				|

		52011PC0752

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia /* KOM/2011/0752 v konečnom znení - 2011/0367 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

Význam politík v oblasti vnútorných vecí
v posledných rokoch stále rastie. Tieto politiky sú jadrom európskeho
projektu, ktorého cieľom je vytvorenie priestoru bez vnútorných hraníc,
kde môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích krajín
vstupovať, pohybovať sa, žiť a pracovať, prinášať
nové myšlienky, kapitál, znalosti a inováciu alebo zapĺňať
medzery na vnútroštátnych trhoch práce s presvedčením, že sa dodržiavajú
ich práva a že je zaistená ich bezpečnosť. Rastúci význam
politík v oblasti vnútorných vecí potvrdil aj Štokholmský program. Takisto
je to jedna z oblastí, ktorá bola podrobená významným zmenám na základe
Lisabonskej zmluvy.
Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh
týkajúci sa budúceho viacročného finančného rámca na obdobie rokov
2014 – 2020[1]: rozpočet na
realizáciu stratégie Európa 2020. V rámci politík v oblasti
vnútorných vecí zaoberajúcich sa bezpečnosťou, migráciou
a riadením vonkajších hraníc Komisia navrhla zjednodušenie štruktúry
výdavkových nástrojov znížením počtu programov na dva fondy: Fond pre azyl
a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
Zjednodušenie bolo vymedzené ako
kľúčový cieľ v oznámení o preskúmaní rozpočtu EÚ[2],
v agende inteligentnej regulácii[3] a spomínanom oznámení
o budúcom viacročnom finančnom rámci. Skúsenosti naznačujú, že
v súčasnom programovom období sa diverzita a fragmentácia
pravidiel riadiacich výdavkové programy často vníma ako zbytočne
komplikovaná a ťažko realizovateľná a kontrolovateľná.
Prináša to veľké administratívne zaťaženie tak príjemcom, ako aj
Komisii a členským štátom, čo môže mať za následok
neúmyselné odrádzanie od účasti, zvýšenie miery chybovosti
a oneskorenie pri vykonávaní. Znamená to, že potenciálny prínos programov
Únie sa nerealizuje v plnej miere.
Toto nariadenie je súčasťou štyroch
nariadení, ktoré spoločne ustanovujú rámec na financovanie vnútorných vecí
Únie na základe dvoch fondov. Toto nariadenie stanovuje pravidlá v oblasti programovania,
riadenia a kontroly, finančného hospodárenia, schvaľovania
účtov, uzatvárania programov, podávania správ a hodnotenia. Takže
stanovuje vykonávacie mechanizmy, zatiaľ čo ciele a rozsah
týchto dvoch fondov, zdroje a spôsoby vykonávania sú vymedzené
v príslušných osobitných nariadeniach. Tento horizontálny nástroj
zabezpečí spoločný prístup v oblasti vykonávania týchto dvoch fondov
a jednotné zaobchádzanie s príjemcami vo vzťahu k všetkým
prípadom podpory Únie v oblasti vnútorných vecí.
Táto celková štruktúra štyroch nariadení je
potrebná na základe povinností vyplývajúcich zo zmluvy. Z dôvodu
rozličných hlasovacích pravidiel v Rade vyplývajúcich z variabilnej
geometrie podľa protokolov č. 19 (o schengenskom acquis) a č.
21 (o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na
priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti) nie je z právneho
hľadiska možné predložiť jeden komplexný legislatívny návrh pre Fond pre
vnútornú bezpečnosť, a to aj napriek zhode príslušných
politických cieľov. Okrem toho sa považuje za dôležité, aby mali tieto dva
fondy (Fond pre vnútornú bezpečnosť a Fond pre azyl a migráciu)
v súlade so všeobecnými cieľmi zjednodušovania a uplatňovania
hľadiska podľa možnosti čo najviac identické vykonávacie
mechanizmy. A nakoniec, zavedením horizontálneho nariadenia stanovujúceho
spoločné ustanovenia sa celkový počet ustanovení výrazne zníži
v porovnaní s prípadom samostatného zavádzania ustanovení do každého
aktu.
V tomto nariadení sa ustanovujú len povinnosti
finančného a technického charakteru, pričom sa ponecháva priestor
na to, aby sa politické ciele, oprávnené opatrenia, prideľovanie
rozpočtových prostriedkov a rozsah intervencie pre každú konkrétnu
oblasť politiky vymedzili v príslušnom právnom základe (t. j. v osobitnom
nariadení).
Cieľom jeho mechanizmov je pokryť
základné zdroje financovania Únie v oblasti vnútorných vecí. Ako také by
malo nahradiť množstvo ustanovení s rozličnými stupňami
podrobnosti a zložitosti, ktoré sa v súčasnosti nachádzajú
v právnych základoch existujúcich výdavkových nástrojov
v oblasti vnútorných vecí: štyri nástroje všeobecného programu „Solidarita
a riadenie migračných tokov“ – Fond pre vonkajšie hranice, Európsky
fond pre utečencov, Európsky fond pre integráciu štátnych príslušníkov
tretích krajín, Európsky fond pre návrat – a dva osobitné programy
všeobecného programu „Bezpečnosť a ochrana slobôd“, ISEC
(Predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej) a CIPS (Predchádzanie,
pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a iných bezpečnostných
rizík).

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE
VPLYVU

V súlade so skutočnosťou, že sa
kladie väčší dôraz na hodnotenie ako na nástroj ovplyvňujúci tvorbu
politiky, tento návrh vychádza z výsledkov hodnotení, konzultácií so
zainteresovanými stranami a posudzovania vplyvu.
Práce na príprave budúcich finančných
nástrojov pre oblasť vnútorných vecí sa začali v roku 2010
a pokračujú aj v roku 2011. Ako súčasť týchto
prípravných prác sa v decembri 2010 začala s pomocou externého
zmluvného dodávateľa realizovať štúdia o hodnotení/posúdení
vplyvu. Táto štúdia bola ukončená v júli 2011 a zhromaždila
dostupné výsledky hodnotení pre existujúce finančné nástroje
a informovala o problémoch, cieľoch a politických
možnostiach, vrátane ich potenciálneho vplyvu preskúmaného v posúdení
vplyvu. Vychádzajúc z tejto štúdie Komisia vypracovala správu
o posúdení vplyvu, ku ktorej 9. septembra 2011 predložil svoje stanovisko výbor
pre posudzovanie vplyvu.
Posúdenie vplyvu odhalilo problémy súvisiace
s rozsahom pôsobnosti a prioritami súčasných výdavkových
programov v oblasti vnútorných vecí na jednej strane a problémy
týkajúce sa realizácie financovania na strane druhej. V súvislosti
s touto druhou skupinou problémov posúdenie vplyvu preskúmalo možnosti
týkajúce sa zdieľaného hospodárenia, centralizovaného hospodárenia
a včasnej reakcie na núdzové situácie.
·
Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie,
posúdenie vplyvu viedlo k záveru, že preferovanou možnosťou je
viacročný program, ktorému predchádza politický dialóg. Na rozdiel od
súčasného stavu, v ktorom sa kombinujú ročné programy vo
viacročnom rámci, by táto možnosť výrazne znížila administratívne
zaťaženie. Hoci by prechod na viacročné programovanie priniesol
zvýšenú flexibilitu, neriešila by sa tým pretrvávajúca potreba reagovať na
meniacu sa situáciu v členských štátoch a tretích krajinách
typickú pre oblasť vnútorných vecí. Viacročné programovanie
v kombinácii s pravidelným politickým dialógom by však riešili túto
potrebu a umožnili by vo väčšej miere využívať prístup založený
na výsledkoch.
·
Pokiaľ ide o zlepšenie realizácie
financovania v rámci centralizovaného hospodárenia, súčasný stav bol zamietnutý,
pretože poskytuje len slabé alebo žiadne vyhliadky na zjednodušenie alebo
zníženie administratívneho zaťaženia. Zamietnutý bol aj prechod na prístup
založený len na verejnom obstarávaní, pretože by sa tým úplne odstránila
možnosť podpory opatrení založených na politike, stimulácie nadnárodnej
spolupráce a podpory občianskej spoločnosti prostredníctvom
grantov. Preferovanou možnosťou je prechod na cielenejšie,
z hľadiska zdrojov menej náročné a diverzifikované
centralizované hospodárenie, pretože sa predpokladá, že zlepší vzťahy
s kľúčovými zainteresovanými subjektmi a povedie
k celkovému zníženiu pracovného zaťaženia.
·
Pokiaľ ide o mechanizmus reakcie na
núdzové situácie, posúdenie vplyvu viedlo k záveru, že súčasný
mechanizmus jednoznačne nevyhovuje potrebe rýchlejšej a účinnejšej
reakcie na krízové situácie v oblastiach migrácie a bezpečnosti.
Za preferovanú možnosť sa považuje zdokonalený mechanizmus
s rozšíreným rozsahom pôsobenia na krízové situácie súvisiace
s migráciou a bezpečnosťou.
V posúdení vplyvu sa zohľadňujú
výsledky cielených on-line verejných konzultácií o budúcnosti financovania
vnútorných vecí. Konzultácie prebiehali od 5. januára do 20. marca 2011
a boli otvorené pre všetky zainteresované subjekty. Bolo prijatých 115
odpovedí od fyzických osôb a v mene organizácií, vrátane ôsmich pozičných
dokumentov. Konzultácií sa zúčastnili respondenti zo všetkých
členských štátov, ako aj respondenti z niektorých tretích krajín.
V apríli 2011 sa na konferencii
„Budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ: nový pohľad“ stretli
zástupcovia kľúčových zainteresovaných subjektov (členských
štátov, medzinárodných organizácií, organizácií občianskej
spoločnosti atď.) s cieľom prediskutovať
budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ. Konferencia bola
príležitosťou aj na zhodnotenie výsledkov inventarizácie a verejných
konzultácií.
Otázka budúcnosti financovania vnútorných vecí
EÚ bola vznesená a prediskutovaná s inštitucionálnymi
zainteresovanými subjektmi pri viacerých príležitostiach, vrátane neoficiálnej
obedňajšej diskusie počas zasadnutia Rady pre spravodlivosť
a vnútorné veci (SVV) 21. januára 2011, neoficiálnych raňajok
s politickými koordinátormi Európskeho parlamentu 26. januára 2011,
vypočutia komisárky Malmströmovej pred parlamentným výborom pre politické
výzvy (SURE) 10. marca 2011 a počas výmeny názorov medzi generálnym
riaditeľom GR pre vnútorné záležitosti a parlamentným výborom pre
občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) 17.
marca 2011. Špecifické odborné poradenstvo vzišlo aj z diskusií
s odborníkmi členských štátov v rámci spoločného výboru pre
všeobecný program „Solidarita a riadenie migračných tokov“.
Tieto konzultácie, konferencie a odborné
diskusie potvrdili, že medzi kľúčovými zainteresovanými subjektmi
existuje všeobecná zhoda názorov o potrebe zjednodušenia vykonávacieho mechanizmu
a väčšej flexibility, predovšetkým v prípade reakcie na núdzové
situácie. Zainteresované subjekty podporili myšlienku zníženia počtu
finančných nástrojov na štruktúru dvoch fondov za podmienky, že by to
skutočne viedlo k zjednodušeniu. Okrem toho súhlasili s potrebou
flexibilného mechanizmu reakcie na núdzové situácie, ktorý by Únii umožnil
rýchlo a efektívne reagovať na krízové situácie v oblasti migrácie
a bezpečnosti. Zdieľané hospodárenie s prechodom na
viacročné programovanie a vymedzením spoločných cieľov na
úrovni Únie sa vo všeobecnosti považuje za vhodnú metódu hospodárenia pre
všetky výdavky v oblasti vnútorných vecí, hoci zástupcovia mimovládnych
organizácií zastávali názor, že by sa malo pokračovať aj
v priamom hospodárení. Zainteresované subjekty podporili aj myšlienku posilnenia
úloh agentúr pôsobiacich v oblasti vnútorné vecí s cieľom zintenzívniť
spoluprácu a dosiahnuť väčšiu synergiu.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Právo konať vyplýva z článku 3
ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa ustanovuje, že „Únia
ponúka svojim občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
bez vnútorných hraníc, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb spolu s
príslušnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, azylu,
prisťahovalectva a predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou.“
Toto nariadenie sleduje zároveň
niekoľko cieľov, ktoré sú vzájomne neoddeliteľne prepojené bez
toho, aby bol niektorý z nich druhoradý alebo nepriamy vo vzťahu
k ostatným cieľom, a je založené na hmotnoprávnom základe hlavy
V zmluvy v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti,
konkrétne na článku 78 ods. 2, článku 79 ods. 2 a 4, článku 82
ods. 1, článku 84 a článku 87 ods. 2. Predstavujú právny
základ pre opatrenia Únie v oblasti azylu, prisťahovalectva, riadenia
migračných tokov, spravodlivého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi
tretích krajín oprávnene sa zdržiavajúcimi v členských štátoch, boja
proti nelegálnemu prisťahovalectvu, odsunu a repatriácie osôb bez
povolenia na pobyt, obchodovania s ľuďmi, justičnej spolupráce
v trestných veciach, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti vrátane terorizmu, korupcie, organizovanej trestnej
činnosti a v oblasti policajnej spolupráce.
Predstavujú právny základ zlučiteľný
s postavením Spojeného kráľovstva, Írska a [Dánska] vzhľadom na
oblasti, na ktoré sa vzťahujú, čím umožňujú hlasovanie
o tomto texte v Rade. Keďže sa riadny legislatívny postup uplatňuje
na každý z nich, kombinácia zvolených právnych základov v plnej miere
rešpektuje výsadné práva Európskeho parlamentu.
Pozornosť je potrebné venovať aj článku
80 ZFEÚ, v ktorom sa zdôrazňuje, že niektoré z týchto politík Únie a
ich vykonávanie sa spravujú zásadou solidarity a spravodlivého rozdelenia
zodpovednosti medzi členskými štátmi vrátane finančných dôsledkov.
Podľa uvedeného rozhodovacieho procesu
musia ustanovenia tohto nariadenia stanoviť spoločné horizontálne
ustanovenia pre vykonávanie Fondu pre azyl a migráciu a jednej zo zložiek Fondu
pre vnútornú bezpečnosť, konkrétne nástroja pre finančnú podporu
v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja
proti trestnej činnosti a krízového riadenia.
Na tie politiky v oblasti vnútorných vecí,
na ktoré sa vzťahuje Fond pre vnútornú bezpečnosť, ktorých
právne základy nie sú v súlade s vyššie uvedenými
skutočnosťami, by sa toto nariadenie malo uplatňovať na
základe osobitnej doložky v jednom z osobitných nariadení. Konkrétne
ide o nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz na
základe článku 77 ods. 2 ZFEÚ, keďže tieto politiky predstavujú vývoj
schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo a Írsko
nepodieľajú.
Následne, po spoločnom prijatí tohto
nariadenia a osobitných nariadení sa ustanovenia tohto nariadenia stanú
rovnako uplatniteľnými na všetky prípady financovania vnútorných vecí Únie.

Celkovo je oblasť vnútorných vecí
oblasťou, kde existuje očividná pridaná hodnota pre mobilizáciu
rozpočtu Únie.
Opatrenia Únie sú odôvodnené cieľmi
stanovenými v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ZFEÚ), ktorý uvádza prostriedky na vytvorenie priestoru slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti. Vykonávanie finančnej podpory za
partnerskej spolupráce s členskými štátmi prostredníctvom
zdieľaného hospodárenia je významným aspektom financovania vnútorných vecí Únie.
Metóda zdieľaného hospodárenia sa považuje za vhodnú pre všetky oblasti
politiky vnútorných vecí, a preto bola rozšírená aj na oblasť vnútornej
bezpečnosti, kde sa doteraz nepoužívala. Centralizované hospodárenie sa
používa na činnosti založené na politike.
V rámci
zdieľaného hospodárenia bude prechod od ročných programov k
viacročnému programovaniu, ktorý bude nasledovať po politickom
dialógu v strategickom rámci vymedzenom na úrovni Únie,
zabezpečovať, aby opatrenia financované z rozpočtu Únie vyhovovali
potrebám jednotlivých členských štátov a aby sa zároveň
zaoberali prioritami Únie. Tento návrh stanovuje všeobecné pravidlá v oblasti
programovania, predkladania správ, finančného hospodárenia, kontrolných
mechanizmov a hodnotenia, ktoré sú potrebné na správnu realizáciu
financovania vnútorných vecí Únie, ale podľa možnosti ponecháva
členským štátom slobodu v rozhodovaní o spôsobe vykonávania
týchto pravidiel na vnútroštátnej úrovni. Napríklad oprávnenosť výdavkov
sa určuje na základe vnútroštátnych predpisov podľa obmedzeného
počtu jednoduchých spoločných zásad, ktoré sú uvedené v tomto
nariadení.
Intervencie sa teda
uskutočňujú na primeranej úrovni a úloha Únie neprekračuje
nevyhnutný rámec. V preskúmaní rozpočtu sa zdôrazňuje, že „rozpočet
EÚ by sa mal využiť na financovanie verejného majetku EÚ, opatrení, ktoré
členské štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade
tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky“. [4]
Podrobné
odôvodnenie opatrení Únie vo vzťahu k rozličným politickým
oblastiam podliehajúcim tomuto nariadeniu je uvedené v dôvodových správach
osobitných nariadení.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Návrh Komisie týkajúci sa viacročného
finančného rámca počíta so sumou 3 869 mil. EUR pre Fonde
pre azyl a migráciu a so sumou 4 648 mil. EUR pre Fond pre vnútornú
bezpečnosť (v bežných cenách).

5.
HLAVNÉ PRVKY

V tomto nariadení, ktoré predstavuje nový
všeobecný rámec na realizáciu financovania Únie v oblasti politík
vnútorných vecí, sa ustanovujú všeobecné pravidlá v oblasti financovania
výdavkov, vrátane pravidiel upravujúcich partnerstvá, programovanie,
predkladanie správ, monitorovanie a hodnotenie, systémy riadenia a
kontroly, ktoré majú zaviesť členské štáty, ako aj schvaľovanie
účtov:
–
pravidlá upravujúce partnerstvá, programovanie,
monitorovanie a hodnotenie boli navrhnuté na základe skúseností získaných so
súčasnými štyrmi fondmi všeobecného programu „Solidarita a riadenie
migračných tokov“,
–
pravidlá upravujúce systémy riadenia a
kontroly, finančné hospodárenie, schvaľovanie účtov, podávanie
správ a uzatváranie programov sa opierajú o časť II návrhu Komisie na
nariadenie o spoločných ustanoveniach pre fondy, na ktoré sa vzťahuje
spoločný strategický rámec (ďalej len „nariadenie o fondoch
SSR“)[5] a návrhu Komisie na nariadenie
o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej
politiky[6], pričom tam, kde je
to vhodné, zabezpečujú kontinuitu s pravidlami uplatňovanými na
súčasné štyri fondy.
Nariadenie sa zameriava na stanovenie
podmienok:
(1)
financovania, ktoré je vo väčšej miere založené
na politike a výsledkoch, a to aj prostredníctvom posilneného
strategického programovania;
(2)
výrazného zjednodušenia vykonávacích mechanizmov
v porovnaní so súčasnou situáciou;
(3)
väčšej flexibility vo finančnom
hospodárení a vykonávaní vzhľadom na potrebu reagovať na nové
a nepredvídané okolnosti typické pre vnútorné veci;
(4)
rozšíreného monitorovacieho a hodnotiaceho rámca
zabezpečujúceho zodpovednosť, transparentnosť a faktami
podložené úvahy o budúcej podpore v oblasti vnútorných vecí.

5.1.
Program založený na politike a výsledkoch

Pre
zdieľané hospodárenie
·
Na začiatku budúceho viacročného finančného
rámca prebehne jednotný, zastrešujúci dialóg so všetkými členskými štátmi
o politike v oblasti vnútorných vecí, ktorý bude zameraný na
využívanie finančných prostriedkov, t. j. na to, ako budú jednotlivé
členské štáty prispievať k dosahovaniu cieľov
v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti pomocou
rozpočtu Únie. Tomuto dialógu bude predchádzať oznámenie, v ktorom Komisia
predstaví všeobecné očakávania a samotný rámec dialógu, ako aj svoje zámery
týkajúce sa opatrení Únie a rámca ich implementácie (napr. rozličné
metódy riadenia, ktoré sa majú používať).
·
Na základe výsledkov politického dialógu budú
programy odsúhlasené Komisiou a členským štátom opisovať východiskový
stav a zároveň stanovia ciele, ktoré majú členské štáty v tejto
oblasti politiky dosiahnuť, ako aj ciele v oblasti využívania finančných
prostriedkov Únie. V národnom programe sa určia ciele a príklady
opatrení súvisiace s daným cieľom. Okrem toho sa vypracuje
sedemročný plán financovania, v ktorom sa stanoví, ako sa budú finančné
prostriedky vyčleňovať na záväzky a platby v rámci
dostupných stropov. V prípade opatrení, ktoré sa majú vykonávať
v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami, by takéto
opatrenia nemali byť priamo zamerané na rozvoj a politický dialóg by
sa mal usilovať o dosiahnutie plného súladu so zásadami
a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej
politiky Únie, ktoré sa vzťahujú na príslušnú krajinu alebo región.
·
Hoci sa vynaloží maximálne úsilie na zabezpečenie
toho, aby boli národné programy prijaté v roku 2014, nie je vylúčené,
že sa niektoré programy prijmú až v roku 2015. S cieľom zabrániť
strate súvisiacich viazaných rozpočtových prostriedkov na rok 2014,
Komisia na tento účel zmení a doplní svoj návrh nariadenia Rady,
ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
[KOM(2011) 398 z 29.6.2011] s cieľom rozšíriť ustanovenia
článku 7 tohto nariadenia na programy vykonávané v rámci zdieľaného
hospodárenia na základe Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú
bezpečnosť.
·
Členské štáty budú každý rok predkladať
správu o finančnom hospodárení a výsledkoch dosiahnutých
v rámci programov.
·
V roku 2017 sa uskutoční hodnotenie v
polovici príslušného obdobia, na základe ktorého sa posúdi situácia v každom
členskom štáte. Pri tejto príležitosti sa môžu prideliť nové
rozpočtové prostriedky na obdobie rokov 2018-2020.
Pre priame a nepriame hospodárenie
·
Ciele, ktoré sa majú dosiahnuť
v rámci národných programov, budú doplnené o „opatrenia Únie“, ako aj o mechanizmus
rýchlej reakcie na núdzové situácie. Opatrenia Únie budú podporovať
realizáciu politík Únie prostredníctvom grantov a verejného obstarávania. Zahŕňať
budú aj opatrenia v tretích krajinách a opatrenia súvisiace
s tretími krajinami, ako sa uvádza v oznámení o viacročnom
finančnom rámci[7]. Takéto opatrenia nebudú
priamo zamerané na rozvoj a v prípade potreby budú
dopĺňať finančnú podporu poskytovanú prostredníctvom
nástrojov vonkajšej pomoci Únie, ktoré zostávajú hlavným zdrojom financovania
na pomoc tretím krajinám pri budovaní ich príslušných kapacít. Počas vykonávania
takejto podpory sa vynaloží úsilie na dosiahnutie plného súladu so zásadami
a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej
politiky Únie súvisiacej s príslušnou krajinou alebo regiónom.
Komplementarita sa zabezpečí prostredníctvom rozšírenej koordinácie
s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a príslušnými
útvarmi Komisie.
·
Opatrenia Únie a opatrenia pomoci v núdzových
situáciách môžu uskutočňovať aj agentúry Únie v oblasti
vnútorných vecí (Cepol, Europol, EASO, Frontex a agentúra IT), a to za
predpokladu, že je to v záujme Únie, že opatrenia majú charakter ad hoc
a že ich úspešné vykonávanie závisí od operačných a technických
odborných poznatkov príslušnej agentúry. Takéto opatrenia sa budú vykonávať
v rámci poslania a v súlade s právnym základom uvedených
agentúr, pričom budú dopĺňať ich pracovné programy, a to
bez toho, aby bolo dotknuté plánované všeobecné znižovanie počtu
zamestnancov.
·
Technická pomoc na podnet Komisie sa bude
využívať na podporu členských štátov a príjemcov, na
podnecovanie vzájomného získavania znalostí a na zlepšenie komunikácie (v
prípade potreby aj informovania o politických prioritách EÚ navonok) a procesu
hodnotenia. Tieto rozpočtové prostriedky budú slúžiť aj na podporu
primeraných kontrolných opatrení v Únii a tretích krajinách
súvisiacich s financovanými opatreniami a prevádzkou IT systému
používaného na komunikáciu medzi členskými štátmi a Komisiou
v rámci zdieľaného hospodárenia.

