Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0029

Návrh rozhodnutie Rady ktorým sa ustanovuje mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (rekodifikácia) {SEK(2006)113}  /* KOM/2006/0029 v konečnom znení - CNS 2006/0009 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 26.1.2006KOM(2006)29 v konečnom znení2006/0009(CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYktorým sa ustanovuje mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (rekodifikácia) {SEK(2006)113}.(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAKONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany [ďalej len mechanizmus] bol ustanovený v roku 2001 na podporu a uľahčenie mobilizácie a koordinácie pomoci v oblasti civilnej ochrany v prípade mimoriadnych udalostí, či už v rámci Únie, alebo mimo nej. Od svojho zavedenia sa ukázal byť jednoduchým, no účinným nástrojom, ktorý umožňuje bližšiu spoluprácu a lepšiu koordináciu pomocných zásahov civilnej ochrany. Z najnovších skúseností vyplýva nutnosť rozšíriť mechanizmus nad rámec jeho súčasných úloh. K hlavným cieľom predkladaného návrhu patrí posilnenie mechanizmu, ktoré vychádza z doterajších riešených prípadov, ako aj vytvorenie právneho základu pre doplnkové akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné na riešenie súčasných problémov v oblasti zásahov civilnej ochrany. Návrh vychádza z myšlienok uvedených v oznámení Komisie „Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany“, prijatom 20. apríla 2005[1], a zohľadňuje závery, ktoré prijala Rada 18. júla 2005. Vychádza aj z interného oznámenia „Budovanie solidarity prostredníctvom vzájomnej pomoci“ z 8. novembra 2005[2]. Okrem toho sa v návrhu zohľadňuje aj niekoľko vyhlásení Európskej Rady a Európskeho parlamentu, v ktorých sa stanovuje politické smerovanie ďalšieho rozvoja spolupráce v oblasti európskej civilnej ochrany. Európska rada vyjadrila v júni 2004 žiadosť, v ktorej sa uvádzalo, že „existujúca spolupráca v oblasti civilnej ochrany […] by mala byť posilnená a mala by odzrkadľovať ochotu členských štátov konať solidárne“ Európska rada potvrdila na svojom zasadaní v decembri 2004 potrebu „ďalšieho prehodnotenia a rozvoja kapacít civilnej ochrany, vrátane spoločných cvičení a koordinácie informovania verejnosti“ Po katastrofe cunami v južnej Ázii prijala Rada akčný plán, ktorý obsahoval všetky iniciatívy, ktoré boli alebo mali byť prijaté zo strany únie a členských štátov, vrátane možných zlepšení mechanizmu a rozvoja schopnosti rýchlej reakcie zo strany EÚ v prípade katastrof[3]. V tom istom čase požiadal Európsky parlament o „vytvorenie špecializovaných civilných jednotiek civilnej ochrany s primeraným vybavením, ktoré by mali absolvovať spoločný výcvik a byť k dispozícii v prípade [katastrof] v rámci únie alebo v ostatnej časti sveta.“ Európska rada v júni 2005 požiadala o prioritnú akciu na „posilnenie kapacít civilnej ochrany […] a rozvoj schopnosti rýchlej reakcie na základe modelov civilnej ochrany jednotlivých členských štátov“. Zo všetkých týchto vyhlásení vyplýva jasné politické smerovanie pre budúcu spoluprácu v oblasti civilnej ochrany na európskej úrovni. |120 | Všeobecný kontext V posledných rokoch sa prírodné katastrofy vyskytujú čoraz častejšie a s väčšou ničivou silou a intenzitou. Ich následkom je strata ľudských životov, zničená hospodárska a sociálna infraštruktúra a oslabenie už beztak krehkých ekosystémov. Z dôvodu nových technologických rizík je civilná ochrana čoraz zložitejšia. Teroristické útoky v EÚ obrátili pozornosť na dôležitosť účinnosť zvládania dôsledkov takýchto útokov. Za posledné tri roky značne vzrástol počet krajín, ktoré si želajú mechanizmus okamžitej pomoci v oblasti civilnej ochrany. Počas prvých desiatich mesiacov roka 2005 požiadalo o pomoc prostredníctvom mechanizmu viac ako desať krajín. Mechanizmus využili, členské štáty, kandidátske krajiny, partnerské rozvojové krajiny a niektoré z najvplyvnejších národov sveta na pomoc pri riešení následkov katastrof, ktoré presahovali kapacity ich vnútroštátnych orgánov. |130 | Platné ustanovenia v oblasti návrhu V súčasnosti existujú dva právne nástroje, ktorými sa riadi spolupráca na úrovni Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany: i) rozhodnutie Rady 1999/847/ES z 9. decembra 1999, ktorým sa ustanovuje Akčný program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany[4]. Účinnosť malo stratiť koncom roka 2004, bola však predĺžená. K rozhodnutiu patria viacročné špecifické rozpočty; (ii) rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom z 23. októbra 2001 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany[5]. Tento nástroj nie je finančnej povahy; sústredí sa na záväzky týkajúce sa operačných povinností členských štátov a Komisie. Predkladaný návrh súvisí s rozhodnutím Komisie 2001/792/ES, Euratom, keďže sa ním mení a dopĺňa uvedené rozhodnutie s cieľom umožniť zlepšenie spolupráce a koordinácie. |140 | Súlad s inými politikami a cieľmi únie Osobitná pozornosť bola venovaná tomu, aby sa predišlo duplicite s akciami realizovanými v rámci iných nástrojov a politík Spoločenstva, najmä v oblasti humanitárnej pomoci EÚ. |KONZULTÁCIA ZAINTERESOVANÝCH STRÁN A POSÚDENIE NÁSLEDKOV |Konzultácia zainteresovaných strán |211 | Metódy konzultácie, hlavné oslovené sektory a všeobecný profil respondentov Pri príprave tohto návrhu oslovila Komisia v rámci verejného pripomienkovania členské štáty, päť ďalších krajín, ktoré sa zúčastňujú na mechanizme[6], ako aj ďalšie zainteresované strany. Na internete bol uverejnený materiál na diskusiu a dotazník a bolo zvolané konzultačné stretnutie. |212 | Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadňovania Z konzultácií vyplynula všeobecná podpora celkového politického cieľa posilniť existujúce nástroje v oblasti civilnej ochrany. Respondenti vyjadrili všeobecný súhlas s cieľmi uvedenými v materiále na diskusiu a podporili koncepciu Komisie, ktorá spočíva v tom, že je lepšie vychádzať z platného nástroja, ako vytvárať nový. Iní respondenti vyjadrili pochybnosti o primeranosti navrhovaného právneho formátu smernice a zdôraznili potrebu dodržiavať celkové finančné výhľady a založiť budúci vývoj na dôkladnej analýze nedostatkov. Podľa niektorých respondentov je potrebné európske pomocné zásahy civilnej ochrany viac zviditeľniť. Iní sa sústredili na potrebu dodržiavania princípu subsidiarity a maximalizácie pridanej hodnoty na úrovni EÚ. Niektoré členské štáty zdôraznili potrebu zabezpečenia koordinácie a komplementárnosti medzi humanitárnou pomocou a civilnou ochranou v tretích krajinách. Niektoré zainteresované strany upozornili na dôležitosť včasného varovania. Všetky tieto odpovede boli zohľadnené. |213 | Od 20.1.2005 do 1.6.2005 sa na internete viedla otvorená konzultácia. Výsledky možno nájsť na internetovej stránke http://europa.eu.int/comm/environment/civil/consult_new_instrument.htm. |Získavanie a využívanie odborných posudkov |229 | Externé odborné posudky neboli potrebné. Návrh vychádzal zo skúseností s mechanizmom, ktoré boli získané pri riešení katastrof v minulosti. |230 | Posúdenie následkov Pri príprave tohto návrhu sa brali do úvahy tri hlavné možnosti. Prvou možnosťou je zamietnuť každú legislatívnu iniciatívu. Táto možnosť by Spoločenstvu neumožnila dosiahnuť politické ciele vytýčené Európskou radou a Európskym parlamentom. Najambicióznejšou možnosťou na dosiahnutie týchto cieľov je vytvorenie stálej jednotky európskej civilnej ochrany. Táto jednotka, ktorá by pozostávala z členov jednotiek civilnej ochrany jednotlivých členských štátov, by bola v pohotovosti na európskej úrovni a bola by schopná rýchlo zasiahnuť v prípade katastrof. Táto možnosť by síce mala viacero výhod, najmä pokiaľ ide o rýchlosť, účinnosť, zviditeľnenie a koordináciu, v tejto fáze rozvoja mechanizmu sa však vzhľadom na finančné náklady a súvisiace problémy v oblasti administratívy a riadenia považuje za nereálnu. Treťou možnosťou je zaviesť do rozhodnutia Rady, ktorým sa mechanizmus riadi, obmedzený počet vylepšení. Tento prístup umožní Spoločenstvu dosahovať ambicióznejšie ciele pri spolupráci v oblasti civilnej ochrany, a to pragmatickým a nákladovo efektívnym spôsobom. Spoločenstvo sa môže v oblasti civilnej ochrany naďalej spoliehať na zdroje členských štátov, ktoré predstavujú najdôležitejší nástroj na realizáciu pomocných zásahov civilnej ochrany, a zároveň ich môže dopĺňať o ďalšie zdroje. Návrh sa vyhýba finančným nákladom spojeným s druhou uvedenou možnosťou a je zárukou primeranej rovnováhy medzi podpornými a doplnkovými akciami, ktoré umožnia Spoločenstvu ako celku prísť na pomoc oblastiam postihnutým mimoriadnymi udalosťami. