				|

		52011PC0789

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie /* KOM/2011/0789 v konečnom znení - 2011/0372 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

Po rozsiahlych konzultáciách s členskými
štátmi a zainteresovanými stranami a posúdení vplyvu navrhuje Komisia
revíziu mechanizmu monitorovania zavedeného podľa rozhodnutia Európskeho
parlamentu a Rady č. 280/2004/ES[1]
nahradením uvedeného rozhodnutia. Cieľom návrhu je zlepšiť existujúci
systém monitorovania a nahlasovania v záujme zabezpečenia súladu
so záväzkami a povinnosťami Únie a členských štátov
podľa súčasných a budúcich medzinárodných dohôd v oblasti
zmeny klímy, splniť právne požiadavky klimaticko-energetického balíka
a podporiť rozvoj nástrojov na zmiernenie zmeny klímy
a adaptáciu na túto zmenu na úrovni Únie.
Komisia navrhuje nahradiť rozhodnutie
č. 280/2004/ES nariadením z dôvodu širšieho rozsahu pôsobnosti
tohto právneho predpisu, väčšieho počtu adresátov, vysoko technickej
a harmonizovanej povahy mechanizmu monitorovania a s cieľom
uľahčiť jeho vykonávanie.
·
Dôvody a ciele návrhu
Cieľom Rámcového dohovoru Organizácie
Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorý bol schválený v mene
Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady č. 94/69/ES[2] z 15. decembra 1993
o uzavretí Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov
o klimatických zmenách, je stabilizovať koncentrácie skleníkových
plynov v atmosfére na úrovni, ktorá by zabránila nebezpečnému
antropogénnemu zasahovaniu do klimatického systému. Na dosiahnutie tohto
cieľa je potrebné, aby sa celosvetová priemerná ročná teplota na
zemskom povrchu nezvýšila o viac ako 2 °C v porovnaní s
predindustriálnymi úrovňami. Zo štvrtej správy Medzivládneho panelu o
zmene klímy (Intergovernmental Panel on Climate Change, IPCC) vyplýva,
že na dosiahnutie tohto cieľa musia globálne emisie skleníkových
plynov dosiahnuť maximum do roku 2020.
Kjótsky protokol, ktorý Únia ratifikovala 31. mája
2002[3], vstúpil do platnosti
16. februára 2005. Protokol stanovuje pre Úniu a členské štáty
(okrem Malty a Cypru) záväzné ciele zníženia alebo obmedzenia emisií
skleníkových plynov. Aj Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2007 stanovila
pevný záväzok znížiť do roku 2020 celkové množstvo emisií skleníkových
plynov v EÚ aspoň o 20 % v porovnaní
s úrovňami z roku 1990 a o 30 % v prípade,
ak sa k podobným zníženiam emisií zaviažu aj ďalšie rozvinuté krajiny
a ak ekonomicky vyspelejšie rozvojové krajiny prispejú v tomto úsilí
podľa svojich možností. Klimaticko-energetický balík odsúhlasený
v decembri 2008 zaviedol ciele zníženia o 20 % do právnych
predpisov. Tieto ciele sa uvádzajú aj v rozhodnutí 2/CP.15 („Kodanská dohoda“),
ktoré Únia a členské štáty schválili 28. januára 2010.
Cieľom rozhodnutia
č. 280/2004/ES (ďalej len „rozhodnutie o mechanizme
monitorovania“, bolo zriadenie mechanizmu na monitorovanie všetkých
antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov, na ktoré sa
nevzťahuje Montrealský protokol; vyhodnotenie pokroku členských
štátov pri plnení povinností podľa dohovoru UNFCCC a Kjótskeho
protokolu; vykonávanie požiadaviek na nahlasovanie podľa UNFCCC
a Kjótskeho protokolu a zabezpečenie včasnosti, úplnosti,
presnosti, porovnateľnosti a transparentnosti údajov nahlasovaných Úniou
a členskými štátmi sekretariátu Rámcového dohovoru Organizácie
Spojených národov o zmene klímy.