5.2.
Zjednodušenie vykonávacích mechanizmov

Pre zdieľané hospodárenie
·
Od všetkých členských štátov sa vyžaduje, aby
mali pre každý fond samostatný národný program, čím sa spoja rozličné
oblasti politiky a výsledkom bude podpora z rozpočtu Únie pre
integrovanú migračnú politiku, vrátane otázok integrácie, azylu
a návratu v prípade Fondu pre azyl a migráciu, resp. pre komplexnú stratégiu
vnútornej bezpečnosti, vrátane policajnej spolupráce, bezpečnosti
hraníc, boja proti závažnej cezhraničnej trestnej činnosti, podvodov
s dokladmi atď. v prípade Fondu pre vnútornú bezpečnosť.
·
Nový rámec predstavuje výrazné zjednodušenie
a zmiernenie administratívneho zaťaženia v porovnaní so
súčasnými štyrmi fondmi, ktoré pracujú s viacročnou stratégiou
aj s ročnými programami. Maximálny počet programov bude 26 v
prípade Fondu pre azyl a migráciu, (okrem Dánska, ak sa Spojené kráľovstvo
a Írsko rozhodnú podieľať sa na nich) a 27 v prípade Fondu
pre vnútornú bezpečnosť(všetky členské štáty). Okrem toho sa na
Fonde pre vnútornú bezpečnosť budú podieľať štáty pridružené
k Schengenskej dohode, a to v súvislosti s vonkajšími hranicami,
vízovou politikou a policajnou spoluprácou.
·
Predpokladá sa malý počet revízií národných
programov: programy sa sústredia na ciele, a nie na vyčerpávajúcu
identifikáciu opatrení. Cieľom je zabezpečiť, aby bolo podľa
možností a s výnimkou nových a nepredvídaných okolností prijaté pre
každý členský štát a pre každý fond len jedno rozhodnutie
o schválení viacročného programu, prípadne len jedno rozhodnutie
o revízii programu v kontexte hodnotenia v polovici príslušného obdobia.
·
Tak ako v prípade fondov SSR by sa mala prostredníctvom
monitorovacieho výboru uplatňovať zásada partnerstva.
·
Všetky členské štáty ustanovia pre každý fond jediný
systém riadenia a kontroly, s možnosťou jedného systému vzťahujúceho
sa na obidva fondy. Vzhľadom na inštitucionálne osobitosti jednotlivých
členských štátov môžu členské štáty zriadiť poverené orgány,
ktoré môžu zodpovedné orgány poveriť konkrétnymi (programovacími
a realizačnými) úlohami.
·
Oprávnenosť výdavkov sa určuje na základe
vnútroštátnych predpisov podľa obmedzeného počtu jednoduchých
spoločných zásad. Tento prístup by mal predstavovať výrazné
zjednodušenie riadenia projektov na úrovni príjemcov. Zjednodušené možnosti financovania
nákladov, akými sú paušálne sadzby a jednorazové platby, umožňujú členským
štátom zaviesť na úrovni príjemcov hospodárenie orientované na
výkonnosť.
Pre priame a nepriame hospodárenie
·
Finančná podpora bude k dispozícii
v prípade núdzovej situácie vymedzenej v príslušných ustanoveniach osobitných
nariadení. Mechanizmus bude využívaný z podnetu Komisie , aj na základe
iniciatívy členských štátov, stáleho výboru zriadeného
podľa článku 71, ktorý bude zastúpený príslušným predsedníctvom Únie,
alebo iných zainteresovaných subjektov, napríklad medzinárodných organizácií (Vysokého
komisára OSN pre utečencov, Medzinárodnej organizácie pre migráciu
atď.) a agentúr Únie v oblasti vnútorných vecí.
·
Použijú sa všetky možné prostriedky na to, aby sa
zabránilo fragmentácii. Zdroje sa preto sústredia na obmedzený počet
cieľov Únie a využívať sa budú odborné skúsenosti kľúčových
zainteresovaných subjektov, vo vhodnom prípade aj na základe dohôd
o partnerstve a rámcových dohôd.
·
Pokiaľ ide o finančnú podporu vývoja
nových IT systémov („balík inteligentných hraníc“), súčasné ročné
finančné rozhodnutia, ktoré Komisii umožňujú vyvíjať ústredne
časti týchto systémov, sa nahradia viacročným rámcom.

5.3.
Flexibilita

Pre
zdieľané hospodárenie
·
Vplyv hodnotenia v polovici príslušného obdobia
bude závisieť od situácie v členských štátoch. Tie členské
štáty, u ktorých sa bude predpokladať, že existujú dodatočné
riziká, alebo ktoré získajú dodatočné prostriedky na realizáciu osobitných
priorít Únie, budú vyzvané k revízii súm vo svojom pláne financovania
a prípadne aj k pridaniu ďalších prvkov do svojho programu.
·
Finančná flexibilita je neoddeliteľnou
súčasťou súčasnej medziinštitucionálnej dohody o
rozpočtovej disciplíne a návrhu nariadenia o viacročnom
finančnom rámci na obdobie rokov 2014 – 2020, ktorý predložila Komisia. Zároveň
je zohľadnená aj v návrhu na revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách
a jeho vykonávacích predpisov. Implementovaná bude preto predovšetkým
prostredníctvom rozličných mechanizmov, ktoré tieto návrhy stanovujú,
ktorých kľúčovými prvkami bude viacročné finančné
plánovanie a jeho ročná aktualizácia, ročné prideľovanie rozpočtových
prostriedkov a plnenie rozpočtu na daný rok.
·
Osobitné nariadenia stanovujú sumy, ktoré sa
pridelia národným programom, opatreniam Únie a ďalším
činnostiam. V balíku pozostávajúcom z tohto nariadenia a osobitných
nariadení sa však predpokladá, že Komisia môže prostredníctvom delegovaných
aktov zmeniť určité sumy na účely zabezpečenia optimálneho
využívania rozpočtových prostriedkov Únie.
Pre
priame a nepriame hospodárenie
·
Ročné rozpočtové prostriedky pridelené na
podnet Komisie opatreniam Únie, pomoci v núdzových situáciách a – pri
zohľadnení ročných stropov – technickej pomoci sa považujú za jeden
„balík“, čo poskytuje maximálnu flexibilitu pri rozhodovaní z jedného
rozpočtového roka na druhý, ako tieto rozpočtové prostriedky vyčleniť
v závislosti od konkrétnych potrieb.
·
Opatrenia Únie sú vymedzené veľmi zoširoka,
takže poskytujú Komisii všetky nástroje potrebné na vykonávanie jej úloh
súvisiacich s tvorbou právnych predpisov a koordináciou politiky.
–
Zameriavajú sa na nadnárodné aspekty (spolupráca,
komparatívna analýza, siete), ktoré vyžadujú zosúladené kroky vo všetkých
členských štátoch, a aktívne podporujú kolektívne a vzájomne sa
posilňujúce opatrenia členských štátov a ďalších aktérov, čo
prispieva k prehlbovaniu spolupráce v Únii a podporuje vzájomné získavanie
znalostí a inovácie.
–
Okrem toho umožňujú vykonávanie opatrení,
ktoré nemajú nadnárodný charakter, ale o ktoré má Únia ako celok osobitný
záujem vzhľadom na vývoj politiky v týchto oblastiach.
–
Môžu sa vzťahovať na opatrenia
v tretích krajinách a opatrenia súvisiace s tretími krajinami.
–
Osobitné nariadenia predpokladajú realizáciu
v súvislosti so všetkými politikami a cieľmi podporovanými
prostredníctvom fondov a dokonca financovanie tých aspektov prevádzkovania
fondov, ktoré súvisia s týmito politikami. V prípade tej zložky Fondu pre vnútornú
bezpečnosť, ktorá súvisí s hranicami a vízami, to môže zahŕňať
implementáciu schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu.
·
V súlade s tým sa v osobitných
nariadeniach počíta s podporou rozvoja občianskej
spoločnosti a nadnárodných sietí (predovšetkým v prípade Fondu pre
azyl a migráciu), ako aj s testovaním a validovaním projektov aplikovaného
výskumu v záujme zabezpečenia prechodu z programu Horizont 2020 na praktické
využitie (predovšetkým v prípade Fondu pre vnútornú bezpečnosť).

5.4.
Súvislý a účinný rámec podávania správ,
monitorovania a hodnotenia

Pre
zdieľané hospodárenie
·
Členské štáty budú v rámci postupu schvaľovania
účtov predkladať každý rok správy o vykonávaní viacročného
programu. Na účely hodnotenia v polovici príslušného obdobia sa od nich
bude v roku 2017 vyžadovať, aby poskytli dodatočné informácie
o pokroku pri dosahovaní cieľov. Podobný postup sa uskutoční v
roku 2019, aby bolo v prípade potreby možné uskutočniť potrebné úpravy
v poslednom rozpočtovom roku (2020).
·
Fondy budú v oblasti vnútorných vecí
podporovať rozvoj kultúry, ktorá sa opiera o vyhodnotené fakty. V tejto
súvislosti budú využívať spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec opierajúci
sa o všeobecné politické ukazovatele, ktoré budú zdôrazňovať
orientáciu na výsledky, ako aj dôležitú úlohu, ktorú by fondy mohli
zohrávať pri vytváraní priestoru slobody, bezpečnosti
a spravodlivosti. Tieto ukazovatele sa vzťahujú na vplyv, ktorý
by fondy mohli mať na rozvoj spoločnej kultúry bezpečnosti
hraníc, policajnú spoluprácu a krízové riadenie, účinné riadenie
migračných tokov v Únii, spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie so
štátnymi príslušníkmi tretích krajín, solidaritu a spoluprácu medzi
členskými štátmi pri riešení otázok migrácie a vnútornej
bezpečnosti a na spoločný postoj Únie v otázkach migrácie
a bezpečnosti vo vzťahu k tretím krajinám.
·
Na účely zabezpečenia primeraného
uplatňovania zásad v oblasti hodnotenia a vzhľadom na praktické
skúsenosti s hodnotením v členských štátoch v rámci
súčasného financovania vnútorných vecí z prostriedkov EÚ vypracuje Komisia
v spolupráci s členskými štátmi prostredníctvom vykonávacích opatrení
spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec – okrem iného pôjde o vymedzenie príslušných
vzorov a stanovenie spoločných výstupných a výsledných ukazovateľov.
·
Všetky opatrenia sa stanovia na začiatku programového
obdobia, čo členským štátom umožní vytvoriť vlastné systémy
podávania správ a hodnotenia na základe dohodnutých zásad
a požiadaviek.
·
Na účely zníženia administratívneho
zaťaženia a zabezpečenia synergii medzi podávaním správ
a hodnotením budú informácie požadované v hodnotiacich správach
vychádzať z informácií poskytnutých členskými štátmi
v ročných správach o vykonávaní národných programov a budú
tieto informácie dopĺňať.
·
V roku 2018 bude predložená priebežná hodnotiaca
správa, z ktorej by sa malo vychádzať pri úvahách o nasledujúcom
programovom období.
2011/0367 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o
Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE.
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 2, článok 79 ods.
2, článok 79 ods. 4, článok 82 ods. 1, článok 84 a článok
87 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným
parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[8],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9],

konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Politika Európskej únie v oblasti vnútorných vecí
spočíva vo vytvorení priestoru slobody, bezpečnosti
a spravodlivosti: priestoru bez vnútorných hraníc, kde ľudia môžu
slobodne vstupovať, pohybovať sa, žiť a pracovať a
dôverovať pritom tomu, že ich práva sa v plnej miere dodržiavajú
a ich bezpečnosť je zaistená; avšak s vedomím spoločných
výziev, akou je vytvorenie komplexnej prisťahovaleckej politiky Únie v
záujme zvýšenia konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti Únie, vytvorenie
spoločného európskeho azylového systému a predchádzanie hrozbám závažnej
a organizovanej trestnej činnosti, počítačovej kriminality
a terorizmu a boj proti nim.
(2)
Financovanie rozvoja tohto priestoru z prostriedkov
EÚ by malo byť hmatateľným prejavom solidarity a zdieľania
zodpovednosti, ktoré sú nevyhnutným predpokladom riešenia spoločných výziev.

(3)
Existencia spoločného rámca by mala
zabezpečiť potrebnú súdržnosť, zjednodušenie a jednotnú realizáciu
tohto financovania vo všetkých dotknutých oblastiach politiky.
(4)
Spoločný rámec by mal stanoviť zásady poskytovania
pomoci a určiť zodpovednosť členských štátov
a Komisie pri zabezpečovaní uplatňovania týchto zásad.
(5)
Toto financovanie z prostriedkov EÚ by bolo účinnejšie
a lepšie cielené, ak by spolufinancovanie oprávnených opatrení vychádzalo zo
strategického viacročného programovania vypracovaného jednotlivými
členskými štátmi na základe dialógu s Komisiou.
(6)
Opatrenia v tretích krajinách
a v súvislosti s tretími krajinami podporované prostredníctvom
osobitných nariadení by sa mali prijímať v synergii a zhode
s ostatnými opatreniami mimo Únie, ktoré sú podporované z geografických a
tematických nástrojov vonkajšej pomoci EÚ. Počas vykonávania takýchto opatrení
by sa malo dbať predovšetkým na dosiahnutie plného súladu so zásadami
a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej
politiky Únie, ktoré sa vzťahujú na príslušnú krajinu alebo región. Nemali by byť určené na podporu opatrení priamo zameraných na
rozvoj a v prípade potreby by mali dopĺňať
finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci.
Zabezpečiť by sa mala aj súdržnosť s humanitárnou politikou
Únie, predovšetkým v súvislosti s realizáciou pomoci v núdzových
situáciách.
(7)
Vonkajšia činnosť by mala byť konzistentná
a súdržná v súlade článkom 18 ods. 4 ZEÚ.
(8)
Pred vypracovaním viacročných programov
zameraných na dosiahnutie cieľov tohto financovania z prostriedkov EÚ, by sa
mali členské štáty a Komisia zapojiť do politického dialógu a
stanoviť pritom pre každý členský štát ucelenú stratégiu.
(9)
Stratégia by sa mala podrobiť hodnoteniu v
polovici príslušného obdobia na účely zabezpečenia primeraného financovania
v období rokov 2018 – 2020.
(10)
Členské štáty by mali nadviazať partnerstvo
s dotknutými orgánmi a subjektmi na účely vypracovania, vykonávania
a monitorovania ich národných programov počas celého viacročného
obdobia. Členské štáty by mali zriadiť monitorovacie výbory, ktoré by
mali monitorovať národné programy a pomáhať im v súvislosti
s preskúmavaním ich vykonávania a pokroku pri dosahovaní cieľov.
(11)
Oprávnenosť výdavkov v rámci národných
programov by mali určovať vnútroštátne právne predpisy podľa spoločných
zásad. Mal by sa vymedziť začiatok a koniec obdobia oprávnenosti
výdavkov, aby sa zabezpečili jednotné a vyvážené pravidlá uplatňované
na národné programy
(12)
Technická pomoc by mala členským štátom
umožňovať podporu vykonávania ich národných programov
a pomáhať príjemcom pri plnení ich záväzkov a dodržiavaní
právnych predpisov Únie.
(13)
V záujme zabezpečenia primeraného rámca na poskytovanie
rýchlej pomoci v núdzových situáciách by toto nariadenie malo
umožňovať podporu opatrení, pri ktorých výdavky vznikli ešte pred
podaním žiadosti o takúto pomoc, a to v súlade s ustanoveniami
nariadenia o rozpočtových pravidlách[10], ktoré
umožňujú takúto flexibilitu v riadne odôvodnených výnimočných
prípadoch.
(14)
Finančné záujmy Európskej únie by sa mali
chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu,
vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania
stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných
prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií.
(15)
Členské štáty by mali prijať primerané
opatrenia na zabezpečenie správneho fungovania systému riadenia
a kontroly a kvality vykonávania. V tejto súvislosti je potrebné
stanoviť všeobecné zásady a nevyhnutné funkcie, ktoré by mali tieto systémy
spĺňať.
(16)
Mali by sa vymedziť povinnosti členských
štátov vo vzťahu k systémom riadenia a kontroly, predchádzaniu
nezrovnalostiam a porušovaniu právnych predpisov Únie, ich odhaľovaniu
a následnej náprave s cieľom zaručiť účinné
a správne vykonávanie ich národných programov.
(17)
V súlade so zásadami subsidiarity
a proporcionality by mali členské štáty prostredníctvom svojich
systémov riadenia a kontroly niesť prvoradú zodpovednosť za vykonávanie
a kontrolu národných programov.
(18)
Len zodpovedné orgány akreditované členskými štátmi
poskytujú skutočnú záruku, že pred poskytnutím podpory príjemcom z
rozpočtu Únie sa uskutočnili všetky potrebné kontroly. Preto by sa
malo výslovne stanoviť, že z rozpočtu Únie sa môžu nahradiť len
výdavky vynaložené akreditovanými zodpovednými orgánmi.
(19)
Mali by sa stanoviť právomoci
a povinnosti Komisie overovať účinné fungovanie systémov
riadenia a kontroly a vyžadovať opatrenia od členských
štátov.
(20)
Rozpočtové záväzky Únie by sa mali prijímať
každoročne. V záujme zabezpečenia účinného riadenia programu je
potrebné stanoviť spoločné pravidlá pre vyplácanie ročného
zostatku a konečného zostatku.
(21)
Predbežné financovanie na
začiatku programov zabezpečuje, aby mal členský štát prostriedky
na poskytnutie podpory príjemcom na vykonávanie programu po jeho schválení.
Preto by sa mali vypracovať ustanovenia o počiatočnej platbe v
rámci predbežného financovania. Počiatočná platba v rámci predbežného
financovania by sa mala v plnom rozsahu zúčtovať pri ukončení
programu.
(22)
Trojročná revízia nariadenia
o rozpočtových pravidlách[11] zavádza zmeny
v zásadách zdieľaného hospodárenia, ktoré sa musia
zohľadniť.
(23)
V súvislosti s ročným schvaľovaním
účtov by sa mal vytvoriť primeraný rámec s cieľom
posilniť zodpovednosť za výdavky spolufinancované
z rozpočtu Únie v danom roku. Na základe tohto rámca by mal zodpovedný
orgán v súvislosti s národným programom predložiť Komisii vyhlásenie
hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti doplnené o ročnú
účtovnú závierku, súhrnnú správu, nezávislé audítorské stanovisko a správu
o kontrole.
(24)
V záujme posilnenia vierohodnosti, o ktorú sa
ročné schvaľovanie účtov v celej Únii opiera, by mali
byť stanovené spoločné ustanovenia o povahe a rozsahu
kontrol, ktoré majú vykonávať členské štáty.
(25)
Na účely zabezpečenia riadneho
finančného hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami Únie môže
byť potrebné, aby Komisia vykonávala finančné opravy. V záujme
zabezpečenia právnej istoty pre členské štáty je dôležité
vymedziť okolnosti, za ktorých môže porušenie uplatniteľných právnych
predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov viesť
k finančným opravám zo strany Komisie. S cieľom zabezpečiť, aby sa
finančné opravy, ktoré môže Komisia uložiť členským štátom,
vzťahovali na ochranu finančných záujmov Únie, mali by sa
obmedziť na prípady, v ktorých sa porušenie právnych predpisov Únie alebo
vnútroštátnych právnych predpisov priamo alebo nepriamo týka oprávnenosti, riadnosti,
riadenia alebo kontroly opatrení a príslušných výdavkov. V snahe
zabezpečiť proporcionalitu je potrebné, aby Komisia pri rozhodovaní o
výške finančnej opravy zohľadnila povahu a závažnosť príslušného
porušenia. V tejto súvislosti je vhodné stanoviť
kritériá vykonávania finančných opráv Komisiou a postup, ktorý môže
viesť k rozhodnutiu o finančnej oprave.
(26)
V záujme ustanovenia finančného vzťahu
medzi zodpovednými orgánmi a rozpočtom Únie by mala Komisia každý rok
schvaľovať účty týchto orgánov. Rozhodnutie o schválení
účtov by sa malo týkať úplnosti, presnosti a vecnej správnosti
účtovnej závierky, ale nie súladu výdavkov s právnymi predpismi Únie.
(27)
Komisia, ktorá je zodpovedná za správne
uplatňovanie právnych predpisov Únie podľa článku 17 Zmluvy o
Európskej únii, by mala rozhodovať o tom, či sú výdavky vynaložené
členskými štátmi v súlade s právnymi predpismi Únie. Členské štáty by
mali mať právo odôvodniť svoje rozhodnutia o realizácii platieb. S cieľom
poskytnúť členským štátom právnu a finančnú istotu, pokiaľ
ide o výdavky uskutočnené v minulosti, je potrebné stanoviť
maximálne obdobie, počas ktorého môže Komisia rozhodnúť o
finančných dôsledkoch vyplývajúcich z porušenia právnych predpisov.
(28)
V záujme posilnenia finančnej disciplíny je
vhodné vymedziť mechanizmy týkajúce sa zrušenia viazanosti
ktorejkoľvek časti viazaných rozpočtových prostriedkov
v národnom programe, a to predovšetkým tam, kde príslušná suma môže
byť vylúčená zo zrušenia viazanosti, konkrétne v prípade, že
oneskorenie pri vykonávaní je výsledkom súdneho konania alebo odvolania v správnom
konaní s odkladným účinkom alebo výsledkom vyššej moci.
(29)
S cieľom zabezpečiť vhodné uplatňovanie
všeobecných pravidiel v oblasti zrušenia viazanosti rozpočtových
prostriedkov by sa v stanovených pravidlách malo podrobne uviesť, ako
sa určujú termíny pre zrušenie viazanosti prostriedkov a ako sa
vypočítavajú príslušné sumy.