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Prehľad navrhovaných akcií Týmto návrhom sa v súlade s interinštitucionálnou dohodou o metóde prepracovania právnych aktov rekodifikuje rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom. V rámci jedného textu spája podstatné zmeny rozhodnutia Rady 2001/792/ES, Euratom, ako aj jeho nezmenené ustanovenia. Návrhom sa nahradí a zruší uvedené rozhodnutie. Vďaka tomu budú právne predpisy Spoločenstva prístupnejšie a transparentnejšie. |310 | Právny základ Podľa článku 3 ods. 1 písm. u) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva zahŕňajú činnosti Spoločenstva opatrenia v oblasti civilnej ochrany. Keďže pomocné zásahy civilnej ochrany môžu byť potrebné aj v prípade radiačných havárií, musí tento návrh vychádzať aj zo Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu. V prípade, že neexistuje špecifický právny základ v oblasti civilnej ochrany, vychádza tento návrh z článku 308 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a článku 203 Zmluvy o Euratome. V obidvoch právnych základoch sa uvádza ten istý postup rozhodovania, t. j. Rada prijíma primerané opatrenia jednohlasnou väčšinou na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom. |320 | Princíp subsidiarity Princíp subsidiarity sa uplatňuje, pokiaľ návrh nepatrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. |Ciele návrhu nemôžu byť dostatočne dosiahnuté na úrovni členských štátov z týchto dôvodov. |321 | Mechanizmus sa zaviedol preto, že v prípade katastrof veľkého rozsahu môžu byť potrebné väčšie zásahové kapacity, ako majú k dispozícii jednotlivé členské štáty. V takom prípade je okrem národných zásahových kapacít v oblasti civilnej ochrany potrebná aj vzájomná pomoc v tejto oblasti. |Ciele návrhu sa lepšie dosiahnu pomocou akcie Spoločenstva z týchto dôvodov. |324 | Posilnenie schopnosti Spoločenstva poskytovať účinné pomocné zásahy civilnej ochrany v prípade mimoriadnych udalostí je politickou prioritou a praktickou nutnosťou. Európska rada a Európsky parlament rozpoznali potrebu intenzívnejšej spolupráce v oblasti civilnej ochrany na úrovni EÚ. Návrh umožní členským štátom účinnejšie prispievať k pomocným zásahom civilnej ochrany Spoločenstva a využívať vďaka silnejšiemu právnemu rámcu výhody intenzívnejšej koordinácie a spolupráce. Členské štáty takisto získajú istotu, že im v prípade núdze ostatné členské štáty poskytnú účinné a dobre koordinované pomocné zásahy civilnej ochrany. |325 | Návrhom sa okrem toho členským štátom umožňuje dosiahnuť úsporu v niektorých oblastiach, ku ktorým patria napr. logistika a doprava, a umožňuje lepšie využívanie vzácnych zdrojov. |327 | V návrhu sa teda predpokladá lepšia spolupráca na úrovni Spoločenstva, ktorou sa podporí a doplní úsilie členských štátov pri riešení následkov mimoriadnych udalostí, ktoré nemôžu zvládnuť z vlastných zdrojov. |Návrh je preto v súlade s princípom subsidiarity. |Princíp proporcionality Návrh je v súlade s princípom proporcionality z týchto dôvodov: |331 | Návrh nepresahuje rámec potrebný na dosiahnutie cieľov. Vzťahuje sa na nedostatky, ktoré sa vyskytli pri zásahoch v minulosti a je založený na mandáte udelenom Európskou Radou a Európskym parlamentom. |332 | Administratívne bremeno pre Spoločenstvo a vnútroštátne orgány nie je veľké a nepresahuje rámec, ktorý je potrebný na to, aby Spoločenstvo mohlo zabezpečovať efektívne zásahy civilnej ochrany v prípade žiadosti o pomoc. |Výber nástrojov |341 | Navrhované nástroje: Rozhodnutie Rady. |342 | Iné prostriedky by neboli adekvátne z týchto dôvodov: Rozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom sa môže rekodifikovať len prostredníctvom rozhodnutia Rady. |VPLYV NA ROZPOčET |409 | Návrh nemá žiaden vplyv na rozpočet Spoločenstva. |DOPLňUJÚCE INFORMÁCIE |510 | Zjednodušenie |511 | Prostredníctvom návrhu sa dosiahne zjednodušenie právnych predpisov. |512 | Metóda rekodifikácie umožňuje Spoločenstvu zlúčiť v rámci jedného textu podstatné navrhované zmeny a doplnenia rozhodnutia Rady a jeho nezmenené ustanovenia. Okrem toho došlo v záujme vyššej kvality právnych predpisov k zlepšeniu a spresneniu pôvodného textu. V dôsledku toho došlo k vymazaniu a úpravám ustanovení; tieto zmeny však nemajú žiaden vplyv na podstatu rozhodnutia. |520 | Zrušenie platných právnych predpisov Prijatím návrhu dôjde k zrušeniu platných právnych predpisov. |Ustanovenie o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti |531 | Návrh obsahuje ustanovenie o preskúmaní. |540 | Rekodifikácia Súčasťou návrhu je rekodifikácia. |560 | Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt má význam pre Európsky hospodársky priestor a preto by sa mala jeho účinnosť rozšíriť na EHP. |570 | Podrobné objasnenie návrhu Nasleduje zhrnutie najdôležitejších návrhov. 1. Doprava a) Súčasná situácia V súčasnosti je každý členský štát zodpovedný za organizáciu dopravy v rámci pomoci v oblasti civilnej ochrany. Nedostatok dopravných prostriedkov bol najväčším problémom, ktorý ohrozoval účinnosť európskych pomocných zásahov civilnej ochrany. Pri nedávnych zásahoch hlásili členské štáty, že mohli poskytnúť požadovanú pomoc, ale nebolo v ich možnostiach zorganizovať dopravu. Dôvodov bolo viac a boli rôzne. Nie všetky orgány civilnej ochrany členských štátov vlastnia letecké dopravné prostriedky, na ktoré sa dá neustále spoľahnúť. V niektorých prípadoch neexistujú postupy na využívanie národných vojenských dopravných prostriedkov na účely dopravy v oblasti civilnej ochrany. Zabezpečenie obchodných lietadiel je často komplikované a časovo náročné. O jeden dopravný prostriedok môžu naraz prejaviť záujem členské štáty. Okrem toho sú náklady na dopravu v niektorých prípadoch neproporčné v pomere k finančnej hodnote pomoci. Ako vyplýva z posúdenia následkov, tieto problémy často vedú k tomu, že sa potrebná pomoc pozdrží alebo nie je vôbec poslaná. Aj v prípade, že sa členský štát rozhodne znášať finančné bremeno za dopravu, majú tieto náklady obvykle negatívny vplyv na rozsah a trvanie zásahu, čím sa minimalizuje pozitívny vplyv pomoci Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. b) Návrhy Spoločenstvo by sa malo usilovať o užšiu spoluprácu v tejto oblasti. Vďaka finančnej aj praktickej podpore Spoločenstva pre dopravu pomoci v oblasti civilnej ochrany sa pomoc stane dostupnejšou. Vďaka tomu bude spolupráca intenzívnejšia a umožní sa zviditeľnenie našej kolektívnej solidarity s krajinami, ktoré potrebujú pomoc. Každý členský štát získa istotu, že sa môže spoľahnúť na pomoc v oblasti civilnej ochrany, a to aj v prípade, že sú dopravné prostriedky iných členských štátov vyčerpané, nedostatočné alebo nedostupné. Nanajvýš dôležité je, že Spoločenstvo bude môcť zachrániť viac životov a zabezpečiť cielenú a rýchlu podporu ľudí v núdzi. Rozhodnutie Rady by preto malo obsahovať novú koncepciu dopravy pre pomoc v oblasti civilnej ochrany v rámci mechanizmu. Hlavnými zásadami sú: i) Doprava pomoci v oblasti národnej civilnej ochrany ostáva primárnou zodpovednosťou každej krajiny, ktorá poskytuje pomoc prostredníctvom mechanizmu. V predkladanom návrhu sa táto zodpovednosť spomína, keď sa členské štáty vyzývajú, aby prijali opatrenia na zabezpečenie včasnej dopravy pomoci v oblasti civilnej ochrany. (ii) V prípadoch, keď je to možné, by sa členské štáty mali pokúsiť zdieľať svoje dopravné zdroje v rámci spoločného úsilia o maximalizáciu pomoci a o zabezpečovanie jej rýchlej realizácie. (iii) Financovanie Spoločenstva[7] by sa malo využívať ako záchranná sieť v prípadoch, keď národná doprava nie je dostupná, dostatočná alebo sa nedá účinne poskytnúť. Umožní Komisii zmobilizovať doplnkové dopravné prostriedky, ktoré sú potrebné na zabezpečenie rýchleho zásahu v prípade núdzových situácii veľkého rozsahu a ktoré nie sú inak dostupné. Podrobné pravidlá mobilizácie doplnkových dopravných prostriedkov budú ustanovené v súlade s postupmi uvedenými v článku 13. 2. Práca na európskom nástroji pre rýchle zásahy a) Súčasná situácia Pomocné zásahy Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany sa realizujú prostredníctvom tímov, expertov a vybavenia, ktoré dávajú dobrovoľne k dispozícii členské štáty. Na tento účel sa v článku 3 rozhodnutia žiada od členských štátov, aby vopred určili tímy a expertov, ktorí by mohli byť k dispozícii pre zásahy v rámci mechanizmu Spoločenstva. V článku 4 ods. d) sa Spoločenstvu kladie za úlohu zaviesť program ďalšieho vzdelávania, ktorého súčasťou sú kurzy, cvičenia a výmenný systém pre expertov a ktorého cieľom je zlepšiť pripravenosť zásahového personálu. Tieto prvky sú dôležité, no nepostačujú na rozvoj schopnosti rýchlej reakcie v zmysle požiadaviek Európskej rady. Túto skutočnosť potvrdzuje aj posúdenie schopnosti reakcie, ktoré sa sústredilo na pomoc v oblasti civilnej ochrany dostupnú v prípade rozsiahlych teroristických útokov v únii. Z posúdenia vyplýva nedostatočná schopnosť reakcie v niekoľkých oblastiach, v ktorých sa dá očakávať nutnosť vzájomnej pomoci[8]. Týmito oblasťami je nutné sa zaoberať, aby sa zabezpečilo, že Spoločenstvo môže v prípade potreby poskytovať kolektívnu pomoc. Okrem toho skúsenosti z minulosti ukázali, že akýkoľvek systém dobrovoľnej vzájomnej pomoci má svoje hranice, najmä keď podobné nebezpečenstvo hrozí viacerým krajinám naraz (napr. simultánne teroristické útoky v celej únii, lesné požiare, povodne). Pomoc členských štátov teda nemusí byť dostatočnou zárukou zabezpečenia rýchlych zásahov v oblasti civilnej pomoci vo všetkých prípadoch. b) Návrhy V predkladanom návrhu sa zavádzajú štyri inovácie, ktoré vyjadrujú ambíciu únie rozvíjať kapacitu rýchlych zásahov EÚ založenú na moduloch civilnej ochrany členských štátov. Po prvé sa potvrdzujú opatrenia, ktoré už odsúhlasila Rada 18. mája 2004 pri prijímaní spôsobov sprístupňovania obsahu vojenských databáz pre mechanizmus. V súlade s týmito spôsobmi