				|

		52011PC0873

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje Európsky systém hraničného dozoru (EUROSUR) /* KOM/2011/0873 v konečnom znení - 2011/0427 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU
1.1.
Úvod

Týmto návrhom sa zabezpečí potrebný
právny rámec ako odpoveď na žiadosť Európskej rady z 23. – 24.
júna 2011 ďalej vyvíjať Európsky systém hraničného dozoru
(EUROSUR) ako prioritu, aby sa stal funkčným do roku 2013 a aby si orgány
členských štátov vykonávajúce činnosti hraničného dozoru a Európska
agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach
členských štátov Európskej únie[1]
(Frontex), ďalej len „agentúra“, mohli vymieňať operačné
informácie a zlepšovať spoluprácu.
Cieľom systému EUROSUR je posilniť
kontrolu schengenských vonkajších hraníc. Systém EUROSUR vytvorí mechanizmus
pre orgány členských štátov, ktoré vykonávajú činnosti
hraničného dozoru, na spoločné využívanie operačných informácií
a spoluprácu medzi sebou a s agentúrou s cieľom znížiť straty na
ľudských životoch na mori a počet neodhalených nelegálnych
prisťahovalcov vstupujúcich na územie EÚ a zvýšiť vnútornú
bezpečnosť prostredníctvom predchádzania cezhraničnej trestnej
činnosti, akou je obchodovanie s ľuďmi a pašovanie drog.
V súčasnosti vykonávané práce na
testovaní a postupné zavádzanie systému EUROSUR vychádzajú z plánu
realizácie predloženom v oznámení Komisie v roku 2008.[2]

1.2.
Právny základ

Tento legislatívny návrh
vychádza z článku 77 ods. 2 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ZFEÚ), podľa ktorého Európsky parlament a Rada prijmú riadnym
legislatívnym postupom opatrenia potrebné na postupné vybudovanie integrovaného
systému riadenia vonkajších hraníc.[3]

Zriadenie systému EUROSUR je
súčasťou politiky zameranej na posilnenie riadenia vonkajších hraníc
členských štátov. Preto bude systém EUROSUR
predstavovať nový nástroj politiky, ktorý zracionalizuje spoluprácu a
umožní systematickú výmenu informácií medzi členskými štátmi, ako aj
agentúrou v oblasti hraničného dozoru, ktorý v súčasnosti na úrovni
EÚ neexistuje.
Po jeho prijatí bude legislatívny akt
o systéme EUROSUR predstavovať ďalší vývoj ustanovení
schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo a Írsko
nezúčastňujú, ale ktorý je platný pre štyri pridružené krajiny
(Nórsko, Island, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko). Schengenské štáty sa
zaviazali zachovávať spoločné normy pre kontrolu vonkajších hraníc.

1.3.
Cieľ a obsah legislatívneho návrhu

Cieľom legislatívneho návrhu je zlepšiť
situačnú informovanosť a schopnosť reakcie členských
štátov a agentúry pri predchádzaní nelegálnej migrácii a cezhraničnej
trestnej činnosti na vonkajších pozemných a morských hraniciach
(článok 1).
Dosiahne sa vytvorením spoločného rámca
(článok 4) s presnými zodpovednosťami a právomocami národných
koordinačných centier hraničného dozoru v členských štátoch
(článok 5) a agentúry (článok 6), ktoré tvoria nosnú
časť systému EUROSUR. Tieto centrá, ktoré zabezpečia účinné
a efektívne riadenie zdrojov a personálu na vnútroštátnej úrovni, a
agentúra budú navzájom komunikovať prostredníctvom komunikačnej siete
(článok 7), čo by umožnilo výmenu neutajovaných citlivých, ako aj
utajovaných informácií.
Spolupráca a výmena informácií medzi národnými
koordinačnými centrami a agentúrou sa uskutočňuje
prostredníctvom „situačných prehľadov“ (článok 8), ktoré sa
zriadia na vnútroštátnej úrovni (článok 9) a na európskej úrovni
(článok 10), ako aj pre predhraničnú oblasť (článok 11).
Tieto tri prehľady, z ktorých posledné dva bude riadiť agentúra,
sú štruktúrované podobným spôsobom, aby sa uľahčil tok informácií
medzi nimi.
Situačné prehľady spravidla nebudú
zahŕňať osobné údaje, ale skôr výmenu informácií o mimoriadnych
udalostiach a anonymizovaných objektoch, ako sú odhaľovanie
a sledovanie plavidiel. Vo výnimočných prípadoch môžu osobné údaje
tvoriť súčasť údajov spoločne využívaných členskými
štátmi a agentúrou za predpokladu, že sú splnené podmienky nariadenia (ES)
č. 2007/2004 z 26. októbra 2004.[4]
V rozsahu, v ktorom osobné údaje tvoria súčasť národného
situačného prehľadu susediacich úsekov vonkajších hraníc, sa môžu
vymieňať medzi susednými členskými štátmi len za podmienok
ustanovených v horizontálnom právnom rámci EÚ o ochrane údajov.
Okrem toho agentúra poskytne služby pre
spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru (článok 12) so
zreteľom na to, že takéto služby sa môžu poskytovať hospodárnejšie na
európskej úrovni. Takéto služby by sa mohli zaviesť s podporou príslušných
európskych vesmírnych programov vrátane funkčného Globálneho monitorovania
pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES).
Prístup zvolený v systéme EUROSUR
vychádza z čo najlepšieho využitia existujúcich informácií, schopností a
systémov dostupných v iných agentúrach EÚ v maximálnej možnej miere (článok
17). Z tohto dôvodu by agentúra úzko spolupracovala so Satelitným
strediskom EÚ, Európskou agentúrou na kontrolu rybného hospodárstva
a Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou pri poskytovaní služieb
pre spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru, ako aj s Europolom,
aby sa vymieňali informácie o cezhraničnej trestnej
činnosti.
V súvislosti s údajmi o námornej
doprave, ktoré má poskytovať systém SafeSeaNet podľa smernice
2002/59/ES, Komisia zamýšľa v roku 2013 predložiť príslušný návrh,
ktorým sa mení a dopĺňa smernica. Predpokladá sa, že príslušné
informácie SafeSeaNet budú takisto k dispozícii na iné účely než tie,
ktoré sa týkajú námornej bezpečnosti, námornej ochrany a ochrany morského
prostredia, a preto je súčasťou nástrojov dozoru používaných v
rámci systému EUROSUR.
Lepšia informovanosť o dianí na
vonkajších hraniciach má iba obmedzenú hodnotu, ak nie je doplnená zlepšenou
schopnosťou členských štátov EÚ reagovať na problémy, ktorým
čelia na svojich vonkajších hraniciach. Z tohto dôvodu členské štáty
rozdelia svoje vonkajšie hranice na hraničné úseky (článok 13),
ktorým sa priradia − na základe analýzy rizík a výskytu mimoriadnych
udalostí – stupne vplyvu (článok 14). V závislosti od toho, aký
stupeň vplyvu sa priradil, národné koordinačné centrá a agentúra
prijmú protiopatrenia s cieľom znížiť vplyv na dané hraničné
úseky (článok 15).
Spolupráca so susednými tretími krajinami je
pre úspech systému EUROSUR rozhodujúca. Preto sa existujúce a plánované
regionálne siete zriadené medzi členskými štátmi a susednými tretími
krajinami prepoja so systémom EUROSUR cez národné koordinačné centrá [porovnaj
článok 9 ods. 2 písm. h) a článok 18]. Vzhľadom na to, že
členské štáty a agentúra sú už v procese vytvárania rôznych zložiek
systému EUROSUR na vnútroštátnej a európskej úrovni, systém EUROSUR má byť
prevádzkyschopný v druhej polovici roka 2013 (článok 21). Spoločné
výskumné centrum Európskej komisie má poskytnúť agentúre technickú podporu
pri ďalšom technickom vývoji systému EUROSUR.
Keďže systém EUROSUR nie je
zamýšľaný ako systém na reguláciu zhromažďovania, uchovávania a cezhraničnú
výmenu osobných údajov, nebol predmetom oznámenia Komisie o prehľade
riadenia informácií v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti z roku
2010[5]. Vývoj systému EUROSUR bol napriek
tomu analyzovaný na základe zásad ustanovených v tomto oznámení, ako je uvedené
v sprievodnom posúdení vplyvu. Týka sa to najmä zásady nevyhnutnosti, kde
je možnosť využívať systém EUROSUR na výmenu osobných údajov
udržiavaná na absolútnom minime, zásady efektívnosti nákladov, kde sa zvolil
prístup postupných krokov pomocou najmenej zložitého technického riešenia,
a tvorby politiky zdola nahor, pričom Komisia úzko spolupracuje s
odborníkmi z členských štátov od roku 2008 na posudzovaní rôznych
technických riešení a na spoločnom overovaní zistení a odporúčaní
uskutočnených štúdií.
Tento návrh sa preveroval s cieľom
zaručiť, že jeho ustanovenia sú úplne zlučiteľné so
základnými právami a najmä s rešpektovaním ľudskej dôstojnosti, zákazom
mučenia a neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo
trestania, právom na slobodu a bezpečnosť, právom na ochranu osobných
údajov, zákazom vrátenia alebo vyhostenia, zákazom diskriminácie a právami
dieťaťa. Osobitná pozornosť sa venovala článku 4
a článku 19 ods. 2 Charty základných práv EÚ, ktoré zakazujú vyhostenie osôb do štátu, v ktorom existuje vážne riziko trestu smrti,
mučenia alebo iného neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania alebo
trestu. Článkom 18 ods. 2 tohto nariadenia sa
výslovne zakazuje akákoľvek výmena informácií s treťou krajinou,
ktorá by mohla využiť tieto informácie na identifikáciu osoby alebo
skupiny osôb, ktorým hrozí vážne riziko mučenia, neľudského a
ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania alebo iné porušenia základných práv.