(30)
Je dôležité, aby bola o výsledkoch dosiahnutých
vďaka financovaniu z prostriedkov Únie oboznámená široká verejnosť.
Občania majú právo vedieť, ako sa nakladá s finančnými
prostriedkami Únie. Zodpovednosť za zabezpečenie toho, aby sa
príslušné informácie dostali k verejnosti, by mali niesť tak zodpovedné
orgány, ako aj príjemcovia. S cieľom zabezpečiť
účinnejšiu komunikáciu so širokou verejnosťou a väčšiu synergiu
medzi komunikačnými činnosťami vykonávanými na podnet Komisie, by
mali rozpočtové prostriedky vyčleňované na komunikačné činnosti
súvisiace s týmto financovaním pokrývať aj náklady súvisiace s
informovaním o politických prioritách EÚ navonok, a to za predpokladu, že sa
týkajú všeobecných cieľov tohto financovania z prostriedkov Únie.
(31)
S cieľom zabezpečiť všeobecné šírenie
informácií o tomto financovaní z prostriedkov Únie, ako aj informovanie
potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania by sa mali na základe
tohto nariadenia vymedziť pravidlá týkajúce sa informačných
a komunikačných opatrení, ako aj určité technické
charakteristiky takýchto opatrení, a každý členský štát by mal
vytvoriť webovú stránku alebo webový portál s potrebnými
informáciami.
(32)
Účinnosť podporovaných opatrení závisí aj
od ich hodnotenia a šírenia informácií o ich výsledkoch. V tejto
súvislosti by sa mali stanoviť zodpovednosti členských štátov
a Komisie a mechanizmy zabezpečujúce spoľahlivosť
hodnotenia a kvalitu príslušných informácií.
(33)
Na účely zmeny a doplnenia ustanovení
tohto nariadenia, ktoré upravujú spoločné zásady týkajúce sa oprávnenosti
výdavkov by sa v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty. Je mimoriadne
dôležité, aby Komisia počas prípravných prác viedla príslušné konzultácie,
a to aj na odbornej úrovni. Komisia by pri príprave a vypracovávaní
delegovaných aktov mala zaručiť súbežné, včasné a primerané
odosielanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(34)
V záujme zabezpečenia jednotných podmienok týkajúcich
sa vykonávania tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali udeliť
Komisii. Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo
16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady
mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie[12].
(35)
Na vykonávacie akty, ktoré stanovujú spoločné
povinnosti pre členské štáty, predovšetkým v súvislosti
s poskytovaním informácií Komisii, by sa mal uplatňovať postup
preskúmania, zatiaľ čo na prijímanie vykonávacích aktov, ktoré
stanovujú vzorové formuláre pre poskytovanie informácií Komisii, by sa mal vzhľadom
na ich čisto technický charakter uplatňovať konzultačný
postup.
(36)
Keďže cieľ tohto nariadenia, konkrétne
stanovenie všeobecných ustanovení, nemôžu v uspokojivej miere
dosiahnuť členské štáty a môže sa lepšie dosiahnuť na
úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou
subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii.
V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v tom istom článku
toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie
tohto cieľa. V súlade s článkami 1 a 2 protokolu o
postavení Spojeného kráľovstva a Írska pripojeného k Zmluve
o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho
spoločenstva a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného
protokolu, sa tieto členské štáty nepodieľajú na prijatí tohto
nariadenia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu.
[ALEBO] [V súlade s článkom 3 protokolu o postavení
Spojeného kráľovstva a Írska pripojeného k Zmluve
o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho
spoločenstva Spojené kráľovstvo a Írsko podávajú oznámenie
o svojom želaní podieľať sa na prijatí a uplatňovaní
tohto nariadenia.]
(37)
V súlade s článkami 1 a 2
Protokolu o postavení Dánska pripojeného k Zmluve o Európskej únii
a k Zmluve o fungovaní Európskej únie sa Dánsko nepodieľa
na prijatí tohto nariadenia a nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
V tomto nariadení sa stanovujú všeobecné
pravidlá vykonávania osobitných nariadení v súvislosti s:
(a)
financovaním výdavkov;
(b)
partnerstvami, programovaním, podávaním správ, monitorovaním
a hodnotením;
(c)
systémami riadenia a kontroly, ktoré majú zaviesť
členské štáty;
(d)
schvaľovaním účtov.
Článok 2
Vymedzenie
pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(a)
„osobitné nariadenia“ sú:
–
nariadenie ../2012/EÚ, [ktorým sa zriaďuje
Fond pre azyl a migráciu na obdobie 2014 - 2020];
–
nariadenie ../2012/EÚ, [ktorým sa ako
súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj
pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania
trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia ];
a
–
akékoľvek ďalšie nariadenie, ktoré stanovuje
uplatňovanie tohto nariadenia.
(b)
„programovanie“ znamená proces organizácie,
rozhodovania a financovania vo viacerých         etapách určený na
viacročné vykonávanie spoločných opatrení Únie a členských štátov
v záujme dosahovania cieľov osobitných nariadení;
(c)
„opatrenie“ znamená projekt alebo skupinu projektov,
ktoré vybral orgán zodpovedný za        príslušný národný program alebo ktoré
boli vybraté v rámci jeho zodpovednosti a ktoré  prispievajú k dosahovaniu
všeobecných alebo osobitných cieľov osobitných nariadení;
(d)
„opatrenie Únie“ znamená nadnárodné opatrenie alebo
opatrenie osobitného záujmu pre          Úniu v zmysle osobitných nariadení;
(e)
„projekt“ znamená konkrétny praktický prostriedok,
ktorý príjemca príspevku Únie používa    na         vykonávanie celého opatrenia
alebo jeho časti;
(f)
„pomoc v núdzových situáciách“ znamená projekt
alebo skupinu projektov zameraných na      riešenie núdzovej situácie v zmysle osobitných
nariadení;
(g)
„príjemca“ znamená príjemcu príspevku Únie v rámci projektu,
a to buď verejný alebo            súkromný orgán, medzinárodnú
organizáciu, Červený kríž (MVČK) alebo Medzinárodnú          federáciu
národných spoločností Červeného kríža a Červeného
polmesiaca.
KAPITOLA II
ZÁSADY POMOCI
Článok 3
Všeobecné zásady
1.
Osobitné nariadenia poskytujú prostredníctvom
národných programov, opatrení Únie a pomoci v núdzových situáciách podporu,
ktorá dopĺňa intervenciu na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej
úrovni, a to v záujme dosahovania cieľov Únie.
2.
Komisia a členské štáty zabezpečia,
aby podpora poskytovaná na základe osobitných nariadení a prostredníctvom
členských štátov bola v súlade s činnosťami,
politikami a prioritami Európskej únie a aby dopĺňala
ostatné nástroje Európskej únie.
3.
Podpora poskytovaná na základe osobitných nariadení
sa realizuje v úzkej spolupráci Komisie s členskými štátmi.
4.
Komisia a členské štáty – v prípade
opatrení vykonávaných v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami v
spolupráci s ESVČ – zabezpečia v súlade so svojimi príslušnými
povinnosťami zosúladenie tohto nariadenia s osobitnými nariadeniami,
ako aj s ostatnými politikami a nástrojmi Únie, vrátane tých, ktoré
spadajú do rámca vonkajšej činnosti Únie.
5.
Komisia a členské štáty uplatňujú
zásadu riadneho finančného hospodárenia v súlade s článkom
[26] nariadenia o rozpočtových pravidlách.
6.
Komisia a členské štáty zabezpečia
účinnosť podpory poskytovanej na základe osobitných nariadení, a to predovšetkým
prostredníctvom monitorovania, podávania správ a hodnotenia.
7.
Komisia a členské štáty vykonávajú svoje
príslušné úlohy v súvislosti s týmto nariadením a osobitnými
nariadeniami s cieľom znížiť administratívne zaťaženie
príjemcov.
Článok 4
Súlad s právnymi
predpismi Únie a s vnútroštátnymi právnymi predpismi
Opatrenia financované na základe osobitných
nariadení sú v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi Únie
a vnútroštátnymi právnymi predpismi.
Článok 5
Ochrana
finančných záujmov Európskej únie
1.
Komisia prijme príslušné opatrenia na
zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní opatrení financovaných na základe
osobitných rozhodnutí chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním
preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym
činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených
súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných,
primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2.
Členské štáty predchádzajú nezrovnalostiam, odhaľujú
ich a vykonávajú následnú nápravu a vymáhajú neoprávnene vyplatené sumy spolu s
úrokmi z omeškania. Tieto nezrovnalosti oznamujú Komisii a zároveň ju
informujú o priebehu príslušných súdnych a správnych konaní.
3.
Ak sumy neoprávnene vyplatené príjemcovi nemožno
vymôcť z dôvodu pochybenia alebo nedbanlivosti na strane členského
štátu, členský štát je zodpovedný za vrátanie príslušných súm do
všeobecného rozpočtu Únie.
4.
Členské štáty zabezpečujú účinné predchádzanie
podvodom, ktoré má odrádzajúci účinok, a to najmä v oblastiach s vyššou
mierou rizika, pričom prihliadajú na prínosy a primeranosť prijatých opatrení.
5.
Komisia má právomoc prijímať delegované akty v
súlade s postupom uvedeným v článku 54, ktoré sa týkajú povinnosti
členských štátov uvedených v odseku 4.
6.
Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc
vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov
grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté
finančné prostriedky Únie na základe osobitných nariadení .
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly
a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie
priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia
(Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s
dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania
Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu
konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek
platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami, dohody o grante a rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú
výsledkom vykonávania tohto nariadenia a osobitných nariadení, musia Komisii,
Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie
takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.
Článok 6
Programovanie

Ciele osobitných nariadení sa dosahujú v rámci
viacročného programového obdobia 2014 až 2020, pričom v polovici
tohto obdobia prebieha v súlade s článkom 15 príslušné hodnotenie.
KAPITOLA III
FINANČNÝ RÁMEC PRE OPATRENIA ÚNIE,
POMOC V NÚDZOVÝCH SITUÁCIÁCH A TECHNICKÚ POMOC
Článok 7
Vykonávací rámec
1.
Komisia stanoví celkovú sumu, ktorá bude z
rozpočtových prostriedkov vyčlenených z rozpočtu Únie na daný
rok na jej podnet k dispozícii pre opatrenia Únie, pomoc v núdzových
situáciách a technickú pomoc.
2.
Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu pracovný
program pre opatrenia Únie a pomoc v núdzových situáciách. Tento
vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 55 ods. 3.
3.
V záujme zabezpečenia včasnej dostupnosti
prostriedkov môže Komisia osobitne prijať pracovný program pre pomoc v
núdzových situáciách.
4.
Opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách a
technická pomoc sa môžu na podnet Komisie vykonávať
–
priamo, t. j. Komisiou alebo prostredníctvom
výkonných agentúr,
–
nepriamo, t. j. subjektmi a osobami inými ako
členské štáty v súlade s článkom [57] nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
Článok 8
Pomoc v núdzových situáciách
1.
V reakcii na núdzovú situáciu v zmysle osobitných
nariadení môže Komisia rozhodnúť o poskytnutí pomoci v núdzových
situáciách.
2.
          V rámci stropu dostupných prostriedkov
môže pomoc v núdzových situáciách dosahovať až 100 % oprávnených
výdavkov.
3.
Môže pozostávať z pomoci
v členských štátoch a tretích krajinách v súlade
s cieľmi a opatreniami vymedzenými v osobitných nariadeniach.
4.
Prostredníctvom pomoci v núdzových situáciách možno
hradiť výdavky, ktoré boli vynaložené ešte pred dátumom podania žiadosti o
grant alebo žiadosti o pomoc, ak je to z hľadiska vykonávania opatrenia
potrebné.
Článok 9
Opatrenia Únie a pomoc
v núdzových situáciách v tretích krajinách alebo v súvislosti s
nimi
1.
Komisia môže rozhodnúť o financovaní opatrení
Únie a pomoci v núdzových situáciách v tretích krajinách alebo v súvislosti s
nimi v súlade s cieľmi a opatreniami vymedzenými v osobitných
nariadeniach.
2.
V prípade priameho vykonávania týchto opatrení môžu
žiadosť predkladať tieto subjekty:
(a)
členské štáty;
(b)
tretie krajiny;
(c)
spoločné orgány zriadené tretími krajinami a Úniou
alebo členskými štátmi;
(d)
medzinárodné organizácie, vrátane regionálnych
organizácií, orgánov, útvarov a misií OSN, medzinárodných finančných
inštitúcií a rozvojových bánk a inštitúcií s medzinárodnými právomocami,
pokiaľ prispievajú k dosahovaniu cieľov príslušného osobitného
nariadenia;
(e)
Medzinárodný výbor Červeného kríža (MVČK),
Medzinárodná federácia národných spoločností Červeného kríža
a Červeného polmesiaca;
(f)
mimovládne organizácie zriadené
a zaregistrované v Únii a v krajinách pridružených k
vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis.
Článok 10
Technická pomoc na podnet Komisie
1.
Na podnet Komisie alebo v jej mene sa môžu
prostredníctvom osobitných nariadení podporovať prípravné opatrenia
a opatrenia súvisiace s monitorovaním, administratívnou a technickou
pomocou, hodnotením, auditom a kontrolou, ktoré sú potrebné na účely
vykonávania tohto nariadenia a osobitných nariadení.
2.
Medzi tieto opatrenia môžu okrem iného patriť:
(a)
pomoc pri príprave a posudzovaní projektov;
(b)
podpora posilňovania inštitúcií a budovania
administratívnych kapacít v záujme účinného uplatňovania tohto
nariadenia a osobitných nariadení;
(c)
opatrenia týkajúce sa analýzy, riadenia,
monitorovania, výmeny informácií a vykonávania tohto nariadenia
a osobitných nariadení, ako aj opatrenia týkajúce sa realizácie systémov
kontroly a technickej a administratívnej pomoci;
(d)
hodnotenia, odborné správy, štatistiky
a štúdie (vrátane tých, ktoré majú všeobecný charakter), ktoré súvisia
s uplatňovaním osobitných nariadení;
(e)
opatrenia zamerané na šírenie informácií, podporu
vytvárania sietí, vykonávanie komunikačných činností, zvyšovanie povedomia
a podporu spolupráce a výmeny skúseností, a to aj s tretími krajinami.
S cieľom zabezpečiť účinnejšiu komunikáciu so širokou
verejnosťou a väčšiu synergiu medzi komunikačnými
činnosťami vykonávanými na podnet Komisie pokrývajú rozpočtové
prostriedky vyčleňované na základe tohto nariadenia na
komunikačné činnosti aj náklady súvisiace s informovaním o
politických prioritách EÚ navonok, a to za predpokladu, že sa týkajú
všeobecných cieľov tohto nariadenia a osobitných nariadení;
(f)
inštalácia, prevádzkovanie a vzájomné
prepojenie počítačových systémov zameraných na riadenie, monitorovanie,
audit, kontrolu a hodnotenie;
(g)
vypracovanie spoločného monitorovacieho a
hodnotiaceho rámca, ako aj systému ukazovateľov, ktorý v náležitých
prípadoch zohľadňuje aj vnútroštátne ukazovatele;
(h)
opatrenia zamerané na zdokonalenie metód hodnotenia
a na výmenu informácií o postupoch hodnotenia;
(i)
konferencie, semináre, workshopy a iné
spoločné informačné a vzdelávacie opatrenia pre určené
orgány a príjemcov, ktoré sú zamerané na vykonávanie tohto nariadenia
a osobitných nariadení;
(j)
opatrenia súvisiace s auditom.
3.
Opatrenia sa môžu týkať predchádzajúcich
a nasledujúcich finančných rámcov.
KAPITOLA IV
NÁRODNÉ PROGRAMY
Oddiel 1
Programovanie a vykonávací rámec
Článok 11
Subsidiarita
a proporcionalita intervencií
1.
Členské štáty a orgány určené členskými
štátmi na tento účel („určené orgány“) sú zodpovedné za vykonávanie
programov a plnenie svojich úloh podľa tohto nariadenia a osobitných
nariadení na príslušnej úrovni, a to v súlade s inštitucionálnym,
právnym a finančným rámcom členského štátu, ako aj v súlade
s týmto nariadením a osobitnými nariadeniami.
2.
Mechanizmy vykonávania a využívania podpory
poskytovanej na základe osobitných nariadení, a najmä finančných
a administratívnych zdrojov požadovaných v súvislosti
s podávaním správ, hodnotením, riadením a kontrolou zohľadňujú
pri výške vyčlenených prostriedkov zásadu proporcionality.
Článok 12
Partnerstvo
1.           Každý členský štát nadviaže
v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi a postupmi
partnerstvo s príslušnými orgánmi a subjektmi s cieľom
vypracovania a vykonávania národných programov.
K týmto orgánom a subjektom patria príslušné
regionálne, miestne, mestské a iné verejné orgány, prípadne medzinárodné
organizácie a subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť,
napríklad mimovládne organizácie alebo sociálni partneri.
2.           Partnerstvo sa rozvíja v plnom
súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami
každého z partnerov.
3.           Partneri sa podieľajú na
príprave, vykonávaní, monitorovaní a hodnotení národných programov.
4.           Každý členský štát
zriadi monitorovací výbor na podporu vykonávania národných programov.
5.           Komisia sa môže na činnosti
monitorovacieho výboru podieľať vo funkcii poradcu.
Článok 13
Politický
dialóg
1.
Pred začatím programového obdobia nadviaže Komisia
s jednotlivými členskými štátmi politický dialóg o požiadavkách týchto
štátov a príspevku, ktorý by mohol rozpočet Únie poskytnúť na splnenie
týchto požiadaviek. V tejto súvislosti sa prihliada na východiskovú situáciu
v príslušnom členskom štáte a na ciele osobitných nariadení.
Výsledkom politického dialógu budú závery vo forme schválenej zápisnice alebo
výmeny listov, v ktorých sa uvedú konkrétne potreby a priority
príslušného členského štátu a ktoré budú slúžiť ako rámec na prípravu
národných programov.
Opatrenia, ktoré sa majú vykonávať v tretích
krajinách alebo v súvislosti s nimi, nesmú byť priamo zamerané na rozvoj a
v rámci politického dialógu sa kladie dôraz na dosiahnutie plného súladu so
zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej
politiky Únie, ktoré sa vzťahujú na príslušnú krajinu alebo región.
2.
V rámci posudzovania žiadosti o platbu podľa
článku 39 a správy o vykonávaní uvedenej v článku 49 posúdi príslušný
členský štát a Komisia pokrok dosiahnutý pri vykonávaní národného
programu, pričom bude prihliadať na závery schválené na základe politického
dialógu.
Článok 14
Príprava
a schvaľovanie národných programov
1.
Na základe záverov politického dialógu podľa článku
13 ods. 1 predloží každý členský štát návrh národného programu
v súlade s osobitnými nariadeniami.
2.
          Tieto návrhy národných programov sa
vzťahujú na rozpočtové roky v rámci obdobia od 1. januára 2014 do 31.
decembra 2020 a skladajú sa z týchto prvkov:
(a)
opis východiskovej situácie v členskom
štáte;
(b)
analýza požiadaviek členského štátu a jeho
cieľov zameraných na splnenie týchto požiadaviek počas programového obdobia;

