v ňom zohľadnené výsledky hodnotení
uvedených v článku 26.
2.           Na základe viacročného
pracovného programu sa v ročnom pracovnom programe uvedenom v článku
6 ods. 2 písm. b) stanovujú činnosti, ktoré agentúra musí vykonávať
v nadchádzajúcom roku, vrátane činností spojených s medzinárodnými
vzťahmi a komunikáciou, za ktorú zodpovedá. V tomto programe sú
vymedzené ľudské a finančné zdroje vyčlenené na každú činnosť. Na
informačné účely zahŕňa úlohy, ktoré Komisia prípadne delegovala na agentúru
podľa článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia (budúce nariadenie o GNSS).
3.           Vo výročnej súhrnnej správe
uvedenej v článku 8 písm. f) sa opisuje stav plnenia pracovných programov
agentúry.“
(8)
V článku 10 sa písmeno g) nahrádza takto:
„orgán pre bezpečnostnú akreditáciu systémov
európskeho GNSS predstavuje v rámci agentúry autonómny orgán, ktorý
prijíma svoje rozhodnutia úplne nezávisle, a to aj od Komisie a iných
subjektov zodpovedných za plnenie programov, ako aj od výkonného riaditeľa
a správnej rady agentúry;“
(9)
Článok 11 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu vykonáva
tieto úlohy:
a)       uskutočňuje bezpečnostnú akreditáciu
systémov, ktorá spočíva v overení súladu systémov s bezpečnostnými požiadavkami
uvedenými v článku 13 nariadenia (ES) č. 683/2008 a dodržiavania
príslušných bezpečnostných predpisov platných pre Radu a Komisiu;
b)      vypracúva a schvaľuje tú časť
viacročného pracovného programu uvedeného v článku 8a ods. 1, ktorá sa
týka prevádzkových aktivít, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola,
a finančných a ľudských zdrojov potrebných na ich realizáciu, pričom
túto časť programu včas odovzdáva správnej rade, aby ju mohla začleniť do
uvedeného viacročného pracovného programu;
c)       vypracúva a schvaľuje tú časť
ročného pracovného programu uvedeného v článku 8a ods. 2, ktorá sa týka
prevádzkových aktivít, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, a finančných
a ľudských zdrojov potrebných na ich realizáciu, pričom túto časť programu
včas odovzdáva správnej rade, aby ju mohla začleniť do uvedeného pracovného
programu;
d)      vypracúva a schvaľuje tú časť
výročnej správy uvedenej v článku 6 ods. 2 písm. f), ktorá sa týka
činností a výhľadu agentúry, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ako
aj finančných a ľudských zdrojov potrebných na ich realizáciu, pričom
túto časť správy včas odovzdáva správnej rade, aby ju mohla začleniť do správy
o audite;
e)       vykonáva disciplinárnu právomoc nad
svojím predsedom;
f)       schvaľuje svoj rokovací poriadok.“
n)
odseky 7 a 8 sa nahrádzajú takto:
„7. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu sa skladá z
jedného zástupcu za každý členský štát, jedného zástupcu za Komisiu a jedného
zástupcu VP. Funkčné obdobie členov rady pre bezpečnostnú akreditáciu je
štvorročné a obnoviteľné. Zástupca ESA sa prizýva na zasadnutia rady pre
bezpečnostnú akreditáciu ako pozorovateľ. Účasť zástupcov tretích krajín a
podmienky ich účasti sa podľa potreby stanovia dojednaniami uvedenými v článku
23.
8. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu si spomedzi
svojich členov zvolí predsedu a podpredsedu dvojtretinovou väčšinou
všetkých členov, ktorí majú hlasovacie právo. Ak si predseda nemôže plniť svoje
povinnosti, automaticky ho zastupuje podpredseda.
Rada pre bezpečnostnú akreditáciu má právomoc
odvolať predsedu a podpredsedu. Rozhodnutie o odvolaní prijíma
dvojtretinovou väčšinou.
Funkčné obdobie predsedu a podpredsedu rady pre
bezpečnostnú akreditáciu je dva roky a možno ho raz obnoviť. Funkčné obdobie
sa končí zánikom členstva predsedu alebo podpredsedu v rade pre
bezpečnostnú akreditáciu.“
o)
odsek 9 sa vypúšťa;
p)
odsek 10 sa nahrádza takto:
„10. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu má prístup
k všetkým ľudským a materiálnym zdrojom potrebným na poskytovanie
zodpovedajúcej administratívnej podpory a na to, aby bola spolu s orgánmi
uvedenými v odseku 11 schopná plniť svoje úlohy nezávisle, najmä pokiaľ ide o
spracúvanie spisov, iniciovanie a monitorovanie vykonávania bezpečnostných
postupov a realizáciu auditov bezpečnosti systémov, prípravu svojich
rozhodnutí a organizáciu svojich zasadnutí. Takisto má prístup ku všetkým
informáciám, ktoré sú potrebné na vykonávanie jej úloh a ktoré agentúra má
k dispozícii, a to bez toho, aby boli dotknuté zásady autonómie
a nezávislosti uvedené v článku 10 písm. g).“
q)
pridáva sa tento odsek 17:
„17. Rada pre bezpečnostnú akreditáciu
a zamestnanci agentúry pod jej kontrolou vykonávajú svoje činnosti tak, že
je zaručená autonómia a nezávislosť voči iným činnostiam agentúry, najmä
voči prevádzkovým činnostiam spojeným s využívaním systémov.“
(10)
Za článok 11 sa vkladá tento článok 11a:
„Článok 11a
Úlohy predsedu
rady pre bezpečnostnú akreditáciu
1.           Predseda rady pre
bezpečnostnú akreditáciu vykonáva tieto úlohy:
a)       pod vedením rady pre bezpečnostnú
akreditáciu riadi činnosti bezpečnostnej akreditácie;
b)      pod vedením rady pre bezpečnostnú
akreditáciu zodpovedá za plnenie tej časti pracovných programov agentúry, na
ktorú sa vzťahuje táto kapitola;
c)       spolupracuje s výkonným riaditeľom
s cieľom pomôcť mu pri príprave návrhu plánu pracovných miest uvedeného
v článku 13 ods. 3;
d)      zodpovedá za zastupovanie agentúry na
činnostiach a rozhodnutiach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola;
e)       voči zamestnancom agentúry zapojeným do
činností, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, uplatňuje právomoci uvedené
v článku 6 ods. 3 prvom pododseku, ktoré sú mu delegované v súlade so
štvrtým pododsekom uvedeného odseku.
2.           Európsky parlament alebo Rada
môžu predsedu rady pre bezpečnostnú akreditáciu vyzvať, aby predložil správu
o plnení svojich úloh a aby pred týmito inštitúciami urobil
vyhlásenie.“
(11)
Článok 13 sa mení a dopĺňa takto:
a)
odsek 3 sa nahrádza takto:
„3. Výkonný riaditeľ vypracuje v úzkej
spolupráci s predsedom rady pre bezpečnostnú akreditáciu, pokiaľ ide
o činnosti, na ktoré sa vzťahuje kapitola III, návrh odhadovaných príjmov
a výdavkov agentúry na nasledujúci rozpočtový rok a predloží ho správnej rade
a rade pre bezpečnostnú akreditáciu spolu s návrhom plánu pracovných
miest.“
r)
odsek 5 sa nahrádza takto:
„5. Správna rada na základe návrhu výkazu s
odhadmi príjmov a výdavkov a v úzkej spolupráci s radou pre
bezpečnostnú akreditáciu, pokiaľ ide o činnosti, na ktoré sa vzťahuje kapitola
III, každý rok vypracuje výkaz s odhadmi príjmov a výdavkov agentúry na
nasledujúci rozpočtový rok.“
(12)
V článku 14 sa odsek 10 nahrádza takto:
„Európsky parlament na základe odporúčania Rady
konajúcej kvalifikovanou väčšinou udelí do 30. apríla roku N + 2 výkonnému
riaditeľovi absolutórium za plnenie rozpočtu za rok N; s výnimkou plnenia
tej časti rozpočtu, na ktorú sa vzťahujú úlohy, ktoré sú prípadne zverené
agentúre na základe článku [15 ods. 1 písm. d)] nariadenia [budúce
nariadenie o GNSS], a na ktorú sa uplatňuje postup uvedený
v článkoch 164 a 165 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia
Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.
_________________
(*)     Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1.“
(13)
Za kapitolu IV sa vkladá táto kapitola IVa:
„KAPITOLA IVa
ĽUDSKÉ ZDROJE
„Článok 15a
Personál
1.           Na personál zamestnaný
agentúrou sa vzťahuje služobný poriadok úradníkov Únie, podmienky zamestnávania
ostatných zamestnancov a pravidlá, ktoré spoločne prijali inštitúcie Únie na
účely uplatňovania uvedeného služobného poriadku a podmienok zamestnávania.
2.           V súlade s článkom
10 písm. g) vnútorné predpisy agentúry, akými sú rokovací poriadok správnej
rady, rokovací poriadok rady pre bezpečnostnú akreditáciu, finančné pravidlá
platné pre agentúru, vykonávacie predpisy služobného poriadku zamestnancov
a podmienky prístupu k dokumentom zaručujú autonómiu
a nezávislosť zamestnancov vykonávajúcich činnosti bezpečnostnej
akreditácie voči zamestnancom vykonávajúcim iné činnosti agentúry.