sa v návrhu vyzývajú členské štáty, aby informácie o dostupnosti vojenských zdrojov boli súčasťou ich reakcie na žiadosť o pomoc. Po druhé, v zmysle požiadaviek Európskej rady sa členské štáty vyzývajú, aby pracovali na rozvoji modulov civilnej ochrany. Tieto moduly sú špecifické, preddefinované opatrenia na organizáciu zdrojov členských štátov v oblasti civilnej ochrany, ktoré sú schopné účinne reagovať na žiadosti o pomoc podané prostredníctvom mechanizmu. Ich súčasťou môže byť vybavenie, personál, alebo oboje. Je potrebné, aby boli úplne interoperabilné, dali sa rýchlo vyslať a aby boli vybavené buď na plnenie podporných funkcií, alebo prioritných potrieb, ktoré vyplývajú z mimoriadnych udalostí. Pri rozvoji týchto modulov by sa dala preskúmať možná súčinnosť s inými typmi odborných poznatkov, ktoré sú relevantné z hľadiska zásahov v mimoriadnych situáciách. Obzvlášť dôležité je, že na moduloch môže pracovať jeden členský štát alebo viaceré členské štáty spolu. Druhá spomínaná možnosť by vytvorila ďalšie možnosti spolupráce, najmä pre menšie krajiny, a umožnila by všetkým členským štátom jednotlivo alebo kolektívne prispievať k zásahom Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Keď sa moduly stanú dôležitým prvkom databázy dostupnej pomoci, MIC bude môcť pri prijatí žiadosti o pomoc určiť najpotrebnejšie moduly a okamžite zabezpečiť ich mobilizáciu zo strany príslušného členského štátu, resp. príslušných členských štátov. Po tretie, z posúdenia schopnosti vyplynula potreba ďalšej akcie v oblasti logistiky. Spoločenstvo by malo preskúmať možnú úsporu v tejto oblasti a malo by zabezpečiť, aby jednotky v službách všetkých členských štátov mohli plniť centrálne podporné funkcie (komunikácia, osobné vozidlá na mieste, dodávky zásob, workshopy atď.). Vďaka tomu sa zásahové tímy budú môcť sústrediť na svoje základné úlohy a dôjde k zvýšeniu ich účinnosti a maximalizácii úspešnosti európskej pomoci v oblasti civilnej ochrany. Podporné moduly budú pozostávať zo zdrojov členských štátov a po konzultácii s Komisiou ich vyšlú príslušné členské štáty. Po štvrté by síce pomoc Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany mala byť naďalej založená na dobrovoľnej účasti členských štátov, ale v predkladanom návrhu sa ustanovuje aj rámec pre novú politiku, ktorá Spoločenstvu umožní dopĺňať pomoc členských štátov prostredníctvom doplnkovej podpory a doplnkových prostriedkov nákladovo efektívnym spôsobom. Cieľom tejto podpory je poskytovať pomoc, akú nie je možné získať od krajín podieľajúcich sa na mechanizme. Preto by sa v jej rámci malo dočasne prenajímať špecifické vybavenie (lietadlá Medevac, vysokapacitné čerpacie zariadenia pre prípad povodne, lietadlá na likvidáciu požiaru pre prípad lesných požiarov atď.) Uvedený návrh si bude vyžadovať vypracovanie striktných kritérií alebo limitov v súlade s postupom stanoveným v článku 13. Neplánuje sa nahradiť vnútroštátne opatrenia v oblasti pripravenosti, ani ustanoviť financovanie Spoločenstva na získavanie vybavenia na účely civilnej ochrany na úrovni členských štátov. Cieľom je len poskytovať nadstavbovú záchrannú sieť, na ktorú sa dá spoľahnúť za výnimočných okolností, alebo dopĺňať pomoc členských štátov. V prípade, že je pomoc členských štátov nedostatočná, nedostupná alebo neúčinná, predkladaný návrh umožní Spoločenstvu plniť špecifické humanitárne potreby alebo vyhnúť sa nenapraviteľným škodám na životnom prostredí. Tento návrh si kladie za cieľ zvýšiť úroveň kolektívnej bezpečnosti Európskych občanov prostredníctvom nadstavbovej záchrannej siete a spĺňa podmienky potrebnosti a subsidiarity. Je nevyhnutným predpokladom, aby Spoločenstvo mohlo za každých okolností reagovať na žiadosť o pomoc od jedného zo svojich členských štátov, aj v prípade, že požadovaná pomoc nie je k dispozícii v žiadnom inom členskom štáte, alebo v prípade, že národná pomoc od ostatných členských štátov nie je dostatočná alebo dostupná. Predstavuje ďalšiu vrstvu ochrany a bezpečnosti, ktoré sa nedajú zabezpečiť na úrovni jednotlivých členských štátov. 3. Včasné varovanie Schopnosť rýchlej reakcie zo strany Spoločenstva v prípade prírodných katastrof závisí od dostupnosti systémov včasného varovania, ktoré umožňujú členským štátom a monitorovaciemu a informačnému centru prijať potrebné opatrenia v čo najkratšom čase. Tieto systémy by mali brať do úvahy existujúce informačné zdroje, ako napr. Global Disaster Alert and Coordination System (GDACS) a varovný systém UNDAC. Spoločenstvo by malo prostredníctvom svojej účasti na rozvoji týchto systémov pomôcť členským štátom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu pomoci v prípade prírodných katastrof, ako aj zvýšiť schopnosť rýchlej kolektívnej reakcie zo strany EÚ. Rada vyjadrila veľký záujem o ďalšiu činnosť v tejto oblasti. Je potrebné vytvoriť v rozhodnutí Rady primeraný právny základ na vykonávanie tejto činnosti v rámci mechanizmu. Z hľadiska včasného varovania je základným cieľom navrhovanej akcie Spoločenstva lepšia ochrana európskych občanov pred následkami prírodných katastrof veľkého rozsahu. K relevantným akciám v tejto oblasti patria napr.: posúdenie a prípadné vylepšenie existujúcich systémov včasného varovania, lepšie prepojenie detekčných systémov a systémov varovania, určenie súčinnosti medzi rôznymi systémami a ich prepojenie v záujme jednoduchého prístupu rozhodujúcich orgánov. 4. Koordinácia zásahov v tretích krajinách a) Súčasná situácia Pomocné zásahy mimo Spoločenstva možno viesť buď samostatne, alebo v rámci operácie vedenej medzinárodnou organizáciou. Počas niektorých mimoriadnych udalostí zasahuje civilná ochrana v závislosti od humanitárnych potrieb a podieľa sa na širšej humanitárnej pomoci. Pomoc v oblasti civilnej ochrany a humanitárna pomoc riešia bezprostredné potreby vyplývajúce z mimoriadnych udalostí. Kým pomocné zásahy v oblasti civilnej ochrany sú spravidla len krátkodobého charakteru, humanitárne operácie obvykle trvajú dlhšie ako len počas akútnej fázy mimoriadnej udalosti[9]. Komisia prijala opatrenia na zabezpečenie úzkej spolupráce medzi mechanizmom a ECHO, ako aj na umožnenie rozsiahlej reakcie v prípade katastrof. Pracovné postupy Komisie budú naďalej prispievať k posilneniu súčinnosti medzi humanitárnou pomocou EÚ a civilnou ochranou, a to na základe ich špecifických úloh a porovnateľných výhod. Vďaka tomu bude možné podávať presnejšie správy o humanitárnej pomoci Spoločenstva a členských štátov. Bola vyvinutá osobitná snaha o zabezpečenie riadnej koordinácie s Organizáciou spojených národov. Komisia a Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí (OCHA) podpísali v októbri 2004 dohodu s cieľom ustanoviť základné zásady ďalšej spolupráce a koordinácie a vyhnúť sa zbytočnému zdvojeniu úsilia. Komisia bude v záujme čo najúčinnejšieho využívania dostupných zdrojov naďalej spolupracovať s OSN a inými medzinárodnými organizáciami. b) Návrhy Lepšia koordinácia na úrovni Spoločenstva je predpokladom celkovej koordinácie a zabezpečenia rozsiahlej európskej účasti na celosvetovom záchrannom úsilí. Na základe praxe by sa v článku 6 rozhodnutia Rady preto mali špecifikovať úlohy a právomoci členského štátu povereného predsedníctvom Rady Európskej únie, koordinačných tímov civilnej ochrany na mieste, ako aj Komisie. Predsedníctvo koordinuje politickú reakciu v blízkej spolupráci s Komisiou. V neposlednom rade je v záujme včasného vyslania pomoci Spoločenstva v kontakte s postihnutou krajinou, najmä počas prvých fáz mimoriadnej udalosti. Predkladaný návrh umožňuje krajine poverenej predsedníctvom požiadať iný členský štát o prevzatie celkovej alebo čiastočnej zodpovednosti za politickú koordináciu. To môže byť užitočné napr. v prípade, keď sa mimoriadna udalosť vyskytne počas predsedníctva jednej krajiny a pretrváva aj počas predsedníctva ďalšej krajiny, alebo v prípade, keď sa naraz vyskytne viac mimoriadnych udalostí, alebo keď predsedníctvo nemá dvojstranné vzťahy s postihnutou krajinou. Okrem toho by predsedníctvo malo mať za uvedených okolností možnosť požiadať o pomoc Komisiu. Prostredníctvom MIC koordinuje Komisia európske zásahy v oblasti civilnej ochrany na operačnej úrovni, a to v úzkej spolupráci s členskými štátmi, ktoré poskytujú pomoc, ako aj s postihnutou krajinou a v prípade účasti Organizácie spojených národov aj s OSN. Po zaslaní žiadosti prostredníctvom mechanizmu by všetky členské štáty poskytujúce pomoc v oblasti civilnej ochrany mali kontaktovať MIC, aby Komisia mohla zabezpečiť rozsiahlu a koherentnú európsku pomoc v oblasti civilnej ochrany, ktorou prispeje k celosvetovému záchrannému úsiliu. V prípade potreby Komisia po konzultácii s predsedníctvom rozhodne o mobilizácii a vyslaní tímu zodpovedného za hodnotenie a/alebo koordináciu, ktorý pozostáva z expertov členských štátov. Tímom zodpovedným za hodnotenie a/alebo koordináciu by sa mal udeliť jasný mandát a formálna autorita na koordináciu tímov civilnej ochrany operujúcich v rámci mechanizmu Spoločenstva. Tímy by mali dostať základnú logistickú podporu, najmä komunikačné vybavenie, aby mohli účinne koordinovať európsku pomoc v oblasti civilnej ochrany. |1.  