Ciele navrhovanej revízie:
–
zohľadniť v nariadení
o mechanizme monitorovania povinnosti nahlasovania vyplývajúce
z UNFCCC, Kjótskeho protokolu a rozhodnutí prijatých neskôr na
základe týchto aktov v súvislosti s emisiami skleníkových plynov
a finančnou a technickou podporou poskytovanou rozvojovým
krajinám,
–
pomôcť Únii a členským štátom
plniť svoje záväzky v oblasti zmierňovania zmeny klímy
a vykonávať klimaticko-energetický balík,
–
podporovať rozvoj nových nástrojov Únie na
zmiernenie zmeny klímy a adaptáciu na túto zmenu.
Tento návrh okrem toho zlepšuje požiadavky na
monitorovanie a nahlasovanie emisií skleníkových plynov na základe šiestich
rokov skúseností s rozhodnutím č. 280/2004/ES a jeho
vykonávacími ustanoveniami, menovite rozhodnutím 2005/166/ES[4], ako aj skúseností
s vykonávaním rôznych požiadaviek UNFCCC.
·
Všeobecný kontext
Potreba revízie rozhodnutia o mechanizme
monitorovania sa zakladá na týchto dôvodoch.
–
Rozhodnutie č. 280/2004/ES
o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov
v Spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu
a vykonávacie ustanovenia tohto rozhodnutia predstavujú hlavné nástroje na
monitorovanie, nahlasovanie a overovanie emisií skleníkových plynov. Stanovujú
sa v nich podrobnosti o nahlasovaní antropogénnych emisií skleníkových
plynov zo zdrojov a záchytov, o poskytovaní informácií
o vnútroštátnych programoch na zníženie emisií, o prognózach emisií
skleníkových plynov a o politikách a opatreniach týkajúcich sa
zmeny klímy v súlade s UNFCCC,
–
šesť rokov skúseností s vykonávaním
týchto dvoch rozhodnutí a skúsenosti získané počas medzinárodných
rokovaní a pri vykonávaní rôznych požiadaviek UNFCCC ukázali, že existujú
oblasti, ktoré by sa dali významne zlepšiť. Okrem toho si potreba
urýchliť zmierňovanie zmeny klímy na úrovni EÚ a členských
štátov a splniť nové a pripravované medzinárodné a vnútroštátne
záväzky vrátane stratégie Európa 2020 vyžaduje vylepšený systém monitorovania a
nahlasovania,
–
na riešenie obáv z narastajúcej hrozby
globálnej zmeny klímy v dôsledku zvyšujúcej sa koncentrácie skleníkových
plynov v atmosfére Únia realizuje a plánuje sériu zmierňujúcich
politík a opatrení. Významnou súčasťou tohto procesu je
vytvorenie spoľahlivého rámca na monitorovanie, hodnotenie, nahlasovanie
a overovanie emisií skleníkových plynov, pretože umožňuje EÚ
účinnejšie vypracovať a realizovať budúce politiky, ako aj
posúdiť a preukázať plnenie svojich záväzkov,
–
na 15. konferencii zmluvných strán UNFCCC
v Kodani (COP 15) sa Únia a členské štáty zaviazali
poskytovať rozvojovým krajinám značnú finančnú a technickú podporu
určenú na rýchle naštartovanie a dlhodobú realizáciu opatrení v oblasti klímy.
Na 16. konferencii zmluvných strán v Cancúne sa krajiny dohodli (odsek 40
rozhodnutia 1/CP.16), že každá rozvinutá krajina, ktorá je členom UNFCCC, sprísni
nahlasovanie informácií o poskytovaní finančnej a technickej
podpory a podpory budovania kapacít rozvojovým krajinám, ktoré sú
zmluvnými stranami dohovoru. Prísnejšie podmienky nahlasovania je dôležité pre
uznanie úsilia Únie a členských štátov pri plnení ich záväzkov.