Článok 15b
Menovanie
a funkčné obdobie výkonného riaditeľa
1.           Výkonný riaditeľ sa
zamestnáva ako dočasný zamestnanec agentúry v súlade s článkom 2
písm. a) podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov.
2.           Výkonného riaditeľa menuje
správna rada na základe jeho zásluh a potvrdených schopností
v oblasti správy a riadenia, ako aj jeho kompetencií a skúseností v
príslušných sférach, a to spomedzi kandidátov, ktorých Komisia navrhne potom,
ako po uverejnení výzvy na vyjadrenie záujmu v Úradnom vestníku
Európskej únie a iných publikáciách prebehne otvorená
a transparentná konkurenčná súťaž.
Pokiaľ ide o uzavretie zmluvy s výkonným
riaditeľom, agentúru zastupuje predseda správnej rady.
Správna rada prijíma rozhodnutie o vymenovaní
výkonného riaditeľa dvojtretinovou väčšinou hlasov svojich členov.
3.           Funkčné obdobie výkonného
riaditeľa je päť rokov. Na konci jeho funkčného obdobia Komisia uskutoční
hodnotenie, v ktorom zohľadní výsledky výkonného riaditeľa, ako aj budúce
úlohy a výzvy agentúry.
Na základe návrhu Komisie môže správna rada
vzhľadom na hodnotenie uvedené v prvom pododseku jedenkrát predĺžiť
funkčné obdobie výkonného riaditeľa na maximálne obdobie piatich rokov.
Rozhodnutie o predĺžení funkčného obdobia
výkonného riaditeľa jej členovia prijímajú dvojtretinovou väčšinou.
Výkonný riaditeľ, ktorého funkčné obdobie bolo
predĺžené, sa po skončení predĺženého funkčného obdobia nemôže zúčastniť
výberového konania na to isté miesto.
4.           Správna rada môže na návrh
Komisie odvolať výkonného riaditeľa rozhodnutím prijatým dvojtretinovou
väčšinou hlasov svojich členov.
5.           Európsky parlament alebo Rada
môžu výkonného riaditeľa vyzvať, aby predložil správu o plnení svojich
úloh a aby pred týmito inštitúciami urobil vyhlásenie.
Článok 15c
Vyslaní národní
experti
Agentúra sa môže obracať aj na národných
expertov. Títo experti majú primerané bezpečnostné previerky.“
(14)
Článok 16 sa mení a dopĺňa takto:
„Článok 16
Boj proti podvodom
1.           Na účel boja proti podvodom,
korupcii a inej nezákonnej činnosti sa nariadenie Európskeho parlamentu
a Rady (ES) č. 1073/1999 (*) uplatňuje bez obmedzenia. Agentúra na
tieto účely pristupuje k medzinárodnej dohode z 25. mája 1999 medzi
Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev
týkajúcej sa vnútorných vyšetrovaní vykonávaných Európskym úradom pre boj proti
podvodom (OLAF) (**) a prijíma vhodné opatrenia uplatniteľné na personál
agentúry a vyslaných národných expertov, pričom používa vzor rozhodnutia
nachádzajúci sa v prílohe k uvedenej dohode.
2.           Dvor audítorov má právomoc
kontrolovať prostredníctvom dokumentov, ktoré sa mu odovzdajú, alebo inšpekcií
na mieste príjemcov prostriedkov agentúry, ako aj dodávateľov
a subdodávateľov, ktorým sa prostredníctvom agentúry vyplatili finančné
prostriedky Únie.
3.           S cieľom bojovať proti
podvodom, korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti poškodzujúcej
finančné záujmy Únie môže OLAF v prípade grantov, ktoré agentúra
financuje, alebo zákaziek, ktoré zadáva, viesť vyšetrovania vrátane kontrol
a overovaní na mieste v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES)
č. 1073/1999 a nariadenia Rady (EURATOM, ES) č. 2185/96 (***).
4.           Bez toho, aby boli dotknuté
odseky 1, 2 a 3 tohto článku sa v dohodách o spolupráci, ktoré
agentúra uzatvára s tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami, zmluvách
a dohodách o grante, ktoré agentúra uzatvára s tretími stranami,
a v každom rozhodnutí o financovaní, ktoré agentúra prijíma,
výslovne stanovuje, že Dvor audítorov a OLAF môžu vykonávať kontroly
a vyšetrovania v súlade s ich príslušnými právomocami.
_________________
(*)     Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.
(**)   Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 15.
(***) Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.“
(15)
Článok 17 sa nahrádza takto:
„Článok 17
Výsady a imunity
Na agentúru a jej zamestnancov sa
uplatňuje protokol č. 7 o výsadách a imunitách Európskej únie.“
(16)
Článok 18 sa vypúšťa;
(17)
Článok 22 sa nahrádza takto:
„Článok 22
Bezpečnostné
pravidlá súvisiace s ochranou utajovaných alebo citlivých informácií
Agentúra uplatňuje bezpečnostné pravidlá
Komisie týkajúce sa ochrany utajovaných informácií Únie, ktoré sú uvedené
v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2001/844/ES, CECA, Euratom z 29.
novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok (*). Tieto
pravidlá uplatňuje aj na neutajované citlivé informácie. Týka sa to predovšetkým
ustanovení súvisiacich s výmenou, spracovaním a uchovávaním týchto
informácií.
_________________
(*)     Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.“
(18)
Za článok 22 sa vkladá tento článok 22a:
„Článok 22a
Konflikt záujmov
1.           Výkonný riaditeľ ako aj
úradníci, ktorých členské štáty a Komisia dočasne vyslali, predkladajú
vyhlásenie o záväzkoch ako aj vyhlásenie o záujmoch, v ktorých
vyhlasujú, že nemajú žiaden priamy ani nepriamy záujem, ktorý by mohol
spochybniť ich nezávislosť. Tieto vyhlásenia vyhotovujú písomne pri svojom
nástupe do funkcie a v prípade zmeny svojej osobnej situácie ich
obnovujú.
2.           Externí odborníci, ktorí sa
zúčastňujú na zasadnutiach pracovných skupín ad hoc, predkladajú pred každým
zasadnutím, na ktorom sa zúčastňujú, písomné vyhlásenie o záujmoch, ktoré by
mohli spochybniť ich nezávislosť vzhľadom na body uvedené v programe
zasadnutia.
3.           Správna rada a rada pre
bezpečnostnú akreditáciu vykonávajú politiku, ktorá umožňuje predchádzať
konfliktom záujmov.“
(19)
Za článok 23 sa vkladá tento článok 23a:
„Článok 23a
Spoločné zadávanie
zákaziek s členskými štátmi
Agentúra je na plnenie svojich úloh oprávnená
spoločne s členskými štátmi zadávať zákazky podľa podrobných podmienok
stanovených delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29.
októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na
všeobecný rozpočet Únie (*).
_________________
(*)     Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1.“
(20)
Článok 26 sa nahrádza takto:
„Článok 26
Hodnotenie
a revízia tohto nariadenia
1.           Najneskôr v roku 2016
a potom každých päť rokov Komisia vykonáva hodnotenie agentúry najmä
z hľadiska jej vplyvu, dobrého fungovania, pracovných metód, potrieb
a využívania zverených zdrojov. Toto hodnotenie obsahuje predovšetkým
posúdenie prípadnej zmeny úloh agentúry a finančného vplyvu takejto zmeny.
2.           Komisia odovzdáva správu
o hodnotení ako aj svoje vlastné závery o obsahu tejto správy
Európskemu parlamentu, Rade, správnej rade a rade pre bezpečnostnú akreditáciu
agentúry. Výsledky hodnotenia sa zverejňujú.
3.           Každé druhé hodnotenie
obsahuje prieskum bilancie agentúry z hľadiska jej cieľov a jej úloh.
Ak Komisia usudzuje, že so zreteľom na ciele a úlohy, ktoré agentúre boli
udelené, už nie je opodstatnené agentúru zachovať, môže navrhnúť, aby sa toto
nariadenie zrušilo.“
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť [dvadsiatym]
dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
rozpočtové prostriedky [subjektu]
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
ľudské zdroje [subjektu]
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť tretích strán
na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
              3.4.    Odhadovaný vplyv na ľudské
zdroje Komisie
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EÚ)
č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky
GNSS – zmena a doplnenie legislatívneho finančného výkazu
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[9]
Príslušné
oblasti politiky: Podnikanie a priemysel
Kapitola
02 05: Programy satelitnej navigácie
(egnos a Galileo)
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[10]
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka predĺženia trvania existujúcej akcie
þ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické ciele
Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Podporiť
prítomnosť EÚ v kozmickom priemysle a rozvoj satelitných služieb
Programy
satelitnej navigácie (ďalej len „programy“) predstavujú vlajkové projekty Únie.
Majú poskytovať rádionavigačné služby a umožnia značný rozvoj v mnohých
doménach, ktoré budú faktorom technologických inovácií a rastu
konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva, ako aj zdrojom na vytváranie
pracovných miest, príjmov z obchodnej činnosti a sociálno-ekonomických
výhod. Zapadajú tak do rámca stratégie Európa 2020 a politík udržateľného
rozvoja.