(c)
primeraná stratégia, ktorá stanovuje ciele, ktoré
sa majú vďaka podpore z rozpočtu Únie dosiahnuť, doplnená o
očakávané výsledky, indikatívny časový plán a príklady opatrení
plánovaných na dosiahnutie týchto cieľov;
(d)
mechanizmus na zabezpečenie koordinácie medzi
nástrojmi zriadenými na základe osobitných nariadení a ostatnými nástrojmi
Únie a členských štátov;
(e)
informácie o monitorovacom a hodnotiacom
rámci, ktorý sa má stanoviť, a ukazovatele, na základe ktorých sa
bude merať pokrok pri dosahovaní sledovaných cieľov v porovnaní s
východiskovou situáciou v členskom štáte;
(f)
mechanizmus na zabezpečenie účinnosti a
efektívnosti podpory z rozpočtu Únie, vrátane plánovaného využívania
technickej pomoci a prístupu zvoleného na uplatnenie zásady partnerstva
stanovenej v článku 12;
(g)
návrh plánu financovania vypracovaný za jednotlivé
rozpočtové roky príslušného obdobia;
(h)
mechanizmus a metódy, na základe ktorých bude
s národným programom oboznámená verejnosť;
(i)
vykonávacie ustanovenia národného programu spolu s
identifikačnými údajmi určených orgánov.
3.
Členské štáty predložia navrhované národné
programy Komisii najneskôr do troch mesiacov od ukončenia politického
dialógu uvedeného v článku 13 ods. 1.
4.
Národné programy sa vypracujú podľa vzoru
prijatého Komisiou. Tento vykonávací akt sa prijme v súlade s konzultačným
postupom uvedeným v článku 55 ods. 2.
5.
Pred schválením navrhovaného národného programu
Komisia preskúma:
(a)
jeho súlad s cieľmi osobitných nariadení
a závermi politického dialógu podľa článku 13 ods. 1;
(b)
relevantnosť cieľov, ukazovateľov,
časového plánu a príkladov opatrení plánovaných v navrhovanom
národnom programe z hľadiska navrhovanej stratégie;
(c)
relevantnosť vykonávacích ustanovení uvedených
v odseku 2 písm. i) z hľadiska plánovaných opatrení;
(d)
súlad navrhovaného programu s právnymi
predpismi Únie;
(e)
komplementaritu s podporou poskytovanou z iných
fondov Únie vrátane Európskeho sociálneho fondu;
(f)
v prípade cieľov a príkladov opatrení v
tretích krajinách alebo v súvislosti s nimi súlad so zásadami a cieľmi
vonkajšej činnosti a zahraničnej politiky Únie, ktoré sa
vzťahujú na príslušnú krajinu alebo región, ak sú takéto ciele a opatrenia
na základe osobitného nariadenia stanovené.
6.
Komisia do troch mesiacov odo dňa predloženia
navrhovaného národného programu predloží svoje pripomienky. Ak sa Komisia
domnieva, že navrhovaný národný program nezodpovedá cieľom osobitných
nariadení, že nie je z hľadiska stratégie dostatočný alebo že nie je
v súlade s právnymi predpismi Únie, vyzve príslušný členský štát, aby
poskytol všetky potrebné doplňujúce informácie a prípadne aby
navrhovaný národný program zrevidoval. Členský štát poskytne Komisii
všetky potrebné doplňujúce informácie a prípadne navrhovaný národný
program zreviduje.
7.
Komisia pomocou vykonávacieho aktu schváli národný
program najneskôr do šiestich mesiacov od jeho formálneho predloženia
členským štátom, a to za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli
uspokojivo zohľadnené.
8.
Na základe nových alebo nepredvídaných okolností sa
schválený národný program môže na podnet Komisie alebo príslušného
členského štátu opätovne preskúmať a v prípade potreby
zrevidovať na zvyšnú časť programového obdobia.
Článok 15
Hodnotenie v polovici príslušného
obdobia
1.
V roku 2017 Komisia a členské štáty
opätovne preskúmajú situáciu vzhľadom na vývoj politiky Únie a vývoj
v príslušných členských štátoch.
2.
          V nadväznosti na toto opätovné preskúmanie
môžu členské štáty svoje národné programy zrevidovať. Táto revízia
prebehne v tých členských štátoch, ktorým sa v súlade s osobitnými
nariadeniami pridelia dodatočné rozpočtové prostriedky.
3.
Pravidlá stanovené v článku 14 týkajúce
sa prípravy a schvaľovania národných programov sa uplatňujú mutatis
mutandis aj na prípravu a schvaľovanie zrevidovaných národných
programov.
4.
          Komisia prostredníctvom vykonávacích
aktov pridelí členským štátom finančné prostriedky na národné
programy, ktoré sú v rámci hodnotenia v polovici príslušného obdobia k
dispozícii na základe osobitných nariadení. Po dokončení hodnotenia v
polovici príslušného obdobia predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade,
Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o tomto
hodnotení, ktoré sa uskutočnilo v súlade s ustanoveniami tohto
nariadenia a osobitných nariadení.
Článok 16
Štruktúra
financovania
1.
Finančné príspevky poskytované na základe
národných programov majú formu grantov.
2.
          Opatrenia podporované na základe
národných programov sú spolufinancované z verejných alebo súkromných
zdrojov, majú neziskový charakter a nie sú predmetom financovania
z iných zdrojov, na ktoré sa vzťahuje rozpočet Únie.
3.
Príspevok z rozpočtu Únie neprekročí
75 % celkových oprávnených výdavkov na projekt.
4.
Príspevok z rozpočtu Únie sa môže
zvýšiť na 90 % v prípade osobitných opatrení alebo strategických
priorít v zmysle osobitných nariadení.
5.
Príspevok z rozpočtu Únie sa môže
zvýšiť na 90 % aj v riadne odôvodnených prípadoch, najmä vtedy, ak by nebolo
možné projekt inak realizovať alebo by neboli dosiahnuté ciele národného
programu.
Článok 17
Všeobecné zásady oprávnenosti