Okrem toho bol dôležitý článok 24 Charty,
pretože mnoho nelegálnych migrantov a obetí obchodovania s ľuďmi sú
deti. V článku 1 ods. 3 sa výslovne ustanovuje, že členské štáty a
agentúra uprednostnia osobitné potreby detí, obetí obchodovania, osôb
vyžadujúcich bezodkladnú lekársku pomoc, osôb vyžadujúcich medzinárodnú
ochranu, osôb v tiesni na mori, ako aj ďalších osôb v mimoriadne
zraniteľnom postavení. Článok 8 Charty o základných právach ochrany
osobných údajov je tiež veľmi dôležitý, keďže spoločne využívané
údaje môžu obsahovať osobné údaje, a v takejto situácii platia
pravidlá ochrany údajov a musia byť úplne rešpektované.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU
Pracovný dokument útvarov Komisie pripojený k
tomuto návrhu, ktorý posudzuje vplyv tohto návrhu, uvádza podrobný prehľad
o konzultáciách uskutočnených v období 2008 − 2011 a takisto
uvádza podrobné vysvetlenie rámca systému EUROSUR a rôznych možností politiky a
nákladov na jeho zriadenie.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právnym základom tohto návrhu je článok
77 ods. 2 písm. d) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Jednotlivé časti systému EUROSUR budú
predovšetkým realizovať agentúra a členské štáty (zdieľané hospodárenie),
na základe plánu realizácie systému EUROSUR na rok 2008 [KOM(2008) 68
v konečnom znení].
V súvislosti so zriadením národných
koordinačných centier Fond pre vonkajšie hranice bude podporovať
členské štáty v roku 2012 – 2013 a nástroj pre finančnú podporu
vonkajších hraníc a víz ako súčasti plánovaného Fondu pre vnútornú
bezpečnosť v rokoch 2014 – 2020.
Na druhej strane bude agentúra používať
vlastný rozpočet na zriadenie komunikačnej siete a ďalších
horizontálnych častí systému EUROSUR, ako sú európsky situačný
prehľad a spoločný súbor predhraničných spravodajských
informácií, a v prípade potreby doplnený o pomoc v rámci Fondu pre
vnútornú bezpečnosť (priame alebo nepriame centralizované
finančné hospodárenie).
Finančné prostriedky poskytované v rámci
7. rámcového programu pre výskum a vývoj budú podporovať zriadenie
plánovanej služby pre spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru
v rokoch 2012 – 2013.
Tematický program pre azyl a migráciu ako
súčasť nástroja rozvojovej spolupráce bude podporovať opatrenia
v susedných tretích krajinách v rokoch 2012 – 2013.
2011/0427 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa zriaďuje Európsky systém
hraničného dozoru (EUROSUR)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. d),
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Zriadenie Európskeho systému
hraničného dozoru (ďalej len „EUROSUR“) je nevyhnutné na posilnenie
výmeny informácií a operačnej spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi
členských štátov, ako aj s Európskou agentúrou pre riadenie operačnej
spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie,
zriadenou nariadením Rady č. 2007/2004 z 26. októbra 2004[6] (Frontex), ďalej len
„agentúra“. Systém EUROSUR má poskytovať týmto orgánom a agentúre
infraštruktúru a nástroje potrebné na zlepšenie ich situačnej
informovanosti a schopnosti reakcie pri odhaľovaní a predchádzaní
nelegálnej migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti, ako aj na
ochranu a záchranu života migrantov na vonkajších hraniciach členských
štátov Únie.
(2)       Členské štáty zriadia
národné koordinačné centrá pre hraničný dozor na zlepšenie spolupráce
a výmeny informácií medzi sebou a agentúrou. Pre riadne fungovanie
systému EUROSUR je rozhodujúce, aby všetky vnútroštátne orgány zodpovedné za
dozor na vonkajších hraniciach podľa vnútroštátnych právnych predpisov
spolupracovali prostredníctvom národných koordinačných centier.
(3)       Toto nariadenie nebráni
členským štátom v poverení svojich národných koordinačných centier
hraničného dozoru tiež zodpovednosťou za koordináciu výmeny
informácií a spolupráce v oblasti dozoru vzdušných hraníc a za
kontroly na hraničných priechodoch.
(4)       Toto nariadenie je
súčasťou európskeho modelu integrovaného riadenia vonkajších hraníc a stratégie
vnútornej bezpečnosti Európskej únie. EUROSUR tiež prispieva k rozvoju
Spoločného prostredia na výmenu informácií pre námornú oblasť EÚ
(CISE), ktoré poskytuje širší rámec pre námornú situačnú
informovanosť prostredníctvom výmeny informácií medzi orgánmi verejnej
správy v rámci odvetví v Únii.
(5)       Podľa článku 2 ods.
1 bodu i) nariadenia č. 2007/2004 má agentúra poskytovať potrebnú
pomoc pri vývoji a prevádzke systému EUROSUR, a prípadne pri rozvoji CISE,
vrátane interoperability systémov.
(6)       V tomto nariadení sa
rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznávané Chartou základných práv
Európskej únie, hlavne ľudská dôstojnosť, zákaz mučenia a
neľudského či ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania, právo na
slobodu a bezpečnosť, právo na ochranu osobných údajov, zákaz
vrátenia alebo vyhostenia, zákaz diskriminácie a práva dieťaťa. Toto
nariadenie majú uplatňovať členské štáty v súlade s týmito
právami a zásadami.
(7)       Akákoľvek výmena
osobných údajov využívajúca komunikačnú sieť pre systém EUROSUR sa má
vykonávať na základe existujúcich vnútroštátnych právnych predpisov a
právnych predpisov Únie a rešpektovania ich špecifických požiadaviek na ochranu
údajov. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o
ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe
týchto údajov[7],
nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra
2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov
inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[8], a v rámci
policajnej a súdnej spolupráce rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27.
novembra 2008 o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a
justičnej spolupráce v trestných veciach[9] sa
uplatňujú v prípadoch, keď konkrétne nástroje, ako je nariadenie (ES)
č. 2007/2004, neposkytujú úplný režim ochrany údajov.
(8)       Keďže samotné
členské štáty nemôžu dostatočne dosiahnuť zriadenie systému
EUROSUR, a preto ho vzhľadom na rozsah a vplyv opatrenia možno lepšie
dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade
so zásadou proporcionality toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný
na dosiahnutie svojho cieľa.
(9)       Na účel realizácie
postupného zemepisného zavádzania systému EUROSUR sa povinnosť
určiť a prevádzkovať národné koordinačné centrá má
uplatňovať v troch po sebe nasledujúcich etapách, v prvej etape
členskými štátmi, ktoré sa nachádzajú na južných morských vonkajších
hraniciach a na východných pozemných vonkajších hraniciach, v druhej etape
zostávajúcimi členskými štátmi s pozemnými alebo morskými vonkajšími
hranicami a v tretej etape ostatnými členskými štátmi.
(10)     V súlade s článkami 1 a 2
Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii
a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na
prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na
schengenskom acquis, sa Dánsko podľa hlavy V tretej časti
Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súlade s článkom 4 uvedeného
protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po prijatí tohto nariadenia, či ho
bude implementovať do svojich vnútroštátnych právnych predpisov.
(11)     Toto nariadenie predstavuje
ďalší stupeň vývoja schengenského acquis, na ktorom sa Spojené
kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej
Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých
ustanoveniach schengenského acquis[10]. Spojené kráľovstvo sa preto
nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia, nie je ním viazané ani
nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(12)     Toto nariadenie predstavuje
ďalší stupeň vývoja schengenského acquis, na ktorom sa Írsko
nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára
2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých
ustanoveniach schengenského acquis[11].
Írsko sa preto nezúčastňuje na prijímaní tohto nariadenia, nie je ním
viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(13)     Pokiaľ ide o Island a
Nórsko, toto nariadenie predstavuje ďalší stupeň vývoja schengenského
acquis v zmysle Dohody uzatvorenej medzi Radou Európskej únie a
Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch
štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis[12].
(14)     Pokiaľ ide o
Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje ďalší stupeň vývoja
schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym
spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení
Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju
schengenského acquis[13].

(15)     Pokiaľ ide o
Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje ďalší stupeň vývoja
schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym
spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským
kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi
Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou
o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu,
uplatňovaniu a rozvoju schengenského acquis[14].
(16)     Vykonávanie tohto nariadenia
nemá dosah na deľbu právomocí medzi Úniou a členskými štátmi a nemá
vplyv na povinnosti členských štátov podľa Dohovoru Organizácie
Spojených národov o morskom práve, Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti
ľudského života na mori, Medzinárodného dohovoru o pátraní a záchrane na
mori, Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nadnárodnému organizovanému
zločinu a jeho Protokolu proti pašovaniu migrantov po súši, po mori a
letecky, Dohovoru o právnom postavení utečencov, Dohovoru o ochrane
ľudských práv a základných slobôd a ďalších relevantných
medzinárodných nástrojov.
(17)     Vykonávanie tohto nariadenia
nemá vplyv na pravidlá dozoru na morských vonkajších hraniciach v rámci
operačnej spolupráce koordinovanej agentúrou, ako je ustanovené v rozhodnutí
Rady 2010/252/EÚ z 26. apríla 2010[15],
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
VŠEOBECNÉ
USTANOVENIA
Článok 1
Predmet
úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje
spoločný rámec na výmenu informácií a spoluprácu medzi členskými
štátmi a agentúrou, aby sa zlepšila situačná informovanosť
a schopnosť reakcie na vonkajších hraniciach členských štátov
Európskej únie, ďalej len „Európsky systém hraničného dozoru“
(EUROSUR).
Článok 2
Rozsah
pôsobnosti
1.           Toto nariadenie sa
vzťahuje na hraničný dozor na pozemných a morských vonkajších
hraniciach členských štátov vrátane opatrení na monitorovanie,
odhaľovanie, identifikáciu, sledovanie, predchádzanie a zachytenie neoprávneného
prekročenia hraníc.
2.           Toto nariadenie sa
nevzťahuje na operačné, procesné a právne opatrenia prijaté po
zachytení.
3.           Členské štáty a agentúra
dodržiavajú pri uplatňovaní tohto nariadenia základné práva vrátane
požiadaviek na ochranu údajov. Prednosť dávajú osobitným potrebám detí,
obetiam obchodovania, osobám vyžadujúcim bezodkladnú lekársku pomoc, osobám
vyžadujúcim medzinárodnú ochranu, osobám v tiesni na mori, ako aj ďalším
osobám v mimoriadne zraniteľnom postavení.
Článok 3
Vymedzenie
pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(a)          „situačná
informovanosť“ znamená schopnosť monitorovať,
odhaľovať, identifikovať, sledovať a pochopiť
cezhraničné aktivity s cieľom nájsť opodstatnené dôvody na
kontrolné opatrenia na základe skombinovania nových informácií s doterajšími
poznatkami;
(b)          „schopnosť reakcie“
znamená schopnosť vykonávať akcie zamerané na boj proti nelegálnym
cezhraničným pohybom vrátane prostriedkov a časových lehôt na
primeranú reakciu na neobvyklé okolnosti;
(c)          „situačný prehľad“
znamená grafické rozhranie na zobrazovanie údajov v reálnom čase,
informácií a spravodajských informácií prijatých od rôznych orgánov,
snímačov, platforiem a ďalších zdrojov, ktoré sú spoločne
využívané v rámci komunikačných a informačných kanálov s inými
orgánmi, aby sa dosiahla situačná informovanosť a podporila
schopnosť reakcie na vonkajších hraniciach a v predhraničnej oblasti;
(d)          „cezhraničná trestná
činnosť“ je akákoľvek závažná alebo organizovanú trestná
činnosť spáchaná na vonkajších hraniciach členských štátov, ako
je obchodovanie s ľuďmi, pašovanie drog a iné nezákonné
činnosti;
(e)          „úsek vonkajších hraníc“ je
celá alebo čiastočná vonkajšia pozemná alebo morská hranica
členského štátu podľa vymedzenia vo vnútroštátnych právnych
predpisoch alebo podľa určenia národným koordinačným centrom
alebo akýmkoľvek iným zodpovedným vnútroštátnym orgánom;
(f)           „predhraničná
oblasť“ je geografická oblasť za vonkajšími hranicami členských
štátov, ktorá nie je zahrnutá do vnútroštátneho systému hraničného dozoru.
HLAVA II
RÁMEC