Presnejšie
je program Galileo zameraný na vytvorenie európskeho globálneho systému
satelitnej navigácie (ďalej len „GNSS“). Tento program umožní poskytovať
používateľom na celom svete služby určovania polohy, synchronizácie
a navigácie pre širokú škálu aplikácií od dopravy po bezhotovostné
vyrovnanie vrátane dodávok elektrickej energie, predpovedí počasia
a cestného mýta.
EGNOS
je európsky systém navrhnutý tak, aby zlepšoval výkonnosť amerického GPS
v európskej oblasti jeho pokrytia. Umožňuje využívanie existujúcich
služieb satelitnej navigácie na aplikácie, ktoré sú kritické z hľadiska
bezpečnosti, ako riadenie a pristávanie lietadla alebo preplávanie prieplavu
loďou, ktoré sú len niekoľkými príkladmi z leteckej alebo námornej
dopravy.
Na
základe štruktúry riadenia, ktorú Komisia predložila vo svojom návrhu
nariadenia o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[11], ako aj
štruktúry riadenia, ktorú podporuje Európsky parlament a Rada vo svojom
čiastočnom všeobecnom smerovaní prijatom 7. júna 2012, sa Agentúra pre európsky
GNSS (ďalej len „agentúra“) stane hlavným aktérom prevádzkovej fázy systémov.
Vzhľadom
na to, že nariadenie o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej
navigácie (ďalej len „nariadenie o GNSS“) je predmetom diskusií
spoluzákonodarcov, ešte nebolo prijaté a podlieha konečnému rozhodnutiu o
budúcom viacročnom finančnom rámci, niektoré predpoklady, z ktorých sa pri
vypracovaní tohto legislatívneho finančného rámca vychádzalo, by sa ešte mohli
zmeniť.
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
So
zreteľom na väčšie zapojenie agentúry do prevádzkovej fázy programov je tento
návrh zameraný na posilnenie nezávislosti rady pre bezpečnostnú akreditáciu
(jeden z troch orgánov agentúry) a na zaistenie dostupných adekvátnych ľudských
a finančných zdrojov na to, aby agentúra mohla plniť úlohy, ktoré jej boli
zverené.
1. Bezpečnostná akreditácia:
Európske
systémy satelitnej rádiovej navigácie predstavujú z dôvodu svojho
strategického významu kritickú infraštruktúru. Mohli by sa zneužiť, čo by
ohrozilo bezpečnosť Únie a jej členských štátov. Akékoľvek prerušenie ich
služieb by okrem toho mohlo mať pre európske hospodárstvo za následok významné
straty, keďže čoraz viac hospodárskych odvetví závisí od satelitnej rádiovej
navigácie.
Aby
sa zaručila bezpečnosť systémov, treba vykonať nezávislú bezpečnostnú
akreditáciu, pričom táto akreditácia je pre uvedené systémy kľúčová. Takáto
akreditácia poskytuje záruku, že bezpečnostné opatrenia sú dostatočné na to,
aby chránili systém pred hrozbami a zraniteľnosťou, že samotný systém nie
je počas trvania svojej životnosti vystavený neprijateľnému riziku a že
dokáže spracovať, uchovávať a prenášať citlivé alebo utajované skutočnosti
bez neprijateľného rizika v súlade s vymedzenými osobitnými
podmienkami.
Vzhľadom
na to, že sa podľa novej štruktúry riadenia agentúra bude viac zúčastňovať na
realizácii programov, treba od seba viac oddeliť činnosti spojené
s bezpečnostnou akreditáciou od ostatných činností, aby sa predišlo vzniku
konfliktu záujmov medzi týmito dvoma druhmi činností a aby bezpečnostná
akreditácia zostala nezávislá.
2. Rozvoj trhu a aplikácií:
Agentúra
by mala prispieť k predaju služieb Galileo a EGNOS s cieľom
podporiť ich prijatie na trhu. Pokiaľ ide o predaj služieb, ide
o veľmi dôležitý aspekt pre maximalizáciu sociálno-ekonomického prínosu
daných systémov.
3. Prevádzka stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo
a vývoj aplikácií PRS:
Agentúra
bude mať na starosti prevádzku strediska GSMC (Galileo Security Monitoring
Centre, stredisko na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo).
GSMC
sa považuje za „hlavu“ systému Galileo z hľadiska všetkých aspektov jeho
bezpečnosti. Pre systém ide o kritické prevádzkové stredisko. Bude schopné
analyzovať a odrážať rozličné hrozby alebo útoky. Bude preto musieť byť v
prevádzke ešte predtým, ako sa zavedú a uvedú do prevádzky služby Galileo.
Fungovať bude 24 hodín denne a 7 dní v týždni a o prevádzku sa
budú starať kvalifikovaní odborníci. Nachádzať sa bude na dvoch miestach, v
Saint-Germain-en-Laye vo Francúzsku a v Swanwick v Spojenom kráľovstve.
4. Prevádzka systémov:
Cieľom
prevádzkovania systémov je poskytovať vysokokvalitné služby v
snahe vyhovieť potrebám užívateľov a prijať všetky opatrenia na to,
aby sa tieto služby prijali v čo najväčšej miere a čo najrýchlejšie. Na
zaistenie dlhodobého fungovania systémov a maximalizáciu
sociálno-ekonomických výhod je nevyhnutná adekvátna štruktúra.
Rámec
riadenia musí byť prispôsobený jednotlivým programom (Galileo a EGNOS),
keďže sa tieto programy nachádzajú v rozličných štádiách vývoja. Takisto
musí byť prispôsobený fázam, v ktorých sa programy nachádzajú, aby sa
zabránilo vzniku rizika, že by sa poskytovanie služieb prerušilo. Zatiaľ čo
EGNOS je už funkčný a v prevádzke, Galileo onedlho vstúpi do kľúčového
štádia svojho vývoja, keď sa začne s poskytovaním služieb, čo bude začiatok
jeho prevádzkovej fázy.
Pokiaľ
ide o EGNOS,
- jeho
prevádzková fáza začala v októbri 2009;
-
Komisia má momentálne na starosti riadenie prevádzky EGNOS. Túto zodpovednosť
agentúra prevezme od 1. januára 2014, pričom od roku 2012 sa plánuje s
postupným zavádzaním;
-
v navrhovanom novom rámci riadenia (od roku 2014) agentúra bude riadiť
všetky činnosti spojené s prevádzkou EGNOS a niektoré prevádzkové
úlohy zadá iným subjektom, predovšetkým operátorovi systému EGNOS.
Pokiaľ
ide o Galileo,
-
počas nadchádzajúcich rokov sa rôzne fázy programov budú prekrývať;
-
počas fázy zavedenia, ktorá v súčasnosti prebieha, pretrvá aktuálna
organizácia, aby sa zaistila kontinuita a koherentnosť tejto fázy. Komisia
tak bude naďalej zodpovedať za dokončenie infraštruktúry programu Galileo;
-
počas prevádzkovej fázy, ktorá by mala začať v roku 2014
s poskytovaním prvých služieb, sa na základe dohody s Komisiou
o delegovaní bude na agentúru postupne delegovať riadenie činností
spojených s touto prevádzkovou fázou. Agentúra bude zodpovedať za koordináciu
všetkých úloh spojených s prevádzkou systému, ako údržba, úlohy potrebné
na zaistenie hladkého fungovania systému, poskytovanie služieb
a zavádzanie budúcich generácií systémov. Takisto bude musieť prispieť
k vymedzeniu požiadaviek na budúce systémy a poskytne spätnú väzbu
o vývine potrieb súvisiacich s prevádzkou a potrieb užívateľov.
Táto prevádzková fáza predstavuje pre program novú fázu a riadiť sa bude
na základe delegovania riadenia programu z Komisie na agentúru.
Aby
agentúra mohla plniť tieto úlohy spojené s prevádzkou systémov, bude
musieť mať k dispozícii dostatočný počet zamestnancov. Navyše,
s cieľom zaistiť kontinuitu služieb a dobrý štart prevádzkovej fázy
programu Galileo v roku 2014, je prvoradé, aby sa zaviedli nevyhnutné
prechodné obdobia pred rokom 2014.
Konkrétny cieľ
Vyvinúť
a poskytovať infraštruktúru a služby založené na satelitnej rádiovej
navigácii (Galileo)
Príslušné činnosti v rámci AMB/ABB
02
05 PROGRAM SATELITNEJ NAVIGÁCIE (GALILEO A EGNOS)
1.4.3.     Očakávané výsledky a vplyv
Uveďte, aký vplyv by
mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Európske
programy satelitnej navigácie sa spustili už pred viac ako desiatimi rokmi,
pričom ich sprevádzala politická ambícia vyvinúť a udržiavať v prevádzke
systém, ktorý by pokrýval celý svet a Európskej únii by priniesol
strategické a ekonomické výhody a zároveň by umožňoval poskytovanie
služieb satelitnej rádiovej navigácie, ktoré by boli dokonale prispôsobené
civilným potrebám.