1.
Oprávnenosť výdavkov sa určuje na základe
vnútroštátnych právnych predpisov okrem prípadov, keď sú v tomto nariadení
alebo v osobitných nariadeniach stanovené osobitné pravidlá.
2.
V súlade s osobitnými nariadeniami musia oprávnené výdavky:
(a)
patriť do rozsahu pôsobnosti osobitných
nariadení a ich cieľov;
(b)
byť potrebné na vykonávanie činností, na
ktoré sa vzťahuje príslušný projekt;
(c)
byť primerané a spĺňať zásady riadneho
finančného hospodárenia, najmä pokiaľ ide o pomer medzi kvalitou a vynaloženými
prostriedkami a efektivitu nákladov.
3.
Výdavky sú na základe osobitných nariadení oprávnené,
ak
–
vznikli a boli uhradené príjemcom v období od 1.
januára 2014 do 31. decembra 2022, a
–
boli akreditovaným zodpovedným orgánom
skutočne uhradené v období od 1. januára 2014 do 30. júna 2023.
4.
Výdavky zahrnuté do žiadosti o platbu, ktorú predkladá
príjemca zodpovednému orgánu, sú doložené faktúrami alebo účtovnými dokladmi
rovnocennej dôkaznej hodnoty s výnimkou foriem podpory podľa článku
18 ods. 1 písm. b), c) a d). V prípade týchto foriem podpory zodpovedá
suma zahrnutá do žiadosti o platbu, odchylne od odseku 3, nákladom, ktoré
príjemcovi nahradil zodpovedný orgán.
5.
Čisté príjmy priamo generované projektom
počas jeho realizácie, ktoré v čase schvaľovania projektu neboli
zohľadnené, sa odpočítajú od oprávnených výdavkov projektu v žiadosti
o záverečnú platbu predloženú príjemcom.
Článok 18
Oprávnené
výdavky
1.
Oprávnené výdavky sa môžu nahradiť takto:
(a)
náhradou oprávnených, skutočne vynaložených a uhradených
nákladov, prípadne po zohľadnení odpisov;
(b)
na základe štandardného sadzobníka jednotkových
nákladov;
(c)
jednorazovými platbami;
(d)
paušálnym financovaním vo výške určitého percentuálneho
podielu uplatneného na jednu alebo viacero vymedzených kategórií nákladov.
2.
Možnosti uvedené v odseku 1 sa môžu
kombinovať, ak sa každá z nich vzťahuje na inú kategóriu
nákladov alebo na rozličné projekty, ktoré tvoria súčasť jedného
opatrenia, alebo na jednotlivé etapy príslušného opatrenia.
3.
Ak sa projekt realizuje výhradne prostredníctvom verejného
obstarávania prác, tovaru alebo služieb, uplatňuje sa len odsek 1 písm.
a).
4.
Sumy podľa odseku 1 písm. b), c) a d) sa
stanovujú vopred jedným z týchto spôsobov:
(a)
na základe spravodlivej, nestrannej a overiteľnej metódy
výpočtu založenej na:
i)        štatistických údajoch alebo iných
objektívnych informáciách; alebo
ii)       overených historických údajoch o
jednotlivých príjemcoch alebo na základe uplatnenia ich zvyčajných
postupov pre účtovanie nákladov;
(b)
na základe metód a zodpovedajúcich sadzobníkov jednotkových
nákladov, jednorazových platieb a paušálnych sadzieb, ktoré sa v prípade
politík Únie uplatňujú pri podobnom druhu opatrenia/projektu a príjemcu;
(c)
na základe metód a zodpovedajúcich sadzobníkov jednotkových
nákladov, jednorazových platieb a paušálnych sadzieb, ktoré sa v prípade grantových
schém financovaných výlučne členským štátom uplatňujú pri
podobnom druhu opatrenia/projektu a príjemcu.
5.
          V dokumente, v ktorom sa stanovujú podmienky
podpory pre každý projekt/opatrenie, sa zároveň stanoví metóda, ktorá sa
uplatní na určenie nákladov opatrenia, ako aj podmienky na vyplatenie
grantu.
6.
          Ak pri realizácii projektu vzniknú
nepriame náklady, môžu sa vypočítať ako paušálna sadzba jedným
z týchto spôsobov:
(a)
paušálna sadzba až do výšky 20 % oprávnených priamych
nákladov, ak sa táto sadzba vypočíta na základe spravodlivej, nestrannej a
overiteľnej metódy výpočtu alebo na základe metódy, ktorá sa v
prípade grantových schém financovaných výlučne členským štátom uplatňuje
pri podobnom druhu opatrenia/projektu alebo príjemcu;
(b)
paušálna sadzba až do výšky 15 % oprávnených priamych nákladov
na zamestnancov; alebo
(c)
paušálna sadzba uplatňovaná na oprávnené priame náklady na
základe existujúcich metód a príslušných sadzieb, ktoré sa v prípade politík
Únie uplatňujú pri podobnom druhu opatrenia/projektu a príjemcu,
7.
Granty, v prípade ktorých podpora z rozpočtu
Únie neprekročí 50 000 EUR, sú vyplácané formou jednorazových platieb
alebo na základe štandardného sadzobníka jednotkových nákladov.
8.
Paušálne financovanie, štandardný sadzobník
jednotkových nákladov a jednorazové platby uvedené v odseku 4 sa môžu pre
jednotlivé projekty vypočítať osobitne, a to na základe návrhu
rozpočtu, ktorý zodpovedný orgán vopred schválil pre granty, v prípade ktorých
príspevok z rozpočtu Únie nepresiahne 100 000 EUR.
9.
Odpisy sa môžu považovať za oprávnené náklady za týchto
podmienok:
(a)
výdavky sú oprávnené na základe pravidiel
oprávnenosti podľa národného programu;
(b)
výška výdavkov je riadne doložená podpornými dokladmi, ktorých
dôkazná hodnota je rovnocenná faktúram, ak boli tieto výdavky nahradené v
zmysle odseku 1 písm. a);
(c)
náklady sa vzťahujú výlučne na obdobie,
počas ktorého je projekt podporovaný;
(d)
podpora z rozpočtu Únie neviedla k získaniu
odpisovaného majetku.
Článok 19
Neoprávnené
výdavky
Na získanie príspevku z rozpočtu Únie na
základe osobitných nariadení nie sú oprávnené tieto výdavky:
(a)
úroky z dlžných súm;
(b)
kúpa nezastavaného pozemku;
(c)
výdavky na kúpu zastavaného pozemku, ak je pozemok
potrebný pre realizáciu projektu, ak výška týchto výdavkov presahuje 10 %
celkových oprávnených výdavkov na príslušný projekt;
(d)
daň z pridanej hodnoty. Platba DPH je však
oprávneným výdavkom, pokiaľ vnútroštátne právne predpisy o DPH nepriznávajú
nárok na jej vrátenie a pokiaľ ju uhradil príjemca, ktorý nie je
nezdaniteľným subjektom v zmysle článku 13 ods. 1 prvý pododsek smernice
2006/112/ES, a to za predpokladu, že k platbe DPH nedošlo v súvislosti so
zabezpečením infraštruktúry.
Článok 20
Technická pomoc na podnet
členských štátov
1.
Na základe osobitných nariadení možno na podnet
členského štátu v rámci národných programov podporovať opatrenia
súvisiace s prípravou, riadením, monitorovaním, hodnotením, šírením informácií,
komunikáciou, vytváraním sietí, kontrolou a auditom, ako aj opatrenia na
posilnenie administratívnych kapacít na vykonávanie tohto nariadenia a osobitných
nariadení.
2.
Tieto opatrenia môžu zahŕňať:
(a)
výdavky súvisiace s prípravou, výberom, posudzovaním,
riadením a monitorovaním opatrení alebo projektov;
(b)
výdavky súvisiace s auditmi a kontrolami
opatrení alebo projektov na mieste;
(c)
výdavky súvisiace s hodnotením opatrení alebo
projektov;
(d)
výdavky súvisiace s poskytovaním a šírením
informácií o opatreniach a projektoch a so zabezpečovaním ich transparentnosti;
(e)
výdavky súvisiace s nadobúdaním, inštaláciou
a údržbou počítačových systémov zameraných na riadenie,
monitorovanie a hodnotenie na účely tohto nariadenia a osobitných
nariadení;
(f)
výdavky súvisiace so zasadnutiami monitorovacích
výborov a podvýborov v súvislosti s vykonávaním opatrení; medzi
tieto výdavky môžu patriť aj náklady na odborníkov a iných
účastníkov týchto výborov, vrátane účastníkov z tretích krajín,
ak je ich prítomnosť nevyhnutná z hľadiska účinného vykonávania
opatrení alebo projektov;
(g)
výdavky súvisiace s posilnením administratívnych kapacít
na vykonávanie tohto nariadenia a osobitných nariadení.
3.
Rozpočtové prostriedky môžu členské štáty
použiť na podporu opatrení zameraných na zníženie administratívneho
zaťaženia príjemcov, vrátane systémov na elektronickú výmenu údajov, ako
aj na podporu opatrení zameraných na posilnenie schopnosti orgánov členských
štátov a príjemcov spravovať a využívať podporu poskytnutú
na základe osobitných nariadení.
4.
Opatrenia sa môžu týkať predchádzajúcich a
nasledujúcich finančných rámcov.
Oddiel 2
Riadenie a kontrola
Článok 21
Všeobecné zásady systémov
riadenia a kontroly
Systémy riadenia a kontroly zabezpečujú:
(a)
opis funkcií príslušných orgánov v oblasti riadenia
a kontroly a rozdelenie funkcií v rámci každého orgánu;
(b)
súlad so zásadou oddelenia funkcií medzi týmito
orgánmi a v rámci nich;
(c)
postupy na zabezpečenie správnosti a riadnosti
vykazovaných výdavkov;
(d)
počítačové systémy zamerané na účtovníctvo,
uchovávanie a prenos finančných údajov a údajov
o ukazovateľoch, ako aj na monitorovanie a podávanie správ;
(e)
systémy určené na podávanie správ
a monitorovanie, keď zodpovedný orgán poverí vykonávaním úloh iný
orgán;
(f)
mechanizmy na účely auditu fungovania systémov
riadenia a kontroly;
(g)
systémy a postupy zabezpečujúce náležitý
audit trail;
(h)
predchádzanie nezrovnalostiam vrátane podvodov, ich
odhaľovanie a vykonávanie následných náprav a vymáhanie neoprávnene
vyplatených súm spolu s príslušnými úrokmi.
Článok 22
Zodpovednosť
členských štátov
1.
Členské štáty vykonávajú povinnosti v oblasti
riadenia, kontroly a auditu a nesú z toho vyplývajúcu
zodpovednosť stanovenú v pravidlách zdieľaného hospodárenia,
ktoré sú uvedené v nariadení o rozpočtových pravidlách
a v tomto nariadení. Členské štáty sú v súlade so zásadou
zdieľaného hospodárenia zodpovedné za riadenie a kontrolu národných
programov.
2.
Členské štáty zabezpečujú, aby boli ich systémy
riadenia a kontroly programov v súlade s ustanoveniami tohto
nariadenia a aby tieto systémy účinne fungovali.
3.
Členské štáty vyčlenia jednotlivým orgánom
primerané zdroje na vykonávanie ich funkcií počas celého programového
obdobia.
4.
Členské štáty stanovia pravidlá a postupy
v oblasti výberu a realizácie projektov v súlade s týmto
nariadením.
5.
Každá oficiálna výmena informácií medzi
členským štátom a Komisiou sa uskutočňuje prostredníctvom
systému na elektronickú výmenu údajov zriadeného Komisiou.
Článok 23
Určené orgány
1.
Na účely vykonávania svojho národného programu
určí každý členský štát tieto orgány:
(a)     orgán udeľujúci akreditáciu v zmysle
v článku [56] nariadenia o rozpočtových pravidlách;
(b)     akreditovaný zodpovedný orgán: verejný orgán
členského štátu, ktorý má výlučnú zodpovednosť za správne riadenie
a kontrolu národného programu a ktorý zabezpečuje celú komunikáciu
s Komisiou;
(c)     orgán auditu: vnútroštátny verejný orgán
alebo subjekt, ktorý je funkčne nezávislý od zodpovedného orgánu a orgánu
udeľujúceho akreditáciu a ktorý je zodpovedný za overovanie účinného
fungovania systému riadenia a kontroly;
(d)     prípadne aj poverený orgán: verejný alebo
súkromný orgán, ktorý vykonáva určité úlohy zodpovedného orgánu v rámci
jeho zodpovednosti.
2.
Každý členský štát stanoví pravidlá upravujúce
jeho vzťahy s orgánmi uvedenými v odseku 1
a vzťahy týchto orgánov s Komisiou.
Článok 24
Akreditácia
zodpovedných orgánov
1.
V súlade s článkom [56 ods. 3]
nariadenia o rozpočtových pravidlách je každý zodpovedný orgán, ktorý
na základe tohto nariadenia zodpovedá za hospodárenie s finančnými
prostriedkami a ich kontrolu, akreditovaný na základe formálneho rozhodnutia
orgánu udeľujúceho akreditáciu na úrovni ministerstva.
2.
Akreditácia sa udeľuje za predpokladu, že
príslušný orgán spĺňa akreditačné kritériá súvisiace
s vnútorným prostredím, kontrolnými činnosťami, informáciami,
komunikáciou a monitorovaním stanovené v tomto nariadení alebo na
jeho základe.
3.
Akreditácia je založená na stanovisku nezávislého
orgánu auditu, ktorý posudzuje, či zodpovedný orgán spĺňa akreditačné
kritéria. Nezávislý orgán auditu vykonáva svoju činnosť v súlade
s medzinárodne uznanými audítorskými štandardmi.
4.
Orgán udeľujúci akreditáciu vykonáva
dohľad nad akreditovaným zodpovedným orgánom a akreditáciu mu na
základe formálneho rozhodnutia odoberie, ak zodpovedný orgán prestane
spĺňať jedno alebo viac akreditačných kritérií a ak neprijme
opatrenia potrebné na odstránenie nedostatkov v skúšobnej lehote, ktorú orgán
udeľujúci akreditáciu stanoví v závislosti od závažnosti problému. Orgán
udeľujúci akreditáciu okamžite informuje Komisiu o stanovení skúšobnej
lehoty pre akreditovaný zodpovedný orgán a o každom rozhodnutí o odobratí
akreditácie.
5.
Na účely zabezpečenia riadneho fungovania
tohto systému má Komisia právomoc prijímať delegované akty v súlade s
postupom uvedeným v článku 54 v súvislosti s:
(a)
minimálnymi požiadavkami na akreditáciu
zodpovedných orgánov, pokiaľ ide o vnútorné prostredie, kontrolné
činnosti, informácie, komunikáciu a monitorovanie, ako aj
s pravidlami udeľovania a odoberania akreditácie;
(b)
pravidlami týkajúcimi sa dohľadu nad
zodpovednými orgánmi a postupu preskúmania akreditácie zodpovedných
orgánov;
(c)
povinnosťami zodpovedných orgánov, pokiaľ
ide o verejné intervencie, ako aj obsahom ich riadiacich a kontrolných
povinností.
Článok 25
Všeobecné zásady v oblasti kontrol
vykonávaných zodpovednými orgánmi
1.
Zodpovedné orgány vykonávajú systematické
administratívne kontroly všetkých žiadostí o platbu, ktoré predkladajú príjemcovia.
V záujme získania dostatočnej istoty zároveň vykonávajú kontroly na
mieste, v rámci ktorých sa zameriavajú na výdavky, ktoré sú predmetom žiadostí
o záverečnú platbu a ktoré sú vykázané v ročnej účtovnej
závierke.
2.
Pokiaľ ide o kontroly na mieste,
zodpovedný orgán vyberie z celkového súboru príjemcov kontrolnú vzorku, ktorá v
náležitých prípadoch pozostáva z náhodnej časti a časti
založenej na rizikách, s cieľom získať reprezentatívnu mieru
chybovosti a minimálnu úroveň dôveryhodnosti, a súčasne sa
zamerať na najväčšie chyby.
3.
V prípade každej kontroly na mieste vypracuje zodpovedný
orgán správu o kontrole.
4.
Ak sa zdá, že zistené problémy majú systematický charakter,
a môžu preto predstavovať riziko pre iné projekty, zodpovedný organ
zabezpečí, aby sa vykonalo ďalšie preskúmanie vrátane prípadných
dodatočných kontrol s cieľom stanoviť rozsah týchto problémov a
zistiť, či miera chybovosti presahuje prah významnosti. Zodpovedný
organ prijme potrebné preventívne a nápravné opatrenia a informuje o nich
Komisiu v súhrnnej správe uvedenej v článku 39 ods. 1 písm. c).
5.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijme
potrebné pravidlá s cieľom dosiahnuť jednotné uplatňovanie tohto
článku. Tieto pravidlá sa môžu týkať predovšetkým:
(a)
pravidiel súvisiacich s administratívnymi
kontrolami a kontrolami na mieste, ktoré vykonávajú členské štáty v
súvislosti s plnením povinností, záväzkov a pravidiel oprávnenosti
vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia a osobitných nariadení;
(b)
pravidiel týkajúcich sa minimálneho rozsahu kontrol
na mieste, ktorý je potrebný na účinné riadenie rizík, ako aj podmienok, na
základe ktorých musia členské štáty takéto kontroly zintenzívniť alebo
zredukovať, ak je zabezpečené riadne fungovanie systémov riadenia a
kontroly a ak je miera chybovosti na prijateľnej úrovni;
(c)
pravidiel a metód podávania správ o vykonaných
kontrolách a overeniach a o ich výsledkoch.
Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s
postupom preskúmania uvedenom v článku 55 ods. 3.
Článok 26
Platba príjemcom
Zodpovedné orgány
zabezpečia, aby príjemcovia dostali celú sumu podpory z verejných zdrojov čo
najrýchlejšie a v plnej výške. Žiadna suma sa neodpočíta ani
nezadrží a neuloží sa žiadny osobitný poplatok alebo iný poplatok s rovnocenným
účinkom, ktorý by viedol k zníženiu sumy určenej pre príjemcov.
Článok
27
Funkcie orgánu auditu
1.
Orgán auditu zabezpečí, aby bol audit systémov
riadenia a kontroly vykonávaný na primeranej vzorke výdavkov, ktoré sú
vykázané v ročnej účtovnej závierke.
Komisia má právomoc prijímať delegované
akty v súlade s postupom uvedeným v článku 54, ktoré sa týkajú štatútu
orgánov auditu a podmienok, ktoré majú nimi vykonávané audity spĺňať.
2.         Ak audity vykonáva iný subjekt ako
orgán auditu, orgán auditu zabezpečí, aby mal takýto subjekt potrebnú
funkčnú nezávislosť.
3.         Orgán auditu zabezpečí, aby sa
audítorská činnosť vykonávala v súlade s medzinárodne uznanými
audítorskými štandardmi.
Článok 28
Spolupráca s orgánmi auditu
1.           Komisia
spolupracuje s orgánmi auditu na účely koordinácie príslušných plánov a
metód auditov a okamžite poskytuje výsledky auditov zameraných na systémy
riadenia a kontroly.
2.           Komisia
a orgány auditu sa stretávajú pravidelne aspoň raz ročne, pokiaľ
nie je odsúhlasené inak, aby spoločne preskúmali výročnú správu o
kontrole a audítorské stanovisko a vymenili si názory v otázke zdokonaľovania
systémov riadenia a kontroly.
Článok 29
Kontroly a audity
vykonávané Komisiou
1.
Komisia na základe dostupných informácií vrátane postupu
akreditácie, ročného vyhlásenia hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti,
výročných správ o kontrole, výročného audítorského stanoviska,
výročnej správy o vykonávaní, ako aj auditov vykonaných vnútroštátnymi
orgánmi a orgánmi Únie posudzuje, či členské štáty vytvorili systémy
riadenia a kontroly, ktoré sú v súlade s týmto nariadením, a či je počas
vykonávania národných programov zabezpečené účinné fungovanie týchto
systémov.
2.
Bez toho, aby boli dotknuté audity vykonávané
členskými štátmi, môžu úradníci alebo oprávnení zástupcovia Komisie na
základe primeraného predchádzajúceho oznámenia vykonávať audity alebo
kontroly na mieste. Týchto auditov alebo kontrol sa môžu zúčastniť
úradníci alebo oprávnení zástupcovia členského štátu.
3.
Do rozsahu auditov alebo kontrol môžu spadať
najmä tieto prvky:
(a)
overovanie účinného fungovania systémov
riadenia a kontroly národného programu alebo jeho časti,
(b)
súlad administratívnych postupov s pravidlami
Únie;
(c)
existencia požadovaných podporných dokladov
a ich súvislosť s opatreniami podporovanými v rámci
národných programov;
(d)
podmienky, za ktorých sa opatrenia vykonávajú
a kontrolujú;
(e)
posúdenie riadneho finančného hospodárenia v
súvislosti s opatreniami a/alebo národným programom.
4.
Úradníci alebo oprávnení zástupcovia Komisie,
riadne splnomocnení na vykonávanie auditov na mieste, majú prístup ku všetkým
záznamom, dokumentom a metaúdajom týkajúcim sa výdavkov alebo systémov
riadenia a kontroly, a to bez ohľadu na nosič, na ktorom sú uložené.
Členské štáty poskytnú Komisii na požiadanie kópie týchto záznamov,
dokumentov a metaúdajov.
Právomocami uvedenými v tomto odseku nie je
dotknuté uplatňovanie vnútroštátnych ustanovení, ktoré vyhradzujú
určité úkony agentom osobitne určeným vnútroštátnymi právnymi
predpismi. Úradníci a oprávnení zástupcovia Komisie sa okrem iného
nezúčastňujú na domových prehliadkach ani na úradnom vypočúvaní
osôb podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Majú však prístup k takto
získaným informáciám.
5.
Na žiadosť Komisie a so súhlasom
členského štátu vykonávajú príslušné orgány tohto členského štátu
dodatočné kontroly a vyšetrovania v súvislosti s opatreniami,
na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Týchto kontrol sa môžu
zúčastňovať zástupcovia Komisie alebo osoby poverené Komisiou.
V záujme zdokonalenia kontrol môže Komisia so
súhlasom príslušného členského štátu požiadať orgány tohto
členského štátu o pomoc pri určitých kontrolách a vyšetrovaniach.
6.
Komisia môže od členského štátu vyžadovať
prijatie opatrení potrebných na zabezpečenie účinného fungovania
systémov riadenia a kontroly alebo správnosti výdavkov v súlade s platnými
pravidlami.
Oddiel 3
Finančné hospodárenie
Článok
30
Rozpočtové záväzky
1.
Rozpočtové záväzky Únie, ktoré sa
vzťahujú na jednotlivé národné programy, sú v období od 1. januára
2014 do 31. decembra 2020 rozdelené na ročné splátky.
2.
Rozhodnutie Komisie, ktorým sa schvaľuje
národný program, predstavuje rozhodnutie o financovaní v zmysle
článku [81 ods. 2] nariadenia o rozpočtových pravidlách, a po
oznámení príslušnému členskému štátu predstavuje právny záväzok
v zmysle uvedeného nariadenia.
3.
Po schválení národného programu zo strany Komisie sa
príjmu rozpočtové záväzky pre prvú splátku.
4.
Rozpočtové záväzky
pre ďalšie splátky prijíma Komisia na základe rozhodnutia uvedeného
v odseku 2 tohto článku do 1. mája každého roku s výnimkou
prípadov, na ktoré sa vzťahuje článok [13]
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
Článok 31
Spoločné pravidlá pre platby
1.
Platby príspevku z rozpočtu Únie pre národný
program vykonáva Komisia v súlade s rozpočtovými prostriedkami a v
závislosti od dostupných finančných prostriedkov. Každá platba sa priradí
k príslušnému najstaršiemu otvorenému rozpočtovému záväzku.
2.
Platby majú formu počiatočnej platby v
rámci predbežného financovania, platieb ročného zostatku a platieb
konečného zostatku.
3.
Uplatňuje
sa článok [87] nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
Článok 32
Kumulácia počiatočnej platby v rámci
predbežného financovania a ročných zostatkov
1.
Celkový súčet počiatočnej platby v
rámci predbežného financovania a platieb ročného zostatku nesmie
prekročiť 95 % príspevku z rozpočtu Únie pre národný
program.
2.
Po dosiahnutí stropu 95 % členské štáty
naďalej Komisii predkladajú žiadosti o platbu.
Článok 33
Počiatočná platba v
rámci predbežného financovania
1.
V nadväznosti na rozhodnutie Komisie, ktorým sa schvaľuje
národný program, uhradí Komisia počiatočnú platbu v rámci predbežného
financovania na celé programové obdobie. Jej výška dosahuje 4 % z príspevku
z rozpočtu Únie pre príslušný národný program. V závislosti od dostupnosti
rozpočtových prostriedkov môže byť táto suma uhradená v dvoch
splátkach.
2.
Ak sa národný program schváli v roku 2015
alebo neskôr, splátky sa uhradia v roku schválenia.
3.
Predbežné financovanie sa použije výlučne v
prípade platieb určených tým príjemcom, ktorý vykonávajú národný program.
Na tento účel sa bezodkladne sprístupni zodpovednému orgánu.
4.
Celá suma predbežného financovania sa Komisii
nahradí vtedy, ak v priebehu 24 mesiacov od uhradenia prvej splátky v
rámci počiatočného predbežného financovania nie je Komisii
doručená žiadna žiadosť o platbu v súlade
s článkom 39.
5.
Úroky z predbežného financovania sa priradia
k príslušnému národnému programu a odpočítajú sa od verejných
výdavkov uvedených v žiadosti o záverečnú platbu.
6.
Počiatočnú platbu v rámci predbežného
financovania zúčtuje Komisia v plnom rozsahu v súlade s článkom 36
najneskôr pri ukončení programu.
Článok 34
Vymedzenie rozpočtového
roka
Na účely tohto
nariadenia rozpočtový rok zahŕňa uhradené výdavky a získané
príjmy, ktoré boli zahrnuté do účtov zodpovedného orgánu v období od
16. októbra roku „N-1“ do 15. októbra roku „N“.
Článok 35
Platba ročného zostatku
1.
V závislosti od dostupnosti zdrojov uhradí Komisia
ročný zostatok na základe platného plánu financovania, ročnej
účtovnej závierky národného programu za príslušný rozpočtový rok
a príslušného rozhodnutia o schválení účtov.
2.
V ročnej účtovnej závierke sú vykázané platby,
ktoré zodpovedný orgán uskutočnil počas rozpočtového roka a ktoré
spĺňajú požiadavky v oblasti kontroly uvedené
v článku 25.
3.
Ročný zostatok sa uhradí najneskôr šesť
mesiacov po tom, ako Komisia uzná informácie a dokumenty uvedené
v článku 39 ods. 1 a článku 49 za prípustné, a po
poslednom ročnom zúčtovaní.
Článok 36
Ukončenie programu
1.
Členské štáty predložia najneskôr do 31. decembra
2023 tieto dokumenty:
(a)
údaje požadované v súvislosti s poslednou
ročnou účtovnou závierkou v súlade s článkom 39 ods.
1;
(b)
žiadosť o platbu konečného zostatku;
a
(c)
záverečnú správu o vykonávaní národného
programu podľa článku 49 ods. 1.
2.
Platby, ktoré zodpovedný
orgán uskutoční v období od 16. októbra 2022 do 30. júna 2023 sa vykážu
v poslednej ročnej účtovnej závierke.
3.
Po doručení
dokumentov uvedených v odseku 1 uhradí Komisia v závislosti od dostupnosti
zdrojov konečný zostatok na základe platného plánu financovania, poslednej
ročnej účtovnej závierky a príslušného rozhodnutia o schválení
účtov.
4.
Konečný zostatok
sa uhradí najneskôr tri mesiace po dátume zúčtovania posledného rozpočtového
roka alebo jeden mesiac po dátume prijatia záverečnej správy o vykonávaní,
podľa toho, čo nastane neskôr. Viazanosť rozpočtových prostriedkov,
ktoré po uhradení zostatku zostali viazané, zruší
Komisia v lehote šiestich mesiacov, a to bez toho, aby boli dotknuté
ustanovenia článku 47.
Článok 37
Prerušenie lehoty na platbu
1.
Po doručení žiadosti o platbu môže povoľujúci
úradník vymenovaný delegovaním v zmysle nariadenia o rozpočtových
pravidlách prerušiť lehotu na platbu najviac na deväť mesiacov, ak je
splnená aspoň jedna z týchto podmienok:
(a)
informácie poskytnuté vnútroštátnym audítorským
subjektom alebo audítorským subjektom Únie poukazujú na závažné nedostatky vo
fungovaní systému riadenia a kontroly;
(b)
povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním musí
vykonať dodatočné overenia na základe informácií, že výdavky uvedené
v žiadosti o platbu sú spojené s nezrovnalosťou, ktorá má vážne
finančné dôsledky;
(c)
nebol predložený niektorý z dokumentov požadovaných
na základe článku 39 ods. 1.
2.
Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním môže
lehotu na platbu prerušiť len pri tej časti výdavkov, ktoré sú
predmetom žiadosti o platbu a na ktoré sa vzťahujú prípady uvedené v
odseku 1. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním ihneď informuje
členský štát a zodpovedný orgán o dôvode prerušenia a požiada ich
o nápravu tejto situácie. Povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním
prerušenie lehoty na platbu ukončí, len čo sa prijmú potrebné
opatrenia.
Článok 37a
Pozastavenie platieb
1.
Komisia môže pozastaviť platbu celého
ročného zostatku alebo jeho časti, ak:
(a)
systém riadenia a kontroly programu vykazuje
závažné nedostatky, ktoré negatívne ovplyvňujú spoľahlivosť
postupu certifikácie platieb a v súvislosti s ktorými neboli prijaté žiadne
nápravné opatrenia; alebo
(b)
výdavky v certifikovanom výkaze výdavkov sú spojené
so závažnou nezrovnalosťou, ktorá nebola napravená; alebo
(c)
členský štát závažným spôsobom porušil svoje
povinnosti podľa článku 22 ods. 1 a 2.
2.
Komisia môže rozhodnúť o pozastavení platby celého
ročného zostatku alebo jeho časti po tom, ako členskému štátu
poskytne príležitosť predložiť v lehote dvoch mesiacov svoje pripomienky.
3.
Komisia ukončí pozastavenie platby celého
ročného zostatku alebo jeho časti, ak členský štát prijal
opatrenia potrebné na zrušenie tohto pozastavenia. Ak členský štát
požadované opatrenia neprijme, Komisia môže rozhodnúť o zrušení celého
príspevku Únie pre operačný program alebo jeho časti v súlade s
článkom 42.
Článok 38
Používanie eura
1.
Sumy stanovené v programoch predložených členskými
štátmi, odhady výdavkov, výkazy výdavkov, žiadosti o platbu, ročné
účtovné závierky a výdavky uvedené vo výročnej a záverečnej
správe o vykonávaní sú vyjadrené v eurách
2.
Členské štáty, ktoré neprijali euro za svoju
menu ku dňu žiadosti o platbu, prepočítajú výšku výdavkov vynaložených
v národnej mene na euro. Táto suma sa prepočíta na euro s použitím
mesačného účtovného výmenného kurzu Komisie platného v mesiaci, v
ktorom zodpovedný orgán príslušného národného programu zahrnie výdavky do
účtov. Tento výmenný kurz Komisia elektronicky zverejňuje každý
mesiac.
3.
Ak sa euro stane menou členského štátu, postup
prepočítania uvedený v odseku 2 sa naďalej uplatňuje pre všetky
výdavky, ktoré zodpovedný orgán zaznamenal v účtoch pred dátumom
nadobudnutia platnosti pevného konverzného kurzu medzi národnou menou a eurom.
Oddiel 4
Schvaľovanie účtov a finančné opravy
Článok 39
Predkladanie informácií
1.
Do 1. februára roku nasledujúceho po príslušnom
rozpočtovom roku predloží každý členský štát Komisii v súlade s článkom
[56] nariadenia o rozpočtových pravidlách tieto dokumenty a
informácie:
(a)
ročnú účtovnú závierku zodpovedného
orgánu;
(b)
vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti
týkajúce sa úplnosti, presnosti a vecnej správnosti účtovnej závierky,
riadneho fungovania systémov vnútornej kontroly, ako aj zákonnosti a riadnosti
príslušných operácií a dodržiavania zásady riadneho finančného
hospodárenia;
(c)
súhrnnú správu o všetkých dostupných auditoch a
kontrolách, ktoré sa vykonali, vrátane analýzy systematických alebo opakujúcich
sa nedostatkov, ako aj prijatých alebo plánovaných nápravných opatrení;
(d)
audítorské stanovisko orgánu auditu k vyhláseniu
hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti, ktoré sa týka všetkých jeho
častí, doplnené o správu o kontrole, v ktorej sú uvedené zistenia auditov
vykonaných za rozpočtový rok, ktorého sa toto stanovisko týka.
2.
Na požiadanie Komisie poskytne členský štát
Komisii ďalšie informácie. Ak členský štát neposkytne požadované
informácie v príslušnej lehote stanovenej Komisiou, Komisia môže prijať
rozhodnutie o schválení účtov na základe informácií, ktoré má k
dispozícii.
3.
Dokumenty uvedené v odseku 1 slúžia ako
žiadosť o platbu ročného zostatku.
4.
Dokumenty uvedené v odseku 1 sa vypracujú
podľa vzorov prijatých Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov. Tieto
vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s konzultačným postupom
podľa článku 55 ods. 2.
Článok 40
Ročné schvaľovanie
účtov
1.
Komisia do 30. apríla roku nasledujúceho po
príslušnom rozpočtovom roku rozhodne o schválení účtov daného národného
programu. Rozhodnutie o schválení účtov sa týka úplnosti, presnosti a
vecnej správnosti predloženej ročnej účtovnej závierky a nie sú
ním dotknuté žiadne následné finančné opravy.
2.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví podmienky
postupu ročného schvaľovania účtov, pokiaľ ide opatrenia,
ktoré sa majú prijať v súvislosti s prijatím a vykonávaním
príslušného rozhodnutia, vrátane výmeny informácií medzi Komisiou
a členskými štátmi a lehôt, ktoré sa musia dodržiavať.
Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s postupom preskúmania
podľa článku 55 ods. 3.
Článok 41
Finančné opravy vykonávané
členskými štátmi
Ak sa v rámci národných programov zistia
nezrovnalosti alebo nedbanlivosť, členské štáty vykonajú
finančné opravy tým, že zrušia celý príslušný príspevok
z rozpočtu Únie alebo jeho časť. Členské štáty zohľadnia
povahu a závažnosť nezrovnalostí, ako aj finančnú ujmu, ktorá vznikla
rozpočtu Únie a vykonajú primerané opravy.
Zrušené a vymožené sumy, ako aj
s nimi súvisiace úroky, sa opätovne pridelia príslušnému národnému
programu, s výnimkou súm, ktoré boli predmetom nezrovnalostí, ktoré
odhalil Európsky dvor audítorov a útvary Komisie, vrátane úradu OLAF.
Po ukončení národného programu vráti členský
štát vymožené sumy do rozpočtu Únie.
Článok 42
Overovanie súladu a
finančné opravy vykonávané Komisiou
1.
Komisia uskutočňuje finančné opravy
zrušením celého príspevku Únie na národný program alebo jeho časti a jeho
vymáhaním od členského štátu s cieľom vylúčiť z financovania
Únie tie výdavky, ktoré sú v rozpore s uplatniteľnými právnymi predpismi
Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi, vrátane nedostatkov, ktoré Komisia
alebo Európsky dvor audítorov odhalili v členských štátoch v súvislosti so systémom
riadenia a kontroly.
2.
Porušenie uplatniteľných právnych predpisov
Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov vedie k finančnej oprave len
vtedy, ak je splnená jedna z týchto podmienok:
(a)
porušenie ovplyvnilo alebo mohlo ovplyvniť
výber projektov v rámci národného programu;
(b)
existuje riziko, že porušenie ovplyvnilo alebo
mohlo ovplyvniť výšku výdavkov, ktoré majú byť nahradené z
rozpočtu Únie.
3.
Komisia pri rozhodovaní o výške finančnej
opravy podľa odseku 1 zohľadní povahu a závažnosť porušenia
uplatniteľných právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych
predpisov, ako aj jeho finančné dôsledky na rozpočet Únie.
4.
Pred prijatím
rozhodnutia o zamietnutí financovania sa v písomnej forme oznámia zistenia
Komisie a odpovede členských štátov a následne sa obidve strany
pokúsia o dosiahnutie dohody o opatreniach, ktoré sa majú prijať.
5.
Financovanie sa nesmie zamietnuť
v prípade:
(a)     výdavkov, ktoré zodpovedný orgán
vynaložil viac ako 36 mesiacov pred tým, ako Komisia písomne oznámila
členskému štátu svoje zistenia;
(b)     výdavkov na viacročné opatrenia
v rámci národných programov, ak konečný záväzok príjemcu vznikol viac
ako 36 mesiacov pred tým, ako Komisia písomne oznámila členskému štátu
svoje zistenia;
(c)     výdavkov na opatrenia národných
programov, iných ako tie, ktoré sú uvedené v písmene b) tohto odseku, v
prípade ktorých zodpovedný orgán uskutočnil platbu, prípadne
záverečnú platbu viac ako 36 mesiacov pred tým, ako Komisia písomne
oznámila členskému štátu svoje zistenia.
6.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví podmienky
overovania súladu, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú prijať v
súvislosti s prijatím a vykonávaním príslušného rozhodnutia, vrátane výmeny
informácií medzi Komisiou a členskými štátmi a lehôt, ktoré sa musia
dodržiavať. Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s postupom
preskúmania podľa článku 55 ods. 3.