Konkrétnejšie sa revízia rozhodnutia
o mechanizme monitorovania pokúsi vyriešiť tieto problémy:
(1)
Existujúci systém monitorovania a nahlasovania emisií
skleníkových plynov a zmierňujúcich opatrení nestačí na
vykonávanie nových požiadaviek, ktoré vyplývajú z nových právnych
predpisov a nového medzinárodného vývoja v rámci UNFCCC;
Klimaticko-energetický balík, na ktorom sa
v roku 2009 dohodla Rada s Európskym parlamentom, zaviedol pre
členské štáty nové požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie. Aby tieto
požiadavky nadobudli účinnosť, je potrebné začleniť ich
do existujúceho systému monitorovania a nahlasovania. Aj „Cancúnskymi
dohodami“ (rozhodnutie 1/CP.16) podľa UNFCCC sa v rámci krokov
nadväzujúcich na Kjótsky protokol vyžaduje sprísnenie nahlasovania emisií a
zmierňujúcich opatrení.
(2)
Na úrovni EÚ nie je k dispozícii dosť
údajov, z ktorých by sa dalo vychádzať pri tvorbe a realizácii novej
politiky;
Mnohé oblasti a sektory, ktoré sú
veľmi dôležité pri znižovaní emisií skleníkových plynov a prijímaní
opatrení na úrovni EÚ, sa v súčasnosti vyznačujú absenciou alebo
nedostatočným množstvom zhromaždených údajov na podporu účinnej
tvorby a realizácie politiky. Ide o tieto oblasti: a) námorná doprava; b)
letecká doprava; c) využívanie pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesné
hospodárstvo (LULUCF) a d) adaptácia.
(3)
Súčasný systém monitorovania a nahlasovania sa
týka emisií skleníkových plynov a zmierňujúcich opatrení
a nezohľadňuje ani nezabezpečuje súlad s novými
záväzkami podľa UNFCCC, ktoré sa týkajú poskytovania finančnej
a technickej podpory rozvojovým krajinám;
Únia sa na medzinárodnej úrovni zaviazala, že
rozvojovým krajinám poskytne značnú finančnú a technickú podporu
určenú na rýchle naštartovanie a dlhodobú realizáciu opatrení v oblasti
klímy. Transparentné a komplexné informácie o druhu a výške
tejto podpory sú nevyhnutné z hľadiska zviditeľnenia Únie,
účinnosť jej argumentácie k tematike klimatických zmien a jej
dôveryhodnosť voči medzinárodným partnerom. Uvedené problémy
často viedli k prísnej kritike zo strany iných krajín, podľa
ktorej si Únia a jej členské štáty neplnia svoje záväzky. Túto
situáciu treba riešiť.
(4)
Sú potrebné ďalšie údaje a informácie na
monitorovanie pokroku pri dosahovaní cieľov obmedzenia emisií, najmä
v súvislosti so stratégiou Európa 2020.
Hlavnými cieľmi stratégie Európa 2020 –
novej integrovanej stratégie Únie v oblasti hospodárskej politiky pre rast
a zamestnanosť – sú ciele obmedzenia emisií v Únii
a v jednotlivých štátoch.
(5)
Informáciám, o ktorých sa v súčasnosti nahlasujú
podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania, zjavne chýba
transparentnosť, včasnosť, súlad, úplnosť
a porovnateľnosť;
Z pomerne vysokej miery výskytu prípadov
nesúladu za posledné roky vyplýva, že by sa mala zlepšiť
transparentnosť, presnosť, súlad a účinnosť
existujúceho systému monitorovania a nahlasovania.
(6)
Skúsenosti ukázali, že existuje naliehavá potreba
zjednodušenia a zefektívnenia aktuálnych požiadaviek na nahlasovanie.
Skúsenosti s vykonávaním rozhodnutia
o mechanizme monitorovania ukázali, že niektoré požiadavky na nahlasovanie
nepriniesli očakávané výsledky alebo sa informácie nepoužili
predpokladaným spôsobom. Ukázalo sa tiež, že by sa mohli zlepšiť
prepojenia medzi nástrojmi nahlasovania.