Galileo
a EGNOS prinesú Európskej únii veľké sociálno-ekonomické výhody z dôvodu:
i)
priamych výhod vyplývajúcich z rastu dolného trhu GNSS (prijímače
a aplikácie). Ak bude napríklad prijímačmi GNSS vybavených viac lietadiel,
budú mať výrobcovia týchto prijímačov dodatočné príjmy;
ii)
nepriamych výhod vyplývajúcich zo vzniku nových aplikácií. Ak sa vďaka lepšej
navigácii skrátia časy letov, budú lietadlá spôsobovať menšie znečisťovanie
a cestujúci získajú drahocenný čas. Okrem toho bezpečnejšie dopravné
prostriedky a efektívnejšie záchranné služby umožnia zachrániť viacej
životov;
iii)
priamych výhod vyplývajúcich z rastu horného trhu a z vplyvu
technológií na ďalšie odvetvia. Investície vložené do dodávateľského segmentu
GNSS prinesú zisk priemyslu. Z nového rozvoja vesmírneho odvetvia však
budú mať zisk aj ďalšie odvetvia. Napríklad nástroje navrhnuté na
vyhodnocovanie a monitorovanie stavu štruktúry nosných rakiet alebo
zásobníkov sa môžu využiť v podnikoch automobilového sektora, v
stavebníctve a v energetike a v podnikoch verejných
služieb.
Hoci
bude systém zriadený v rámci programu Galileo autonómny, jeho služby sa
budú optimalizovať vďaka jeho interoperabilite s inými systémami, ako je
americký GPS alebo ruský GLONASS. Spolupráca s ostatnými krajinami
poskytujúcimi služby satelitnej navigácie teda umožní optimalizovať výhody pre
používateľov, občanov alebo hospodárstvo vo všeobecnosti.
Keďže
agentúra bude riadiť prevádzku systémov a bezpečnostnú akreditáciu, bude
pre poskytovanie služieb predstavovať kľúčový prvok. Takisto bude hlavným
aktérom povzbudzujúcim rozvoj dolného trhu. Výsledky agentúry preto budú mať
priamy vplyv na sociálno-ekonomický prínos, ktorý sa od týchto systémov
očakáva.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Uveďte ukazovatele,
pomocou ktorých je možné sledovať realizáciu návrhu/iniciatívy.
Ukazovatele,
na základe ktorých sa budú dať sledovať výsledky agentúry, sa stanovia podľa
typu činnosti týmto spôsobom:
1. Bezpečnostná akreditácia:
Agentúra
musí zaručiť, že za každú etapu programu Galileo sú činnosti bezpečnostnej
akreditácie skutočne vykonané načas (aby napríklad bolo zakaždým možné vypustiť
satelit). Zavedenie sa bude hodnotiť na základe jej podielu na úspechu
zavedenia infraštruktúry a počtu overení/kontrol bezpečnosti, ktoré každý
rok uskutoční.
Tieto
overenia a kontroly pozostávajú z podrobnej technickej analýzy, ktorú
uskutoční adekvátny orgán alebo jeho určení príslušní zástupcovia, alebo sa
uskutoční pre tento orgán alebo jeho zástupcov, pričom sa táto analýza
týka aspektov súvisiacich s bezpečnosťou systémov, kryptografického alebo
informačného produktu spojeného s bezpečnosťou. Hodnotenie potvrdzuje
prítomnosť požadovaných bezpečnostných funkcií a hodnotí neporušiteľnosť
týchto funkcií. Hodnotením sa určuje stupeň, na akom sú požiadavky na
bezpečnosť systému splnené a stanovuje sa ním stupeň spoľahlivosti systému.
Počet
vykonaných overení/kontrol súvisí s činnosťou a rozvinutím pozemných
staníc.
Odhaduje
sa, že medzi rokom 2013 a 2015 sa každý rok uskutoční približne 10
overení/kontrol a medzi rokom 2016 a 2020 približne 5 každý rok.
2. Rozvoj trhu a aplikácií:
Činnosti
agentúry v súvislosti s predajom služieb sa budú hodnotiť na základe
toho, ako trh prijme služby, ktoré budú EGNOS a Galileo poskytovať,
a to pomocou osobitných ukazovateľov, ktoré treba vyvinúť pre služby, keď
budú funkčné, ako počet letísk s postupmi približovania založenými na
systéme EGNOS, počet traktorov s prijímačmi EGNOS alebo odhad celkového
sociálno-ekonomického prínosu plynúceho z týchto systémov.
Dodnes
zaviedlo postupy približovania s použitím systému EGNOS 82 letísk. Cieľom
do roku 2020 je, aby takéto postupy vyvinulo 50 % prispôsobených letísk,
pre ktoré je používanie systému EGNOS relevantné.
3. Prevádzka stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo
a vývoj aplikácií PRS:
Stupeň
výkonnosti týchto činností sa dá merať počtom zavedených funkčných postupov.
Cieľom je v roku 2016 mať 500 postupov. Keďže uvedené strediská nie sú
v prevádzke, momentálne sa tieto postupy ešte nezaviedli.
4. Prevádzka systémov:
V súlade
s nariadením o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej
navigácie budú činnosti spojené s prevádzkou systémov založené na dohode
o delegovaní medzi Komisiou a agentúrou. V tejto dohode
o delegovaní budú podrobne uvedené prevádzkové ukazovatele na sledovanie
realizácie týchto činností, ako je tomu v súčasnosti pri systéme EGNOS.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Vzhľadom
na súčasné údaje týkajúce sa rozvoja agentúry sa nové úlohy stanovené
v návrhu nariadenia o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej
navigácie nemôžu vykonávať, najmä pokiaľ ide o prevádzku. Je preto nutné
zrevidovať finančný výkaz a upraviť ho podľa skutočných potrieb agentúry,
pokiaľ ide o zamestnancov.
Okrem
toho treba poznamenať, že na zavedenie navrhovaného modelu riadenia je
nevyhnutné, aby mala agentúra k dispozícii zodpovedajúci technický
a prevádzkový personál s vysokou úrovňou odborných skúseností vo
veľmi špecializovanej sfére. Organizačná štruktúra agentúry by takisto mala byť
založená na osobitnom charaktere činností, ktoré sa majú vykonávať.
Aj
keď agentúra nebude všetky činnosti vykonávať interne a veľké množstvo úloh
súvisiacich s poskytovaním služieb a vývojom hlavných vylepšení
a nových generácií systémov bude zadávať externe, bude musieť mať
k dispozícii zodpovedajúcich technických odborníkov na riadenie potrebných
verejných zákaziek, kontrolu činností zadávaných externe a prípravu
vysokokvalitných správ pre Komisiu. Vzhľadom na komplexnosť programov je
takisto dôležité vyhnúť sa akémukoľvek „intelektuálnemu riziku“, ktoré by mohlo
zabrániť dobrému získavaniu, odovzdávaniu, využívaniu a uplatňovaniu
informácií podstatných pre úspech daných operácií, a predstavovalo by teda
hrozbu pre harmonické, racionálne a účinné fungovanie programov.
Financovanie
týchto dodatočných zamestnancov sa zaistí prerozdelením prostriedkov
v rozpočtových riadkoch programov GNSS.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Právo
EÚ pôsobiť v tomto smere vychádza z článku 172 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie a z nariadenia o GNSS.
Systémy
zriadené v rámci európskych programov satelitnej navigácie sú infraštruktúrami
zriadenými ako transeurópske siete, ktorých využívanie výrazne presahuje
hranice členských štátov. Okrem toho služby poskytované prostredníctvom týchto
systémov prispievajú hlavne k rozvoju európskych transeurópskych sietí v
oblasti dopravných, telekomunikačných a energetických infraštruktúr.
Zriadenie
systémov satelitnej navigácie sa nedá dosiahnuť na úrovni jednotlivých
členských štátov, pretože prekračuje ich finančné a technické možnosti Je
to preto možné len na úrovni EÚ.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Bezpredmetné.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi
Synergie
s inými existujúcimi alebo budúcimi vesmírnymi programami sú možné, napr.
na účely rozvoja užívateľských segmentov (aplikácie pre dolný trh).
Zároveň
bude potrebné usilovať sa o dosiahnutie synergie s ostatnými
riaditeľstvami Európskej komisie v oblasti výskumu a inovácií. Aplikácie a
technológie využívajúce systémy satelitnej navigácie môžu mať vplyv na
rôzne hospodárske a spoločenské sféry, ako napríklad
doprava, energetika, lokalizačné služby, bankové služby, poľnohospodárstvo
atď. Je dôležité zaručiť, aby programy v oblasti výskumu a inovácií
boli koordinované na úrovni Komisie v záujme maximalizácie očakávaného
sociálno-ekonomického prínosu programov fungujúcich v týchto odvetviach
činnosti.
Navyše
je potrebné posilniť spoluprácu so Spoločným výskumným centrom. Pri
programoch by sa na činnosti spojené s bezpečnosťou systémov GNSS
a na vývoj aplikácií GNSS mohli využiť jeho vedecké a technické
odborné skúsenosti, ako aj najmodernejšie skúšobné a meracie zariadenia.
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR.
þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
počiatočná fáza vykonávania bude trvať od roku 2014
do roku 2016,
–
potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[12]
þ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
þ  subjekty zriadené Európskou úniou[13]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku
49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Súčasný rámec
riadenia sa vytvoril pre fázu koncipovania a zavedenia systému Galileo,
ako aj na počiatočnú prevádzku systému EGNOS, to znamená na obdobie rokov
2008-2013. Tento rámec treba zrevidovať vzhľadom na fakt, že fáza zavedenia
systému Galileo sa predĺži za rok 2013 a že nová fáza programu
s poskytovaním začiatočných služieb sa začne v roku 2014. Takisto je
potrebné vymedziť riadenie systému EGNOS, pretože vstúpil do svojej
prevádzkovej fázy. Cieľom návrhu nariadenia o GNSS, ktorý je
v súčasnosti predmetom diskusií v Európskom parlamente a Rade,
je vymedziť rámec riadenia programov v týchto nových súvislostiach.
Ako bolo
uvedené v návrhu nariadenia o GNSS, treba vymedziť pevný, udržateľný
a dlhodobý rámec riadenia. Tento rámec umožní efektívnejšie
a racionálnejšie využívať existujúce štruktúry a zaistí postupný
prechod medzi fázou zavedenia a prevádzkovou fázou, pričom zaručí kontinuitu
služieb.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte časový interval
a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Agentúra
bude v rámci plnenia svojich vlastných úloh uplatňovať ustanovenia týkajúce
sa kontroly a predkladania správ vymedzené v spoločnej stratégii
o decentralizovaných agentúrach, ktorú Komisia, Európsky parlament
a Rada prijali. Agentúra preto navrhne:
-
najneskôr 30. júna 2014 strategický rámec (viacročný pracovný program) obsahujúci
hlavné činnosti, odhadovaný potrebný rozpočet a harmonogram na splnenie
týchto cieľov;
-
ročný pracovný program, v ktorom sa strategický rámec bude odrážať vo
forme podrobných opatrení a ukazovateľov, ktoré sa navrhnú najneskôr 15.
novembra predchádzajúceho roka;
-
výročnú správu, v ktorej sa vyhodnotí realizácia ročného pracovného
programu.
Okrem
toho sa výsledky agentúry budú každých päť rokov hodnotiť v porovnaní
s jej cieľmi a úlohami. Takisto sa bude každých desať rokov hodnotiť
jej legitímnosť.
Okrem
týchto štandardných opatrení by agentúra mala, pokiaľ ide o úlohy, ktoré
jej Komisia zverila, dohliadať na to aby bol vo všetkých zmluvách
a všetkých dohodách uzatvorených v rámci programov Galileo
a EGNOS zakotvený dohľad a finančná kontrola. Pri všetkých
mechanizmoch kontroly a hodnotenia by sa mala venovať osobitná pozornosť
udržaniu nákladov na programy pod kontrolou a zároveň by sa mali
poskytovať služby podľa stanoveného harmonogramu.
Komisia
okrem toho pri výkone svojich právomocí politického dohľadu nad programami
Galileo a EGNOS posilní mechanizmy kontroly a hodnotenia, bude si
vyžadovať podrobné ročné plány riadenia a správy
o vykonávaní, bude organizovať pravidelné zasadnutia
o napredovaní programov a uskutočňovať audity financií a technológií.
Nakoniec
agentúra v rámci každodenného riadenia zavedie mechanizmus riadenia rizík
a bude používať adekvátne nástroje riadenia, aby udržala náklady spojené
s programami pod kontrolou na základe lepšieho odhadu nákladov tak, že
vykoná vyhodnotí predchádzajúce skúsenosti a skutočné zavedenie systému.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Agentúra
bude zodpovedať za činnosti, ktoré sú pre systémy, ich bezpečnosť a ich
prijatie na trhu kľúčovými.
Ak
na vykonávanie týchto činností nebude mať k dispozícii vhodnú organizačnú
štruktúru a zodpovedajúci personál, programy sa tým ohrozia ako celok.
Hlavnými
zistenými rizikami sú:
•
Trhové riziká: trhové prijatie služieb, ktoré európske služby satelitnej
navigácie ponúkajú, závisí od dvoch významných faktorov: kvality ponúkaných
služieb a tendencie trhu prijímať tieto nové služby. Nižšia ako sľubovaná
technická výkonnosť alebo prerušenie služieb budú mať u používateľov na
celom svete negatívny dosah a spôsobia, že infraštruktúry sa nebudú
používať. Je preto nevyhnutné, aby sa systémy prevádzkovali účinne. Okrem toho
treba zaručiť dostupnosť spoľahlivých prijímačov pre všetky služby, ktoré má
Galileo ponúkať, najmä pre „verejnú regulovanú službu“ (PRS),
a používateľov informovať o službách, ktoré Galileo a EGNOS
ponúkajú, aby sa maximalizovalo ich prijatie na trhu a zároveň aj
očakávané sociálno-ekonomické výhody týchto systémov.
•
Technologické riziká: satelitná navigácia využíva najmodernejšie technológie,
ktoré ešte treba validovať a ktorých špecifikácie sa neustále vyvíjajú.
Treba zaviesť účinné postupy, ktorými sa zaručí, že vývoj a nové generácie
systémov budú vychádzať z najnovších potrieb používateľov
a najvýkonnejších technológií. Agentúra musí mať k dispozícii
primerané zdroje na to, aby tieto postupy mohla zaviesť a aby mohla
Komisii poskytovať potrebné informácie na to, aby Komisia mohla určiť priority,
pokiaľ ide o vývoj funkcií.
•
Priemyselné riziká: na zavedení infraštruktúry sa musia zúčastniť mnohé
priemyselné subjekty vo viacerých krajinách; ich činnosti sa musia účinne
koordinovať, aby vyústili do spoľahlivých a dokonale integrovaných
systémov, najmä pokiaľ ide o kvalitu. Ak by programy neboli efektívne
skoordinované, mohli byť mať nedostatočné zdroje v agentúre za následok
meškanie a navýšenie nákladov.
•
Bezpečnostné riziká: agentúra musí dohliadať na účinné zaistenie bezpečnosti
systémov, aby zaručila bezpečnosť Únie a jej členských štátov.
•
Riziká spojené s riadením: riadenie programov si vyžaduje vzájomnú spoluprácu
rozličných subjektov; je preto dôležité zaručiť adekvátnu stabilitu
a organizáciu. Agentúra bude v prevádzke programov zohrávať dôležitú
úlohu a preto, ak by nefungovala účinne, predstavovalo by to významné
riziko spojené s riadením.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Účty
agentúry sa predkladajú Dvoru audítorov na schválenie a podliehajú postupu
udelenia absolutória. Útvar pre vnútorný audit Komisie bude vnútorným audítorom
agentúry. Agentúra navyše pracuje na certifikácii v oblasti kvality
a bezpečnosti vo vzťahu k jej kľúčovým postupom, ktorá sa má
uplatňovať od roku 2014.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a
plánované preventívne a ochranné opatrenia.
Agentúra
podlieha kontrole Úradu pre boj proti podvodom.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov………………………...……………] || DRP/NRP ([14])   || krajín EZVO[15]   || kandidátskych krajín[16]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1 || 02.0502.01 Agentúra pre európsky GNSS - hlavy 1 a 2 02.0502.02 Agentúra pre európsky GNSS - hlava 3   || DRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov………………………...……………] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || Nepožaduje sa žiadny nový rozpočtový riadok ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
Skôr, ako sa uvedie podrobný opis vplyvu tohto
návrhu na výdavky, treba spresniť, že tento odhad je v tejto fáze len
provizórny, pretože závisí od budúceho viacročného finančného rámca na roky
2014-2020[17],
ktorý rozpočtový orgán prijme.
Okrem toho sa niektoré predpoklady,
z ktorých sa pri príprave tohto legislatívneho finančného výkazu
vychádzalo, môžu zmeniť. Rámec riadenia programov a úlohy agentúry, ktoré
z neho vyplývajú, nie sú vymedzené v tomto legislatívnom návrhu,
ale v nariadení o GNSS, o ktorom sa diskutuje v Európskom
parlamente a Rade. Nové potreby agentúry týkajúce sa zamestnancov
vyplývajú z nových úloh, ktoré sa v nariadení o GNSS agentúre
prideľujú.
Komisia si teda vyhradzuje právo zmeniť
a doplniť svoj návrh v prípade, že sa vo financovaní alebo v
rámci riadenia navrhovanom v texte budúceho nariadenia o GNSS
vykonajú významné zmeny. Preto, ak sa rozpočtový orgán rozhodne výrazne znížiť
rozpočtové prostriedky vyčlenené na programy, bude treba prehodnotiť úlohy
a zamestnancov pridelených agentúre. Rovnako, ak sa rozpočtový orgán
rozhodne prideliť agentúre ďalšie úlohy, bude treba prehodnotiť potreby
týkajúce sa zamestnancov. V návrhu správy Európskeho parlamentu týkajúcej
sa nariadenia o zriadení a prevádzke európskych systémov satelitnej navigácie[18]
(spravodajca: pán Marinescu) sa tak napríklad stanovuje, že agentúra bude mať
na starosti riadenie „centier excelentnosti“ zameraných na propagáciu rozvoja
a prijímania aplikácií GNSS, a to okrem tých úloh, ktoré jej vo svojom
návrhu o GNSS udelila Komisia.