2006/0009(CNS)ê 2001/792 (prispôsobené)Ö Návrh ÕROZHODNUTIE RADYz 23. októbra 2001o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch Ö v oblasti Õ civilnej ochrany(2001/792/ES, Euratom)Ö( rekodifikácia)(Text s významom pre EHP) ÕRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 308,s Ö So Õ zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 203,so zreteľom na návrh Komisie[10],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[11],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[12],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[13],keďže:ò nové(1) Rozhodnutie 2001/792/ES, Euratom z 23. októbra 2001 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany sa má podrobiť podstatným zmenám[14]. V záujme jasnosti by sa toto rozhodnutie malo rekodifikovať.(2) V posledných rokoch sa prírodné a človekom zavinené katastrofy vyskytujú čoraz častejšie, a to narastajúcou ničivou silou a intenzitou; ich následkom je strata ľudských životov, zničená hospodárska a sociálna infraštruktúra a škody na životnom prostredí.ê 2001/792 odôvodnenie 1 (prispôsobené)ð nový(3) Keďže aAkcia Spoločenstva s cieľom vykonávania rezolúcie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci Rady, z 8. júla 1991 o zlepšení vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v prípade prírodnej alebo technickej katastrofy[15] pomáha chrániť ľudí, prostredie a majetok., je teraz potrebné zabezpečiť ešte lepšiu ochranu v prípade prírodnej, technologickej, rádiologickej a environmentálnej núdzovej situácie, vrátane havárií znečisťujúcich moria, ktoré vzniknú v Európskej únii a mimo nej, a posilniť ustanovenia rezolúcie. ð Dohovor Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, ktorý Spoločenstvo schválilo rozhodnutím Rady 98/685/ES[16], prispel k ďalšiemu zlepšeniu prevencie a zvládania následkov priemyselných havárií. ïê 2001/792 odôvodnenie 2 (prispôsobené)(2) Dohovor Európskej hospodárskej komisie OSN (UN/ECE) o cezhraničných účinkoch priemyselných havárií, ktorý obsahuje ustanovenia o záležitostiach, ako je prevencia, príprava na pohotovosť, verejné informácie a účasť, systémy na oznamovanie priemyselných havárií, reakcia a vzájomná pomoc, nadobudol účinnosť 19. apríla 2000. Dohovor bol schválený Spoločenstvom rozhodnutím Rady 98/685/ES[17].ò nové(4) Rozhodnutím 2001/792/ES, Euratom sa zaviedol mechanizmus Spoločenstva na uľahčenie intenzívnejšej spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus“), ktorý zohľadňuje aj osobitné potreby izolovaných, vzdialených a iných regiónov Spoločenstva. Za posledné tri roky značne narástol počet krajín, ktoré v rámci mechanizmu žiadali o pomoc v oblasti civilnej ochrany. Mechanizmus by sa mal posilniť s cieľom zabezpečiť zefektívnenie a zviditeľnenie európskej solidarity a umožniť Európe počas mimoriadnej udalosti rýchlo zasiahnuť v zmysle požiadaviek uvedených v záveroch zo zasadania Európskej rady v dňoch 16. a 17. júna 2005 a rezolúcie Európskeho parlamentu z 13. januára 2005 o katastrofe cunami.ê 2001/792 odôvodnenie 3 (prispôsobené)(3) Mechanizmus na podporu posilnenia spolupráce pri pomocných zásahoch civilnej ochrany by mohol dopĺňať súčasný akčný program spoločenstva v oblasti civilnej ochrany[18] sprístupnením podpory v prípadoch stavov veľkej núdze, ktoré môžu vyžadovať naliehavú zodpovedajúcu akciu. Mal by napomôcť mobilizáciu zásahových tímov, expertov a podľa potreby iných zdrojov prostredníctvom posilnenej štruktúry civilnej ochrany spoločenstva pozostávajúcej z monitorovacieho a informačného centra a spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému. Takisto by mohol umožňovať zber overených informácií o prípadoch núdze pre rozširovanie takýchto informácií členským štátom a pre zdieľanie poučení získaných zo zásahov.ê 2001/792 odôvodnenie 4 (prispôsobené)(5) Takýto Mechanizmus by riadne zohľadňoval príslušné právne predpisy Spoločenstva a medzinárodné záväzky. Toto rozhodnutie by preto nemalo ovplyvniť recipročné práva a povinnosti členských štátov vyplývajúce z bilaterálnych alebo multilaterálnych zmlúv, ktoré súvisia s oblasťami, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie.ò nový(6) Mechanizmus by mal uľahčiť zásahy v oblasti civilnej ochrany pri všetkých typoch najdôležitejších mimoriadnych udalostí vrátane prírodných a človekom zavinených katastrof, technických, radiačných a ekologických havárií, teroristických útokov a havarijného znečisťovania morí v zmysle rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 2850/2000/ES z 20. decembra 2000, ktorým sa ustanovuje rámec Spoločenstva pre spoluprácu v oblasti havarijného alebo úmyselného znečisťovania morí[19]. V prípade každej z uvedených mimoriadnych udalostí je možné žiadať o pomoc v oblasti civilnej ochrany, ktorá doplní zásahové kapacity postihnutej krajiny.ê 2001/792 odôvodnenie 5ð nový(7) Prevencia má pri ochrane pred prírodnými, technickými a ekologickými katastrofami veľký význam a bude potrebné uvažovať o ďalších akciách. ð Prostredníctvom pomoci pri ďalšom rozvíjaní systémov včasného varovania by Spoločenstvo pomohlo členským štátom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu pomoci v prípade prírodných katastrof. Tieto systémy by mali brať do úvahy existujúce informačné zdroje.ïê 2001/792 odôvodnenie 7 (prispôsobené)ð nový(8) Na úrovni členských štátov a Spoločenstva je potrebné prijať prípravné opatrenia, pomocou ktorých sa v prípade mimoriadnej udalosti umožní rýchla mobilizácia a náležite flexibilná koordinácia pomocných zásahových tímov a prostredníctvom programu ďalšieho vzdelávania sa zabezpečí schopnosť účinnej reakcie a komplementarity hodnotiacich a/alebo koordinačných tímov, zásahových tímov a prípadných iných zdrojov. Iné prípravné opatrenia by zahŕňali zahŕňajú zhromažďovanie informácií súvisiacich s potrebnou zdravotníckou pomocou a podporu využívania nových technológií. ð v záujme budovania kapacít schopných rýchlych zásahov v oblasti civilnej ochrany by sa malo uvažovať o rozvoji doplnkových modulov pomocných zásahov civilnej ochrany, ktoré pozostávajú zo zdrojov jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov. ïê 2001/792 odôvodnenie 6(9) V prípade, že sa v rámci Spoločenstva vyskytne alebo bezprostredne hrozí mimoriadna udalosť, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky, alebo ktorá môže viesť k žiadosti o pomoc od jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov, je potrebné, aby bola táto skutočnosť primerane oznámená prostredníctvom zavedeného spoľahlivého spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému.ê 2001/792 odôvodnenie 8 (prispôsobené)(8) V súlade s princípom subsidiarity by mechanizmus spoločenstva poskytoval pridanú hodnotu podporovaním a dopĺňaním národných politík v oblasti vzájomnej pomoci v civilnej ochrane. Ak pripravenosť žiadajúceho členského štátu nie je dostatočná na adekvátnu reakciu na vážne prípady núdze pokiaľ ide o dostupné zdroje, taký štát by mal byť schopný doplniť svoju pripravenosť daním požiadavky na takýto mechanizmus spoločenstva.ê 2001/792 odôvodnenie 9ð nový(10) Mechanizmus by mal umožniť mobilizáciu pomocných zásahov a uľahčiť ich koordináciu na zabezpečenie lepšej ochrany, prednostne osôb, ale aj životného prostredia a majetku, vrátane kultúrneho dedičstva, čím by sa znížili straty na ľudských životoch, zranenia, materiálne škody, hospodárske a ekologické škody a dosiahlo by sa priblíženie k splneniu cieľov sociálnej súdržnosti a solidarity. ð Intenzívnejšia spolupráca v oblasti pomocných zásahov civilnej ochrany by mala byť založená na štruktúre civilnej ochrany Spoločenstva, ktorá pozostáva z monitorovacieho a informačného centra a spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému riadeného Komisiou a operačnými kontaktnými bodmi v členských štátoch. Takisto by mala poskytovať rámec na zber overených informácií o mimoriadnych udalostiach, na rozširovanie takýchto informácií členským štátom a na zdieľanie skúseností získaných pri zásahoch. ïò nový(11) Operačné kontaktné body v členských štátoch by mali byť schopné poskytovať informácie o dostupnosti pomoci v oblasti civilnej obchrany, o ktorú žiada postihnutá krajina, vrátane dostupnosti vojenských prostriedkov a kapacít.(12) V záujme podpory rozvoja schopnosti rýchlych zásahov na úrovni Spoločenstva sa musí zlepšiť dostupnosť adekvátnych dopravných prostriedkov. Spoločenstvo by malo podporovať a dopĺňať úsilie členských štátov pri zhromažďovaní dopravných zdrojov členských štátov a v prípade potreby pri mobilizácii ďalších dopravných prostriedkov.(13) Logistické potreby zásahových jednotiek členských štátov činných v mieste mimoriadnej udalosti sa dajú splniť účinnejšie a nákladovo efektívnejšie prostredníctvom mobilizácie podporných modulov na úrovni Spoločenstva. Spoločenstvo by malo zabezpečiť, aby sa takéto moduly dali rýchlo vyslať a aby sa tak zvýšila účinnosť pomocných zásahov civilnej ochrany v rámci mechanizmu.(14) Možnosť zmobilizovať na úrovni Spoločenstva ďalšiu pomoc, ktorá by dopĺňala pomoc v oblasti civilnej ochrany poskytovanú členskými štátmi, je potrebná ako záchranná sieť, najmä v prípade, že v niekoľkých členských štátoch hrozí rovnaká mimoriadna udalosť.