KAPITOLA
I
Časti
Článok 4
Rámec
systému EUROSUR
1.           Na výmenu informácií a
spoluprácu v oblasti hraničného dozoru využijú členské štáty a agentúra
rámec systému EUROSUR, ktorý tvoria tieto časti:
(a)          národné koordinačné
centrá hraničného dozoru;
(b)          vnútroštátne situačné
prehľady;
(c)          komunikačná sieť;
(d)          európsky situačný
prehľad;
(e)          spoločný súbor
predhraničných spravodajských informácií;
(f)           spoločné uplatňovanie
nástrojov dozoru.
2.           Národné koordinačné
centrá poskytnú agentúre prostredníctvom komunikačnej siete všetky
informácie zo svojich národných situačných prehľadov, ktoré sú
potrebné na zriadenie a aktualizáciu európskeho situačného
prehľadu a spoločného súboru predhraničných spravodajských
informácií.
3.           Agentúra poskytne národným
koordinačným centrám prostredníctvom komunikačnej siete neobmedzený
prístup k európskemu situačnému prehľadu a spoločnému súboru
predhraničných spravodajských informácií.
4.           Časti uvedené v odseku 1
sú vytvorené a aktualizované v súlade so zásadami uvedenými v prílohe.
Článok 5
Národné
koordinačné centrum
1.           Každý členský štát s
pozemnými a námornými vonkajšími hranicami určí, prevádzkuje a udržiava
národné koordinačné centrum hraničného dozoru, ktoré koordinuje a
vymieňa informácie medzi všetkými orgánmi zodpovednými za dozor na
vonkajších hraniciach na vnútroštátnej úrovni rovnako, ako aj s ostatnými
národnými koordinačnými centrami a agentúrou. Členský štát
oznámi zriadenie centra Komisii, ktorá bezodkladne informuje ostatné
členské štáty a agentúru.
2.           Bez toho, aby bol dotknutý
článok 16, národné koordinačné centrum je jediné kontaktné miesto na
výmenu informácií a spoluprácu s ostatnými národnými koordinačnými
centrami a agentúrou.
3.           Národné koordinačné
centrum:
(a)          zabezpečuje včasnú
výmenu informácií a spoluprácu medzi všetkými vnútroštátnymi orgánmi
zodpovednými za dozor na vonkajších hraniciach a s príslušnými orgánmi presadzovania
práva na vnútroštátnej úrovni rovnako ako s ostatnými národnými
koordinačnými centrami a agentúrou;
(b)          prispieva
k účinnému a efektívnemu riadeniu zdrojov a personálu;
(c)          vytvára a aktualizuje národný
situačný prehľad v súlade s článkom 9;
(d)          podporuje plánovanie a
realizáciu všetkých vnútroštátnych činností hraničného dozoru;
(e)          prípadne spravuje
vnútroštátny systém hraničného dozoru v súlade s vnútroštátnymi právnymi
predpismi;
(f)           pravidelne meria účinky
vnútroštátnych činností hraničného dozoru;
(g)          koordinuje operačné
opatrenia s ostatnými členskými štátmi bez toho, aby boli dotknuté
právomoci agentúry.
4.           Národné koordinačné
centrum pracuje dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni.
Článok 6
Agentúra
1.           Agentúra
(a)          spravuje komunikačnú
sieť pre systém EUROSUR v súlade s článkom 7;
(b)          vytvára a aktualizuje
európsky situačný prehľad v súlade s článkom 10;
(c)          vytvára a aktualizuje
spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií v súlade
s článkom 11;
(d)          uľahčuje
spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru v súlade s článkom 12.
2.           Agentúra pracuje na
účely odseku 1 dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni.
Článok 7
Komunikačná
sieť
1.           Agentúra vytvára a aktualizuje
komunikačnú sieť, aby poskytovala komunikačné a analytické
nástroje a umožnila bezpečnú výmenu neutajovaných citlivých a
utajovaných informácií v takmer reálnom čase s národnými
koordinačnými centrami a medzi nimi. Táto sieť je v prevádzke
dvadsaťštyri hodín denne a sedem dní v týždni a umožňuje:
(a)          dvojstrannú
a viacstrannú výmenu informácií v takmer reálnom čase;
(b)          audio a video konferencie;
(c)          bezpečné zaobchádzanie s
neutajovanými citlivými informáciami, ich bezpečné ukladanie a spracovanie;
(d)          bezpečné zaobchádzanie s
utajovanými informáciami EÚ až po stupeň utajenia RESTREINT UE/EU
RESTRICTED alebo rovnocenné vnútroštátne klasifikačné stupne, ich
bezpečné ukladanie, prenos a spracovanie, so zabezpečením zaobchádzania
s utajovanými informáciami v samostatnej a riadne akreditovanej časti
komunikačnej siete.
2.           Agentúra poskytuje technickú
podporu a zabezpečuje, že komunikačná sieť je interoperabilná
s akýmkoľvek iným komunikačným a informačným systémom
riadeným agentúrou.
3.           Agentúra a národné
koordinačné centrá vymieňajú, spracúvajú a ukladajú neutajované
citlivé a utajované informácie v komunikačnej sieti v súlade s
pravidlami a normami, ktoré uplatňujú základné zásady a spoločné
normy rozhodnutia Komisie 2001/844/ES, ktorým sa mení jej rokovací poriadok[16], alebo sú s nimi rovnocenné.
4.           Orgány členských štátov,
agentúry a ďalšie subjekty využívajúce komunikačnú sieť
zabezpečia, že pri zaobchádzaní s utajovanými informáciami sú dodržiavané
rovnocenné bezpečnostné pravidlá a normy ako tie, ktoré
uplatňuje agentúra.
KAPITOLA II
Situačná
informovanosť
Článok 8
Situačné
prehľady
1.           Vnútroštátne situačné
prehľady, európsky situačný prehľad a spoločný súbor
predhraničných spravodajských informácií vznikajú prostredníctvom
zhromažďovania, hodnotenia, porovnania, analýzy, výkladu, generovania,
vizualizácie a rozširovania informácií.
2.           Prehľady uvedené v
odseku 1 sa skladajú z týchto vrstiev:
(a)          vrstva udalostí obsahujúca
informácie o mimoriadnych udalostiach týkajúce sa nelegálnej migrácie,
cezhraničnej trestnej činnosti a krízových situácií;
(b)          operačná vrstva
obsahujúca informácie o stave a polohe vlastných prostriedkov, oblastiach
operácie a informácie o životnom prostredí.
(c)          vrstva analýzy obsahujúca
strategické informácie, analytické produkty, spravodajstvo, ako aj snímky
a zemepisné údaje.
Článok 9
Vnútroštátny
situačný prehľad
1.           Národné koordinačné centrum
zriadi a aktualizuje vnútroštátny situačný prehľad s cieľom
poskytnúť všetkým orgánom so zodpovednosťou v oblasti
hraničného dozoru na vnútroštátnej úrovni účinné, presné
a včasné informácie, ktoré majú význam pre predchádzanie nelegálnej
migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti na vonkajších hraniciach
daných členských štátov.
2.           Informácie pre vnútroštátny
situačný prehľad sa skladajú z informácií zhromaždených z týchto
zdrojov:
(a)          vnútroštátny systém
hraničného dozoru, prípadne v súlade s vnútroštátnymi právnymi
predpismi;
(b)          stacionárne a mobilné
snímače prevádzkované vnútroštátnymi orgánmi, ktoré sú zodpovedné za dozor
na vonkajších hraniciach;
(c)          hliadky hraničného
dozoru a iné monitorovacie misie;
(d)          miestne, regionálne
a iné koordinačné centrá;
(e)          iné relevantné vnútroštátne
orgány a systémy;
(f)           agentúra;
(g)          národné koordinačné
centrá v iných členských štátoch a v tretích krajinách;
(h)          regionálne siete so susednými
tretími krajinami, ako je Atlantická sieť SEAHORSE, Stredozemská sieť
SEAHORSE, sieť Spolupráce pri kontrole hraníc v oblasti Baltského mora
CoastNet, Koordinačné a informačné centrum pre čiernomorské
hranice a ďalšie regionálne siete zriadené na vonkajších pozemných
hraniciach;
(i)           systémy hlásenia lodí, ako
je napríklad automatický identifikačný systém (AIS) a systém monitorovania
plavidiel (VMS). Údaje z týchto systémov sa získavajú na vnútroštátnej úrovni
od príslušných vnútroštátnych orgánov a centier na monitorovanie rybného
hospodárstva;
(j)           ďalšie relevantné
európske a medzinárodné organizácie;
(k)          iné zdroje.
3.           Vrstva udalostí
vnútroštátneho situačného prehľadu pozostáva z týchto
čiastkových vrstiev:
(a)          čiastková vrstva
nelegálnej migrácie, ktorá obsahuje informácie o mimoriadnych udalostiach
týkajúcich sa neoprávneného prekročenia hraníc migrantmi vyskytujúcich sa
na vonkajších hraniciach daného členského štátu alebo v ich
blízkosti, o napomáhaní neoprávneného prekročenia hraníc
a o akýchkoľvek iných relevantných mimoriadnych udalostiach v
oblasti nelegálnej migrácie, ako sú pátracie a záchranné misie týkajúce sa
osôb, ktoré sa pokúšajú neoprávnene prekročiť hranice.
(b)          čiastková vrstva
cezhraničnej trestnej činnosti, ktorá obsahuje informácie
o mimoriadnych udalostiach týkajúce sa obchodovania s ľuďmi,
pašovania drog a ďalších nelegálnych tovarov a ďalšej závažnej alebo
organizovanej trestnej činnosti na vonkajších hraniciach daného
členského štátu alebo v ich blízkosti;
(c)          čiastková vrstva
krízových situácií, ktorá obsahuje informácie týkajúce sa prírodných a človekom
spôsobených katastrof, nehôd a iných krízových situácií vyskytujúcich sa
na vonkajších hraniciach daného členského štátu alebo v ich
blízkosti, ktoré by mohli mať významný vplyv na kontrolu vonkajších
hraníc;
(d)          čiastková vrstva iných
udalostí, ktorá obsahuje informácie o neidentifikovaných a podozrivých
platformách a osobách prítomných na vonkajších hraniciach daného členského
štátu alebo v ich blízkosti, rovnako ako o akejkoľvek inej
udalosti, ktorá by mohla mať významný vplyv na kontrolu vonkajších hraníc.
4.           Každá mimoriadna udalosť
vo vrstve udalostí vnútroštátneho situačného prehľadu má priradený
jediný indikatívny stupeň vplyvu v rozsahu od „nízky“ a „stredný“ po
„vysoký“ vplyv. Všetky udalosti s priradeným stupňom vplyvu „stredný“
po „vysoký“ sú spoločne využívané s agentúrou.
5.           Operačná vrstva
vnútroštátneho situačného prehľadu pozostáva z týchto
čiastkových vrstiev:
(a)          čiastková vrstva
vlastných prostriedkov, ktorá obsahuje informácie o polohe, čase, dráhe,
rýchlosti, stave a type vlastných prostriedkov a o pláne nasadenia,
vrátane zemepisných súradníc oblasti operácie, harmonogramu hliadok
a komunikačných kódov; tam, kde sú vlastné prostriedky nasadené
v misii s viacerými úlohami vrátane vojenských úloh, národné koordinačné
centrum môže rozhodnúť, že nebude zdieľať tieto informácie s
ostatnými národnými koordinačnými centrami a agentúrou s výnimkou
prípadu nasadenia vlastných prostriedkov na susediacom úseku hraníc iného
členského štátu;
(b)          čiastková vrstva oblastí
operácie, ktorá obsahuje informácie o misii, mieste, stave, trvaní a orgánoch
zapojených do operácii.
(c)          čiastková vrstva
informácií o životnom prostredí, ktorá obsahuje informácie o teréne
a poveternostných podmienkach na vonkajších hraniciach daného
členského štátu alebo poskytuje k nim prístup.
6.           Vrstva analýzy vnútroštátneho
situačného prehľadu pozostáva z týchto čiastkových vrstiev:
(a)          informačná
čiastková vrstva, ktorá obsahuje kľúčový vývoj
a ukazovatele relevantné pre analýzu nelegálnej migrácie
a cezhraničnej trestnej činnosti.
(b)          analytická čiastková
vrstva, ktorá predkladá analytické správy, trendy v ratingu rizík,
regionálne monitory a informačné poznámky relevantné pre daný
členský štát;
(c)          čiastková vrstva
spravodajského prehľadu, ktorá obsahuje profily migrantov, trasy,
informácie o stupňoch vplyvu priradených vonkajším morským
a pozemným hraničným úsekom a analýzu napomáhania.
(d)          čiastková vrstva snímok
a zemepisných údajov, ktorá obsahuje referenčné prehľady, mapy
zázemia, posúdenia overovania spravodajských informácií, analýzu zmien (obrazy
z pozorovania zeme), ako aj odhaľovanie zmeny, údaje so zemepisnými
odkazmi a mapy priepustnosti hraníc.
7.           Informácie obsiahnuté vo
vrstve analýzy a informácie o životnom prostredí v operačnej vrstve
vnútroštátneho situačného prehľadu môžu vychádzať z informácií
poskytnutých v európskom situačnom prehľade a spoločnom súbore
predhraničných spravodajských informácií.
8.           Informácie o vlastných
prostriedkoch v operačnej vrstve sú zaradené ako EÚ RESTRICTED.
9.           Národné koordinačné
centrá susedných členských štátov vzájomne využívajú priamo a takmer v
reálnom čase situačný prehľad susedných úsekov vonkajších
hraníc, týkajúci sa:
(a)          všetkých mimoriadnych
udalostí týkajúcich sa nelegálnej migrácie a cezhraničnej trestnej
činnosti a iných významných udalostí obsiahnutých vo vrstve udalostí;
(b)          polohy vlastných hliadok
obsiahnutej v operačnej vrstve, keď prvotným poslaním hliadky je
predchádzať nelegálnej migrácii a cezhraničnej trestnej
činnosti;
(c)          režimov plánovania,
harmonogramov a komunikačných kódov pre nasledujúci deň hliadok
pôsobiacich v susediacich úsekoch vonkajších hraníc;
(d)          správ taktickej analýzy rizík
obsiahnutých vo vrstve analýzy.
Článok 10
Európsky
situačný prehľad
1.           Agentúra zriadi a aktualizuje
európsky situačný prehľad s cieľom poskytovať národným
koordinačným centrám informácie a analýzu, ktoré sú významné pre predchádzanie
nelegálnej migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti na vonkajších
hraniciach členských štátov.
2.           Európsky situačný
prehľad sa skladá z informácií zhromaždených z týchto zdrojov:
(a)          vnútroštátny situačný
prehľad, vrátane základných informácií prijatých podľa článku 9
ods. 8;
(b)          agentúra;
(c)          ďalšie relevantné
európske a medzinárodné organizácie;
(d)          iné zdroje.
3.           Vrstva udalostí európskeho
situačného prehľadu obsahuje informácie týkajúce sa:
(a)          mimoriadnych
udalostí nelegálnej migrácie a cezhraničnej trestnej
činnosti, ako aj krízových situácií a iných udalostí obsiahnutých vo
vrstve udalostí vnútroštátneho situačného prehľadu, ktorej národné
koordinačné centrum priradilo stredný alebo vysoký stupeň vplyvu;
(b)          mimoriadnych
udalostí nelegálnej migrácie a cezhraničnej trestnej činnosti, ako
aj krízových situácií
a iných udalostí obsiahnutých v spoločnom súbore predhraničných spravodajských informácií, keď majú mierny či významný vplyv na vonkajšie hranice členských štátov;
(c)          mimoriadnych udalostí
nelegálnej migrácie a cezhraničnej trestnej činnosti v operačnej oblasti spoločnej operácie koordinovanej
agentúrou.
4.           Agentúra používa v európskom
situačnom prehľade stupeň vplyvu priradený národným
koordinačným centrom konkrétnej mimoriadnej udalosti vo vnútroštátnom
situačnom prehľade.
5.           Operačná vrstva
európskeho situačného prehľadu pozostáva z týchto čiastkových
vrstiev:
(a)          čiastková vrstva
vlastných prostriedkov, ktorá obsahuje informácie o polohe, čase, dráhe,
stave rýchlosti a type vlastných prostriedkov zúčastňujúcich sa na
spoločných operáciách agentúry alebo sú agentúre k dispozícii, a o
pláne nasadenia, vrátane oblasti operácie, harmonogramu hliadok
a komunikačných kódov.
(b)          čiastková vrstva
operácií, ktorá obsahuje informácie o spoločných operáciách koordinovaných
agentúrou, vrátane vyhlásenia o poslaní, mieste, stave, dobe trvania,
informácií o členských štátoch a ďalších subjektoch zapojených do
denných a týždenných situačných hlásení, štatistických údajov a
informačných balíkov pre médiá;
(c)          čiastková vrstva
informácií o životnom prostredí, ktorá obsahuje informácie o teréne
a poveternostných podmienkach na vonkajších hraniciach členských
štátov.
6.           Vrstva analýzy európskeho
situačného prehľadu pozostáva z týchto čiastkových vrstiev:

(a)          informačná
čiastková vrstva, ktorá obsahuje kľúčový vývoj
a ukazovatele relevantné pre analýzu nelegálnej migrácie
a cezhraničnej trestnej činnosti;
(b)          analytická čiastková
vrstva, ktorá predstavuje celkové mapy ratingu rizík a mapy ratingu rizík
čiastkových kategórií, trendy ratingu rizík, regionálne monitory,
informačné poznámky, ako aj korelačné ukazovatele pre ratingy rizík
a ukazovatele siete Frontex pre analýzu rizík;
(c)          čiastková vrstva
spravodajského prehľadu, ktorá obsahuje profily migrantov, trasy,
informácie o stupňoch vplyvu priradených vonkajším morským
a pozemným hraničným úsekom a analýzu napomáhania;
(d)          čiastková vrstva snímok
a zemepisných údajov, ktorá obsahuje referenčné snímky, mapy zázemia,
posúdenia overovania spravodajských informácií, analýzu zmien (obrazy
z pozorovania zeme), ako aj odhaľovanie zmeny, údaje so zemepisnými
odkazmi a mapy priepustnosti hraníc.
6.           Informácie o vlastných
prostriedkoch v operačnej vrstve európskeho situačného prehľadu
sú zaradené ako EÚ vyhradené.
Článok 11
Spoločný
súbor predhraničných spravodajských informácií
1.           Agentúra zriadi a aktualizuje
spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií na účely
poskytovania národným koordinačným centrám informácií a analýzy
predhraničnej oblasti, ktorá je významná pre predchádzanie nelegálnej
migrácii a závažnej alebo organizovanej trestnej činnosti na vonkajších
hraniciach členských štátov a v susedných tretích krajinách.
2.           Spoločný súbor
predhraničných spravodajských informácií sa skladá z informácií
zhromaždených z týchto zdrojov:
(a)          národné koordinačné
centrá;
(b)          informácie a správy
imigračných styčných dôstojníkov;
(c)          agentúra;
(d)          ďalšie relevantné
európske a medzinárodné organizácie;
(e)          tretie krajiny;
(f)           iné zdroje.
3.           Spoločný súbor
predhraničných spravodajských informácií môže obsahovať informácie,
ktoré sú relevantné pre operácie dozoru na vzdušných hraniciach a kontroly na
hraničných priechodoch.
4.           Vrstva udalostí
spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií obsahuje
informácie o: akejkoľvek mimoriadnej udalosti, krízovej situácii
a akejkoľvek inej udalosti v predhraničnej oblasti, ktoré
by mohli mať mierny alebo významný vplyv na nelegálnu migráciu a
cezhraničnú trestnú činnosť na vonkajších hraniciach
členských štátov.
5.           Agentúra priradí jediný
indikatívny stupeň vplyvu každej mimoriadnej udalosti vo vrstve udalostí
spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií. Agentúra
informuje národné koordinačné centrá o akejkoľvek mimoriadnej
udalosti v predhraničnej oblasti, ktorej bol priradený stredný alebo
vysoký stupeň vplyvu.
6.           Operačná vrstva
spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií je štruktúrovaná
rovnakým spôsobom ako v európskom situačnom prehľade a obsahuje
informácie o operujúcich prostriedkoch a operáciách vykonávaných v
predhraničnej oblasti, rovnako ako informácie o životnom prostredí.
7.           Vrstva analýzy
spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií je
štruktúrovaná rovnako ako európsky situačný prehľad a obsahuje
strategické informácie, analytické produkty a služby, spravodajstvo, ako aj
snímky a zemepisné údaje o predhraničnej oblasti.
Článok 12
Spoločné
uplatňovanie nástrojov dozoru
1.           Agentúra napomáha
spoločnému uplatňovaniu nástrojov dozoru, ako sú satelity a systémy
hlásenia lodí, členskými štátmi s cieľom poskytovať
národným koordinačným centrám a sebe informácie z dozoru na
vonkajších hraniciach a v predhraničnej oblasti pravidelne,
spoľahlivo a hospodárne.
2.           Agentúra môže poskytnúť
národnému koordinačnému centru na žiadosť informácie o vonkajších
hraniciach žiadajúceho členského štátu a o predhraničnej
oblasti, ktoré vychádzajú zo:
(a)          selektívneho monitorovania
prístavov a pobreží určených tretích krajín, ktoré boli identifikované
pomocou analýzy rizík a spravodajstva ako miesta nalodenia alebo tranzitu
pre plavidlá používané na nelegálnu migráciu a cezhraničnú trestnú
činnosť;
(b)          sledovania plavidla na šírom
mori, ktoré je podozrivé z používania na nelegálnu migráciu a cezhraničnú
trestnú činnosť, alebo bolo zistené, že sa tak používa;
(c)          monitorovania určených
oblastí v morskej doméne s cieľom odhaliť, identifikovať a
sledovať plavidlá podozrivé z nelegálnej migrácie a cezhraničnej
trestnej činnosti alebo využívané na ne;
(d)          environmentálneho
posudzovania určených oblastí v morskej doméne a na vonkajšej
pozemnej hranici na účely optimalizácie monitorovacích
a hliadkovacích činností;
(e)          selektívneho monitorovania
určených predhraničných oblastí na vonkajšej pozemnej hranici, ktoré
boli identifikované pomocou analýzy rizík a spravodajstva ako potenciálne
oblasti odchodu alebo tranzitu pre nelegálnu migráciu a cezhraničnú
trestnú činnosť.
3.           Agentúra môže poskytnúť
informácie uvedené v odseku 1 prostredníctvom kombinácie a analýzy údajov
zhromaždených z nasledujúcich systémov, snímačov a platforiem:
(a)          systémy hlásenia lodí
v rámci ich daných právnych obmedzení, ako je napríklad automatizovaný
identifikačný systém (AIS) a systém monitorovania plavidiel (VMS);
(b)          satelitné snímky;
(c)          snímače umiestnené na
akýchkoľvek platformách vrátane leteckých dopravných systémov s posádkou
a bez posádky.
4.           Agentúra môže odmietnuť
žiadosť národného koordinačného centra na základe technických a finančných
obmedzení, ako aj z iných opodstatnených dôvodov.
5.           Agentúra môže používať
z vlastného podnetu nástroje dozoru uvedené v odseku 2 na
zhromažďovanie informácií, ktoré sú relevantné pre spoločný súbor
predhraničných spravodajských informácií.
Kapitola III
Schopnosť
reakcie
Článok 13
Určenie
úsekov vonkajších hraníc
Každý členský štát rozdelí svoje
vonkajšie pozemné a morské hranice na hraničné úseky medzi miestne
alebo regionálne koordinačné centrá, ktoré zabezpečia účinné
a efektívne riadenie personálu a zdrojov.
Článok 14
Priradenie
stupňov vplyvu úsekom vonkajších hraníc
1.           Na základe analýzy rizík
agentúry a po konzultácii s dotknutými členskými štátmi priradí
agentúra tieto stupne vplyvu každému úseku vonkajších pozemných a morských
hraníc členských štátov:
(a)          nízky stupeň vplyvu
v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnou migráciou a cezhraničnou
trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku,
majú bezvýznamný vplyv na bezpečnosť hraníc;
(b)          stredný stupeň vplyvu
v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnou migráciou a cezhraničnou
trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku,
majú mierny vplyv na bezpečnosť hraníc;
(c)          vysoký stupeň vplyvu
v prípade, že mimoriadne udalosti súvisiace s nelegálnou migráciou a cezhraničnou
trestnou činnosťou, vyskytujúce sa na danom hraničnom úseku,
majú významný vplyv na bezpečnosť hraníc.
2.           Národné koordinačné
centrum pravidelne posudzuje potrebu úpravy stupňa vplyvu akéhokoľvek
hraničného úseku. Národné koordinačné centrum môže požiadať
agentúru o zmenu stupňa vplyvu tak, že predloží opodstatnené
informácie o zmenených podmienkach na danom úseku vonkajších hraníc.
3.           Agentúra vizualizuje stupne
vplyvu priradené vonkajším hraniciam v európskom situačnom
prehľade.
Článok 15
Reakcia
zodpovedajúca stupňom vplyvu
1.           Členské štáty
zabezpečia, že činnosti dozoru a hliadkovania vykonávané na
úsekoch vonkajších hraníc zodpovedajú priradeným stupňom vplyvu takto:
(a)          tam, kde je úseku vonkajších
hraníc priradený nízky stupeň vplyvu, miestne alebo regionálne
koordinačné centrum organizuje pravidelný dozor na základe analýzy rizík
a zabezpečí prítomnosť dostatočných hliadok v
pohraničnej oblasti pripravených na sledovanie, identifikáciu a zachytenie;