·
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Mechanizmus monitorovania sa v súčasnosti
riadi rozhodnutím č. 280/2004/ES, ktoré bude na základe tohto návrhu
zrušené.
·
Súlad s ostatnými politikami
a cieľmi Únie
Revízia rozhodnutia o mechanizme
monitorovania:
–
prispieva k celkovým cieľom
klimaticko-energetického balíka na zníženie celosvetových emisií skleníkových
plynov, je v súlade s jednotlivými právnymi nástrojmi prijatými ako
súčasť balíka a je zameraná na zlepšenie vykonávania
ďalších politík v oblastiach, ktoré balík opatrení dostatočne
nerieši,
–
je v súlade s rozhovormi v rámci
UNFCCC o budúcich systémoch merania, nahlasovania a overovania emisií (measurement,
reporting, and verification, MRV), o opatreniach a poskytovaní
finančnej podpory z hľadiska problémov, ktoré majú riešiť,
ako aj z hľadiska vybraných nahlasovaných oblastí, v ktorých sa má
dosiahnuť zlepšenie,
–
je v súlade so stratégiou Európa 2020, ktorá
má záväzok obmedziť emisie ako jeden zo svojich hlavných cieľov
a ktorá požaduje, aby boli dostupné aktualizované a nové informácie
o opatreniach na ochranu klímy s cieľom monitorovať pokrok
členských štátov a Únie,
–
je v súlade s cieľmi Únie zameranými
na zjednodušenie a lepšiu právnu úpravu, keďže revízia vychádza zo
skúseností s vykonávaním a spätnej väzby získanej
od zainteresovaných strán. Cieľom revízie je riešiť zistené
slabé stránky a problémy a primerane zjednodušiť požiadavky na nahlasovanie.
Nové požiadavky sú prispôsobené súčasným informačným tokom a potrebám
a dôsledne ich zohľadňujú.

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI
A POSÚDENÍ VPLYVU

·
Konzultačné metódy, hlavné cieľové
oblasti a všeobecný profil respondentov
Okrem odborných stretnutí a seminárov sa
od 7. marca 2011 do 29. apríla 2011 uskutočnila verejná
internetová konzultácia so zainteresovanými stranami, na ktorej sa rozoberali
všetky aspekty plánovanej revízie rozhodnutia č. 280/2004. Internetový
dotazník bol dostupný na webovej stránke GR pre oblasť klímy
a na stránke „Váš hlas pre Európu“. Bol k dispozícii vo všetkých
úradných jazykoch a veľká pozornosť bola venovaná informovaniu
zainteresovaných strán. Odpovede poslali súkromné osoby, štátne správy,
mimovládne organizácie, súkromné spoločnosti, priemyselné skupiny
a jedna výskumná inštitúcia.
·
Výsledok verejného internetového
konzultačného procesu
Údaje zhromaždené prostredníctvom internetovej
konzultácie zainteresovaných strán naznačujú, že občania EÚ majú
veľký záujem o informácie týkajúce sa zmeny klímy a podporujú
ďalšie sprísnenie systému nahlasovania, a to najmä z hľadiska
komplexnosti a transparentnosti informácií. Celkovo respondenti prišli na
to, že napriek relatívne dobrému množstvu a kvalite informácií
a údajov o zmene klímy stále existuje priestor na zlepšenie,
a väčšina respondentov sa domnieva, že má význam zlepšiť
požiadavky vo všetkých oblastiach uvedených v tomto posúdení vplyvu.
Výsledky týchto konzultácií sú k dispozícii na internete[5].
·
Konzultácie s členskými štátmi
V rokoch 2009, 2010 a 2011 sa
uskutočnili dva semináre, séria stretnutí technických a sektorových
odborníkov a niekoľko projektov s cieľom informovať
členské štáty o revízii rozhodnutia o mechanizme monitorovania.
Na týchto stretnutiach sa členské štáty dohodli, že je potrebné
vykonať revíziu rozhodnutia o mechanizme monitorovania
a zohľadniť tak vývoj na úrovni Únie aj na medzinárodnej
úrovni, ako aj skúsenosti získané prostredníctvom vykonávania tohto rozhodnutia.