ê 2001/792 odôvodnenie 10 (prispôsobené)(10) Izolované a najodľahlejšie regióny a niektoré iné oblasti spoločenstva majú často osobitné charakteristiky a potreby vzhľadom na ich geografické, terénne, sociálne a ekonomické okolnosti. Tieto majú opačný účinok. Zabraňujú rozmiestneniu pomoci a zásahových zdrojov, čo sťažuje poskytovanie pomoci a prostriedkov pomoci, a vyžadujú osobitnú pomoc v prípade vážneho nebezpečenstva závažného stavu núdze. Takýto mechanizmus spoločenstva by mal navyše umožniť lepšie reagovať na takéto situácie a potreby.ê 2001/792 odôvodnenie 11 (prispôsobené)ð nový(15) V súvislosti s pomocným zásahom civilnej ochrany mimo Spoločenstva by Ö mal Õ sa mechanizmus mohol používať ako nástroj na uľahčovanie a podporovanie Ö uľahčovať a podporovať Õ akcií Ö akcie Õ Spoločenstva a členských štátov.v rámci ich príslušných kompetencií. Pomocné zásahy Ö mimo Spoločenstva môžu Õ by mohli sa môžu realizovať samostatne alebo v rámci operácie vedenej medzinárodnou organizáciou; v takom prípade by Spoločenstvo malo rozvíjať svoje vzťahy s príslušnými globálnymi a regionálnymi medzinárodnými organizáciami. ð V prípade účasti Organizácie spojených národov zohráva táto organizácia celkovú koordinačnú úlohu pri záchranných operáciách v tretích krajinách. Pomoc v oblasti civilnej ochrany poskytovaná v rámci tohto mechanizmu by sa mala koordinovať s OSN a inými relevantnými medzinárodnými aktérmi s cieľom maximalizovať využívanie dostupných zdrojov a vyhnúť sa zbytočnému zdvojeniu úsilia. Zlepšená koordinácia pomoci v oblasti civilnej ochrany prostredníctvom mechanizmu je predpokladom podpory celkového koordinačného úsilia a zabezpečenia rozsiahlej účasti Európy na celkovom záchrannom úsilí. V prípade mimoriadnych udalostí, pri ktorých sa pomoc poskytuje nielen v rámci mechanizmu, ale aj podľa nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci[20], by Komisia mala zabezpečiť účinnosť, koherentnosť a komplementaritu celkovej reakcie Spoločenstva. ïê 2001/792 odôvodnenie 12 (prispôsobené)ð nový(16) Such a Ö The Õ Takýto m Mechanizmus Spoločenstva by mohol podľa stanovených podmienok byť aj nástrojom na uľahčenie a podporu krízového manažmentu Ö v súlade so Spoločným vyhlásením Rady a Komisie z 29. septembra 2003 o využívaní nástroja Spoločenstva pre oblasť civilnej ochrany v rámci krízového manažmentu Õ podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii, ð ako aj nástrojom na uľahčenie a podporu konzulárnej spolupráce pre prípad mimoriadnych udalostí v tretích krajinách ï .ê 2001/792 článok 14 (prispôsobené)ð nový(14) Účasť na takom mechanizme by bola otvorená pre kandidátske krajiny. Ö kandidátskych krajín Õ ð a spolupráca s inými tretími krajinami ï Ö by mala byť možná Õ Ö , keďže by sa tým zvýšila účinnosť mechanizmu. Õê 2001/792 odôvodnenie 15 (prispôsobené)(15) Je potrebné zlepšovať transparentnosť a konsolidovať a posilňovať rôzne jestvujúce akcie civilnej ochrany v rámci ďalšieho plnenia cieľov zmluvy.ê 2001/792 odôvodnenie 16(17) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[21].ê 2001/792 odôvodnenie 17(17) Využitie toho istého výboru pre súčasný mechanizmus, ako je jestvujúci akčný program spoločenstva v oblasti civilnej ochrany, by malo zabezpečiť konzistentnosť a komplementárnosť pre vykonávanie mechanizmu.ò nový(18) Ciele mechanizmu, vrátane úžitku, ktorý mechanizmus prinesie v súvislosti so znižovaním strát na ľudských životoch a znižovaním škôd, nie je možné dostatočne dosiahnuť na úrovni členských štátov, a preto sa z dôvodu rozsahu alebo následkov navrhovanej akcie dajú lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva. V prípade, že na zvládnutie mimoriadnej udalosti nestačia zásahové kapacity postihnutého členského štátu, mal by mať tento štát možnosť využiť mechanizmus Spoločenstva na doplnenie vlastných zdrojov v oblasti civilnej ochrany. Spoločenstvo môže preto prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity v zmysle článku 5 Zmluvy o ES. V súlade s princípom proporcionality stanovenom v uvedenom článku nepresahuje toto rozhodnutie rámec potrebný na dosiahnutie týchto cieľov.ê 2001/792 odôvodnenie 18(19) V Zmluve o založení Európskeho spoločenstva a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu nie sú ustanovené iné právomoci na prijatie tohto rozhodnutia ako právomoci, ktoré sú uvedené v článkoch 308 a 203.ê 2001/792PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:ê 2001/792 (prispôsobené)ð novýÖ Kapitola IPredmet úpravy a rozsah pôsobnosti ÕČlánok 11. Týmto sa ustanovuje mechanizmus Spoločenstva na uľahčenie intenzívnejšej spolupráce medzi Spoločenstvom a členskými štátmi pri pomocných zásahoch civilnej ochrany pre prípad mimoriadnych udalostí alebo ich bezprostrednej hrozby ktoré si môžu vyžadovať naliehavú reakciu (ďalej len „mechanizmus“).2. Ö Ochrana, ktorú má mechanizmus zabezpečovať Õ, je zameraný na zlepšenie ochrany je Ö sa vzťahuje Õ prednostne Ö na Õ ľudí, ale aj Ö na životné prostredie a majetok Õ životného prostredia a majetku, vrátane kultúrneho dedičstva, Ö a to Õ v prípade závažných stavov núdze, Ö prírodných Õ ð a ľuďmi zavinených katastrof, teroristických útokov ï, Ö technických, radiačných alebo ekologických havárií vrátane havarijného znečisťovania morí (ďalej len „mimoriadne udalosti“) Õ ako sú prírodné, technologické, rádiologické alebo environmentálne havárie v rámci Spoločenstva alebo mimo neho, Ö s prihliadnutím na izolované, vzdialené a ostatné regióny alebo ostrovy v Spoločenstve. Õ vrátane znečistenia mora spôsobeného haváriou, ako uvádza rozhodnutie č. 2850/2000/ES Európskeho parlamentu a Rady z 20. decembra 2000 stanovujúce rámec spoločenstva pre spoluprácu v oblasti znečistenia mora haváriou alebo zámerne[22]Mechanizmus nemá Ö nesmie mať Õ vplyv na povinnosti vyplývajúce z platných relevantných právnych predpisov Európskeho spoločenstva alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, alebo z platných medzinárodných dohôd.Celkovým cieľom mechanizmu je poskytovať na požiadanie podporu v prípade takýchto stavov núdze a napomôcť zlepšeniu koordinácie pomocných zásahov poskytovaných členskými štátmi a spoločenstvom, berúc do úvahy osobitné potreby izolovaných, najodľahlejších a iných regiónov alebo ostrovov v spoločenstve.Ö Článok 2 Õ3. Mechanizmus pozostáva zo série Ö aspoň z týchto Õ prvkov a akcií:ê 2001/792ð nový(1) určenie zásahových tímov a iného podporného zásahového personálu, ktoré sú v členských štátoch dostupné na účely pomocného zásahu v prípade mimoriadnej udalosti, ð vrátane vojenských prostriedkov a kapacít, ktoré sú k dispozícii na podporu civilnej ochrany; ïê 2001/792 (prispôsobené)(2) zavedenie a realizácia programu ďalšieho vzdelávania pre zásahové tímy a iný podporný zásahový personál, ako aj pre expertov Ö tímov zodpovedných za hodnotenie a koordináciu Õ;pre hodnotiace, respektíve koordinačné tímy,ê 2001/792(3) workshopy, semináre a pilotné projekty o hlavných aspektoch zásahov;ê 2001/792 (prispôsobené)(4) vytvorenie a v prípade potreby vyslanie Ö tímov zodpovedných za hodnotenie a koordináciu Õ;hodnotiacich, respektíve koordinačných tímov,(5) zriadenie a riadenie monitorovacieho a informačného centra Ö (MIC) Õ , Ö ktoré je 24 hodín denne dostupné a schopné okamžitej reakcie a ktoré bude slúžiť členským štátom a Komisii na účely tohto mechanizmu; Õ(6) zriadenie a riadenie spoločného pohotovostného komunikačného a informačného systému Ö (CECIS) na umožnenie komunikácie a zdieľania informácií medzi MIC a operačnými kontaktnými bodmi členských štátov; Õò nové(7) rozvoj systémov včasného varovania s prihliadnutím na existujúce informačné zdroje s cieľom umožniť schopnosť rýchleho zásahu zo strany členských štátov a MIC;(8) zabezpečenie organizácie dopravy, logistiky a inej podpory na úrovni Spoločenstva;ê 2001/792 (prispôsobené)(9) iné podporné Ö a doplnkové Õ akcie potrebné v rámci mechanizmu; ako sú opatrenia na uľahčenie dopravy zdrojov pre pomocný zásahČlánok 21. 1. V prípade závažného stavu núdze v rámci spoločenstva alebo bezprostrednej hrozby stavu takejto núdze, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky, alebo ktorá môže mať za následok žiadosť o pomoc od jedného alebo viacerých členských štátov, členský štát, v ktorom stav núdze nastal, bezodkladne oznámi:a) tým členským štátom, ktoré môžu byť ovplyvnené stavom núdze, ak táto povinnosť oznámenia už nebola splnená podľa relevantných právnych predpisov Európskeho spoločenstva alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu alebo jestvujúcich medzinárodných dohôd ab) Komisii, ak sa dá predpokladať možná požiadavka na pomoc prostredníctvom monitorovacieho a informačného centra, aby Komisia mohla, ak je to vhodné, informovať iné členské štáty a aktivovať svoje kompetentné služby.2. 2. Takéto oznámenie sa uskutoční, ak je to vhodné, prostredníctvom komunikačného a informačného systému.Ö Kapitola II Pripravenosť ÕČlánok 3Na zabezpečenie schopnosti účinne zasiahnuť v prípade závažného stavu núdze členské štáty:1.; v rámci svojich kompetentných služieb a najmä svojich služieb pre civilnú ochranu alebo iných pohotovostných služieb Ö Členské štáty Õ vopred určia zásahové tímy Ö v rámci ich príslušných služieb a najmä ich služieb civilnej ochrany alebo iných pohotovostných služieb Õ , ktoré by mohli byť k dispozícii pre takýto zásah, alebo by sa mohli urýchlene zostaviť s cieľom zásahu alebo vyslať, a to spravidla do 12 hodín od žiadosti o pomoc. s tým, že zostava Ö Zloženie Õ tímu by malo závisieť od druhu mimoriadnej udalosti a od osobitných potrieb v prípade takejto udalosti;.