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || Okruh 1 – Inteligentný a inkluzívny rast
 [Subjekt]: <…….> ||   ||   || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
 Rozpočtový riadok 02.050201 Agentúra pre európsky GNSS - Príspevok na hlavy 1 a 2 || Záväzky || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Platby || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Rozpočtový riadok 02.050202 Agentúra pre európsky GNSS - Príspevok na hlavu 3 || Záväzky || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Platby || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky pre GSA SPOLU || Záväzky || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Platby || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
Rozpočet agentúry na obdobie 2014-2020 je už zahrnutý
do návrhu Komisie týkajúceho sa nového VFR 2014-2020. Nové úlohy
a s tým súvisiace náklady sa budú financovať vďaka prerozdeleniu
prostriedkov v rámci programu GNSS, ako bol pôvodne plánovaný na roky 2013
až 2020. Vplyv na rozpočet teda bude predstavovať 117,1 milióna EUR
a premietne sa týmto spôsobom.

 Rozpočtový riadok 02.0501 Európske programy satelitnej navigácie (EGNOS a Galileo) || Záväzky || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
   || Platby || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 Rozpočtové prostriedky pre GSAv súčasnom VFR SPOLU || Záväzky || =1+1a +3a ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Platby || =2+2a +3b ||   || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 GR: <…….> ||
  Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
  Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 GR <…….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N[22] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na rozpočtové
prostriedky GSA – rozdelené podľa jednotlivých cieľov a hláv
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 || Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 ||   || Rok 2020
 || VÝSTUPY
 || Druh   || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu || Počet výstupov || Náklady spolu
 || Cieľ č. 1 – Bezpečnostná akreditácia GNSS ||   ||
 Hlavy 1 a 2 ||   ||   ||   || 2,123 ||   || 2,749 ||   || 2,804 ||   || 2,762 ||   || 2,637 ||   || 2,878 ||   || 2,845 ||   || 2,912 ||
 Hlava 3 ||   ||   ||   || 1,043 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||   || 1,400 ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   || 3,166 ||   || 4,149 ||   || 4,204 ||   || 4,162 ||   || 4,037 ||   || 4,278 ||   || 4,245 ||   || 4,312 ||
 Cieľ č. 2 - Rozvoj trhu a aplikácií vrátane certifikácie kvality a komunikácie o GNSS ||   ||
 Hlavy 1 a 2 ||   ||   ||   || 1,415 ||   || 1,833 ||   || 1,869 ||   || 1,688 ||   || 1,612 ||   || 1,759 ||   || 1,739 ||   || 1,780 ||
 Hlava 3 ||   ||   ||   || 664 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||   || 3,200 ||   || 3,250 ||   || 3,750 ||   || 3,750 ||   || 3,250 ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   || 2,079 ||   || 5,583 ||   || 5,119 ||   || 4,888 ||   || 4,862 ||   || 5,509 ||   || 5,489 ||   || 5,030 ||
 Cieľ č. 3 - Prevádzka stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo a vývoj aplikácií PRS ||   ||
 Hlavy 1 a 2 ||   || 3,303 ||   || 5,193 ||   || 5,763 ||   || 6,138 ||   || 5,861 ||   || 6,396 ||   || 6,322 ||   || 6,472 ||
 Hlava 3 ||   || 656 ||   || 1,400 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,500 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||   || 1,650 ||
 Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet ||   || 3,959 ||   || 6,593 ||   || 7,263 ||   || 7,638 ||   || 7,361 ||   || 8,046 ||   || 7,972 ||   || 8,122 ||
 Cieľ č. 4 – Prevádzka systémov GNSS ||   ||
 Hlavy 1 a 2 ||   || 1,750 ||   || 6,567 ||   || 8,878 ||   || 9,974 ||   || 10,110 ||   || 11,352 ||   || 11,379 ||   || 11,811 ||
 Podpora (verejné zákazky, financie, ľudské zdroje, riadenie projektu a kontrola, právne záležitosti, komunikácia) ||   ||
 Hlavy 1 a 2 ||   || 2,496 ||   || 2,291 ||   || 2,181 ||   || 2,148 ||   || 2,051 ||   || 2,238 ||   || 2,213 ||   || 2,265 ||
 NÁKLADY GSA SPOLU ||   || 13,450 ||   || 25,182 ||   || 27,645 ||   || 28,810 ||   || 28,422 ||   || 31,423 ||   || 31,297 ||   || 31,539 ||
Výpočet rozpočtu agentúry na obdobie od roku
2013 do roku 2020 je založený na týchto predpokladoch:
–
nové nariadenie o GNSS, o ktorom
momentálne diskutuje Európsky parlament a Rada, by sa mal prijať za
podmienok, ktoré Komisia navrhuje. V takom prípade by sa riadenie prevádzkovej
fázy systému EGNOS malo previesť na agentúru a riadenie prevádzkovej fázy
programu Galileo by sa malo na agentúru delegovať od 1. januára 2014. Na to,
aby agentúra mohla tieto úlohy plniť, bude musieť mať k dispozícii
zodpovedajúci personál a rozpočtové prostriedky na realizáciu jednotlivých
etáp programu. Požiadavky programov GNSS a ich vývoj by mali mať za
následok rozšírenie agentúry, ktoré by malo byť veľmi rýchle až do roku 2016
a následne by malo napredovať len mierne;
–
zriadenie stredísk na monitorovanie bezpečnosti
systému Galileo vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve sa
pripravuje. K ich dokončeniu by malo prísť v rokoch 2013 a 2014,
pričom sa medzitým začnú 24mesačné prevádzkové validačné testy, čo je dôvodom,
prečo je nutné naplánovať na rok 2014 určitý počet dodatočných pracovníkov
a určité jednorazové náklady. Na potrebu vytvoriť toto stredisko sa prišlo
najmä počas podrobnej prípravy služieb. V tomto stredisku budú musieť
pracovať kvalifikovaní operátori, ktorí budú ovládať programy a zariadenie
a budú dobre poznať bezpečnostné stránky systému a ktorých bude treba
vyškoliť vo fáze zavedenia a postupného poskytovania služieb. Predovšetkým budú
musieť uspokojovať potreby užívateľov PRS (Public regulated service, verejná
regulovaná služba) súvisiace s prístupom k PRS. Takisto budú musieť
vypracovať prevádzkové postupy a zaistiť kontrolu a riadenie
bezpečnostných incidentov v celom systéme;
–
až do júna 2017 pracovisku agentúry v Prahe
nevznikajú žiadne výdavky. Po tomto dátume bude musieť agentúra hradiť českým
orgánom nájomné vo výške zodpovedajúcej 25 % komerčnej hodnoty prenajatého
miesta. Realizoval sa odhad na základe cien, ktoré sú v Prahe bežné.
Agentúra okrem toho bude musieť znášať náklady na prenájom ďalších miest, kde bude
pôsobiť, ako vo Francúzsku (Saint Germain en Laye, Toulouse), v Spojenom
kráľovstve (Swanwick) a v Holandsku (ESTEC, Európska vesmírna
agentúra);
–
náklady na zamestnancov agentúry sa vypočítali na
základe priemerných nákladov Komisie. Počíta sa v nich s relatívne slabou
rotáciou personálu a s nástupom nových pracovníkov každý rok
priemerne v apríli. Takisto sa berú do úvahy opravné koeficienty
zohľadňujúce životné náklady (v Prahe sú o 15 % nižšie ako
v Bruseli, kde sú o 16 % nižšie ako vo Francúzsku);
–
náklady ovplyvňované ročnou mierou inflácie
odhadovanou na 3 % sú mzdy, nájomné, výdavky spojené s informačnými
technológiami a službami, ktoré Komisia poskytuje, ako aj poštovné
a telekomunikácie. Na ostatné vypočítané náklady inflácia nemá vplyv, čo
teda znamená zníženie skutočných nákladov agentúry;
–
súčasné administratívne výdavky sa vypočítali na
základe skutočných nákladov znášaných v rokoch 2011 a 2012, bez
započítania zvýšenia spôsobeného infláciou;
–
v priebehu rokov 2012 a 2013 sa po
presťahovaní sídla agentúry do Prahy v septembri 2012 celoplošne
obnovia informačné siete a informačné vybavenie agentúry. Toto vybavenie
by sa malo vzhľadom na znižovanie jeho hodnoty a jeho používanie obnoviť
v roku 2018, a to aj v sídle agentúry aj v strediskách na
monitorovanie bezpečnosti systému Galileo;
–
v období od roku 2014 do roku 2020 bude treba
zaviesť určité najdôležitejšie aktivity v oblasti komunikácie: spustenie
začiatočných služieb Galileo v rokoch 2014-2015, spustenie fázy plnej
prevádzky programu Galileo v rokoch 2018-2019. Tieto významné udalosti si
budú vyžadovať, aby sa do globálnych komunikačných kampaní agentúry začlenilo
viac trhových segmentov a aby sa prerobili existujúce internetové lokality
a komunikačné nástroje (vrátane skvalitnenia obsahových služieb v reálnom
čase);
–
náklady sa vypočítali na základe predpokladu, že
markantnejším oddelením činností spojených s bezpečnostnou akreditáciou od
ostatných činností agentúry nedôjde k zdvojeniu centrálnych
administratívnych služieb.