(b)          tam, kde je úseku vonkajších
hraníc priradený stredný stupeň vplyvu, národné koordinačné centrum
podporuje miestne alebo regionálne koordinačné centrum dočasným
pridelením ďalšieho personálu a zdrojov;
(c)          tam, kde je úseku vonkajších
hraníc priradený vysoký stupeň vplyvu, národné koordinačné centrum
zabezpečí, že miestne alebo regionálne koordinačné centrum dostáva
všetku potrebnú podporu na vnútroštátnej úrovni vrátane informácií, zdrojov
a personálu; národné koordinačné centrum môže tiež požiadať
agentúru o podporu v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 2007/2004.
2.           Národné koordinačné
centrum bezodkladne informuje agentúru o opatreniach prijatých na vnútroštátnej
úrovni podľa odseku 1 písm. b) a c).
3.           Tam, kde je úseku vonkajších
hraníc susediacemu s hraničným úsekom iného členského štátu
alebo treťou krajinou priradený stredný alebo vysoký stupeň vplyvu, národné
koordinačné centrum koordinuje prijaté opatrenia s národným
koordinačným centrom susednej krajiny.
4.           V prípade, že národné
koordinačné predloží žiadosť podľa odseku 1 písm. c), môže
agentúra podporiť toto centrum najmä
(a)          poskytnutím prioritného
zaobchádzania pre bežné uplatňovanie nástrojov dozoru;
(b)          koordinovaním nasadenia tímov
európskej pohraničnej stráže v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES)
č. 2007/2004;
(c)          zabezpečením nasadenia
technického vybavenia, ktoré má agentúra k dispozícii v súlade s nariadením
(ES) č. 2007/2004;
(d)          koordinovaním akejkoľvek
ďalšej podpory ponúkanej členskými štátmi.
5.           Agentúra pravidelne
vyhodnocuje priradenie stupňov vplyvu a zodpovedajúce opatrenia prijaté na
vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie vo svojich správach analýzy
rizík.
HLAVA IV
OSOBITNÉ
USTANOVENIA
Článok 16
Pridelenie
úloh iným centrám v členských štátoch
1.           Členské štáty môžu
poveriť regionálne, miestne, funkčné alebo iné centrá, ktoré sú
v postavení prijímať operačné rozhodnutia, zabezpečovaním
situačnej informovanosti a schopnosti reakcie v príslušnej
kompetenčnej oblasti vrátane úloh a právomocí uvedených v článku
5 ods. 3 písm. b), d) a e).
2.           Rozhodnutie členského
štátu uvedené v odseku 1 nemá vplyv na schopnosť národného
koordinačného centra spolupracovať a vymieňať si informácie
s inými národnými koordinačnými centrami a agentúrou.
3.           Vo vopred vymedzených
prípadoch môže národné koordinačné centrum poveriť centrum uvedené
v odseku 1 komunikáciou a výmenou informácií s regionálnym koordinačným
centrom alebo národným koordinačným centrom iného členského štátu
alebo tretej krajiny pod podmienkou, že pravidelne informuje vlastné národné
koordinačné centrum o komunikácii a výmene informácií.
Článok 17
Spolupráca
agentúry s tretími stranami
1.           Agentúra využíva existujúce
informácie, schopnosti a systémy dostupné v iných agentúrach a subjektoch
EÚ v rámci príslušných právnych rámcov.
2.           Agentúra spolupracuje v
súlade s odsekom 1 najmä s týmito subjektmi:
(a)          Európskym policajným úradom
(Europol), Námorným centrom analýz a operácií – narkotiká (MAOC-N) a
Koordinačným centrom pre boj proti obchodovaniu s drogami v Stredozemí (CeCLAD-M),
aby vymieňala informácie o cezhraničnej trestnej činnosti, ktoré
majú byť zahrnuté do európskeho situačného prehľadu;
(b)          Satelitným strediskom EÚ,
Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou a Európskou agentúrou na
kontrolu rybného hospodárstva pri poskytovaní spoločného uplatňovania
nástrojov dozoru;
(c)          Európskou komisiou a
agentúrami EÚ, ktoré môžu poskytovať agentúre informácie relevantné na aktualizáciu
európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru
predhraničných spravodajských informácií;
(d)          medzinárodnými organizáciami,
ktoré môžu poskytovať agentúre informácie relevantné na aktualizáciu
európskeho situačného prehľadu a spoločného súboru
predhraničných spravodajských informácií.
3.           Informácie
medzi agentúrou a subjektmi uvedenými v odseku 2 sa vymieňajú
prostredníctvom siete uvedenej v článku 7 alebo iných komunikačných
sietí, ktoré spĺňajú kritériá dostupnosti,
dôvernosti a integrity.
4.           Spolupráca medzi agentúrou
a subjektmi uvedenými v odseku 2 je upravená v pracovných dohodách v
súlade s nariadením (ES) č. 2007/2004 a príslušným právnym základom
každého subjektu. Pokiaľ ide o zaobchádzanie s utajovanými
informáciami, v týchto dohodách sa ustanoví, že dané agentúry EÚ
spĺňajú rovnocenné bezpečnostné pravidlá a normy s tými,
ktoré uplatňuje agentúra.
5.           Agentúry a subjekty uvedené v
odseku 2 môžu používať informácie prijaté v kontexte systému EUROSUR
v medziach svojho právneho rámca a v súlade so základnými právami.
Článok 18
Spolupráca
so susednými tretími krajinami
1.           Výmena informácií a
spolupráca so susednými tretími krajinami v oblasti predchádzania nelegálnej
migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti môže prebiehať na
základe dvojstranných alebo viacstranných dohôd medzi jedným členským
štátom alebo viacerými členskými štátmi a jednou susednou treťou
krajinou alebo viacerými dotknutými susednými tretími krajinami. Národné
koordinačné centrá členských štátov sú kontaktným miestom na výmenu
informácií medzi sieťou uvedenou v článku 7 a regionálnymi
sieťami so susednými tretími krajinami.
2.           Akákoľvek výmena
informácií podľa odseku 1 tohto článku a podľa článku
9 ods. 2 písm. h), s treťou krajinou, ktoré by sa mohli použiť
na identifikáciu osoby alebo skupiny osôb, ktorým hrozí vážne riziko
mučenia, neľudského a ponižujúceho zaobchádzania alebo trestania,
alebo iné porušenia základných práv, sa zakazuje.
3.           Akákoľvek výmena
informácií podľa odseku 1 tohto článku a podľa článku 9
ods. 2 písm. h) je vykonávaná v súlade s podmienkami dvojstranných a
viacstranných dohôd uzavretých so susednými tretími krajinami.
4.           Pred spoločným
využívaním takýchto informácií s akoukoľvek treťou krajinou na
základe takejto dohody alebo siete sa vyžaduje predchádzajúci súhlas
akéhokoľvek iného členského štátu, ktorý poskytol informácie v
kontexte systému EUROSUR a ktorý nie je súčasťou žiadnej z dohôd
uvedených v odseku 1 a sietí uvedených v článku 9 ods. 2 písm. h).
5.           Akákoľvek výmena
informácií s tretími krajinami, ktoré boli získané zo služieb pre spoločné
uplatňovanie nástrojov dozoru, podlieha právnym predpisom a pravidlám
upravujúcim tieto nástroje a systémy, ako aj príslušným ustanoveniam
smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001.
Článok 19
Príručka
Európska komisia v úzkej spolupráci s
členskými štátmi a agentúrou dá k dispozícii praktickú
príručku na vykonávanie a riadenie systému EUROSUR (ďalej len
„príručka“), v ktorej sa uvádzajú technické a operačné
usmernenia, odporúčania a osvedčené postupy. Európska komisia prijme
príručku vo forme odporúčania.
Článok 20
Monitorovanie
a hodnotenie
1.           Agentúra zabezpečí
vytvorenie postupov na monitorovanie technického a operačného
fungovania systému EUROSUR v súlade s cieľmi dosiahnuť primeranú
situačnú informovanosť a schopnosť reakcie na vonkajších
hraniciach.
2.           Agentúra predloží správu o
fungovaní EUROSUR 1. októbra 2015 a potom každé dva roky.
3.           Komisia poskytne Európskemu
parlamentu a Rade celkové hodnotenie systému EUROSUR dňa 1. októbra 2016 a
potom každé štyri roky. Toto hodnotenie zahŕňa preskúmanie
dosiahnutých výsledkov v porovnaní s cieľmi a posúdenie
pokračujúcej platnosti dôvodov uplatňovania základného odôvodnenia,
uplatňovania tohto nariadenia v členských štátoch a agentúrou,
ako aj dodržiavania základných práv. Takéto hodnotenie v prípade potreby
sprevádzajú primerané návrhy na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.
4.           Členské štáty poskytnú
agentúre informácie potrebné na vypracovanie správy uvedenej v odseku 2.
Agentúra poskytne Komisii informácie potrebné na vypracovanie hodnotenia
uvedeného v odseku 3.
Článok 21
Nadobudnutie účinnosti a
uplatňovanie
1.           Toto nariadenie nadobúda
účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie.
2.           Toto nariadenie sa
uplatňuje od 1. októbra 2013.
3.           Článok 5 ods. 1 sa
vzťahuje na členské štáty, ktoré sa nachádzajú na južných morských
a východných pozemných vonkajších hraniciach Európskej únie (Bulharsko,
Cyprus, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Maďarsko, Taliansko,
Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovenská
republika, Slovinsko a Španielsko) od 1. októbra 2013.
4.           Článok 5 ods. 1 sa
vzťahuje na ostatné členské štáty s pozemnými a morskými
vonkajšími hranicami (Belgicko, Nemecko, Holandsko a Švédsko) od 1. októbra
2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so
zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda

Príloha
Pri zostavovaní, prevádzke a údržbe jednotlivých
častí rámca systému EUROSUR sa zohľadnia tieto zásady:
(a)          Zásada záujmových
spoločenstiev: Národné koordinačné centrá a agentúra vytvárajú
konkrétne záujmové spoločenstvá na spoločné využívanie informácií
a spoluprácu v rámci systému EUROSUR. Záujmové spoločenstvá sa
využívajú na účel výmeny informácií v úsilí o dosahovanie
spoločných cieľov, požiadaviek a záujmov.
(b)          Zásady koherentného
riadenia a využívania existujúcich štruktúr: Agentúra zabezpečí
koherentnosť medzi rôznymi časťami rámca systému EUROSUR vrátane
poskytovania usmernení a podpory národným koordinačným centrám a podpory
interoperability informácií a technológií. Rámec systému EUROSUR využíva v
možnej miere existujúce systémy a schopnosti. V tejto súvislosti je systém
EUROSUR zriadený úplne zlučiteľne s iniciatívou pre
Spoločné prostredie na využívanie informácií pre námornú oblasť EÚ
(CISE), a tým prispieva k prospechu z koordinovaného a hospodárneho
prístupu k výmene prierezových odvetvových informácií výmeny v Únii.
(c)          Zásady spoločného
využívania informácií a zaručenia informácií: Informácie dostupné v rámci
systému EUROSUR sú k dispozícii všetkým národným koordinačným centrám a agentúre,
ak neboli ustanovené alebo dohodnuté osobitné obmedzenia. Národné
koordinačné centrá zaručia dostupnosť, dôvernosť a
integritu informácií, ktoré sa majú vymieňať na vnútroštátnej a
európskej úrovni. Agentúra zaručí dostupnosť, dôvernosť a
integritu informácií, ktoré sa majú vymieňať na európskej úrovni.
(d)          Zásady orientácie na
službu a normalizácie: Rôzne schopnosti systému EUROSUR sú vykonávané
pomocou prístupu orientovaného na službu. Agentúra zabezpečí, že rámec
systému EUROSUR vychádza v možnej miere z medzinárodne dohodnutých noriem.
(e)          Zásada flexibility:
Organizácia, informácie a technológie sú navrhnuté tak, aby umožnili
zainteresovaným stranám v systéme EUROSUR reagovať na meniace sa
situácie flexibilným a štruktúrovaným spôsobom.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systém
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Návrh
nariadenia, ktorým sa zriaďuje Európsky systém hraničného dozoru
(EUROSUR)

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[17]

V súčasnosti
okruh 3a hlava 18 – Vnútorné záležitosti
Budúce
viacročné finančné výhľady: Okruh 3 (Bezpečnosť a
občianstvo)

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy

þ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie (financovanie vnútorných záležitostí
na obdobie 2014 – 2020)
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný
projekt/prípravnú akciu[18]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie

¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Európska rada
vo svojich záveroch z 23. – 24. júna 2011 uviedla, že „Európsky systém
hraničného dozoru (EUROSUR) sa bude ďalej vyvíjať ako priorita,
aby sa stal funkčným do roku 2013 a aby si orgány členských štátov
vykonávajúce činnosti hraničného dozoru mohli vymieňať operačné
informácie a zlepšovať spoluprácu“.
Ako sa uvádza
v pracovnom programe Komisie (CWP) na rok 2011[19],
„cieľom systému EUROSUR je posilniť kontrolu schengenských vonkajších
hraníc, najmä južných morských a východných pozemných hraníc. Systém EUROSUR vytvorí
mechanizmus pre orgány členských štátov, ktoré vykonávajú činnosti
hraničného dozoru (pohraničné stráže, pobrežné stráže, polícia, colná
správa a námorníctvo), na využívanie operačných informácií a
spoluprácu medzi sebou a s agentúrou FRONTEX s cieľom znížiť straty
na ľudských životoch na mori a počet neodhalených nelegálnych migrantov
vstupujúcich na územie EÚ a s cieľom zvýšiť vnútornú
bezpečnosť prostredníctvom zabraňovania cezhraničnej
trestnej činnosti, akou je terorizmus, obchodovanie s ľuďmi,
pašovanie zbraní a drog atď.“
Členské
štáty EÚ, Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na
vonkajších hraniciach EÚ Frontex a Európska komisia úzko spolupracujú od
roku 2008 s cieľom vymedziť a vyvinúť rámec systému EUROSUR.
Časti systému EUROSUR sa testujú a postupne zriaďujú ako pilotné od
roku 2011 s využitím finančných prostriedkov poskytnutých z rozpočtu
agentúry Frontex. Súčasne s tým využívajú členské štáty od roku
2008 Fond pre vonkajšie hranice na vytvorenie národných častí systému EUROSUR,
ako sú národné koordinačné centrá a vnútroštátne systémy hraničného
dozoru.
Preto ide v
súčasnosti o tieto ABB činnosti:
18.02 –
Solidarita, vonkajšie hranice, návrat, vízová politika a voľný pohyb osôb
– Cieľ 1: umožniť ľuďom prekračovať vnútorné
hranice bez hraničných kontrol, podporovať bezpečné hranice a predchádzať
nelegálnej migrácii ďalším rozvojom integrovaného systému riadenia
vonkajších hraníc a vysokých noriem hraničných kontrol, vrátane vytvorenia
systému SIS II a finančnej podpory z Fondu pre vonkajšie hranice.
Paralelný
vývoj a realizácia systému EUROSUR výrazne skracujú čas potrebný na
jeho zriadenie a takisto umožňujú testovať a prispôsobiť
rôzne časti systému EUROSUR pred uvedením do prevádzky koncom roka 2013.
Práce na
vývoji, testovaní a postupnom zavádzaní systému EUROSUR vykonávané v
súčasnosti vychádzajú z plánu realizácie predloženom v oznámení
Komisie v roku 2008.[20]
Tento plán realizácie podporila Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci vo svojich
záveroch z júna 2008 a februára 2010 a Štokholmským programom a akčným
plánom na vykonávanie Štokholmského programu.

1.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

Systém EUROSUR
má dva konkrétne ciele, a to výrazne zvýšiť situačnú
informovanosť a schopnosť reakcie orgánov
hraničnej kontroly členských štátov a agentúry Frontex, takže v
prípade najlepšieho scenára je akákoľvek nová trasa alebo metóda
nelegálnej migrácie a cezhraničnej trestnej činnosti odhalená
a prerušená krátko po jej vytvorení.

1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
1.         Situačná
informovanosť meria, ako sú orgány schopné odhaľovať
cezhraničné pohyby a nachádzať opodstatnené dôvody pre kontrolné
opatrenia. Možno to splniť dosiahnutím týchto operačných cieľov
na vnútroštátnej a európskej úrovni:
a.         Zlepšená spolupráca medzi orgánmi
racionalizáciou štruktúr a prepojením systémov v oblasti presadzovania práva;
b.         Použitie fúzie údajov v kombinácii s
modernými technickými možnosťami na odhaľovanie a sledovanie
cezhraničného pohybu, a to najmä (malých) plavidiel;
c.         Medzisektorová výmena informácií s
ďalšími aktérmi v námornej oblasti, ako sú doprava, colná správa, kontrola
rybného hospodárstva a obrana;
d.         Skvalitnená výmena informácií so susednými tretími
krajinami.
2.         Schopnosť
reakcie meria uplynulý čas potrebný na dosiahnutie kontroly
akéhokoľvek cezhraničného pohybu a tiež čas a prostriedky
primeranej reakcie na nezvyčajné okolnosti. Preto sa majú dosiahnuť
tieto operačné ciele na vnútroštátnej a európskej úrovni:
a.         Výmena údajov, informácií a
spravodajských informácií v takmer reálnom čase – kedykoľvek v prípade
potreby – bezpečným spôsobom, čím sa prechádza z prístupu postavenom
na hliadkovaní k viac spravodajskému prístupu založenom na analýze rizík;
b.         Efektívne riadenie personálu a zdrojov
vrátane snímačov a hliadok;
c.         Meranie účinku, hodnotenie účinku činností
hraničného dozoru, čím sa poskytuje nová východisková hodnota na hodnotenie
rizík a nové usporiadanie priorít.
Tabuľka prepojenia problémov,
cieľov a akcií
 Konkrétne ciele || Plánované akcie
 1a – Racionalizácia štruktúr a prepojenie systémov na vnútroštátnej úrovni 2a – Účinné riadenie personálu a zdrojov 2c – Meranie účinku || Zriadenie národného koordinačného centra (NCC) a Situačného centra Frontex (FSC)
 2a – Výmena údajov, informácií a spravodajských informácií v takmer reálnom čase || Vytvorenie siete EUROSUR, prepojenie NCC a agentúry Frontex Vytvorenie spoločného súboru predhraničných spravodajských informácií
 1d – Skvalitnená výmena informácií so susednými tretími krajinami   || Prepojenie systému EUROSUR s regionálnymi sieťami vytvorenými medzi členskými štátmi a susednými tretími krajinami
 1b – Využitie fúzie údajov v kombinácii s technickými schopnosťami pre odhaľovanie a sledovanie cezhraničných pohybov 1c – Medzisektorová výmena informácií s ďalšími aktérmi v námornej doméne || Zavedenie služieb pre spoločné uplatňovanie nástrojov dozoru na úrovni EÚ