Článok 43
Povinnosti členských
štátov
Finančné opravy vykonáva Komisia bez
toho, aby bola dotknutá povinnosť členského štátu vymáhať sumy podľa
článku 21 písm. h) tohto nariadenia, ako aj ich povinnosť vymáhať
štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy a podľa článku 14
nariadenia Rady (ES) č. 659/1999[13].
Článok 44
Vrátenie prostriedkov
1.           Vrátenie prostriedkov do
všeobecného rozpočtu Únie sa uskutoční pred dňom splatnosti
uvedeným v príkaze na vymáhanie vypracovanom v súlade s článkom [77] nariadenia
o rozpočtových pravidlách. Dňom splatnosti je posledný deň
druhého mesiaca, ktorý nasleduje po vydaní príkazu na vymáhanie.
2.           V dôsledku omeškania pri
vrátení prostriedkov vzniká nárok na úrok z omeškania, a to odo dňa
splatnosti až do dňa skutočnej úhrady. Sadzba takéhoto úroku je o
jeden a pol percentuálneho bodu vyššia ako sadzba Európskej centrálnej banky
pre hlavné refinančné operácie platná v prvý pracovný deň mesiaca, v
ktorom nastane deň splatnosti.
Oddiel 5
Zrušenie viazanosti rozpočtových prostriedkov
Článok 45
Zásady
1.
Na národné programy sa vzťahuje postup
zrušenia viazanosti rozpočtových prostriedkov, na základe ktorého sa zruší
viazanosť tých súm vyhradených na záväzky, ktoré do 31. decembra druhého
roku nasledujúceho po roku prijatia rozpočtového záväzku nie sú kryté počiatočnou
platbou v rámci predbežného financovania podľa článku 33 alebo
žiadosťou o platbu v súlade s článkom 39.
2.
Záväzok týkajúci sa posledného roku príslušného obdobia
sa zruší v súlade s pravidlami platnými pre ukončenie programov.
3.
Záväzok, ktorý je v posledný deň
oprávnenosti výdavkov podľa článku 17 ods. 3 stále otvorený a v
súvislosti s ktorým zodpovedný orgán nepredloží žiadosť o platbu v priebehu
šiestich mesiacov od tohto dátumu, sa automaticky zrušuje.
Článok 46
Výnimky zo zrušenia viazanosti
rozpočtových prostriedkov
1.
Zo zrušenia viazanosti sú vyňaté tie sumy,
ktoré zodpovedný orgán nebol schopný vykázať Komisii z dôvodu:
(a)     pozastavenia opatrenia v dôsledku súdneho
konania alebo odvolania v správnom konaní s odkladným účinkom; alebo
(b)     z dôvodu vyššej moci, ktorá závažným
spôsobom ovplyvňuje vykonávanie celého národného programu alebo jeho
časti. Zodpovedné orgány, ktoré sa na pôsobenie vyššej moci odvolávajú,
preukážu priame následky vyššej moci na vykonávanie celého národného programu
alebo jeho časti.
O výnimku možno požiadať raz, ak pozastavenie
opatrenia alebo pôsobenie vyššej moci netrvalo dlhšie ako jeden rok, alebo
niekoľkokrát v závislosti od dĺžky pôsobenia vyššej moci alebo
počtu rokov medzi dátumom rozhodnutia v súdnom alebo správnom konaní o
pozastavení vykonávania opatrenia a dátumom konečného rozhodnutia v súdnom
alebo správnom konaní.
2.
Členský štát zašle Komisii do 31. januára
informácie o výnimkách uvedených v odseku 1, pokiaľ ide o sumu, ktorá
sa má vykázať do konca predchádzajúceho roka.
3.
Pri výpočte automatického zrušenia viazanosti
sa nezohľadňuje tá časť rozpočtových záväzkov, v
prípade ktorých bola podaná žiadosť o platbu, ale ktorých platbu Komisia
k 31. decembru roka N + 2 znížila alebo pozastavila.
Článok 47
Postup
1.           Komisia včas informuje členský
štát o tom, že existuje riziko zrušenia viazanosti rozpočtových
prostriedkov podľa článku 42.
2.           Komisia na základe
informácií, ktoré má k 31. januáru k dispozícii, informuje zodpovedný orgán o
sume, ktorá je predmetom zrušenia viazanosti.
3.           Členský štát má dva
mesiace na odsúhlasenie sumy, ktorá je predmetom zrušenia viazanosti, alebo na predloženie
svojich pripomienok.
4.           Komisia automaticky zruší viazanosť
rozpočtových prostriedkov najneskôr deväť mesiacov po uplynutí
poslednej lehoty vyplývajúcej z uplatňovania odsekov 1 až 3.
5.           V prípade automatického zrušenia viazanosti
rozpočtových prostriedkov sa príspevok z rozpočtu Únie pre
príslušný národný program zníži za príslušný rok o sumu, ktorej
viazanosť sa automaticky zrušila. Úmerne sa zníži aj príspevok Únie
v pláne financovania, pokiaľ členský štát nepredloží zrevidovaný
plán financovania.
KAPITOLA V
INFORMÁCIE, KOMUNIKÁCIA, MONITOROVANIE,
HODNOTENIE A PODÁVANIE SPRÁV
Článok 48
Informovanie a propagácia
1.
Členské štáty a zodpovedné orgány zodpovedajú
za:
(a)
vytvorenie webovej stránky alebo webového portálu,
ktoré budú poskytovať informácie o národných programoch v danom
členskom štáte a prístup k nim;
(b)
informovanie potenciálnych príjemcov o možnostiach
financovania v rámci národných programov;
(c)
informovanie občanov Únie o úlohe
a úspechoch vykonávania osobitných nariadení, a to prostredníctvom
informačných a komunikačných opatrení zameraných na výsledky a vplyv
národných programov.
2.
Členské štáty zabezpečujú
transparentnosť vykonávania národných programov a vedú zoznam opatrení
podporovaných v rámci jednotlivých národných programov, ktorý je dostupný
prostredníctvom webovej stránky alebo webového portálu.
3.
Komisia má právomoc prijímať delegované
akty v súlade s postupom uvedeným v článku 54 na účely
stanovenia pravidiel upravujúcich informačné a propagačné opatrenia
zamerané na verejnosť, ako aj informačné opatrenia zamerané na
príjemcov.
4.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov
vymedzí technické charakteristiky informačných a propagačných opatrení.
Tieto vykonávacie akty príjme Komisia v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 55 ods. 3.
Článok 49
Správy
o vykonávaní národných programov
1.
Do 31. marca 2016 a do 31. marca každého
nasledujúceho roka až do roku 2022 vrátane členský štát predloží Komisii
výročnú správu o vykonávaní jednotlivých národných programov v
predchádzajúcom rozpočtovom roku.
Správa predložená v roku 2016 sa
vzťahuje na rozpočtové roky 2014 a 2015.
Záverečnú správu o vykonávaní národných
programov predloží členský štát do 31. decembra 2023.
2.
Výročné správy o vykonávaní národných programov
obsahujú informácie o:
(a)
vykonávaní národného programu z hľadiska
finančných údajov a ukazovateľov;
(b)
všetkých aspektoch, ktoré majú negatívny vplyv na
vykonávanie národného programu.
3.
V súvislosti s hodnotením v polovici príslušného
obdobia budú vo výročnej správe o vykonávaní národného programu
predloženej v roku 2017 uvedené a posúdené tak informácie uvedené
v odseku 2, ako aj:
(a)
pokrok pri dosahovaní cieľov vďaka
príspevku z rozpočtu Únie pre národný program;
(b)
účasť partnerov na vykonávaní,
monitorovaní a hodnotení národného programu.
4.
Výročná správa o vykonávaní národných programov
predložená v roku 2019 a záverečná správa o vykonávaní národných
programov obsahujú okrem informácií a posúdení uvedených v odsekoch 2
a 3 aj informácie a posúdenie týkajúce sa pokroku pri dosahovaní
cieľov národného programu.
5.
Výročné správy o vykonávaní národných programov
uvedené v odsekoch 1 až 4 sú prípustné, ak obsahujú všetky informácie
požadované v týchto odsekoch. Ak výročná správa nie je prípustná, Komisia
o tejto skutočnosti informuje príslušný členský štát do 15 pracovných
dní odo dňa prijatia tejto správy. Pokiaľ tak Komisia neučiní,
má sa za to, že výročná správa sa považuje za prípustnú.
6.
Komisia v priebehu dvoch mesiacov od prijatia
výročnej správy o vykonávaní národných programov informuje
členský štát o svojich pripomienkach k tejto výročnej
správe. Ak Komisia nepredloží pripomienky v tejto lehote, správa sa
považuje za schválenú.
7.
Komisia môže vypracovať odporúčania v
súvislosti s tými aspektmi, ktoré majú negatívny vplyv na vykonávanie národného
programu. V prípade vypracovania takýchto odporúčaní zodpovedný orgán
v priebehu troch mesiacov informuje Komisiu o prijatých nápravných
opatreniach.
8.
Výročná a záverečná správa o
vykonávaní národných programov sa zostaví v súlade so vzorom prijatým
Komisiou. Tieto vykonávacie akty sa príjmu v súlade s konzultačným
postupom uvedeným v článku 55 ods. 2.
Článok 50
Spoločný
monitorovací a hodnotiaci rámec
1.
Komisia vykonáva pravidelné monitorovanie tohto
nariadenia a osobitných nariadení, prípadne aj v spolupráci
s členskými štátmi.
2.
Vykonávanie osobitných nariadení hodnotí Komisia
v spolupráci s členskými štátmi.
3.
Stanoví sa spoločný monitorovací a hodnotiaci rámec,
na základe ktorého sa bude v súvislosti s cieľmi tohto nariadenia
a osobitných nariadení posudzovať relevantnosť, účinnosť,
efektívnosť, pridaná hodnota a trvalá udržateľnosť opatrení, ako
aj zjednodušenie a zníženie administratívneho zaťaženia či príspevok
tohto nariadenia a osobitných nariadení k rozvoju priestoru slobody,
bezpečnosti a spravodlivosti.
4.
Komisia má právomoc prijímať delegované akty v
súlade s postupom uvedeným v článku 54 na účely ďalšieho
rozvoja spoločného monitorovacieho a hodnotiaceho rámca.
5.
Členské štáty poskytnú Komisii všetky
informácie, ktoré umožnia monitorovanie a hodnotenie tohto nariadenia a
osobitných nariadení.
6.
Komisia okrem toho posúdi komplementaritu medzi opatreniami
vykonávanými na základe osobitných nariadení a opatreniami realizovanými
na základe iných relevantných politík, nástrojov a iniciatív Únie.
Článok 51
Hodnotenie
národných programov členskými štátmi
1.
Členské štáty vykonávajú v súlade so
spoločným monitorovacím a hodnotiacim rámcom hodnotenia národných
programov s cieľom zabezpečiť ich kvalitnejšie vypracovávanie a vykonávanie.
2.
Členské štáty zabezpečia, aby sa zaviedli
postupy v oblasti tvorby a zhromažďovania údajov, ktoré sú potrebné
na účely hodnotenia, vrátane údajov súvisiacich so spoločnými
ukazovateľmi a ukazovateľmi špecifickými pre jednotlivé programy.

3.
Hodnotenia vykonávajú odborníci v tejto oblasti,
ktorí sú funkčne nezávislí od zodpovedných orgánov, orgánov auditu a poverených
orgánov. Komisia poskytne usmernenia k spôsobu vykonávania hodnotení.
4.
Všetky hodnotenia sa zverejnia v celom
rozsahu.
Článok 52
Hodnotiace
správy členských štátov a Komisie
1.
Členské štáty v súlade so spoločným
monitorovacím a hodnotiacim rámcom predložia Komisii:
(a)     do 31. decembra 2017 priebežnú hodnotiacu
správu o vykonávaní opatrení v rámci       národných programov;
(b)     do 31. decembra 2023 hodnotiacu správu ex
post o účinkoch opatrení vykonávaných v rámci národných
programov.
2.
Na základe správ uvedených v odseku 1 predloží
Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu
výboru a Výboru regiónov:
(a)
do 30. júna 2018 priebežnú hodnotiacu správu
o vykonávaní tohto nariadenia a osobitných nariadení na úrovni Únie;
(b)
do 30. júna 2024 hodnotiacu správu ex post
o účinkoch tohto nariadenia a osobitných nariadení vypracovanú
po ukončení národných programov.
3.
Komisia vo svojom hodnotení ex post preskúma
aj vplyv osobitných nariadení na rozvoj priestoru slobody, bezpečnosti
a spravodlivosti z hľadiska ich príspevku k týmto cieľom:
(a)
rozvoj spoločnej kultúry v oblasti bezpečnosti
hraníc, spolupráce pri presadzovaní práva a krízového riadenia;
(b)
účinné riadenie migračných tokov v EÚ;
(c)
vytvorenie spoločného európskeho azylového
systému;
(d)
spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie so
štátnymi príslušníkmi tretích krajín;
(e)
solidarita a spolupráca medzi členskými
štátmi, pokiaľ ide o riešenie otázky migrácie a otázok vnútornej
bezpečnosti;
(f)
spoločný prístup EÚ k migrácii a
bezpečnosti v súvislosti s tretími krajinami.
Článok 53
Správa
o hodnotení v polovici príslušného obdobia
V roku 2018 Komisia
predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o hodnotení v polovici
príslušného obdobia vykonanom v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia
a osobitných nariadení.
KAPITOLA VI
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 54
Výkon delegovaných právomocí
1.
Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii
udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2.
Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia
na Komisiu sa uskutočňuje na obdobie siedmich rokov od nadobudnutia
účinnosti tohto nariadenia. Delegovanie právomocí sa automaticky
predĺži o rovnako dlhé obdobie, ak Európsky parlament alebo Rada najneskôr
tri mesiace pred koncom každého obdobia nepodajú námietku proti takémuto
predĺženiu.
3.
Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia
môžu Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutie o
zrušení ukončí delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Toto
rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho
uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu,
ktorý je uvedený v rozhodnutí. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných
aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.
Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.
Delegovaný akt prijatý na základe tohto nariadenia
nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči
nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia
uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej
lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí
nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto
lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 55
Postup výboru
1.
Komisii pomáha spoločný výbor pre azyl,
migráciu a bezpečnosť zriadený týmto nariadením. Tento výbor je
výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.
Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa
článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3.
Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa
článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 56
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada preskúmajú toto
nariadenie na návrh Komisie najneskôr do 30. júna 2020.
Článok 57
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto
nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských
štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
opatrenia a jeho finančného vplyvu
              1.7.    Plánované
spôsoby hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Oznámenie s
názvom „Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre vnútorné
veci na obdobie 2014 – 2020“;
Návrh
nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a
migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa zriaďuje Fond pre azyl a migráciu.
Návrh
nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu
v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti,
boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú
bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti
vonkajších hraníc a víz.

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry
ABM/ABB [14]

V
súčasnosti okruh 3 hlava 18 – Vnútorné záležitosti
Budúci
viacročný finančný výhľad: Okruh 3 (Bezpečnosť a
občianstvo) – „Fond pre riadenie migrácie“ a „Vnútorná
bezpečnosť“
Druh návrhu/iniciatívy
þ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia (financovanie
vnútorných vecí na obdobie 2014 – 2020)
¨ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia,
ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravné opatrenie[15]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúceho opatrenia
¨ Návrh/iniciatíva sa týka opatrenia
presmerovaného na nové opatrenie

1.3.
Ciele
1.3.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Konečným
cieľom politík v oblasti vnútorných vecí je vytvoriť priestor bez
vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích
krajín vstupovať a v ktorom sa môžu pohybovať, žiť a
pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti a inovácie alebo
vypĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce a spoliehať
sa na to, že budú v plnej miere rešpektované ich práva a zaistená ich
bezpečnosť. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými
organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa.
Význam politík
v oblasti vnútorných vecí sa potvrdil v Štokholmskom programe a v jeho
akčnom pláne, ktorého vykonávanie je strategickou prioritou Únie a ktorý
zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia,
azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie
terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná
spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj
vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii
preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy
občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Priority
politík v oblasti vnútorných vecí, najmä integrácia štátnych príslušníkov
tretích krajín, by sa tiež mali chápať v kontexte siedmych hlavných
iniciatív predložených v rámci stratégie Európa 2020, ktorých cieľom je
pomôcť EÚ prekonať súčasnú finančnú a hospodársku
krízu a dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Fond pre azyl
a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť poskytne finančnú
pomoc potrebnú na premenu cieľov v oblasti vnútorných vecí Únie na
hmatateľné výsledky.

1.3.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

FOND PRE
AZYL A MIGRÁCIU
a)         posilnenie
a vytvorenie spoločného európskeho azylového systému vrátané jeho
vonkajšieho rozmeru;
b)         podpora
legálnej migrácie do Únie v súlade s hospodárskymi a sociálnymi potrebami
členských štátov a podpora účinnej integrácie štátnych príslušníkov
tretích krajín vrátane žiadateľov o azyl a medzinárodne chránených osôb;
c)         podpora
spravodlivých a účinných stratégií návratu v členských štátoch s
dôrazom na udržateľnosť návratu a účinné opätovné prijatie v
krajinách pôvodu;
d)         posilnenie
solidarity a rozdelenia zodpovedností medzi členskými štátmi, najmä so
zreteľom na členské štáty, ktoré sú najviac postihnuté
migračnými a azylovými tokmi;
Súčasné
príslušné činnosti ABB: 18.03 (Európsky fond pre
utečencov, núdzové opatrenia a Európsky fond pre integráciu štátnych
príslušníkov tretích krajín) a 18.02 (pokiaľ ide o Európsky fond pre
návrat).
FOND PRE
VNÚTORNÚ BEZPEČNOSŤ
Nástroj
pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania
trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia
V súlade s
prioritami určenými v príslušných stratégiách Únie, programoch a
posúdeniach ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu
týchto osobitných cieľov:
a)         predchádzanie
a boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti
vrátane terorizmu a posilňovanie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi
presadzovania práva členských štátov a príslušnými tretími krajinami;
b)         posilňovanie
kapacity členských štátov a Únie na účinné riadenie bezpečnosti
vzhľadom na riziká a krízy a príprava a ochrana ľudí a kritickej
infraštruktúry proti teroristickým útokom a ďalším incidentom ohrozujúcim
bezpečnosť.
Súčasné
príslušné činnosti ABB: 18.05
Nástroj
pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz
V súlade s
prioritami určenými v príslušných stratégiách EÚ, programoch a posúdeniach
ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu týchto
osobitných cieľov:
a)         podpora
spoločnej vízovej politiky na uľahčenie legitímneho cestovania,
zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích
krajín a boja proti nelegálnej migrácii;
b)         podpora
riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany
vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez
vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej.
Súčasná
príslušná činnosť ABB: 18.02 (pokiaľ
ide o Fond pre vonkajšie hranice).

1.3.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Vplyv návrhu
na príjemcov/cieľové skupiny je podrobnejšie opísaný v posúdení vplyvu v
oddiele 4.1.2.
Zjednodušenie
zavedené na všetkých úrovniach procesu financovania a vo všetkých spôsoboch
hospodárenia bude mať vo všeobecnosti jednoznačný priaznivý
účinok na postupy, ktorými sa bude riadiť finančná podpora.
Fond pre
azyl a migráciu:
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory v oblasti azylu a migrácie budú útvary
členských štátov zodpovedné za vykonávanie príslušného acquis alebo
politík, ako aj medzinárodné organizácie alebo mimovládne organizácie pracujúce
v oblasti azylu a migrácie (postupy prijímania, integračné opatrenia a
operácie súvisiace s návratom).
Cieľové
skupiny, ktoré budú mať úžitok zo zmien, sú žiadatelia o azyl,
medzinárodne chránené osoby, presídlení utečenci a ďalší štátni
príslušníci tretích krajín, ktorí prichádzajú do EÚ z rôznych dôvodov
a majú rôzne potreby (napr. ekonomické potreby, zlúčenie rodiny,
maloletí bez sprievodu atď.). Riešenie problematiky týchto cieľových
skupín bude jednoduchšie, pretože spojenie rôznych opatrení týkajúcich sa
riadenia migrácie do jedného fondu zabezpečí jednoduchší prístup k
financovaniu (jeden zodpovedný orgán, lepšia viditeľnosť a jasnejší
rozsah činností) a umožní pružnejšiu podporu (napr. rovnaké opatrenie
zamerané na viacero cieľových skupín). Rozsah činností sa tiež
rozšíri a bude sa vzťahovať na celú migračnú sieť a rôzne
cieľové skupiny vrátané rozšírených cieľových skupín, t. j. štátnych
príslušníkov tretích krajín druhej generácie (ktorých matka alebo otec sú
štátni príslušníci tretích krajín).
Fond pre
vnútornú bezpečnosť:
Oblasť
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory budú členské štáty a ich orgány
presadzovania práva, ako aj všetky ostatné orgány, ktoré sa špecializujú na
ochranu kritickej infraštruktúry a na krízové riadenie, ale v prípade
potreby aj príslušné medzinárodné a mimovládne organizácie (napr. v oblasti
predchádzania trestnej činnosti a politík v oblasti boja proti
radikalizácii a obchodovaniu s ľuďmi).
Cieľová
skupina, ktorá bude mať úžitok zo zmien, bude celé obyvateľstvo.
Hlavnými výsledkami bude: 1) posilnená administratívna a operačná
schopnosť členských štátov odhaľovať a úspešne trestne
stíhať cezhraničnú, závažnú a organizovanú trestnú činnosť
vrátane terorizmu s cieľom znížiť hrozby v oblasti bezpečnosti
vyplývajúce z takejto trestnej činnosti a 2) väčšia odolnosť
Európy voči krízam a katastrofám vzhľadom na ucelenejšiu politiku EÚ
v oblasti riadenia rizík, ktorá prepája posúdenia ohrozenia a rizík s tvorbou
politiky na jednej strane, a účinnejšia a koordinovanejšia reakcia EÚ na
krízu, ktorá prepája existujúce schopnosti a odborné vedomosti na strane
druhej. Dôležitým výsledkom bude aj zlepšenie schopností členských štátov
v oblasti predchádzania teroristickým útokom a iným závažným bezpečnostným
hrozbám a v oblasti prípravy a ochrany ľudí a kritickej
infraštruktúry proti nim.
Vonkajšie
hranice a víza
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory v oblasti hraníc a víz budú útvary
vykonávajúce acquis EÚ, Kódex schengenských hraníc a vízový kódex v
členských štátoch: pohraničná stráž, policajné a konzulárne
útvary. Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo zmien, budú
cestujúci – všetky osoby prekračujúce vonkajšie hranice EÚ. Výsledky budú
zahŕňať zlepšené schopnosti týchto útvarov: 1) vykonávať
hraničný dozor a spolupracovať s ostatnými orgánmi presadzovania
práva v rámci Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR); 2)
riadiť migračné toky na úrovni konzulárnych úradov (žiadosti o víza)
a 3) zlepšiť riadenie tokov pasažierov na hraničných priechodoch,
čo zabezpečí vysokú a jednotnú úroveň ochrany v spolupráci s
ďalšími orgánmi presadzovania práva na jednej strane a bezproblémové
prekračovanie hraníc v súlade s acquis a zásadami slušného zaobchádzania
a rešpektovania ľudskej dôstojnosti na strane druhej. Dôležitým
konkrétnym výsledkom bude stanovenie dvoch nových systémov EÚ v oblasti IT
týkajúcich sa cezhraničného pohybu štátnych príslušníkov tretích krajín
(systém vstupu/výstupu v EÚ a program registrovaných cestujúcich v EÚ).

1.3.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V dôsledku
potreby uskutočniť politický dialóg pred vymedzením vnútroštátnych
programov nie je v tomto štádiu možné stanoviť definitívny súbor
ukazovateľov, ktorý sa použije na meranie dosiahnutia uvedených osobitných
cieľov.
Pokiaľ
však ide o oblasť azylu a prisťahovalectva,
ukazovatele by zahŕňali okrem iného mieru zlepšenia podmienok
prijímania žiadateľov o azyl, kvalitu azylových konaní, mieru
konvergencie kladných vybavení žiadostí o azyl medzi členskými štátmi
a snahy členských štátov v oblasti presídľovania, mieru
zvýšenej účasti štátnych príslušníkov tretích krajín na zamestnanosti,
vzdelávaní a v demokratických procesoch, počet navrátilcov
a mieru zvýšenej vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi vrátane
praktickej spolupráce a premiestňovania.
Pokiaľ
ide o policajnú spoluprácu, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti
trestnej činnosti, ukazovatele výsledkov by zahŕňali
počet spoločných cezhraničných operácií a počet dokumentov
týkajúcich sa najlepších postupov a zorganizovaných podujatí. Ukazovatele
výsledkov v oblasti krízového riadenia a ochrany kritickej
infraštruktúry by zahŕňali počet zavedených nástrojov a/alebo
vylepšených nástrojov na zlepšenie ochrany kritickej infraštruktúry zo strany
členských štátov vo všetkých odvetviach hospodárstva a počet
posúdení ohrozenia a rizík vypracovaných na úrovni Únie.
V oblasti hraníc
a víz by ukazovatele výsledkov zahŕňali počet
konzulárnych úradov, ktoré by boli vybavené, zabezpečené a/alebo
modernizované s cieľom zefektívniť spracúvanie žiadostí
o víza a zabezpečiť kvalitu služieb žiadateľom o víza,
a vývoj zariadení na kontrolu hraníc a zachytávanie nelegálnych štátnych
príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach v súlade s rizikom
príslušného úseku vonkajších hraníc. Ukazovatele vplyvu budú merať
zvýšenie bezpečnosti hraníc, kapacitu týkajúcu sa vystavovania víz a
kapacitu na bezpečné a bezproblémové riadenie cezhraničnej premávky
cestujúcich.