V tejto tabuľke je uvedený podrobný
rozpočet agentúry na obdobie rokov 2013-2020.
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na ľudské
zdroje a rozpočet agentúry
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Úradníci (trieda AD) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Úradníci (trieda AST) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Zmluvní zamestnanci ||   || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Dočasní zamestnanci ||   || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Vyslaní národní experti ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU ||   || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
Náklady na zamestnancov sa vypočítali na základe týchto hlavných
predpokladov:
- DZ = priemerné náklady Komisie (95 000 EUR + inflácia);
- ZZ = priemerné náklady Komisie (FGIII a FGIV spolu = 40 000
EUR + inflácia);
- ročná inflácia 3 %;
- zníženie nákladov na zamestnancov z dôvodu rotácie
o 3 %;
- zníženie nákladov spojených s náborom nových pracovníkov
o 25 % – nástup do zamestnania priemerne 1. apríla;
- výdavky na usídlenie v súlade so služobným poriadkom
zamestnancov: príspevok na usídlenie, diéty (len tri mesiace), výdavky na
sťahovanie, cestovné výdavky.
Zamestnanci agentúry potrební na obdobie
2013-2020 (počet osôb)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Dočasní zamestnanci || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 PED / ZZ || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 SPOLU || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Zamestnanci agentúry potrební na jednotlivé
činnosti (počet osôb)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Zamestnanci priamo pridelení na prevádzku systémov GNSS || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Zamestnanci priamo pridelení na GSMC || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Zamestnanci pridelení na vlastné úlohy GSA (existujúce úlohy) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 SPOLU || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
Zamestnanci agentúry potrební na jednotlivé
činnosti (v % z celkového počtu)
   || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Percento zamestnancov GSA pridelených na prevádzku || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Percento zamestnancov GSA pridelených na GSMC || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Percento zamestnancov GSA pridelených na vlastné úlohy GSA (existujúce úlohy) || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 SPOLU || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100% || 100%
Ako je uvedené vyššie, agentúra bude plniť
rôzne úlohy, spomedzi ktorých sú niektoré nové a iné sú len predĺžením jej
súčasných aktivít. Uplatnilo sa 5 % zníženie zamestnancov pridelených na
súčasné úlohy agentúry, čo viedlo k zrušeniu troch EPPČ na plnenie týchto
úloh, pričom sa za každý rok 2014, 2015 a 2016 zruší 1 EPPČ.
Komisia vyhodnotila potreby agentúry týkajúce
sa zamestnancov po konzultáciách s agentúrou a na základe štúdie,
v ktorej sú do detailov rozpísané činnosti, ktoré sa majú
pri prevádzke programov vykonávať[23].
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || 1. Bezpečnostná akreditácia systémov GNSS (vlastná úloha agentúry) 2. Riadenie stredísk na monitorovanie bezpečnosti systému Galileo (vlastná úloha agentúry, ktorá sa po obsadení prvých miest v roku 2012 a 2013 ešte posilní, a to hlavne v roku 2014) 3. Rozvoj trhu a aplikácií GNSS vrátane technológií určených používateľom PRS (vlastná úloha agentúry, prípadne doplnená o ďalšie delegované úlohy) 4. Komunikácia o GNSS: (vlastná úloha agentúry) 5. Prevádzka systémov GNSS (nová úloha, ktorú Komisia deleguje – prevádzka systému EGNOS predstavuje prenos právomocí z Komisie na agentúru, zatiaľ čo prevádzka systému zriadeného v rámci programu Galileo predstavuje riadenie programu, ktoré Komisia deleguje na agentúru)   Určili sa činnosti, ktoré sa majú vykonávať počas prevádzkovej fázy programov. Tieto činnosti boli štruktúrované do schémy rozdelenia úloh. Na agentúru sa bude delegovať zodpovednosť za všetky prevádzkové činnosti, pričom bude musieť zaistiť ich koordináciu, nie však nutne ich vykonávanie. Treba poznamenať, že väčšina z týchto činností vyplýva z potreby zaistiť poskytovanie služieb a že tieto činnosti momentálne nie sú zahrnuté v jestvujúcej organizácii programov. V schéme rozdelenia úloh môžu byť tieto činnosti spojené s prevádzkou zadelené do týchto piatich okruhov: -           Riadenie vykonávania programov, čo predovšetkým znamená: o          podrobne vysvetliť hlavné ciele, ktoré stanovila Komisia, medzinárodné a medzivládne dohody, ako aj bezpečnostné požiadavky systému v dokumente „Mission Requirement Document“ (dokument o požiadavkách projektu); o          kontrolovať plánovanie, náklady a riziká programov; o          zaistiť uzatvorenie a plnenie dohôd a zmlúv potrebných na prevádzku systémov. -           Technická realizácia programov, ktorá pozostáva z vývoja budúcich vylepšení v súlade s dokumentom o požiadavkách projektu, z koordinácie normalizačného procesu systému, z vývoja a potvrdenia nových infraštruktúr (vrátane softvérov), zo zaistenia technickej realizácie projektu a z vyhodnotenia výkonnosti systému. -           Segment týkajúci sa infraštruktúry, ktorý zahŕňa činnosti pozostávajúce z riadenia projektu infraštruktúr, zo zaistenia technickej realizácie systému, z budovania vesmírnych a pozemných infraštruktúr a zo zavádzania aktualizácií systému. -           Prevádzka a poskytovanie služieb pozostávajúce z riadenia poskytovania služieb, z prevádzky infraštruktúr a z kontroly riadneho vykonávania operácií. -           Využívanie služieb vďaka tomu, že sa určí a zachová obchodná stratégia, bude sa propagovať využívanie služieb a tieto služby sa prijmú a bude sa podporovať koncipovanie a vývoj nových aplikácií.
 Externí zamestnanci || Predovšetkým podporné/administratívne úlohy určené na zaistenie riadneho priebehu operácií. Od roku 2015 bude pomocný personál predstavovať 16 % všetkých zamestnancov agentúry a bude teda na nižšej úrovni oproti normám v agentúrach a v Únii v tejto oblasti (táto miera sa odhaduje na 25 % v agentúrach Únie, ktoré dosiahli plnú prevádzkovú rýchlosť, a v Komisii je ešte vyššia).
V tejto tabuľke je uvedené podrobné
rozdelenie zamestnancov agentúry na obdobie rokov 2013-2020:
Dodatoční zamestnanci potrební na prevádzku
systémov majú mať pridelené hlavne posty AD, z toho menej ako 10 % je
pridelených na úlohy vedenia (triedy AD10 až AD12). Väčšina ostatných miest
bude obsadená z náborov v triedach AD6 až AD9 vzhľadom na ťažkosti
najímať skúsených zamestnancov s vysoko odbornými technickými
kompetenciami.
3.2.3.2.   Odhadované potreby ľudských
zdrojov pre zastrešujúce GR
–
þ  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
Návrh si nevyžaduje použitie dodatočných ľudských
zdrojov na Komisii, plánuje sa naopak s ich znižovaním, ktoré je podrobne
uvedené aj v odseku 3.4.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené ďalej:
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom na
rok 2013 a, pokiaľ ide o ďalšie roky, s návrhom Komisie na finančný rámec
2014-2020.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[24].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Účasť tretích strán na
financovaní
–
þ Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami.
–
Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími
stranami, ako je uvedené ďalej:
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené ďalej:
–
¨            vplyv na vlastné zdroje
–
¨            vplyv na rôzne príjmy
3.4.        Odhadovaný vplyv na ľudské
zdroje Komisie
Hoci sa tento legislatívny finančný výkaz
zameriava na vplyv, ktorý na agentúru bude mať delegovanie nových úloh v
prevádzkovom riadení programov GNSS, je takisto užitočné zaoberať sa aj
vplyvom, ktorý by budúce riadenie programov GNSS mohlo mať na ľudské zdroje
Komisie.
Ako už bolo vysvetlené, úlohy, ktoré sa teraz
agentúre zverili, sú väčšinou novými úlohami, ktoré v súčasnej organizácii
programov GNSS nemajú obdobu. Zatiaľ čo úlohy spojené s prevádzkou EGNOS
sa prenesú z Komisie na agentúru, úlohy spojené s prevádzkou systému
zriadeného v rámci programu Galileo, ktoré sa delegujú na agentúru, sú
novými úlohami, pretože systém ešte nie je funkčný. Z toho dôvodu Galileo
ešte v súčasnosti neposkytuje služby a tímy na Komisii
a v agentúre spojili svoje úsilie na zavedenie infraštruktúry.
Prechod na funkčnú infraštruktúru a začiatok poskytovania služieb, od
ktorých budú závisieť životy, si budú vyžadovať úplne nové činnosti
a dodatočný personál. Zatiaľ čo celkový počet zamestnancov Komisie
a agentúry sa zvýši o 31 %, priemerný ročný spravovaný rozpočet sa
medzi rokmi 2007-2013 a rokmi 2014-2020 zvýši o 103 %.