Členské štáty však mali obavy z výsledného zvýšenia administratívneho
zaťaženia.
Sedem členských štátov (Fínsko,
Holandsko, Maďarsko, Nemecko, Slovensko, Španielsko a Švédsko) sa
dobrovoľne rozhodlo poskytnúť informácie o administratívnom
zaťažení a nákladoch. Tieto členské štáty mali odpovedať na
dva dotazníky. Iba 5 z nich (Fínsko, Holandsko, Maďarsko, Nemecko
a Švédsko) však poskytlo odpovede aj na druhý dotazník. Nízky počet
odpovedí na druhý dotazník treba pripísať najmä skutočnosti, že otázky
sa týkali v prvom rade nových ustanovení, ktoré vstúpia do platnosti na
základe nového nariadenia o mechanizme monitorovania. Pre členské
štáty bolo preto zložité odhadnúť možné administratívne zaťaženie.
Následne a v súlade s radami riadiacej skupiny pre posúdenie
vplyvu boli zástupcovia členských štátov oslovení telefonicky
a e-mailom s cieľom získať ďalšie údaje alebo
objasniť predložené informácie. Výsledkom tohto procesu boli konečné
údaje o administratívnom zaťažení, ktoré podporujú posúdenie vplyvu.
·
Posúdenie vplyvu
Posúdenie vplyvu skúmalo niekoľko otázok
vrátane:
–
cyklu preskúmania a súladu EÚ podľa
rozhodnutia o spoločnom úsilí,
–
požiadaviek na nahlasovanie emisií
z medzinárodnej námornej dopravy,
–
požiadaviek na nahlasovanie vplyvov leteckej
dopravy na celosvetovú klímu, ktoré nesúvisia s emisiami CO2,
–
požiadaviek na nahlasovanie adaptačných
opatrení,;
–
ďalších požiadaviek na nahlasovanie emisií z LULUCF,
–
požiadaviek na nahlasovanie informácií
o poskytovanej finančnej a technickej podpory rozvojovým
krajinám,
–
súladu s inými právnymi nástrojmi EÚ
zameranými na znečisťujúce látky v ovzduší a zlepšení
založených na minulých skúsenostiach s vykonávaním.
Posúdenie vplyvu zohľadnilo rôzne
politické možnosti pre každú z týchto otázok. Možné hospodárske
a environmentálne vplyvy sa podrobne posudzovali. Podrobné hodnotenie
možností sa uvádza v posúdení vplyvu pripojenom k návrhu, ktorý bude
dostupný na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/clima/studies/g-gas/index_en.htm.
·
Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Hlavným cieľom tohto nariadenia je
pomôcť Únii a jej členským štátom splniť ich vnútroštátne,
celoeurópske a medzinárodné záväzky a ciele a ďalej
rozvíjať politiku prostredníctvom transparentného, presného, konzistentného,
porovnateľného a úplného nahlasovania.