1.4.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

EÚ bude v
období 2014 – 2020 naďalej čeliť dôležitým výzvam v oblasti
vnútorných vecí. Vzhľadom na demografické zmeny, štrukturálne zmeny na
trhoch práce a typy hospodárskej súťaže týkajúcej sa zručností bude
prezieravá politika v oblasti legálneho prisťahovalectva a integrácie
mimoriadne dôležitá na posilnenie konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti
EÚ, čo obohatí naše spoločnosti a vytvorí príležitosti pre
všetkých. EÚ sa musí tiež riadne venovať nelegálnej migrácii a boju proti
obchodovaniu s ľuďmi. Zároveň musíme naďalej
prejavovať solidaritu voči tým, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu.
Dokončenie efektívnejšieho spoločného európskeho a azylového systému,
ktorý poskytuje väčšiu ochranu a ktorý odráža naše hodnoty, je
naďalej prioritou.
Zaistenie
bezpečného a chráneného prostredia je potrebné a prospešné pre
hospodársky, kultúrny a sociálny rast EÚ. EÚ zohráva rozhodujúcu úlohu,
či už ide o reakciu na hrozby závažnej a organizovanej trestnej
činnosti, počítačovej kriminality a terorizmu a
zabezpečenie riadenia vonkajších hraníc EÚ, alebo o rýchlu reakciu na
začínajúce krízy spôsobené človekom alebo prírodné katastrofy. V ére
globalizácie, keď počet hrozieb narastá a tieto hrozby majú
čoraz viac nadnárodný rozmer, nedokáže žiadny členský štát sám
účinne reagovať na tieto hrozby. Je potrebná ucelená a komplexná
európska odpoveď, aby sa zaručila účinná práca orgánov
presadzovania práva bez ohľadu na hranice alebo rôzne oblasti pôsobnosti.
Spolupráca s
krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na
dosiahnutie týchto cieľov. Nedávne udalosti v severnej Afrike poukázali na
to, že pre EÚ je veľmi dôležitý komplexný a koordinovaný prístup k
migrácii, riadeniu hraníc a bezpečnosti. Preto treba posilniť
čoraz dôležitejší vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti vnútorných vecí v
plnom súlade so zahraničnou politikou Únie.

1.4.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

Riadenie
migračných tokov a hrozieb v oblasti bezpečnosti predstavuje úlohy,
ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne. Ide o oblasti, kde je
mobilizácia rozpočtu EÚ jednoznačnou pridanou hodnotou.
Niektoré
členské štáty znášajú veľkú záťaž z dôvodu ich zemepisnej polohy
a dĺžky vonkajších hraníc Únie, ktoré musia spravovať. Zrušenie
kontrol na vnútorných hraniciach musia sprevádzať spoločné opatrenia
na účinnú kontrolu a dozor na vonkajších hraniciach Únie. Zásada
solidarity a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi
je preto podstatou spoločných politík v oblasti azylu,
prisťahovalectva a vonkajších hraníc. Rozpočet EÚ poskytuje
prostriedky na riešenie finančných dôsledkov tejto zásady. V oblasti
bezpečnosti sa závažná a organizovaná trestná činnosť,
terorizmus a ďalšie hrozby týkajúce sa bezpečnosti čoraz
viac stávajú svojou povahou cezhraničnými. Nadnárodná spolupráca a
koordinácia medzi orgánmi presadzovania práva je nevyhnutná na účinné
predchádzanie tejto trestnej činnosti a boj proti nej, napríklad
prostredníctvom výmeny informácií, spoločných vyšetrovaní,
interoperabilných technológií a spoločných posúdení ohrozenia a rizík.
Pri riešení
problematiky migračných tokov si riadenie vonkajších hraníc EÚ a
bezpečnosť EÚ vyžadujú značné zdroje a schopnosti členských
štátov. Zlepšená operačná spolupráca a koordinácia, ktorá zahŕňa
zhromažďovanie zdrojov v oblastiach ako odborná príprava a zariadenia,
vytvára úspory z rozsahu a synergie, a tým zabezpečuje
účinnejšie využívanie verejných fondov a posilňuje solidaritu,
vzájomnú dôveru a rozdelenie zodpovednosti v oblasti spoločných politík EÚ
medzi členskými štátmi. To je v oblasti bezpečnosti mimoriadne
dôležité, pretože finančná podpora všetkých foriem spoločných
cezhraničných operácií je nevyhnutná na zlepšenie spolupráce medzi
políciou, colnými orgánmi, pohraničnou strážou a súdnymi orgánmi.
Vo vzťahu
k vonkajšiemu rozmeru vnútorných vecí je jasné, že prijatie opatrení a
zhromažďovanie zdrojov na úrovni EÚ značne zvýši vplyv EÚ potrebný na
presvedčenie tretích krajín, aby spolupracovali s EÚ na tých otázkach v
oblasti migrácie a bezpečnosti, ktoré sú predovšetkým v záujme EÚ a
členských štátov.
Právo EÚ
prijímať opatrenia v oblasti vnútorných vecí vyplýva z hlavy V –
Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti – Zmluvy o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ) a najmä z článku 77 ods. 2, článku 78 ods. 2,
článku 79 ods. 2 a ods. 4, článku 82 ods. 1, článku 84
a článku 87 ods. 2 ZFEÚ. Na spoluprácu s tretími krajinami a
medzinárodnými organizáciami sa vzťahuje článok 212 ods. 3 ZFEÚ.
Návrhy rešpektujú zásadu subsidiarity, pretože veľká časť
financovania sa bude vykonávať v súlade so zásadou zdieľaného
hospodárenia, a dodržiavajú inštitucionálne právomoci členských štátov.

1.4.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Napriek tomu,
že súčasné finančné nástroje pre oblasť vnútorných vecí vo
všeobecnosti dosahujú svoje ciele a fungujú účinne, informácie získané
z priebežného preskúmania a z konzultácií so zainteresovanými stranami
poukazujú na potrebu:
–      zjednodušiť a zefektívniť budúce nástroje v oblasti
vnútorných vecí, a to znížením počtu
finančných programov na dva programy prostredníctvom vytvorenia Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. To umožní EÚ
strategickejším spôsobom využívať nástroje tak, aby lepšie reagovali na
politické priority a potreby EÚ,
–      posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra zahrnutím
zložky týkajúcej sa vonkajšieho rozmeru do budúcich fondov s cieľom
posilniť vplyv EÚ vzhľadom na vonkajší politický rozmer politík
v oblasti vnútorných vecí,
–      podľa možnosti uprednostniť zdieľané hospodárenie
pred centralizovaným hospodárením s cieľom odstrániť nepotrebnú
byrokratickú záťaž,
–      vytvoriť prístup k zdieľanému hospodáreniu, ktorý je viac
zameraný na výsledky, a to prechodom na viacročné
programovanie a politický dialóg na vyššej úrovni, čo zabezpečí, že
vnútroštátne programy členských štátov budú plne v súlade s cieľmi a
prioritami politiky EÚ a sústredia sa na dosahovanie výsledkov,
–      zlepšiť centralizované hospodárenie s cieľom
zabezpečiť spektrum nástrojov na politicky zamerané činnosti vrátane podpory nadnárodných opatrení, predovšetkým inovatívnych
opatrení a opatrení v tretích krajinách a súvisiacich s tretími krajinami
(vonkajší rozmer), ako aj núdzových opatrení, štúdií a podujatí,
–      vytvoriť spoločný regulačný rámec so spoločným súborom pravidiel v oblasti programovania, podávania
správ, finančného hospodárenia a kontrol, ktorý je čo najpodobnejší
súboru pravidiel o ostatných fondoch EÚ riadených spôsobom zdieľaného
hospodárenia s cieľom prispieť k lepšiemu pochopeniu pravidiel
všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečiť vysokú úroveň
súdržnosti a jednotnosti,
–      poskytovať rýchlu a účinnú reakciu v prípade núdzových
situácií, a to úpravou fondov takým spôsobom, aby EÚ
mohla primerane reagovať v rýchlo sa vyvíjajúcich situáciách,
–      posilniť úlohu agentúr pre vnútorné záležitosti s cieľom zlepšiť praktickú spoluprácu medzi členskými
štátmi a poveriť ich vykonávaním osobitných opatrení a zároveň zabezpečiť
primeranú politickú kontrolu nad činnosťami agentúr.
Viac
informácií je k dispozícii v posúdení vplyvu a v dôvodových správach každého
nariadenia.

1.4.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi

Činnosti,
ktoré dopĺňajú činnosti financované z Fondu pre azyl a migráciu
a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, bude podporovať niekoľko
ďalších nástrojov EÚ:
Európsky
sociálny fond v súčasnosti podporuje
integračné opatrenia týkajúce sa prístupu na trh práce, pričom fond
pre integráciu financuje opatrenia, akými sú napríklad kurzy občianskej
orientácie, účasť na spoločenskom a občianskom živote,
rovnaký prístup k službám atď. Integračné opatrenia budú rovnakým
spôsobom ďalej podporovať Fond pre azyl a migráciu a budúci Európsky
sociálny fond.
Deliaca čiara
medzi Fondom pre vnútornú bezpečnosť a finančným nástrojom
civilnej ochrany zostane nezmenená, ako sa uvádza v článku 3
súčasného programu CIPS: prírodné katastrofy, ako aj katastrofy neúmyselne
spôsobené človekom patria do oblasti civilnej ochrany (nehody),
pričom katastrofy úmyselne spôsobené človekom súvisia s
bezpečnosťou, a preto sa na ne bude vzťahovať Fond pre
vnútornú bezpečnosť.
Teroristické
útoky a ďalšie incidenty týkajúce sa bezpečnosti budú aj naďalej
mimo rozsahu Fondu solidarity EÚ. Presný rozsah a objem, v akom by
článok 222 ZFEÚ (doložka o solidarite) mohol podporovať členské
štáty, ktoré sú terčom teroristického útoku alebo obeťami prírodnej
katastrofy alebo katastrofy spôsobenej človekom, nie je jasný, pretože si
to vyžaduje oficiálne prijatie vykonávajúcich opatrení, ktoré ešte neboli
navrhnuté. Možnosti núdzového financovania v prípade závažného teroristického
útoku alebo iných udalostí týkajúcich sa bezpečnosti bude preto
pokrývať Fond pre vnútornú bezpečnosť.
Medzera medzi
bezpečnostným výskumom v rámci programu Horizont 2020 a praktickým
uplatňovaním výsledkov tohto výskumu sa vyplní, pretože Fond pre vnútornú
bezpečnosť bude plánovať osobitné ciele a oprávnené opatrenia,
aby umožnil financovanie testovania a overovania výsledkov vedeckého výskumu
(„prototypov“) v záujme ich pravidelného používania v praxi („verejné
obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“).
Budúci program
Spravodlivosť bude úzko prepojený s Fondom pre vnútornú
bezpečnosť a bude ho dopĺňať, najmä pokiaľ ide
o jeho zložku týkajúcu sa trestnej justície, viac sa však bude
sústreďovať na justičnú spoluprácu, harmonizáciu postupov a
vzájomné uznávanie, čo v praxi prispeje k predchádzaniu zásadného
prekrývania sa.
Zložky
týkajúce sa vonkajšieho rozmeru Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú
bezpečnosť budú podporovať opatrenia v tretích krajinách
alebo v súvislosti s tretími krajinami, ktoré predovšetkým slúžia záujmom
a cieľom EÚ, majú priamy vplyv v EÚ a jej členských štátoch
a zabezpečujú nadväznosť na činnosti vykonávané na území
EÚ. Toto financovanie sa vytvorí a bude sa vykonávať v súlade s vonkajšou
činnosťou EÚ a zahraničnou politikou. Nie je určené na
podporu opatrení, ktoré sú zamerané na rozvoj, a v prípade potreby bude
dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom
nástrojov vonkajšej pomoci. V tomto kontexte bude nástupca tematického
programu pre migráciu a azyl a nástroja stability mimoriadne dôležitý pre
oblasť vnútorných vecí. Zatiaľ čo nástroje vonkajšej pomoci
podporujú buď rozvojové potreby prijímajúcich krajín, alebo všeobecné
politické záujmy EÚ so strategickými partnermi, fondy v oblasti vnútorných vecí
budú podporovať osobitné opatrenia v tretích krajinách v záujme
migračnej politiky EÚ a cieľov vnútornej bezpečnosti. Vyplnia
tak konkrétnu medzeru a prispejú k doplneniu súboru nástrojov, ktorý
bude EÚ k dispozícii.

1.5.
Trvanie a finančný vplyv

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
þ    Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
þ    Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2023
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.

1.6.
Plánovaný spôsob hospodárenia [16]

þPriame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
þ Nepriame centralizované hospodárenie s
delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
þ    výkonné agentúry
–
þ    subjekty zriadené spoločenstvami [17]
–
þ    národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním
verejnej služby
–
¨    osoby poverené realizáciou osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v
zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
þ Zdieľané hospodárenie s
členskými štátmi
þ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
þ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými
organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v časti „Poznámky“ presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky:
Návrhy by sa
mali realizovať predovšetkým prostredníctvom zdieľaného hospodárenia
a viacročných vnútroštátnych programov.
Ciele, ktoré
sa musia dosiahnuť v rámci vnútroštátnych programov, budú doplnené o
„opatrenia Únie“ a mechanizmus rýchlej reakcie na riešenie núdzových situácií.
Budú najmä vo forme grantov a verejného obstarávania v rámci priameho
centralizovaného hospodárenia a budú zahŕňať opatrenia
v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami.
Na zabránenie
fragmentácii sa použijú všetky dostupné prostriedky, napr. koncentrácia zdrojov
na dosiahnutie obmedzeného počtu cieľov EÚ, a v prípade potreby sa
využijú odborné znalosti hlavných zainteresovaných strán na základe dohôd o
partnerstve a rámcových dohôd.
Technická
pomoc na podnet Komisie sa bude realizovať prostredníctvom priameho
centralizovaného hospodárenia.
Krajiny
zapojené do uplatňovania, vykonávania a vývoja schengenského acquis
budú v zmysle schengenských dohôd o pridružovaní tiež zapojené do dvoch
nástrojov Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ktoré sa týkajú vývoja
schengenského acquis (nástroj pre oblasť hraníc a víz a nástroj pre
oblasť policajnej spolupráce), akoby boli členskými štátmi. Tieto
krajiny budú zapojené do vykonávania nástrojov v súlade s ustanoveniami
nariadenia, ktorým sa vykonávajú ich vlastné viacročné vnútroštátne
programy, a môžu podať žiadosť o financovanie v rámci opatrení Únie
atď. V rámci fondu pre vonkajšie hranice sa uzavrú osobitné dohody na
stanovenie doplňujúcich pravidiel potrebných na ich účasť
(pravidlá vyplývajúce z nariadenia o rozpočtových pravidlách, vykonávacie
pravidlá tohto nariadenia a zmluvy vrátane právomoci Európskeho dvora audítorov
vykonávať audit). Keďže tieto štáty budú prispievať k
financovaniu týchto dvoch nástrojov z rozpočtu EÚ úmerne k ich HDP, na
základe dohôd sa tiež určia príspevky, ktoré budú tieto štáty poskytovať
ako súčasť rozdelenia zodpovednosti v oblasti správy schengenského
priestoru, a to bez ohľadu na veľkosť ich príspevkov na uvedené
nástroje. K dnešnému dňu medzi pridružené štáty patrí Nórsko, Island,
Švajčiarsko a Lichtenštajnsko.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Pre
zdieľané hospodárenie sa navrhuje súdržné a
účinné podávanie správ, monitorovanie a rámec hodnotenia. V rámci každého
vnútroštátneho programu budú členské štáty požiadané o zriadenie
monitorovacieho výboru, na ktorom sa môže zúčastniť aj Komisia.
Členské
štáty budú každoročne podávať správy o vykonávaní viacročného
programu. Tieto správy budú nevyhnutnou podmienkou na poskytovanie ročných
platieb. S cieľom prispieť k priebežnému preskúmaniu budú
členské štáty v roku 2017 požiadané o poskytnutie ďalších informácií
o pokroku pri dosahovaní týchto cieľov. Podobný postup sa zopakuje v
roku 2019, aby v prípade potreby bolo možné urobiť úpravy počas posledného
finančného roka (2020).
Keďže
fondy budú v oblasti vnútorných vecí podporovať rozvoj kultúry založenej
na hodnotení, budú mať spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec so
širokým spektrom politických ukazovateľov, ktoré zdôrazňujú prístup
fondov zameraný na výsledky a dôležitú úlohu, ktorú môžu fondy zohrávať
v súbore politík s cieľom dosiahnuť cieľ vytvorenia
priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ukazovatele sa
týkajú vplyvu, ktorý by fondy mohli mať, a to rozvoj spoločnej
kultúry v oblasti bezpečnosti hraníc, policajnej spolupráce a krízového
riadenia, účinné riadenie migračných tokov do EÚ; spravodlivé a
rovnocenné zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín; solidarita
a spolupráca medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o riešenie
otázky migrácie a otázok vnútornej bezpečnosti a spoločný prístup EÚ
k migrácii a bezpečnosti v súvislosti s tretími krajinami.
S cieľom
zabezpečiť primerané uplatňovanie zásad hodnotenia a
zohľadňujúc praktické skúsenosti s hodnotením v členských štátoch
v rámci súčasného financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, Komisia a
členské štáty budú spolupracovať na vytvorení spoločného
hodnotiaceho a monitorovacieho rámca, a to okrem iného tak, že vymedzia
štandardné formuláre a spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov.
Všetky
opatrenia budú zavedené na začiatku programového obdobia, čo
členským štátom umožní zriadiť svoje systémy podávania správ a
hodnotenia na základe dohodnutých zásad a požiadaviek.
S cieľom
znížiť administratívnu záťaž a zabezpečiť synergie medzi
podávaním správ a hodnotením budú informácie potrebné pre hodnotiace správy
nadväzovať a dopĺňať informácie poskytnuté členskými
štátmi vo výročných správach o vykonávaní vnútroštátnych programov.
V roku 2018
Komisia takisto predloží správu o vykonanom priebežnom preskúmaní
vnútroštátnych programov.
Z
globálnejšieho hľadiska Komisia predloží
priebežnú správu o vykonávaní fondov do 30. 6. 2018 a hodnotiacu správu ex
post do 30. 6. 2024, ktorá bude zahŕňať celé vykonávanie (t.
j. nielen vnútroštátne programy v rámci zdieľaného hospodárenia).