Počas niekoľkých rokov a až do konca
príslušnej etapy bude Komisia zodpovedať za zavedenie infraštruktúry Galileo
a bude si musieť zachovať tímy, ktoré dohliadajú nad týmito prácami. Úloha
Komisie sa následne zameria na politický dohľad nad programami a Komisia
preto navrhuje, aby sa v období rokov 2014-2020 v jej pláne
pracovných miest zrušilo spolu 30 miest. Toto zníženie odráža predovšetkým:
2)
proces prenášania prevádzkových činností EGNOS
(prevádzková fáza programu Galileo predstavuje novú úlohu) na agentúru, ktorý
povedie k zníženiu počtu zamestnancov Komisie v GNSS o 3 EPPČ (3,3 %);
3)
zníženie počtu zamestnancov, o ktorom Komisia
rozhodla so zreteľom na jestvujúce aktivity, čo bude mať za následok ďalšie
zníženie o 12 EPPČ (13 %);
4)
doplňujúce zníženie počtu zamestnancov o 15
EPPČ prostredníctvom interného prerozdelenia miest v Komisii.
Vývoj počtu zamestnancov v Komisii
z hľadiska služieb GNSS je teda takýto:
 Zamestnanci Komisie pridelení na úlohy GNSS || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkové zníženie
 Zníženie || 0 || -3 ||   ||   || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 SPOLU || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
Doplňujúce zníženie uvedené v bode 3) sa
rozvrhne nelineárnym spôsobom na sedem rokov. Zrušenie 30 miest je nezávislé od
horizontálneho zníženia počtu zamestnancov Komisie o 5 % v rokoch
2013 až 2017 a je teda dodatočné; Tieto miesta sa z plánu
pracovných miest Komisie úplne odstránia.
Doplňujúce zníženie počtu zamestnancov Komisie
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Celkové zníženie
 Doplňujúce zníženie v Komisii SPOLU || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
Tieto potrebné ľudské zdroje pokryjú
zamestnanci z GR, ktorí už majú na starosti riadenie činnosti a/alebo sa
presunú interne v rámci GR, pričom sa prípadne doplnia o dodatočné
pridelené miesta, ktoré by sa riadiacemu GR mohli poskytnúť pri príležitosti
každoročného prideľovacieho procesu a vzhľadom na existujúce rozpočtové obmedzenia.
Toto zníženie sa zavádza napriek tomu, že
Komisia zostáva všeobecne zodpovedná za programy GNSS a napriek tomu, že
Rada a Európsky parlament zverili Komisii mnohé nové úlohy (ako sa potvrdilo
počas rokovaní o novom nariadení o GNSS), ako vymedzenie novej
politiky v oblasti práv duševného vlastníctva, vývoj projektu
a prísne požiadavky týkajúce sa vzťahov s výborom GNSS, Radou
a Európskym parlamentom. Komisia sa bude usilovať splniť tieto nové úlohy
vďaka internému prerozdeleniu miest.
Konkrétne sa budúca úloha Komisie dá zhrnúť
pomocou týchto šiestich skupín činností:
–
prispievať k širším strategickým cieľom EÚ:
cieľom je propagovať zavádzanie technológií GNSS do rôznych sfér výskumu
a ich zohľadnenie v sektorových strategických iniciatívach, ktoré sa
týkajú napríklad dopravných prostriedkov, poľnohospodárstva, mobility osôb,
synchronizácie alebo energie, a to s cieľom zaručiť, že politiky EÚ
v týchto odvetviach budú v čo najväčšej miere využívať inovačný
potenciál a pridanú hodnotu európskych systémov satelitnej navigácie;
–
vymedziť a ďalej rozvíjať ciele programov na
vysokej úrovni s cieľom zohľadniť politické požiadavky a potreby
iných subjektov a používateľov, premietnuť tieto požiadavky a potreby
do stratégie a technických pokynov;
–
vymedziť a prispôsobiť podmienky realizácie.
V súlade so strategickými cieľmi Komisie, pokiaľ ide o programy,
treba vymedziť potrebné opatrenia na ich realizáciu, ako dohody
o delegovaní, spresniť zmluvy o využívaní lokality a vypracovať
adekvátne normy. Komisia okrem toho bude naďalej zodpovedať za bezpečnosť
systémov. Musí preto definovať bezpečnostné požiadavky a zaistiť
koordináciu z hľadiska bezpečnosti;
–
vymedziť a vypracovať politiky súvisiace
s GNSS, vytvoriť regulačné a medzinárodné prostredie vhodné na
plnenie cieľov programov GNSS. Pri vypracúvaní regulačného rámca programov GNSS
sa Komisia bude zaoberať otázkou bezpečnosti a ochrany používateľov GNSS,
vyhodnotí zraniteľnosť systémov a zariadení satelitnej navigácie
a navrhne vyrovnávacie opatrenia, bude dohliadať na harmonizáciu
európskych rádionavigačných služieb, posilní stabilitu, aby si priemyselné
odvetvia mohli naplánovať investície do budúcnosti a posilní bezpečnosť
a ochranu (napríklad vďaka zavedeniu opatrení na zníženie závislosti od
GPS). Na medzinárodnej úrovni vypracuje medzinárodné dohody,
o ktorých bude rokovať, a skoordinuje sa s medzinárodnými
orgánmi v snahe zaručiť kompatibilitu a interoperabilitu
s ostatnými systémami GNSS;
–
monitorovať realizáciu programov. Aj keď Komisia
nebude zodpovedať za prevádzkové riadenie programov, bude mať naďalej všeobecnú
zodpovednosť za ich hladký priebeh a bude zodpovedná za akékoľvek navýšené
náklady alebo meškanie oproti harmonogramu. Je preto nevyhnutné, aby Komisia
zblízka sledovala, ako Európska vesmírna agentúra (pokiaľ ide o dokončenie
fázy zavedenia) a Agentúra pre európsky GNSS (pokiaľ ide
o prevádzkovú fázu) realizujú programy. Členské štáty a Európsky
parlament prostredníctvom návrhu nariadenia o GNSS, ktorý je momentálne v spolurozhodovacom
konaní, takisto predložili veľmi prísne požiadavky týkajúce sa odovzdávania
správ. Napokon, Komisia bude dohliadať na prípravu, predkladanie
a distribúciu týchto správ výboru pre GNSS a najmä rozpočtovému
orgánu;
–
zodpovedať za vzťahy so zúčastnenými stranami
a poskytovať im aktualizované, pozitívne, koherentné a užitočné
informácie o dosiahnutom pokroku v programoch EGNOS a Galileo
a vypracúvať pravidelné odborné správy na interné aj externé použitie.
[1]               Ú. v. EÚ
L 196, 24.7.2008, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ
L 276, 20.10.2010, s. 11.
[3]               KOM(2011)
814 v konečnom znení
[4]               Ú. v. EÚ
C , s. .
[5]               Ú. v. EÚ
C , s. .
[6]               Ú. v. EÚ
L 196, 24.7.2008, s. 1.
[7]               Ú. v. EÚ
L 276, 20.10.2010, s. 11.
[8]               Ú. v. EÚ
L ..., ...2013, s. ... [Treba poznamenať, že kým nebolo prijaté toto nariadenie
a nariadenie, ktorým sa zavádza budúci viacročný finančný rámec, rozsah
úloh zverených Agentúre pre európsky GNSS a s tým súvisiace vyčlenené
rozpočtové prostriedky nemožno považovať za konečné].
[9]               ABM:
riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[10]             Podľa
článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[11]             KOM(2011)
814 v konečnom znení.
[12]             Vysvetlenie
spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k
dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html
[13]             Podľa
článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[14]             DRP =
diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky
[15]             EZVO:
Európske združenie voľného obchodu.
[16]             Kandidátske
krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.
[17]             „Rozpočet
stratégie Európa 2020“, KOM(2011) 500.
[18]             PE489.561v02-00
[19]             Táto suma
sa líši od rozpočtových prostriedkov vyčlenených pre agentúru na rok 2013,
keďže je v nej zohľadnené financovanie 20 ďalších miest v roku 2013
prostredníctvom prerozdelenia programov GNSS. Komisia predloží rozpočtovému
orgánu návrh v priebehu roka 2013.
[20]             K tejto
sume sa pripočíta zostatok na účte výsledku rozpočtového hospodárenia (0,709)
a príspevok tretích krajín (0,325). Celková výška dostupných rozpočtových
prostriedkov tak na rok 2013 predstavuje 14,484.
[21]             Táto suma
zahŕňa 1,75 na financovanie ďalších 20 miest v roku 2013. Prijtaý odhad
predstavuje 6 mesiacov mzdy na rok 2013 z dôvodu potrebného času na nábor
20 nových miest.
[22]             Rok N je
rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína realizovať.
[23]             Túto
štúdiu zrealizovala konzultačná firma Roland Berger v roku 2011, pokiaľ
ide o EGNOS, a v roku 2012, pokiaľ ide o Galileo. Výsledkom bola
schéma rozdelenia úloh nutných na zaistenie prevádzky systémov vrátane
zamestnancov, ktorí sú na plnenie týchto úloh potrební. Zhrnutie týchto úloh sa
uvádza v tabuľke opisujúcej zverené úlohy.
[24]             Pozri body
19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.