1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Agentúra Frontex zaručí, že sú
vytvorené metódy monitorovania fungovania systému EUROSUR v súlade
s hlavnými cieľmi politiky so zohľadnením týchto ukazovateľov:[21]
Ukazovatele vplyvu[22]
Zníženie počtu neodhalených
nelegálnych migrantov vstupujúcich do schengenského priestoru;
Zníženie počtu úmrtí migrantov na
mori;
Znížená cezhraničná trestná
činnosť, najmä drog pašovaných cez vonkajšie hranice.
Ukazovatele výsledkov a výstupov[23]
Zvýšená situačná informovanosť
na vonkajších hraniciach a v predhraničnej oblasti;
Zlepšená spolupráca medzi orgánmi na vnútroštátnej
úrovni;
Zlepšená spolupráca medzi členskými
štátmi, ako aj s agentúrou Frontex;
Zvýšená spolupráca so susednými tretími
krajinami.
Zvýšená technická a operačná
schopnosť odhaľovať a sledovať malé člny;
Zvýšená výmena neutajovaných a
utajovaných informácií v takmer reálnom čase;
Zvýšená schopnosť reagovať na výstrahy,
mimoriadne udalosti a iné udalosti na vonkajších hraniciach.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

EÚ bude
naďalej čeliť množstvu všeobecných a konkrétnych problémov v
oblasti hraničného dozoru v období rokov 2012 – 2020, ktoré systém
EUROSUR rieši.[24]
EÚ čelí
značnému tlaku nelegálnej migrácie na svojich vonkajších hraniciach, čo
by podľa očakávaní malo v nasledujúcich rokoch pokračovať. Použitie
malých plavidiel neschopných plavby na mori dramaticky zvýšilo počet
migrantov, ktorí sa utopili v Stredozemnom mori. Predstavuje to veľkú
výzvu pre orgány činné v trestnom konaní, pretože je mimoriadne
náročné odhaľovať a sledovať takéto malé člny na
otvorenom mori. Zločinecké siete podieľajúce sa na prevádzaní
migrantov často používajú rovnaké trasy a metódy pre cezhraničné
trestné činnosti, ako je obchodovanie s ľuďmi a drogami. Zlepšenie
medzirezortnej spolupráce medzi orgánmi kontroly hraníc a polície má
výrazne prispieť k boju proti takýmto závažným trestným činom na
vonkajších hraniciach.
Zločinecké
siete reagujú často rýchlejšie a flexibilnejšie na zmenenú situáciu
zmenou svojich trás a metód nelegálnej migrácie a cezhraničnej trestnej
činnosti než orgány členských štátov. Jedným z dôvodov pre túto
oneskorenú reakciu je, že v niektorých členských štátoch je až šesť
rôznych orgánov priamo zapojených do dozoru na morských hraniciach bez presných
pravidiel a pracovných postupov pre spoluprácu a výmenu informácií medzi
nimi. Chýba však nielen koordinácia v niektorých členských štátoch, ale aj
medzi členskými štátmi v dôsledku chýbajúcich náležitých postupov, sietí a
komunikačných kanálov na výmenu informácií. Migračný tlak predstavuje
značné problémy aj pre tretie krajiny ležiace na južnom pobreží
Stredozemného mora. Preto je nevyhnutné, aby užšie spolupracovali s krajinami
pôvodu a krajinami nalodenia nelegálnych migrantov.

1.5.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

V súlade so zásadou
subsidiarity[25]
systém EUROSUR postupuje podľa decentralizovaného prístupu,
v ktorom národné koordinačné centrá pre hraničný dozor tvoria
nosnú časť spolupráce v systéme EUROSUR. Prepojením existujúcich
vnútroštátnych a európskych systémov a vyvíjaním nových schopností
umožňuje systém EUROSUR orgánom hraničnej kontroly členských
štátov a agentúre Frontex komunikovať a vymieňať si informácie s
cieľom lepšej situačnej informovanosti na vonkajších hraniciach, čím
prináša hraničnému dozoru skutočnú pridanú hodnotu.
Lepšie
spoločné využívanie informácií pomôže určiť ciele, ako sú
člny používané na nelegálnu migráciu a cezhraničnú trestnú
činnosť presnejšie, a preto umožňuje cielené včasné
a hospodárne využitie dostupných zariadení na zachytenie. Toto je
cieľ, ktorý nemôžu dostatočne dosiahnuť samotné členské
štáty a ktorý možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie.

1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Iniciatíva
EUROSUR stavia na skúsenostiach získaných v minulosti, napríklad v rámci
Európskej siete hliadok (ESH) koordinovanej agentúrou Frontex. Okrem toho jej
zámerom je čo najlepšie využiť existujúcu infraštruktúru vnútroštátnej
hraničnej kontroly v kombinácii s operačnými medzinárodnými a
európskymi systémami, rovnako ako najnovšie technológie (napr. využitie
satelitov). Najmä v súvislosti s použitím moderných technológií využíva
systém EUROSUR rad výskumných projektov realizovaných v rámci 7. rámcového
programu pre výskum a vývoj (7. RP).[26]

1.5.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia s
inými finančnými nástrojmi

Systém EUROSUR
má za cieľ najlepším využitím existujúcich systémov, schopností
a programov dostupných na úrovni Európskej únie zabezpečiť
čo najlepšiu súdržnosť a synergie s inými relevantnými nástrojmi.

1.6.
Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
þ  Finančný vplyv trvá od 2014 do 2020
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať v plnom
rozsahu.

1.7.
Plánovaný spôsob hospodárenia [27]

þ Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
þ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh
súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
þ  subjekty zriadené spoločenstvami[28]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle
článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
þ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨Decentralizované hospodárenie s tretími
krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Jednotlivé
časti systému EUROSUR bude realizovať predovšetkým agentúra Frontex a
členské štáty (zdieľané hospodárenie), na základe plánu realizácie EUROSUR
na rok 2008 [KOM(2008) 68 v konečnom znení].V súvislosti so
zriadením národných koordinačných centier Fond pre vonkajšie hranice bude
podporovať členské štáty v rokoch 2012 – 2013 a nástroj pre
finančnú podporu vonkajších hraníc a víz ako súčasť
plánovaného Fondu pre vnútornú bezpečnosť v rokoch 2014 – 2020. Na
druhej strane bude agentúra Frontex využívať vlastný rozpočet na zavedenie
siete EUROSUR a ďalších horizontálnych súčasti systému EUROSUR,
ako je spoločný súbor predhraničných spravodajských informácií
a v prípade potreby ho doplní podporou v rámci Fondu pre
vnútornú bezpečnosť (priame alebo nepriame centralizované
finančné hospodárenie).
Finančné
prostriedky poskytované v rámci 7. rámcového programu pre výskum a vývoj budú
podporovať zavedenie plánovaných služieb pre spoločné uplatňovanie
nástrojov dozoru v rokoch 2012 – 2013.
Tematický
program pre azyl a migráciu ako súčasť nástroja rozvojovej
spolupráce bude podporovať opatrenia v susedných tretích krajinách
v rokoch 2012 – 2013.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na
tieto opatrenia.
Dva roky po dosiahnutí úplnej
prevádzkyschopnosti systému EUROSUR a potom každý ďalší rok predkladá
agentúra Frontex Komisii správu o technickom a operačnom
fungovaní systému EUROSUR so zohľadnením uvedených ukazovateľov.[29] Okrem toho tri roky potom, ako
systém EUROSUR začne svoju plnú prevádzku, a následne každé štyri roky
vypracuje Komisia celkové hodnotenie systému EUROSUR, vrátane preskúmania
výsledkov v porovnaní s cieľmi a posúdenia
pokračujúcej platnosti základnej opodstatnenosti. Prvé hodnotenie sa
očakáva v roku 2016 pod podmienkou, že systém EUROSUR bude od roku 2013
prevádzkyschopný. Komisia má predkladať správy o hodnotení Európskemu
parlamentu a Rade, v prípade potreby spolu s primeranými návrhmi na zmenu
a doplnenie nariadenia o zriadení systému EUROSUR.