Podľa existujúcich medzinárodných
požiadaviek na nahlasovanie je už dnes povinné každoročne nahlasovať
emisie skleníkových plynov a každé 4 roky nahlasovať iné informácie súvisiace
s klímou (prognózy, zmierňujúce opatrenia, podpora poskytovaná
rozvojovým krajinám, adaptácia). Takéto nahlasovanie sa však už dlhšie považuje
za nedostatočné a existuje silný medzinárodný tlak na sprísnenie
a doplnenie súčasných požiadaviek na nahlasovanie, ako aj na zvýšenie
jeho frekvencie. Je to nevyhnutné najmä v súčasnom kritickom období,
keď má hospodársky vývoj výrazný vplyv na rozvoj politiky
zmierňovania zmeny klímy a keď poskytovanie včasných
varovných signálov môže významne ovplyvniť schopnosť krajiny
prijať opatrenia a zaistiť, aby emisie skleníkových plynov
nemali vplyv na udržateľný hospodársky rast. Práve tieto úvahy sa
v nedávnych medzinárodných dohodách dosiahnutých v Cancúne (rozhodnutie
1/CP.16) premietli do konkrétnych požiadaviek, na základe ktorých sa má každé
dva roky predkladať množstvo spoľahlivých a komplexných informácií
(o prognózach, zmierňujúcich opatreniach, podpore poskytovanej
rozvojovým krajinám) s cieľom podporiť záväzky, ktoré sa zmluvné
strany rozhodli prijať. Medzinárodné požiadavky dopĺňajú aj
aktuálne stanovené požiadavky na úrovni EÚ prostredníctvom
klimaticko-energetického balíka, v ktorých sa opäť jasne uznáva
potreba lepších a aktuálnejších údajov a informácií. Napokon treba
spomenúť, že zhromaždenie aktuálnejších informácií od členských
štátov (najmä o ich prognózach v oblasti skleníkových plynov
a zmierňujúcich opatreniach) prispejú k realizácii stratégie
Európa 2020, ktorej hlavnými cieľmi sú európske a vnútroštátne ciele
obmedzenia emisií. Toto nariadenie v tejto súvislosti navrhuje zlepšenie
rámca monitorovania, nahlasovania a preskúmania v EÚ, čím
umožňuje splnenie vnútroštátnych a medzinárodných záväzkov
a vykonávanie aktuálnych politík, ako aj účinný ďalší rozvoj
politík v budúcnosti.
Vzhľadom na neistoty spojené
s klimatickým režimom po skončení uplatňovania Kjótskeho
protokolu a potrebu každoročného cyklu zosúladenia na vykonávanie
rozhodnutia o spoločnom úsilí, je súčasťou tohto návrhu
vytvorenie procesu preskúmania na úrovni Únie zameraného na údaje
o skleníkových plynoch, ktoré predkladajú členské štáty, a tým
zaistenie toho, aby sa dodržiavanie cieľov rozhodnutia
o spoločnom úsilí posudzovalo úplným, transparentným, dôveryhodným
a včasným spôsobom, ako je uvedené klimaticko-energetickom balíku.
Návrh pristupuje obozretne k nahlasovaniu
emisií zo sektorov medzinárodnej námornej dopravy a LULUCF, v ktorých v
súčasnosti prebiehajú politické diskusie v rámci Únie aj na
medzinárodnej úrovni. Tým zabezpečuje, aby mechanizmus monitorovania
poskytoval primeraný rámec na stanovenie podrobných požiadaviek na nahlasovanie
v neskoršej fáze, keď sa dosiahnu konkrétne politické výsledky,
či už na medzinárodnej úrovni alebo na úrovni Únie. Takto sa zaistí
súdržnosť s budúcim politickým rámcom, zabráni sa zdvojeniu úsilia
a zabezpečí sa, aby bola Únia schopná čo najúčinnejšie
realizovať podrobné požiadavky.
Návrh zaisťuje súdržnosť
so súčasnou politikou Únie zameranou na vplyv leteckej dopravy
na klímu, ktorý nesúvisí s emisiami CO2, keďže
požaduje, aby Komisia posudzovala tieto vplyvy každé dva roky na základe
najnovších dostupných údajov o emisiách a vedeckého pokroku. Tento
prístup sa líši od prístupov preskúmaných v rámci posúdenia vplyvu
a odzrkadľuje užitočný vstup od iných útvarov Komisie počas
procesu medziútvarovej konzultácie. Tento prístup bol zahrnutý do návrhu,
pretože sa predpokladá, že umožní dosiahnuť rovnaký úžitok s výrazne
menším administratívnym zaťažením.
Pokiaľ ide o prognózy, politiky
a opatrenia, návrh vyžaduje každoročné nahlasovanie s cieľom
umožniť každoročné posúdenie záväzkov EÚ na vnútroštátnej
a medzinárodnej úrovni, ale aj včasné a účinné nápravné
opatrenia. Treba poznamenať, že veľa členských štátov už vo
svojich správach predkladá aktualizované informácie každý rok, pokiaľ sa
domnievajú, že informácie predložené počas predchádzajúceho roka sú
zastarané. Návrh je pragmatický v tom, že nevyžaduje duplicitné podávanie
podkladových informácií Komisii, ale snaží sa skôr zabezpečiť, aby
boli existujúce technické podkladové správy dostupné verejnosti.