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Generálne
riaditeľstvo pre vnútorné záležitosti (GR HOME) sa vo svojich programoch
výdavkov nestretlo so závažnými rizikami chybovosti. Potvrdzuje to
skutočnosť, že Dvor audítorov vo svojich výročných správach
opakovane nepoukázal na žiadne významné zistenia, ako aj skutočnosť,
že miera zostatkovej chybovosti vo výročných správach o činnosti
GR HOME (a pôvodne generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť,
slobodu a bezpečnosť) v posledných rokoch neprekročila 2 %.
V rámci
zdieľaného hospodárenia sa všeobecné riziká
vzhľadom na vykonávanie súčasných programov delia najmä do troch
kategórií.
–      riziko neúčinného alebo nedostatočne cieleného využívania
fondov;
–      chyby z dôvodu komplexnosti pravidiel a slabých stránok systémov
riadenia a kontroly;
–      neúčinné využívanie administratívnych zdrojov (obmedzená
proporcionalita požiadaviek).
Vhodné je
spomenúť aj osobitné prvky týkajúce sa systému štyroch fondov v rámci
všeobecného programu s názvom Solidarita a riadenie migračných tokov.
–      Systém ročných programov zabezpečuje pravidelné vykonávanie
konečných platieb na základe potvrdených a skontrolovaných výdavkov.
Obdobie oprávnenosti ročných programov však nie je spojené s
finančným rokom EÚ, a preto dokazovanie vierohodnosti nie je úplne
uspokojivé, napriek veľmi náročnému systému.
–      Podrobné pravidlá oprávnenosti stanovuje Komisia. To v podstate
zabezpečuje homogénnosť financovaných výdavkov. Vytvára to však aj
nepotrebnú pracovnú záťaž pre vnútroštátne orgány a Komisiu a zvyšuje
riziko chybovosti zo strany príjemcov a/alebo členských štátov z dôvodu
nesprávnej interpretácie pravidiel EÚ.
–      Súčasné systémy riadenia a kontroly sú veľmi podobné systémom
riadenia a kontroly v rámci štrukturálnych fondov. Sú v nich však mierne
rozdiely, najmä v organizácii zodpovednosti medzi certifikačnými orgánmi a
audítorskými orgánmi. To spôsobuje zmätok v členských štátoch, najmä ak sú
orgány výkonné v dvoch typoch fondov. Tiež to zvyšuje riziko chybovosti a
vyžaduje si intenzívnejšie monitorovanie.
Tieto prvky sa
výrazne zmenia na základe tohto návrhu:
–      Systémy riadenia a kontroly budú dodržiavať všeobecné požiadavky
stanovené v rámci fondov SSR a budú plne v súlade s novými požiadavkami nového
nariadenia o rozpočtových pravidlách: tri orgány nahradia dva orgány
(zodpovedný orgán a orgán auditu), ktorých úlohy budú objasnené
v záujme zabezpečenia väčšej vierohodnosti.
–      Viacročné programovanie v spojení s ročným zúčtovaním na
základe platieb vykonaných zodpovedným orgánom zosúladí obdobia oprávnenosti s
účtovnou závierkou Komisie bez toho, aby sa zvýšila administratívna
záťaž v porovnaní so súčasným systémom.
–      Kontroly na mieste vykoná zodpovedný orgán ako súčasť kontrol
na prvej úrovni, pričom tieto kontroly budú podporovať ročné
vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti.
–      Objasnenie a zjednodušenie pravidiel oprávnenosti, ako aj harmonizácia
s ďalšími nástrojmi finančnej podpory EÚ, prispeje k zníženiu chýb,
ktorých sa dopúšťajú príjemcovia využívajúci pomoc z viacerých zdrojov.
Tieto pravidlá oprávnenosti budú stanovené na vnútroštátnej úrovni
s výnimkou niektorých základných zásad podobných tým, ktoré sa používajú v
oblasti fondov SSR.
–      Využívanie zjednodušených možností týkajúcich sa nákladov sa podporuje
najmä pri malých grantoch.
Hlavné riziká
pri centralizovanom hospodárení sú:
–      Riziko nedostatočného súladu medzi získanými projektmi a
politickými prioritami GR HOME;
–      Riziko nízkej kvality zvolených projektov a nedostatočného
technického vykonávania projektu, čo znižuje vplyv programov; dôvodom sú
neprimerané výberové postupy, nedostatok odborných skúseností alebo
nedostatočné monitorovanie;
–      Riziko neúčinného alebo nehospodárneho využívania pridelených
finančných prostriedkov, či už na granty (komplexnosť týkajúca
sa úhrady skutočných oprávnených nákladov spojená s obmedzenými
možnosťami administratívnej kontroly oprávnených nákladov) alebo na
verejné obstarávanie (v niektorých prípadoch obmedzený počet
hospodárskych poskytovateľov s požadovanými odbornými znalosťami
znamená nedostatok možností porovnať cenové ponuky);
–      Riziko týkajúce sa kapacity (najmä) menších organizácií efektívne
kontrolovať výdavky, ako aj zabezpečiť transparentnosť
vykonávaných operácií.
–      Riziko straty dobrého mena Komisie v prípade odhalenia podvodu alebo
trestnej činnosti; systémy vnútornej kontroly tretích strán sú len
čiastočne vierohodné z dôvodu pomerne veľkého počtu rôznych
dodávateľov a príjemcov, pričom každý z nich prevádzkuje svoj vlastný
systém kontroly, ktorý nie je vždy postačujúci.
Očakáva
sa, že väčšina týchto rizík sa zníži vďaka využívaniu zjednodušených
prvkov zahrnutých v novom preskúmaní nového nariadenia o rozpočtových
pravidlách.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Zdieľané
hospodárenie:
Na úrovni
členských štátov predstavuje navrhovaná
architektúra systémov riadenia a kontroly vývoj rámca, ktorý je v platnosti v
období 2007 – 2013, a zachováva väčšinu úloh vykonávaných v súčasnom
období vrátane administratívnych overovaní a overovaní na mieste, auditov
systémov riadenia a kontroly a auditov projektov. Následnosť týchto úloh
sa napriek tomu zmení, aby sa kontroly na mieste stali jasnou
zodpovednosťou zodpovedného orgánu ako neoddeliteľná súčasť
prípravy na vykonanie ročného zúčtovania.
Aby sa
posilnila zodpovednosť zodpovedných orgánov, budú akreditované
vnútroštátnym orgánom udeľujúcim akreditáciu, ktorý bude riadiť
neustály dohľad nad týmito zodpovednými orgánmi. Očakáva sa, že
zníženie počtu orgánov, napr. zrušenie certifikačného orgánu, a
zníženie počtu fondov, prispeje k zníženiu administratívnej záťaže,
zlepší možnosti na vybudovanie silnejších administratívnych kapacít a umožní aj
jasnejšie rozdelenie zodpovednosti.
K dnešnému
dňu nie je k dispozícii žiadny odhad týkajúci sa nákladov na kontroly v
rámci zdieľaného hospodárenia fondov v oblasti vnútorných vecí. Jediný
dostupný odhad súvisí s EFRR a Kohéznym fondom, kde sa náklady na úlohy
týkajúce sa kontrol (na vnútroštátnej úrovni s výnimkou nákladov Komisie)
odhadujú na približne 2 % celkových finančných prostriedkov vyčlenených
v období 2007 – 2013. Tieto náklady sa týkajú týchto oblastí kontrol: 1 % sa
týka vnútroštátnej koordinácie a prípravy programu, 82 % sa týka riadenia
programu, 4 % sa týkajú certifikácie a 13 % sa týka auditu.
Nasledujúce
návrhy zvýšia náklady na kontrolu:
–      vytvorenie a prevádzka orgánu udeľujúceho akreditáciu a zmena
systému vo všeobecnosti,
–      predloženie vyhlásenia hospodáriaceho subjektu, ktoré je
súčasťou ročnej závierky,
–      kontroly na mieste, ktoré má vykonávať zodpovedný orgán,
–      potreba dodatočnej kontrolnej činnosti zo strany orgánov
auditu na vykonanie auditu vyhlásenia hospodárskeho subjektu.
Existujú však
aj návrhy, ktoré znížia náklady na kontrolu:
–      Zanikne certifikačný orgán. Aj keď funkcie orgánu budú
čiastočne presunuté na zodpovedný orgán, umožní to členským
štátom ušetriť značnú časť nákladov týkajúcich sa
certifikácie z dôvodu lepšej administratívnej účinnosti, zníženej potreby
na koordináciu a zníženiu rozsahu auditov.
–      Kontroly, ktoré bude vykonávať orgán auditu, budú viac orientované
na opätovné vykonanie (vzorky) administratívnych kontrol na prvej úrovni a
kontrol na mieste vykonaných zodpovedným orgánom. Toto urýchli sporové konanie
a zabezpečí, že všetky potrebné kontroly budú vykonané pred predložením
ročnej závierky.
–      Využívanie zjednodušených nákladov zníži administratívne náklady a
zaťaženie správnych orgánov aj príjemcov na všetkých úrovniach.
–      Ročné zúčtovanie a skrátenie obdobia na overenie súladu na 36
mesiacov skráti obdobie, počas ktorého verejné správy a príjemcovia musia uchovávať
dokumenty na účely kontroly.
–      Zavedenie tokov elektronickej komunikácie medzi Komisiou a
členskými štátmi bude povinné.
K tomu sa
pridajú prvky zjednodušenia uvedené v odseku 2.2.1, ktoré tiež prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov, a teda predstavujú zníženie
rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie.
Preto sa
celkovo očakáva, že tieto návrhy budú skôr viesť k opätovnému
rozdeleniu nákladov na kontroly ako k zvýšeniu alebo zníženiu. Očakáva sa
však, že toto opätovné rozdelenie nákladov (medzi úlohami a z dôvodu
primeraných kontrolných mechanizmov aj medzi členskými štátmi a
programami) umožní efektívnejšie zmiernenie rizika a lepšie a rýchlejšie
dokazovanie vierohodnosti.
Na úrovni
Komisie sa v prvej polovici programového obdobia
neočakáva zníženie nákladov na hospodárenie a kontroly v rámci
zdieľaného hospodárenia. Je tak po prvé preto, lebo objem a oblasti
politiky, na ktoré sa vzťahuje zdieľané hospodárenie, sa v porovnaní
so súčasným obdobím rozšíria. Preto už zachovanie rovnakých zdrojov si
bude vyžadovať zvýšenie účinnosti. Okrem toho bude prvé roky
charakterizovať spojenie mnohých dôležitých úloh, ktoré sa musia
vykonať, a to ukončenie programov na obdobie 2007 – 2013 (posledné
správy o ukončení sa majú predložiť do 31. marca 2016),
politické dialógy a schválenie viacročných vnútroštátnych programov na
obdobie 2014 – 2020 a zriadenie nového systému ročného
zúčtovania. V druhej polovici obdobia sa potenciálne dostupné zdroje
použijú na zlepšenie hodnotenia a monitorovania.
Centralizované
hospodárenie
Pokiaľ
ide o centralizované hospodárenie, Komisia bude pokračovať v
uplatňovaní svojho súčasného systému kontroly, ktorý sa skladá z
nasledujúcich stavebných kameňov: dohľadu nad operáciami, ktorý
vykonávajú operačné riaditeľstvá, kontroly ex ante, ktorú
vykonáva oddelenie pre rozpočet a kontrolu a výbor pre interné
obstarávanie , kontrol ex post týkajúcich sa grantov alebo auditov
vykonávaných oddelením vnútorného auditu a/alebo Útvarom pre vnútorný audit. V
sektore kontrol ex post sa uplatňuje „stratégia odhaľovania“
zameraná na odhaľovanie čo najväčšieho počtu anomálií
s cieľom vymáhať neoprávnené platby. Na základe tejto stratégie
sa audity vykonávajú na vzorke projektov vybratých takmer výlučne na
základe analýzy rizika.
Vďaka
tejto kombinácii kontrol ex ante a ex post, ako aj
administratívnych kontrol a auditov na mieste, bola kvantitatívna priemerná
miera zostatkovej chybovosti v posledných rokoch nižšia ako 2 %. Preto sa
systém internej kontroly a jeho náklady považujú v rámci GR HOME za primerané
na dosiahnutie cieľa nízkej miery chybovosti.
V tomto rámci
však GR HOME bude pokračovať v skúmaní možností na zlepšenie
hospodárenia a zvýšenie jednoduchosti. Všetky zjednodušené možnosti, ktoré
sú k dispozícií v novom nariadení o rozpočtových pravidlách, sa budú
používať čo najviac, keďže sa očakáva, že prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov a zároveň predstavujú
zníženie rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie.
Nové prvky
V rámci
návrhov sa plánujú nové prvky financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, napr.
lepšie využitie odborných znalostí existujúcich agentúr EÚ, rozvoj vonkajšieho
rozmeru a posilnenie núdzových mechanizmov.
Tieto prvky si budú od GR HOME vyžadovať nové spôsoby riadenia a kontroly.
Sumy, ktoré budú vyčlenené na tieto nové prvky, ešte nie sú pevne
stanovené, ale pravdepodobne nebudú vysoké v porovnaní s celkovým
rozpočtom pre vnútorné záležitosti. Bude však veľmi dôležité čo
najskôr v rámci obdobia stanoviť vnútorné metódy a pracovné mechanizmy na
vykonávanie týchto nových úloh v plnom súlade so zásadami riadneho
finančného hospodárenia.
Uvedená
analýza jasne poukazuje na to, že napriek všetkým zavedeným zjednodušeniam je
potrebné posilniť úroveň ľudských zdrojov potrebných na plnenie
zvýšeného rozpočtu pre GR HOME.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli
pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli interne prerozdelení v rámci
GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť
riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v
závislosti od rozpočtových obmedzení.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
Okrem
uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov GR HOME
vypracuje stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie
pre boj proti podvodom (CAFS), ktorá bola prijatá 24. júna 2011, s cieľom
zabezpečiť, okrem iného, aby vnútorné kontroly GR HOME týkajúce sa
boja proti podvodom boli úplne zosúladené so stratégiou CAFS a aby prístup GR
HOME k riadeniu rizík v oblasti podvodov bol zameraný na identifikáciu
rizikových oblastí podvodov a primeraných reakcií. V prípade potreby sa
zriadia siete skupín a primerané nástroje IT zamerané na analýzu prípadov
podvodov týkajúcich sa fondov.
Pokiaľ
ide o zdieľané hospodárenie, stratégia Komisie pre boj proti podvodom
jasne identifikuje potrebu návrhov nariadení Komisie na obdobie 2014 – 2020 s
cieľom požiadať členské štáty o zavedenie opatrení na
predchádzanie podvodom, ktoré sú účinné a primerané identifikovanému
riziku podvodu. Súčasný návrh v článku 5 zahŕňa
jednoznačnú požiadavku pre členské štáty predchádzať,
odhaľovať a naprávať nezrovnalosti a podávať správy
Komisii. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa týchto povinností budú
súčasťou podrobných pravidiel o fungovaní zodpovedného orgánu, ako sa
plánuje v článku 24 ods. 5 písm. c).
Okrem toho
opätovné použitie finančných prostriedkov pochádzajúcich z finančných
opráv založených na zisteniach Komisie alebo Európskeho dvora audítorov je
jasne uvedené v článku 41.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca   || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo || DRP ([18]) || krajín EZVO[19] || kandidátskych krajín[20] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 ||   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo Okruh 3 || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 18 01 04 aa – Fond pre azyl a migráciu – Technická pomoc || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 3 || 18 02 aa – Fond pre azyl a migráciu || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 3 || 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť – technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza –technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
Príspevky tretích krajín sa týkajú obidvoch
zložiek Fondu pre vnútornú bezpečnosť.
Kritériá a metódu výpočtu týchto
príspevkov musia EÚ a pridružené štáty prerokovať na základe osobitného
konania.
Za predpokladu, že percentuálne podiely sú
podobné tým, ktoré sa používajú v rámci Fondu pre vonkajšie hranice, pridružené
štáty by mali prispieť sumou približne 210 mil. EUR na zložku týkajúcu sa
hraníc a víz a sumou približne 50 mil. EUR na zložku týkajúcu sa policajnej
spolupráce.

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 GR HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky (v bežných cenách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 aa – Fond pre azyl a migráciu || Záväzky || (1) || 517,492 || 527,892 || 538,500 || 549,320 || 560,356 || 571,613 || 586,266 || – || 3 851,439
 Platby || (2) || 90,085 || 102,823 || 270,844 || 420,790 || 532,681 || 543,385 || 554,303 || 1 336,528 || 3 851,439
 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || Záväzky || (1a) || 135,076 || 143,047 || 151,283 || 159,791 || 168,578 || 177,653 || 187,022 ||   || 1 122,450
 Platby || (2a) || 15,714 || 43,881 || 71,419 || 111,709 || 147,854 || 156,248 || 164,918 || 410,707 || 1 122,450
 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || Záväzky || (1a) || 422,310 || 447,186 || 472,886 || 499,435 || 526,856 || 555,173 || 584,412 || - || 3 508,258
 Platby || (2a) || 59,999 || 120,794 || 223,204 || 350,813 || 461,098 || 487,256 || 514,275 || 1 290,818 || 3 508,258
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov [21] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 aa – Fond pre azyl a migráciu ||   || (3) || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 ||   || 18,500
 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5,600
 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11,900
 Rozpočtové prostriedky pre GR HOME SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 1 079,878 || 1 123,125 || 1 167,669 || 1 213,546 || 1 260,790 || 1 309,439 || 1 362,700 ||   || 8 517,147
 Platby || =2+2a +3 || 170,799 || 272,497 || 570,467 || 888,313 || 1 146,634 || 1 191,889 || 1 238,496 || 3 038,053 || 8 517,147
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
 GR: HOME ||
  Ľudské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145,887
  Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 GR HOME SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 Viacročného finančného rámca || Záväzky || 1 100,875 || 1 144,125 || 1 188,672 || 1 234,552 || 1 281,799 || 1 330,452 || 1 383,716 ||   || 8 664,191
 Platby || 191,796 || 293,497 || 591,470 || 909,319 || 1 167,643 || 1 212,902 || 1 259,512 || 3 038,053 || 8 664,191

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh si vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Politika v oblasti vnútorných vecí sa vykonáva najmä prostredníctvom
zdieľaného hospodárenia. Zatiaľ čo priority výdavkov sa
stanovujú na úrovni EÚ, skutočné každodenné riadenie je v rukách
zodpovedných orgánov na vnútroštátnej úrovni. O spoločných
ukazovateľoch výstupu a cieľoch budú Komisia a zodpovedné orgány
rozhodovať spoločne ako súčasť ich vnútroštátnych
programov, pričom schvaľovať ich bude Komisia. Je preto zložité
určiť ciele výstupov pred vypracovaním, prerokovaním a schválením
programov v rokoch 2013/2014.
Pokiaľ ide o centralizované hospodárenie, GR HOME nemôže poskytnúť
ani vyčerpávajúci zoznam všetkých výstupov, ktoré treba dosiahnuť
prostredníctvom finančnej pomoci z fondov, či ich priemerné náklady a
počet, ako sa požaduje v tejto časti. V súčasnosti neexistujú
žiadne štatistické nástroje, ktoré by umožnili vypočítať opodstatnené
priemerné náklady na základe súčasných programov, a takéto presné
vymedzenie by bolo v rozpore so zásadou, že budúci program by mal
poskytovať dostatočnú flexibilitu na to, aby sa prispôsobil
politickým prioritám v období 2014 – 2020. Týka sa to najmä pomoci
v núdzových situáciách a núdzových opatrení v tretích krajinách a v
súvislosti s tretími krajinami.
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupov[22] || Priemerné náklady výstupov || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 OSOBITNÝ CIEĽ č. 1…[23] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OSOBITNÝ CIEĽ č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ Návrh si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) HOME
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca[24] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUHU 5[25] viacročného finančného rámca[26] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 1,280 || 1,280 || 1,280 || 1,280 || 1,280 || 1,280 || 1,280 || 8,960
 Ostatné výdavky administratívnej povahy || 3,720 || 3,720 || 3,720 || 3,720 || 3,720 || 3,720 || 3,720 || 26,040
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 5,000 || 35,000
 SPOLU || 25,997 || 26,000 || 26,003 || 26,006 || 26,009 || 26,013 || 26,016 || 182,044

3.2.3.2.
 Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke: Použité údaje za rok n budú údaje za
rok 2011.
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) HOME ||
 || 18 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (delegácie) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[27] ||
 || 18 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 aa [28] || – sídlo[29] || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 01 bb [30] || – sídlo[31] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 01 cc [32] || – sídlo[33] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné 13 01 04 02) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 197 || 197 || 197 || 197 || 197 || 197 || 197
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli
interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Sumy
a zápočty budú prispôsobené v prípade procesu externalizácie na
výkonnú agentúru.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci v sídle || Úlohy, ktoré sa majú vykonať, pozostávajú zo všetkých úloh potrebných na riadenie finančného programu, ako napríklad: – poskytnutie vstupu pre rozpočtový postup,               – uskutočnenie politického dialógu s členskými štátmi,               – príprava ročných pracovných programov/finančných rozhodnutí, stanovenie ročných priorít, schválenie vnútroštátnych programov,              – riadenie vnútroštátnych programov, výzvy na predkladanie ponúk a výzvy na verejné obstarávanie a následné výberové konania,   – komunikácia so zainteresovanými stranami (potenciálnymi/aktuálnymi príjemcami, členskými štátmi atď.), – vypracovanie usmernení pre členské štáty, – operačné a finančné riadenie projektov,       – vykonávanie kontrol, ako sa už uviedlo (overovanie ex ante, výbor pre obstarávanie, audity ex post, interný audit, účtovná závierka),            – účtovníctvo,      – vypracovanie a riadenie nástrojov IT na riadenie grantov a vnútroštátnych programov,            – monitorovanie a podávanie správ o dosiahnutí cieľov vrátane výročných správ o činnosti a správ povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním.
 Externí zamestnanci || Ich úlohy sú podobné tým, ktoré vykonávajú úradníci a dočasní zamestnanci, s výnimkou úloh, ktoré externí zamestnanci nemôžu vykonávať.
 Zamestnanci v delegáciách || S cieľom podporiť vykonávanie politiky v oblasti vnútorných vecí, a najmä pokiaľ ide o jej vonkajší rozmer, musia mať delegácie EÚ dostatočné odborné znalosti o oblasti vnútorných vecí. Mohlo by ísť o zamestnancov z Európskej komisie a/alebo z Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.
S cieľom
podporiť vykonávanie politiky v oblasti vnútorných vecí, a najmä
pokiaľ ide o jej vonkajší rozmer, musia mať delegácie EÚ
dostatočné odborné znalosti o oblasti vnútorných vecí. Mohlo by ísť o
zamestnancov z Európskej komisie a/alebo z Európskej služby pre
vonkajšiu činnosť.

3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným
rámcom

–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s nasledujúcim viacročným
finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.[34]
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
þ Návrh poskytuje možnosť spolufinancovania európskych potrieb
financovania. Presný objem finančných prostriedkov nemožno
vyčísliť. V nariadení sa stanovujú maximálne miery
spolufinancovania diferencované v súlade s typmi opatrení:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. ||

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[35]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               KOM(2011) 500 v konečnom
znení.
[2]               KOM(2010) 700 v konečnom
znení.
[3]               KOM(2010) 543 v konečnom
znení.
[4]               Preskúmanie rozpočtu EÚ, KOM(2010) 700,
19.10.2010.
[5]               Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa
stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho
rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom
poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a
rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým
sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja,
Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenia (ES)
č. 1083/2006 [KOM(2011] 615 v konečnom znení).
[6]               Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o
financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej
politiky [KOM(2011) 628/3].
[7]               Pozri poznámku pod čiarou č. 1.
[8]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[9]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[10]             Trojročná revízia
nariadenia o rozpočtových pravidlách – návrh Komisie KOM(2010) 0260.
[11]             Trojročná revízia
nariadenia o rozpočtových pravidlách – návrh Komisie KOM(2010) 0260.

[12]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[13]             Ú. v. ES
L 83, 27.3.1999,
s. 1.
[14]             ABM: Riadenie podľa činností – ABB: Zostavovanie
a plnenie rozpočtu podľa činností.
[15]             Podľa článku 49
ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[16]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[17]             Podľa článku 185
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[18]             DRP = Diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
Nediferencované rozpočtové prostriedky
[19]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[20]             Kandidátske krajiny a prípadne kandidátske krajiny zo
západného Balkánu.
[21]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu financovania vykonávania programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“) nepriamy výskum, priamy výskum.
[22]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[23]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2 „Osobitné ciele“…"
[24]             Celkové finančné krytie podľa konečného
vyčlenenia prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane úradníkov a externých
zamestnancov
[25]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu financovania vykonávania programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“) nepriamy výskum, priamy výskum.
[26]             Externí zamestnanci financovaní z pôvodných
rozpočtových riadkov podľa konečného vyčlenenia
prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011
vrátane externých zamestnancov v sídle a v delegáciách
[27]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci dočasného
zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec;
VNE = vyslaný národný expert.
[28]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[29]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).
[30]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[31]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo
(EFRH).
[32]             Pod stropom pre externých
zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[33]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo
(EFRH).
[34]             Pozri body 19
a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[35]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j.
hrubé sumy po odčítaní 25 %
nákladov na výber.