(b) 2. ÖČlenské štáty Õ vyberajú expertov, ktorí môžu byť povolaní pôsobiť Ö v tíme zodpovednom za hodnotenie alebo koordináciu Õ v mieste mimoriadnej udalosti. v rámci hodnotiaceho, respektíve koordinačného tímu;ò nové3. Členské štáty pracujú na rozvoji modulov zásahov civilnej ochrany, ktoré pozostávajú zo zdrojov jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov a môžu byť urýchlene vyslané vykonávať podporné funkcie alebo plniť prioritné potreby.ê 2001/792 (prispôsobené)ð novýÖ 4. Členské štáty zvážia aj možnosť poskytovať v prípade potreby iné druhy zásahovej podpory, ktoré môžu dať k dispozícií príslušné služby, napr. špecializovaný personál a vybavenie na riešenie konkrétnej mimoriadnej udalosti, ako aj možnosť povolania zdrojov, ktoré môžu poskytnúť mimovládne organizácie a iné relevantné subjekty. Õ(c)5. ÖČlenské štáty Õ poskytnú príslušné všeobecné informácie o týchto tímoch, a expertoch, ð zásahových moduloch a inom zásahovom personáli uvedenom v odsekoch 1 až 4, ï ako aj o zdravotníckej pomoci , ako je stanovené Ö podľa Õ článku 4 písm. e), a to do šiestich mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia, a v prípade potreby budú tieto informácie pohotovo aktualizovať;. .d) zvážia aj možnosť poskytovania, ak to bude potrebné, inej intervenčnej podpory, ktorú môžu poskytovať kompetentné služby, napríklad špecializovaných pracovníkov a zariadenia na riešenie konkrétneho stavu núdze, ako aj možnosť požiadania o poskytnutie zdrojov, ktoré môžu zabezpečiť mimovládne organizácie a iné relevantné subjekty;ò nový6. Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie včasnej dopravy pomoci v oblasti civilnej ochrany.ê 2001/792 (prispôsobené)(e) 7. ÖČlenské štáty Õ s cieľom uplatniť toho rozhodnutie vymenujú príslušné orgány, určia Ö operačné Õ kontaktné body a príslušne o tom informujú Komisiu.Článok 41. S cieľom dosiahnuť ciele a vykonávať akcie definované v článku 1 Komisia Ö vykonáva tieto úlohy Õ :a) vytvorí a bude riadiť monitorovacie a informačné centrum, ktoré bude dostupné a schopné reagovať okamžite 24 hodín denne a bude slúžiť členským štátom a Komisii pre účely tohto mechanizmu; Ö zriadi a riadi MIC Õ;b) vytvorí a bude riadiť spoľahlivý spoločný pohotovostný komunikačný a informačný systém umožňujúci komunikáciu a výmenu informácií medzi monitorovacím a informačným centrom a kontaktnými bodmi, ktoré na tento účel určia členské štáty; Ö zriadi a riadi CECIS Õ;ò novéc) prispieva k rozvoju systémov včasného varovania na úžitok členským štátom a MIC;ê 2001/792 (prispôsobené)ð nový(c) d) vytvorí možnosti na čo najrýchlejšiu mobilizáciu a vysielanie malých tímov expertov zodpovedných za:(i) posúdenie situácie na prospech členských štátov, monitorovacieho a informačného centra a štátu, ktorý žiada o pomoc Ö potrieb v oblasti civilnej ochrany štátu, ktorý žiada o pomoc s prihliadnutím na pomoc, ktorá môže byť poskytnutá od členských štátov a v rámci mechanizmu; Õ(ii) prípadné zabezpečenie koordinácie pomocných operácií Ö v oblasti civilnej ochrany Õ na mieste a v prípade, že je to potrebné a vhodné, aj kontakt s príslušnými orgánmi štátu, ktorý žiada o pomoc;d) vytvorí školiaci program zameraný na zlepšenie koordinácie pomocných zásahov civilnej ochrany zabezpečením kompatibility a komplementarity medzi zásahovými tímami, ako je to stanovené v článku 3 písm. a), alebo inej vhodnej pomoci pri zásahu, ako je uvedené v článku 3 písm. b), a na zlepšenie hodnotiacich schopností expertov. Program by mal zahŕňať spoločné kurzy a cvičenia a výmenný systém, aby jednotlivci mohli byť vyslaní do tímov v iných členských štátoch;e) bude zhromažďovať Ö zhromaždí Õ informácie o možnostiach členských štátov zabezpečovať výrobu sér a vakcín alebo inej potrebnej zdravotníckej pomoci, ako aj o Ö ich Õ zásobách, ktoré by mohli byť k dispozícii pre zásah v prípade závažného stavu núdze, a bude kompilovať tieto informácie do informačného systému;f) bude vytvárať Ö vytvorí Õ program na vyhodnotenie skúseností získaných pri zásahoch realizovaných v rámci mechanizmu a bude tieto skúsenosti šíriť ďalej prostredníctvom informačného systému;g) bude stimulovať a podporovať zavádzanie a využívanie nových technológií na účely mechanizmu, vrátane oznamovacích a výstražných systémov, výmenu informácií, využívanie satelitnej technológie a pomoc pri rozhodovaní v zvládaní stavov pohotovosti;h) bude prijímať opatrenia na uľahčenie dopravy zdrojov pre pomocný zásah a iné podporné akcie ð vytvorí kapacitu na mobilizáciu doplnkových dopravných prostriedkov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie v prípade mimoriadnych udalostí; ïò nové(i) vytvorí kapacitu na poskytovanie základnej logistickej podpory pre expertov a uľahčí mobilizáciu logistických a iných modulov na podporu tímov členských štátov, ktoré sa podieľajú na pomocných zásahoch civilnej ochrany Spoločenstva;(j) prijme akékoľvek iné podporné a doplnkové akcie, ktoré sú potrebné v rámci mechanizmu.ê 2001/792 (prispôsobené)Ö 2. Komisia zavedie program ďalšieho vzdelávania zameraný na zlepšenie koordinácie pomocných zásahov civilnej ochrany prostredníctvom zabezpečenia kompatibility a komplementarity medzi zásahovými tímami podľa článku 3 ods. 1, zásahovými modulmi podľa článku 3 ods. 3 alebo prípadne inej zásahovej podpory podľa článku 3 ods. 4, ako aj prostredníctvom prehĺbenia vedomostí expertov podľa článku 3 ods. 2. Súčasťou programu by mali byť spoločné kurzy a cvičenia, ako aj výmenný systém, ktorý slúži na vyslanie jednotlivcov do tímov v iných členských štátoch. ÕÖ Kapitola III ReakciaÕÖ Článok 5 ÕÖ 1. V prípade, že sa v rámci Spoločenstva vyskytne alebo bezprostredne hrozí mimoriadna udalosť, ktorá má alebo môže mať cezhraničné účinky, členský štát, v ktorom sa táto situácia vyskytla, to musí bezodkladne oznámiť Komisii a členským štátom, ktoré sú touto udalosťou potenciálne ohrozené. ÕÖ Prvý pododsek sa neuplatňuje v prípade, že povinnosť oznámenia už bola splnená podľa príslušných právnych predpisov Európskeho spoločenstva alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu alebo platných medzinárodných dohôd. ÕÖ 2. V prípade, že sa v rámci Spoločenstva vyskytne alebo bezprostredne hrozí mimoriadna udalosť, ktorá môže viesť k žiadosti o pomoc od jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov, v ktorých sa táto udalosť vyskytla, to musí bezodkladne oznámiť Komisii, pokiaľ sa dá očakávať žiadosť o pomoc zaslaná prostredníctvom MIC, aby Komisia mohla príslušne informovať ostatné členské štáty a zmobilizovať príslušné útvary. ÕÖ 3. Oznámenie sa vykoná prostredníctvom CECIS. ÕČlánok 5 61. V prípade, že sa v rámci Spoločenstva vyskytne Ö mimoriadna Õ, udalosť členský štát môže požiadať o pomoc Ö buď tak, že využije MIC, alebo tak, že sa obráti priamo na iné členské štáty. Õ , s tým, že takáto ž Žiadosť by mala byť čo najšpecifickejšia. .Ö Článok 7 Õa) prostredníctvom monitorovacieho a informačného centra; v takomto prípade, po obdržaní takejto žiadosti Komisia v prípade potreby bezodkladne: Ö V prípade žiadosti o pomoc zaslanej prostredníctvom MIC Komisia po prijatí takejto žiadosti Õ v prípade potreby bezodkladne:(1) odošle žiadosť Ö operačným Õ kontaktným miestam v ostatných členských štátoch, bodom Ö v ostatných členských štátoch Õ ,(2) uľahčí mobilizáciu tímov, expertov, Ö modulov Õ a inej zásahovej podpory,ê 2001/792(3) zozbiera overené informácie o mimoriadnej udalosti a rozšíri ich členským štátom. aleboê 2001/792 (prispôsobené)ð novýb) adresovaná priamo ostatným členským štátom.Ö Článok 8 Õ21. Členský štát, ktorému je žiadosť o pomoc adresovaná, pohotovo určí, či je schopný poskytnúť požadovanú pomoc a informuje o tom žiadajúci členský štát, a to buď prostredníctvom monitorovacieho a informačného centra Ö MIC Õ, alebo priamo, v takom prípade podľa okolností následne informuje aj centrum, pričom uvedie rozsah a podmienky pomoci, ktorú by mohol poskytnúť. ð Ak členský štát informuje žiadajúci členský štát priamo, zároveň príslušne informuje aj MIC. ï32. Žiadajúci členský štát je zodpovedný za riadenie pomocných zásahov. Orgány žiadajúceho členského štátu ustanovia usmernenia a v prípade potreby definujú úlohy zverené zásahovým tímom. bez uvedenia podrobností o spôsobe ich realizácie, lebo tie budú v kompetencii Ö Podrobnosti o realizácii týchto úloh sú v právomoci Õ poverenej osoby, ktorú vymenuje členský štát poskytujúci pomoc.43. ÖV prípade, že Õ žiadajúci členský štát môže požiadať Ö požiada zásahové Õ tímy, aby viedli zásahy v jeho mene, a v takom prípade Ö tímy vyslané Õ členskými štátmi a Spoločenstvom sa snažia o koordináciu svojich zásahov.54. Ö V prípade vyslania tímov zodpovedných za hodnotenie alebo koordináciu Õ Hodnotiaci, respektíve koordinačný tím by mal by tieto tímy mali uľahčovať koordináciu medzi zásahovými tímami a ak to bude potrebné a vhodné, a zabezpečovať kontakt s príslušnými orgánmi žiadajúceho členského štátu.Článok 961. Ustanovenia článku V prípade, že sa mimo Spoločenstva vyskytne mimoriadna udalosť, Ö môžu sa v súvislosti s pomocou v oblasti civilnej ochrany mimo Spoločenstva na požiadanie uplatňovať články Õ 5 6, 7 a 8.vykonávané aj keď ide o zásahy mimo spoločenstva.