Pokiaľ ide o finančnú
a technickú podporu, návrhom sa zlepšuje nahlasovanie na základe
spoločných metód, ktoré je v súlade s povinnosťou Únie
poskytovať transparentné a úplné informácie o finančnej
a technickej podpore, ktorú poskytuje rozvojovým krajinám.
Každoročné nahlasovanie adaptačných
opatrení pomôže určiť opatrenia členských štátov
a vypracovať adaptačnú stratégiu pre celú Úniu. Poskytne tiež
informácie a údaje pre európske stredisko výmeny informácií, ktoré
bude užitočným nástrojom pre vnútroštátnych, regionálnych
a miestnych politických činiteľov. V súlade
s posúdením vplyvu ide o účinnú možnosť, pretože prináša menšie
administratívne zaťaženie, no súčasne zaisťuje, aby bola Únia
schopná lepšie plniť svoje medzinárodné povinnosti týkajúce sa nahlasovania.

Napokon návrh zlepšuje existujúce vnútroštátne
systémy v členských štátoch s cieľom riešiť nahlasovanie
prognóz, politík a opatrení a zabezpečuje súlad s inými
právnymi nástrojmi zameranými na znečisťujúce látky v ovzduší. Ide
o účinný postup do budúcnosti, keďže napriek súvisiacemu
zaťaženiu povedie z dlhodobého hľadiska k väčšiemu
súladu, zjednodušeniu a nižším nákladom. Návrh obsahuje aj lepšie
ustanovenia na zabezpečenie a kontrolu kvality a zavádza
efektívnejšie formáty nahlasovania a usmernenie na zvýšenie kvality
a úplnosti poskytnutých údajov, ako aj na zjednodušenie existujúcich
požiadaviek na nahlasovanie bez zavedenia neprimeranej záťaže.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

·
Právny základ
Právnym základom tohto návrhu nariadenia je
článok 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Návrh
presadzuje legitímny cieľ v rámci pôsobnosti článku 191
ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, konkrétne boj proti zmene
klímy (zmiernenie a adaptácia). Účelom návrhu je zlepšiť
dostupnosť informácií pre tvorbu politiky a rozhodovanie v rámci
Únie a koordináciu a konzistentnosť nahlasovania Únie
a členských štátov v súlade s UNFCCC. Tento cieľ nie je
možné dosiahnuť menej prísnymi spôsobmi. Neovplyvňuje súčasné
všeobecné rozdelenie zodpovedností medzi Úniu a členské štáty
v oblasti monitorovania, zhromažďovania údajov a nahlasovania,
ktoré stanovuje rozhodnutie o mechanizme monitorovania.
·
Zásada subsidiarity
Aby boli opatrenia EÚ oprávnené, musí byť
dodržaná zásada subsidiarity:
(a)
Nadnárodný charakter problému (test potreby)
Nadnárodný charakter zmeny klímy je významným
prvkom pri určovaní potreby opatrení zo strany Únie. Len pomocou vnútroštátnych
opatrení by sa nedosiahol súlad s medzinárodne dohodnutými záväzkami
a nestačili by ani na splnenie cieľov stanovených v rámci
rozhodnutia o spoločnom úsilí. Je preto potrebné, aby Únia vytvorila
rámec umožňujúci splnenie medzinárodných požiadaviek a požiadaviek
Únie, ktorý by zabezpečil harmonizované nahlasovanie vždy, keď je to
možné. Koordinácia na úrovni Únie je potrebná aj na zlepšenie úsilia pri nahlasovaní,
ktoré si vyžaduje koordináciu celej škály nástrojov a včasnosť
a kvalitu nahlasovania podľa UNFCCC pri zbieraní údajov zo všetkých
27 členských štátov.