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

–
Odhady nákladov uvedené v sprievodnom posúdení
vplyvu boli vypracované na základe údajov poskytnutých členskými štátmi,
agentúrami EÚ a súkromným sektorom a overené externým
dodávateľom pre technickú štúdiu posudzujúcu finančný vplyv systému
EUROSUR (GHK). Predstavujú najlepší odhad nákladov na realizáciu posudzovaných
možností politiky na základe ich opisu v pláne realizácie EUROSUR z roku
2008 a následných technických podkladov. Očakáva sa, že úpravy
rozsahu pôsobnosti, organizačných a riadiacich štruktúr, technických
požiadaviek, povahy poskytovania služieb a zaraďovania etáp plánu realizácie
EUROSUR by viedli k zmenám v nákladoch na poskytovanie týchto
služieb.
–
V dôsledku skutočnosti, že rôzne
časti a kroky určené v pláne realizácie EUROSUR z roku
2008 [KOM(2008)68 v konečnom znení] sa súčasne vyvíjajú, testujú
a realizujú. Dôvodom tohto prístupu je, že obvyklý životný cyklus vývoja
systému, v ktorom jeden krok nadväzuje na výsledky predchádzajúceho a v ktorom
zavádzanie systému sleduje jeho vývoj, by bol priveľmi časovo náročný.
Pozornosť treba venovať zlučovaniu výsledkov jednotlivých krokov
do jedného spoločného rámca. Táto súdržnosť sa dá najlepšie
dosiahnuť právnymi predpismi, presne definujúcimi rozdielny obsah
jednotlivých častí, rovnako ako úlohy a zodpovednosti jednotlivých
aktérov.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Budú sa uplatňovať používané systémy
riadenia a kontroly vytvorené v rámci rôznych finančných programov (napr.
Fondu pre vnútornú bezpečnosť). Ďalej sa predpokladá použiť
interné (napr. Spoločné výskumné centrum), ako aj externé odborné poznatky
(napr. externí dodávatelia), aby sa zaručilo riadne a plynulé realizovanie
jednotlivých častí systému EUROSUR.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
V plnej miere platia opatrenia proti podvodom
vytvorené na vnútroštátnej i európskej úrovni.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov[30]
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca   || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo || DRP ([31]) || krajín EZVO[32] || kandidátskych krajín[33] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3a || 18 02 03 02 – Frontex || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 3a || 18 02 06 – Fond pre vonkajšie hranice || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevok
 Číslo || DRP/NRP || z krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 05 02 – Frontex || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky v období 2014
− 2020[34]
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 GR: HOME ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Nasledujúce roky || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Fond pre vnútornú bezpečnosť[35] || Záväzky || (1) || 14,107 || 16,111 || 16,111 || 16,411 || 16,411 || 16,411 || 16,411 ||   || 111,973
 Platby || (2) || 1,915 || 3,997 || 7,720 || 12,130 || 15,751 || 16,266 || 16,347 || 37,848 || 1111,973
 18 02 03 02[36] || Záväzky || (1a) || 20,601 || 19,997 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 ||   || 132,048
 Platby || (2a) || 10,301 || 20,299 || 19,144 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 18,290 || 9,145 || 132,048
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[37] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka ||   || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 Rozpočtové prostriedky pre GR HOME SPOLU || Záväzky || =1+1a +1b+1c || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Platby ||   || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Platby || (5) || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 3 viacročného finančného rámca SPOLU (referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 || 34,708 || 36,108 || 34,401 || 34,701 || 34,701 || 34,701 || 34,701 ||   || 244,021
 Platby || =5+ 6 || 12,215 || 24,296 || 26,864 || 30,420 || 34,041 || 34,556 || 34,637 || 46,993 || 244,021
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Nasledujúce roky || SPOLU
 GR: HOME ||
  Ľudské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
  Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||   || 0
 GR HOME SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
 Rozpočtové prostriedky v OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 ||   || 1,778
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 ||   || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky v OKRUHOCH 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 34,962 || 36,362 || 34,655 || 34,955 || 34,955 || 34,955 || 34,955 ||   || 245,799
 Platby || 12,469 || 24,550 || 27,118 || 30,674 || 34,295 || 34,810 || 34,891 || 46,993 || 245,799

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU ||
 VÝSTUPY ||
 Druh výstupu[38] || Priemerné náklady na výstup || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu ||
  KONKRÉTNE CIELE č. 1a, 2a a 2c[39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup[40] || Centrum || 2,179 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 7,470 || 24 || 52,29 ||
 – Výstup[41] || Centrum || 75,765 || 1 || 11,316 || 1 || 12,164 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 10,457 || 1 || 75,765 ||
 Konkrétne ciele č 1a, 2a a 2c medzisúčet || 25 || 18,786 || 25 || 19,634 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 17,927 || 25 || 128,055 ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2a[42] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup[43] || Sieť || 33,071 || 1 || 5,969 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 4,517 || 1 || 33,071 ||
 – Výstup[44] || Obraz || 23,212 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 3,316 || 1 || 23,212 ||
 Konkrétny cieľ č. 2a ... medzisúčet || 2 || 9,285 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 7,833 || 2 || 56,283 ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1d[45] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – Výstup[46] || Siete || 537,75 || 4 || 951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 300 || 4 || 2,151
 || Konkrétny cieľ č. 1d medzisúčet || 4 || 0,951 || 4 || 0 || 4 || 0 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 0,300 || 4 || 2,151
 KONKRÉTNY CIEĽ č.1b a 1c[47] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup[48] || Servis ||   || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 Konkrétny cieľ č. 1b a 1c medzisúčet || 1 || 5,686 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 8,641 || 1 || 57,532
 NÁKLADY SPOLU || 32 || 37,198 || 32 || 38,688 || 32 || 36,891 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 37,191 || 32 || 244,021 ||

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.     Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014[49] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778
 Mimo OKRUHU5[50] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 SPOLU || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 0,254 || 1,778

3.2.3.2.
 Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:[51]
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 18 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Externí zamestnanci (v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času)[52]
 XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [53] || – sídlo[54] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegácia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové položky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD || 2 AD
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení
v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu
prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania
zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Monitorovanie a podpora každodenného riadenia systému EUROSUR
 Externí zamestnanci ||

3.2.4.
Súlad s platným a budúcim viacročným
finančným rámcom

–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným a budúcim viacročným
finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom
finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[55].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
þ  Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami
–
¨  Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || ...uveďte toľko rokov, koľko je potrebných na ukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované rozpočtové prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

Odhadovaný vplyv na príjmy
–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[56]
 Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || ...uveďte toľko stĺpcov, koľko je potrebných na ukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok........... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych pripísaných
príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1.
[2]               KOM(2008) 68 v konečnom znení z 13. 2. 2008 (plán
realizácie EUROSUR). O pokroku dosiahnutom v rokoch 2008 − 2010, pozri
SEK(2009) 1265 v konečnom znení z 24. 9. 2009 a SEK(2011) 145
v konečnom znení z 28. 1. 2011.
[3]               Porovnaj aj článok 77 ods. 1 písm. c) Zmluvy o
fungovaní EÚ.
[4]               Porov. článok 11c nariadenia (ES) č.
2007/2004, vložený nariadením (EÚ) č. 1168/2011.
[5]               KOM(2010) 385 v konečnom znení, 20.7.2010.
[6]               Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1.
[7]               Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.
[8]               Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[9]               Ú. v. EÚ L 350, 30.12.2008, s. 60.
[10]             Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.
[11]             Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.
[12]             Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.
[13]             Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.
[14]             Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19.
[15]             Ú. v. EÚ L 111, 4.5.2010, s. 20.
[16]             Ú. v. ES L 317, 3.12.2001, s. 1.
[17]             ABM: riadenie podľa činnosti – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činnosti.
[18]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[19]             KOM(2010) 623 v konečnom znení
z 27.10.2010, zv. II, 43, 14.
[20]             KOM(2008) 68 v konečnom znení z 13. 2. 2008 (plán
realizácie EUROSUR).
[21]             Porovnaj kapitolu 8 sprievodného posúdenia vplyvu.
[22]             V porovnaní s údajmi za rok 2011, ako sa uvádza v správach
agentúry Frontex o analýze rizík a príslušných správach EUROPOLU. Tieto
ukazovatele budú takisto závisieť od faktorov mimo systému EUROSUR, ako sú
zmeny v politickej a ekonomickej situácii v susedných tretích krajinách.
[23]             V porovnaní so súčasnou situáciou, ako je opísaná
v posúdení vplyvu priloženom k návrhu nariadenia o systéme EUROSUR.
[24]             Porovnaj kapitolu 3.2 a 3.3 sprievodného posúdenia
vplyvu.
[25]             Porovnaj kapitolu 3.5 sprievodného posúdenia vplyvu.
[26]             Pozri zoznamy projektov v prílohe 1.5
[27]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a
odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[28]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[29]             Porovnaj kapitolu 8 sprievodného posúdenia vplyvu.
[30]             Tieto rozpočtové riadky sú využívané na postupný
vývoj a testovanie rôznych častí systému EUROSUR až do roku 2013.
Vzhľadom na to, že navrhované nariadenie o systéme EUROSUR má
nadobudnúť účinnosť na konci roka 2013, je legislatívny
finančný výkaz obmedzený na časové obdobie 2014 − 2020.
Prehľad nákladov vynaložených na vývoj EUROSUR v rokoch 2008 − 2010
a odhadovaných nákladov na EUROSUR v období 2011 − 2020 je
v sprievodnom posúdení vplyvu.
[31]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky
[32]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[33]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[34]             Prehľad celkových odhadovaných nákladov na obdobie
2011 − 2020 je v sprievodnom posúdení vplyvu.
[35]             Tento rozpočtový riadok pokrýva takéto náklady: 1)
75% spolufinancovania EÚ na prevádzkové náklady pre národné koordinačné
centrá (NCC) v 24 členských štátoch s pozemnými a morskými vonkajšími
hranicami, ak sú tieto náklady plánované členskými štátmi využívajúcimi
rozpočet EÚ, 2) Náklady na služby pre spoločné uplatňovanie
nástrojov dozoru, ktoré majú byť takisto spolufinancované z príslušných
európskych vesmírnych programov, vrátane prevádzkyschopného Globálneho
monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES), v
rozsahu dostupnom na obdobie 2014 − 2020. 3) Náklady na prepojenie
systému EUROSUR s regionálnymi sieťami vytvorenými medzi
členskými štátmi a susednými tretími krajinami. 4) Všetky ďalšie
náklady potrebné na realizáciu systému EUROSUR.
[36]             Na prevádzkové náklady Situačného centra agentúry
Frontex (FSC), siete prepájajúcej NCC a Frontex, a spoločného súboru
predhraničných spravodajských informácií. Predpokladá sa, že z týchto
odhadov medzi 5 − 10 mil. EUR za rok pokryje rozpočet agentúry
Frontex a medzi 10 − 15 mil. EUR ročne Fond pre vnútornú
bezpečnosť. Presné sumy, ktoré majú byť
financované prostredníctvom agentúry Frontex, budú definované v rámci
ročného rozpočtového postupu.
[37]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej
únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy
výskum, priamy výskum.
[38]             Výstupy znamenajú dodané produkty a
služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km
atď.).
[39]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2: 1a – Racionalizácia štruktúr a prepojenie systémov na
vnútroštátnej úrovni, 2a – Efektívne riadenie personálu a zdrojov, 2c – Meranie
vplyvu.
[40]             75% spolufinancovania EÚ na prevádzkové náklady pre
národné koordinačné centrá (NCC) v 24 členských štátoch
s pozemnými a morskými vonkajšími hranicami.
[41]             Prevádzkové náklady pre Situačné centrum agentúry
Frontex (FSC).
[42]             2a – Výmena údajov, informácií a spravodajských informácií
v takmer reálnom čase.
[43]             Prevádzkové náklady siete spájajúcej vnútroštátne
koordinačné centrá a agentúru Frontex.
[44]             Prevádzkové náklady spoločného súboru predhraničných
spravodajských informácií (CPIP).
[45]             1d – Skvalitnená výmena informácií so susednými tretími
krajinami.
[46]             Prepojenie systému EUROSUR s regionálnymi sieťami
vytvorenými medzi členskými štátmi a susednými tretími krajinami.
[47]             1b – Využitie fúzie údajov v kombinácii s technologickými
možnosťami odhaľovania a sledovania cezhraničných pohybov, 1c –
Medziodvetvová výmena informácií s ďalšími aktérmi v námornej doméne.
[48]             Prevádzkové náklady na služby pre spoločné
uplatňovanie nástrojov dozoru na úrovni EÚ.
[49]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[50]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií
Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy
výskum.
[51]             Miesta 2 AD uvedené v tabuľke nižšie sú zahrnuté v
návrhu nariadenia o zriadení Fondu pre vnútornú bezpečnosť.
[52]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii, MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[53]             Pod stropom pre externých
zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[54]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre
rybné hospodárstvo (EFRH).
[55]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[56]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.