ê 2001/792Takéto zásahy sa môžu viesť buď ako samostatný zásah, alebo v rámci zásahu vedeného medzinárodnou organizáciou.Koordinácia pomocných zásahov civilnej ochrany vedených v rámci tohto mechanizmu mimo spoločenstva je zabezpečovaná členským štátom povereným predsedníctvom Rady Európskej únie.ò novýPočas mimoriadnych udalostí, v prípade ktorých sa pomoc poskytuje nielen v rámci mechanizmu, ale aj podľa nariadenia (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci, Komisia zabezpečí účinnosť, koherentnosť a komplementaritu celkového zásahu/celkovej reakcie Spoločenstva.2. Členský štát poverený predsedníctvom Rady Európskej únie (ďalej len „predsedníctvo“) najmä počas prvotnej fázy mimoriadnej udalosti udržiava kontakt s postihnutou treťou krajinou v záujme zabezpečenia primeranej politickej koordinácie pomocných zásahov v oblasti civilnej ochrany.V prípade potreby môže predsedníctvo požiadať iný členský štát, aby úplne alebo čiastočne prevzal zodpovednosť za takúto politickú koordináciu, alebo môže požiadať o pomoc Komisiu.3. V prípade, že sa v dôsledku žiadosti prostredníctvom MIC poskytuje pomoc v oblasti civilnej ochrany podľa odseku 1, Komisia po konzultácii s predsedníctvom zabezpečí operačnú koordináciu zásahov na úrovni ústredia. Na účely zabezpečenia operačnej koordinácie pomoci v oblasti civilnej ochrany na mieste môže Komisia po konzultácii s predsedníctvom vymenovať koordinačný tím.Operačná koordinácia zahŕňa koordináciu s postihnutou krajinou a v prípade účasti Organizácie Spojených národov aj koordináciu s OSN.4. Všetky členské štáty, ktoré v dôsledku žiadosti zaslanej prostredníctvom MIC poskytujú pomoc v oblasti civilnej ochrany podľa odseku 1, kontaktujú MIC v záujme koordinácie uvedenej v odseku 3, ako aj v záujme rozsiahlej účasti Spoločenstva na celkovom záchrannom úsilí.Článok 10Komisia môže podporovať a dopĺňať pomoc v oblasti civilnej ochrany poskytovanú členskými štátmi týmito spôsobmi:(1) uľahčením spoločného využívania dopravných zdrojov členských štátov;(2) mobilizáciou doplnkových dopravných prostriedkov, ktoré sú potrebné na zabezpečenie rýchleho zásahu a ktoré inak nie sú v rámci mechanizmu k dispozícii;(3) mobilizáciou doplnkovej pomoci, ktorá inak nie je v rámci mechanizmu k dispozícii a ktorá je potrebná na zabezpečenie účinnosti zásahu v oblasti civilnej pomoci v rámci tohto mechanizmu.(4) uľahčením mobilizácie logistických a iných modulov na podporu zásahových tímov členských štátov na mieste.ê 2001/792 (prispôsobené)ÖKapitola IV Záverečné ustanovenia ÕČlánok 11 7Účasť na mechanizme je otvorená pre: Ö všetkým kandidátskym krajinám: Õkandidátske krajiny strednej a východnej Európy v súlade s podmienkami uvedenými v európskych dohodách a ich dodatočných protokoloch a v rozhodnutiach príslušných asociačných rád,Cyprus, Maltu a Turecko na základe bilaterálnych dohôd, ktoré budú uzavreté s týmito krajinami.ò novéNa činnostiach v rámci mechanizmu môžu spolupracovať aj tretie krajiny, ak to vyplýva z dohôd.ê 2001/792 článok 3 (prispôsobené)Ö Článok 12 ÕÖNa účely uplatňovania tohto rozhodnutia členské štáty vymenujú príslušné orgány a príslušne o tom informujú Komisiu. Õê 2001/792 (prispôsobené)Článok 1381. 1. Komisia bude realizovať akcie súvisiace s mechanizmom podľa postupov stanovených v článku 9 ods. 22. Komisia takisto v súlade s postupmi ustanovenými v článku 9 ods. 3 14 ods. 2 vytvorí spoločné vykonávacie pravidlá, a to najmä v týchto oblastiach:a) (1) zdroje, ktoré sú k dispozícii pre pomocný zásah podľa článku 3;b)(2) monitorovacie a informačné centrum, ako je stanovené v článku 4 písm. a); Ö MIC Õ podľa článku 2 ods. 5;c)(3) monitorovacie a informačné centrum, ako je stanovené v článku 4 písm. a); Ö CECIS Õ podľa článku 2 ods. 6; článku 2 ods. 6;d)(4) tímy zodpovedné za hodnotenie alebo koordináciu hodnotiace, respektíve koordinačné tímy, ako je stanovené v podľa článku 2 ods. 2 článku 4 písm. c), vrátane kritérií výberu expertov;e)(5) program ďalšieho vzdelávania podľa ako je stanovené v článku 2 ods. 2 4 písm. d);f)(6) informácie o zdravotníckej pomoci podľa písm. e) článku 4 ods. 1 písm. c);g)(7) zásahy v rámci Spoločenstva na základe rezolúcie z 8. júla 1991, Ö podľa článkov 6, 7 a 8 Õ , ako aj zásahy mimo Spoločenstva podľa článku 9. ako je stanovené v článku 6.ò nové(8) doplnková podpora na úrovni Spoločenstva podľa článku 10.ê 2001/792 (prispôsobené)Článok 1491. Komisii bude pomáhať Ö pomáha Õ výbor zriadený článkom 4 písm. 1 rozhodnutia 1999/847/ES Ö článkom 13 návrhu nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlych zásahov a pripravenosti pre prípad mimoriadnych udalostí Õ .ê 2001/7922. 2. Pri odkaze na tento odsek sa použijú články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.Obdobie stanovené v článku 4 písm. 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanovuje na 3 mesiace.32. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.Lehota ustanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je tri mesiace.43. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.ê 2001/792 (prispôsobené)ð novýČlánok 1510Komisia vyhodnotí implementáciu Ö uplatňovanie Õ tohto rozhodnutia každý tretí rok od ð jeho oznámenia ï dátumu nadobudnutia jeho účinnosti a odošle závery tohto vyhodnotenia spolu s prípadnými návrhmi na zmeny a doplnenia tohto rozhodnutia Európskemu parlamentu a Rade.Ö K záverom sú prípadne priložené návrhy na zmeny a doplnenia tohto rozhodnutia. ÕČlánok 11Toto rozhodnutie nadobudne účinnosť 1. januára 2002.êČlánok 16Rozhodnutie 2001/792/ES, Euratom sa zrušuje.Odkazy na zrušené rozhodnutie sa považujú za odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe.ê 2001/792 (prispôsobené)Článok 1712Toto rozhodnutie je určené členským štátom.VZa Radupredseda predsedapredsedañPRÍLOHATabuľka zhodyRozhodnutie Rady 2001/792/ES, Euratom | Toto rozhodnutie |Článok 1 ods. 1 | Článok 1, prvý odsek |Článok 1 ods. 2, prvá veta | Článok 1, druhý odsek |Článok 1 ods. 2, druhá veta | Článok 1, tretí odsek |Článok 1 ods. 2, tretia veta | - |Článok 1 ods. 3, prvá zarážka | Článok 2 ods. 1 |Článok 1 ods. 3, druhá zarážka | Článok 2 ods. 2 |Článok 1 ods. 3, tretia zarážka | Článok 2 ods. 3 |Článok 1 ods. 3, štvrtá zarážka | Článok 2 ods. 4 |Článok 1 ods. 3, piata zarážka | Článok 2 ods. 5 |Článok 1 ods. 3, šiesta zarážka | Článok 2 ods. 6 |- | Článok 2 ods. 7 |- | Článok 2 ods. 8 |Článok 1 ods. 3, siedma zarážka | Článok 2 ods. 9 |Článok 2 | Článok 5 |Článok 3 písm. a) | Článok 3 ods. |Článok 3 písm. b) | Článok 3 ods. 2 |- | Článok 3 ods. 3 |Článok 3 písm. c) | Článok 3 ods. 5 |Článok 3 písm. d) | Článok 3 ods. 4 |- | Článok 3 ods. 6 |Článok 3 písm. e) | Článok 3 ods. 7 a článok 12 |Článok 4 písm. a) | Článok 4 ods. 1 písm. a) |Článok 4 písm. b) | Článok 4 ods. 1 písm. b) |- | Článok 4 ods. 1 písm. c) |Článok 4 písm. c) | Článok 4 ods. 1 písm. d) |Článok 4 písm. d) | Článok 4 ods. 2 |Článok 4 písm. e) | Článok 4 ods. 1 písm. e) |Článok 4 písm. f) | Článok 4 ods. 1 písm. f) |Článok 4 písm. g) | Článok 4 ods. 1 písm. g) |Článok 4 písm. h) | Článok 4 ods. 1 písm. h) |- | Článok 4 ods. 1 písm. i) |- | Článok 4 ods. 1 písm. j) |Článok 5 ods. 1, úvodné slová | Článok 6 |Článok 5 ods. 1 písm. a) | Článok 7 |Článok 5 ods. 1 písm. b) | Článok 6 |Článok 5 ods. 2 | Článok 8 ods. 1 |Článok 5 ods. 3 | Článok 8 ods. 2 |Článok 5 ods. 4 | Článok 8 ods. 3 |Článok 5 ods. 5 | Článok 8 ods. 4 |Článok 6, prvý odsek | Článok 9 ods. 1 |Článok 6, druhý odsek | Článok 9 ods. 2, ods. 3 a ods. 4 |- | Článok 10 |Článok 7 | Článok 11, prvý odsek |- | Článok 11, druhý odsek |Článok 8 ods. 1 | - |Článok 8 ods. 2 písm. a) | Článok 13 ods. 1 |Článok 8 ods. 2 písm. b) | Článok 13 ods. 2 |Článok 8 ods. 2 písm. c) | Článok 13 ods. 3 |Článok 8 ods. 2 písm. d) | Článok 13 ods. 4 |Článok 8 ods. 2 písm. e) | Článok 13 ods. 5 |Článok 8 ods. 2 písm. f) | Článok 13 ods. 6 |Článok 8 ods. 2 písm. g) | Článok 13 ods. 7 |- | Článok 13 ods. 8 |Článok 9 ods. 1 | Článok 14 ods. 1 |Článok 9 ods. 2 | - |Článok 9 ods. 3 | Článok 14 ods. 2 |Článok 9 ods. 4 | Článok 14 ods. 3 |Článok 10 | Článok 15 |- | Článok 16 |Článok 11 | - |Článok 12 | Článok 17 |[1] KOM(2005) 137 z 20.4.2005.[2] SEK(2005) 1406 z 8.11.2005.[3] V dôsledku toho prijala Komisia 20. apríla 2005 oznámenie „Posilnenie reakcie EÚ na katastrofy a krízy v tretích krajinách“, KOM(2005) 153, ako aj oznámenie „Zlepšenie mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany“, KOM(2005) 137.[4] Ú. v. ES L 327, 21.12.1999, s. 53.[5] Ú. v. ES L 297, 15.11.2001, s. 7.[6] Sú to: Bulharsko, Rumunsko, Island, Lichtenštajnsko a Nórsko.[7] Pozri tiež KOM(2005) 113 zo 6.4.2005, KOM(2005) 137 z 20.4.2005 a KOM(2005) 153 z 20.4.2005.[8] SEK(2005) 1406 z 8.11.2005, bod 5.[9] K rozdielom medzi pomocou Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou ES pozri oznámenie Komisie KOM(2005) 137 z 20.4.2005, bod 1.4.[10] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[11] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[12] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[13] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[14] Ú. v. ES L 297, 15.11.2001, s. 7.[15] Ú. v. ES C 198, 27.7.1991, s. 1.[16] Ú. v. ES L 326, 3.12.1998, s. 1.[17] Ú. v. ES L 326, 03.12.1998, s. 1.[18] Rozhodnutie Rady 1999/847/ES z 9. decembra 1999, ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. ES L 327, 21.12.1999, s. 53).[19] Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 1.[20] Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).[21] Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23.[22] Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0869

Návrh rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov  /* KOM/2008/0869 v konečnom znení - CNS 2008/0252 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 28.1.2009KOM(2008) 869 v konečnom znení2008/0252 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYo usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAObnovená Lisabonská stratégia, ktorá sa začala v roku 2005, je založená na trojročnom cykle riadenia so súborom integrovaných usmernení, ktoré majú hospodársky, sociálny a environmentálny rozmer.Na základe integrovaných usmernení, ktoré boli prijaté ako súčasť druhého trojročného cyklu obnovenej Lisabonskej stratégie v roku 2008[1] a ktoré zostávajú v platnosti do roku 2010, vypracúvajú členské štáty svoje národné reformné programy (NRP), ktorými stanovujú svoje stratégie v záujme dosahovania rastu a zamestnanosti. Komisiou vykonané vyhodnotenie uplatneného prístupu k výzvam v oblasti zamestnanosti v rámci NRP je uvedené v návrhu Spoločnej správy o zamestnanosti a v návrhoch špecifických odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré prijala Komisia v súlade s článkom 128 ods. 1 Zmluvy o ES.Z hodnotenia vyplýva, že v členských štátoch sa uskutočňujú štrukturálne reformy, čo prispelo k poklesu nezamestnanosti a nárastu zamestnanosti v EÚ v roku 2007. V dôsledku finančnej, bankovej a úverovej krízy sa však v druhej polovici roku 2008 dramaticky zmenili ekonomické vyhliadky. Predpovede naznačujú, že v roku 2009 nastane v EÚ nižší, dokonca negatívny rast zamestnanosti a nárast nezamestnanosti.Usmernenia pre zamestnanosť predstavujú rámec, ktorý zabezpečuje politické smerovanie a celkové ciele pre členské štáty a EÚ. Členské štáty sa v rámci týchto usmernení môžu zamerať na svoje špecifické potreby, ktoré sa môžu líšiť od krajiny ku krajine a meniť v závislosti od hospodárskeho cyklu. Strednodobé priority ustanovené v usmerneniach si tak aj naďalej zachovávajú platnosť. Ide o tieto priority:-  získať viac ľudí do zamestnania a udržať ich v ňom, zvyšovať ponuku práce a modernizovať systémy sociálnej ochrany;-  zlepšiť prispôsobivosť pracovníkov a podnikov;-  zvýšiť investície do ľudského kapitálu prostredníctvom lepšieho vzdelávania a zlepšovania zručností.V súlade s Plánom na ozdravenie európskeho hospodárstva[2] si súčasná hospodárska a finančná kríza vyžaduje bezodkladne prijať opatrenia a zároveň pokračovať v programe štrukturálnej reformy a zachovávať strednodobé a dlhodobé ciele. Je potrebné vyzdvihnúť dve politické priority, ktoré si vyžadujú okamžité opatrenia: zlepšenie zamestnateľnosti prostredníctvom flexiistoty, aj v prípade tých najzraniteľnejších skupín, a zvýšenie úrovne zručností a jej zosúladenie s potrebami na trhu práce. Politické odpovede možno nájsť v súčasných usmerneniach pre zamestnanosť.-  Flexiistota predstavuje integrovaný politický prístup, ktorého cieľom je uľahčiť prispôsobivosť pracovníkov a podnikov a umožniť EÚ využívať výhody plynúce z globalizácie. Niektoré aspekty flexiistoty majú z krátkodobého hľadiska dokonca ešte zásadnejší význam: posilnenie aktivačných programov, najmä pre nízkokvalifikovaných pracovníkov, zvýšenie dotácií na pracovné miesta a krátke školenia pre zraniteľné skupiny a skupiny najviac vystavené riziku dlhodobej nezamestnanosti, zabezpečenie (opätovného) zaškolenia a nových zručností v menej zasiahnutých sektoroch, adekvátna sociálna ochrana, ktorá zabezpečuje istotu príjmu, motiváciu pracovať a zachovanie kúpnej sily, harmonizácia pracovných zmlúv, ktorá znižuje segmentáciu a zároveň predchádza pokušeniu uzatvárať „pružné“ zmluvy. Zároveň má za súčasných hospodárskych okolností kľúčový význam aj sociálny dialóg ako nevyhnutná zložka každej úspešnej politiky flexiistoty.-  Na to, aby sme mohli čeliť demografickým a technologickým zmenám, profitovať z prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a zároveň nasmerovať EÚ späť na cestu ozdravenia v čase krízy, bude nevyhnutné rozsiahle úsilie o zvyšovanie zručností na všetkých úrovniach kvalifikácie. V krátkodobom časovom horizonte je takisto dôležité lepšie zosúladiť zručnosti ľudí s dostupnými pracovnými miestami, keďže pracovné vyhliadky sa zhoršujú. Nezamestnaní vrátane zraniteľných skupín musia mať zručnosti, ktoré sú dnes žiadané na trhu práce. Predvídanie budúcich potrieb, pokiaľ ide o zručnosti, je v tomto ohľade nevyhnutnosťou, v neposlednom rade aj ako príprava na hospodársky vzostup. Verejné služby zamestnanosti, sociálni partneri a univerzity zohrávajú dôležitú úlohu jednak pri predvídaní potrieb v oblasti zručností a jednak pri ich lepšom zosúlaďovaní a snahe o zabezpečenie toho, aby jednotlivci ovládali vhodné zručnosti. K tomu prispeje iniciatíva „Nové zručnosti pre nové pracovné miesta“[3].-  V tejto súvislosti je potrebné ešte viac posilniť prepojenie medzi usmerneniami pre zamestnanosť a Európskym sociálnym fondom. ESF môže financovať okamžité opatrenia prijaté členskými štátmi v súvislosti s flexiistotou a zručnosťami vrátane cielenej podpory pre najzraniteľnejšie skupiny v reakcii na hospodársku krízu. Európsky globalizačný fond bude ďalej pomáhať členským štátom pri podpore prepustených pracovníkov a v snahe o udržanie kvalifikovaných pracovníkov, ktorí budú potrební, keď hospodárstvo nastúpi na cestu ozdravenia, v pracovnom procese.Celkové ciele a priority stanovené v súčasných usmerneniach pre zamestnanosť si vzhľadom na súčasnú krízu a význam politík a reformného programu aj naďalej zachovávajú svoj zmysel. Podľa článku 128 ods. 2 sa musí ich platnosť na rok 2009 potvrdiť rozhodnutím Rady po konzultácii s Európskym parlamentom, Hospodárskym a sociálnym výborom, Výborom regiónov a Výborom pre zamestnanosť.2008/0252 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYo usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátovRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 128 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie[4],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[5],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[6],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7],so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,keďže:1.  V obnovenej Lisabonskej stratégii z roku 2005 sa kladie dôraz na rast a zamestnanosť. Usmernenia pre zamestnanosť ako súčasť Európskej stratégie zamestnanosti a všeobecné usmernenia pre hospodárske politiky boli prijaté ako integrovaný súbor, v rámci ktorého má Európska stratégia zamestnanosti vedúcu úlohu pri plnení cieľov Lisabonskej stratégie v oblasti zamestnanosti a trhu práce.2.  Preskúmanie národných reformných programov členských štátov obsiahnuté v návrhu Spoločnej správy o zamestnanosti poukazuje na to, že členské štáty by mali aj naďalej vyvíjať maximálne úsilie na riešenie úloh v týchto prioritných oblastiach: získať viac ľudí do zamestnania a udržať ich v ňom, zvyšovať ponuku práce a modernizovať systémy sociálnej ochrany, zvyšovať ponuku práce a modernizovať systémy sociálnej ochrany, zlepšiť prispôsobivosť pracovníkov a podnikov a zvýšiť investície do ľudského kapitálu prostredníctvom lepšieho vzdelávania a zlepšovania zručností.3.  Vzhľadom na súčasnú hospodársku krízu by usmernenia mali slúžiť aj ako nástroj na riešenie bezprostredných výziev, akými sú narastajúca nezamestnanosť a sociálne vylúčenie. K opatreniam, ktoré sa majú prijať bezprostredne, patria integrované politiky flexiistoty na uľahčenie prechodu do zamestnania, zosúladenia ponuky a dopytu na trhu práce a zvyšovanie zručností.4.  Na základe Komisiou vykonaného preskúmania národných reformných programov by bolo vhodné sa zamerať na účinnú a včasnú implementáciu a osobitná pozornosť by sa mala venovať odsúhlaseným cieľom a hodnotiacim kritériám, ako aj zapojeniu sociálnych partnerov.5.  Usmernenia pre zamestnanosť prijaté v roku 2008 sú platné tri roky a priebehu obdobia zostávajúceho do konca roku 2010 by ich aktualizácia mala zostať prísne obmedzená.6.  Členské štáty by pri implementácií usmernení pre zamestnanosť mali preskúmať používanie prostriedkov z Európskeho sociálneho fondu.7.  Vzhľadom na integrovanú povahu tohto súboru usmernení by členské štáty mali v plnej miere implementovať všeobecné usmernenia pre hospodárske politiky,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov, ktoré sú stanovené v prílohe k rozhodnutiu Rady z 15. júla 2008 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov[8], sú naďalej platné aj v roku 2009 a členské štáty ich zohľadňujú vo svojich politikách zamestnanosti .Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa Radupredseda [pic][pic][pic] [1] Rozhodnutie Rady 2008/618/ES z 15. júla 2008 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 198, 26.7.2008, s. 47 – 54).[2] KOM(2008) 800 v konečnom znení[3] KOM(2008) XXX[4] Ú. v. EÚ C …, …, s.[5] Ú. v. EÚ C …, …, s.[6] Ú. v. EÚ C …, …, s.[7] Ú. v. EÚ C …, …, s.[8] Rozhodnutie Rady 2008/618/ES z 15. júla 2008 o usmerneniach politík zamestnanosti členských štátov (Ú. v. EÚ L 198, 26.7.2008, s. 47 – 54).