(b)
Test účinnosti (pridaná hodnota)
Okrem toho, že väčšina navrhovaných
revízií vyplýva z existujúcich alebo nových medzinárodných požiadaviek
alebo požiadaviek Únie, by opatrenia na úrovni Únie vďaka svojej
účinnosti priniesli aj jednoznačné výhody v porovnaní
s opatreniami na vnútroštátnej úrovni. Keďže na úrovni Únie sa prijímajú
záväzky presahujúce hranice štátov, je účinnejšie vytvoriť požadované
nástroje na nahlasovanie na úrovni Únie. Prekonanie zistených problémov (ako je
napríklad kvalita a včasnosť nahlasovania Únie
a členských štátov) si okrem toho vyžaduje koordináciu údajov
a metód vo všetkých 27 členských štátoch, čo sa dá
účinnejšie dosiahnuť na úrovni Únie.
Najmä skúsenosti s nahlasovaním emisií skleníkových
plynov sekretariátu UNFCCC, ukázali, že rozhodnutie o mechanizme
monitorovania významne prispelo k uľahčeniu a podpore kvality
nahlasovaných informácií. Dodatočné kontroly a analýzy údajov
členských štátov podľa rozhodnutia o mechanizme monitorovania
vedú k lepšej kvalite informácií nahlasovaných sekretariátu UNFCCC,
aktívne pomáhajú členským štátom pri plnení ich záväzkov a vo
veľkej miere prispievajú aj k obmedzeniu prípadov nedodržiavania
UNFCCC. Užitočná je aj pridaná úroveň presadzovania súladu, ktorá
vznikla vďaka tomu, že Komisia má možnosť začať konania
o porušení predpisov.
Očakáva sa, že rozšírenie nahlasovaných
informácií podľa revidovaného mechanizmu monitorovania na nové
oblasti pôsobnosti UNFCCC, ako je napríklad finančná a technická
podpora, budú mať podobne významný prínos. Nahlasovanie podľa
revidovaného mechanizmu monitorovania poskytne podrobnejšie posúdenie
a vyhodnotenie údajov členských štátov a zabezpečí, aby
boli jasne určené medzery a slabé stránky a aby boli prijaté
konkrétne opatrenia na ich riešenie, čo predstavuje dve oblasti
nahlasovania, ktoré sú veľmi dôležité pre medzinárodnú dôveryhodnosť
Únie. Nahlasovania podľa revidovaného mechanizmu monitorovania navyše
zabezpečí aspoň určité spoločné minimálne normy, keďže
informácie sa doteraz nahlasovali pomerne nesúrodým spôsobom. Napokon treba
spomenúť, že dôležitosť konaní o porušení predpisov spočíva
v zabezpečení vyriešenia všetkých pretrvávajúcich problémov interne
v rámci Únie a nie v rámci UNFCCC, kde by politické a právne
dôsledky boli podstatne závažnejšie.
Pokiaľ ide o nahlasovanie
adaptačných opatrení, revidovaný mechanizmus monitorovania bude mať
podobné výhody ako tie, ktoré už boli uvedené, a navyše poskytne platformu na
výmenu osvedčených postupov. Keďže adaptácia je spoločný problém
všetkých členských štátov, centralizovanie nahlasovania informácií prispeje
k pochopeniu potrieb adaptácie a k určeniu osvedčených
postupov, ako aj nedostatkov, ktoré by sa mali riešiť, či už
prostredníctvom opatrení na úrovni Únie alebo spolupráce medzi členskými
štátmi.
·
Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou
proporcionality z týchto dôvodov:
Neprekračuje mieru opatrení potrebnú na
dosiahnutie cieľov zlepšenia kvality údajov o zmene klímy
a zabezpečenia súladu podľa medzinárodných požiadaviek
a požiadaviek Únie.
Návrh je primeraný celkovému cieľu Únie
dosiahnuť ciele zníženia emisií skleníkových plynov vyplývajúce
z Kjótskeho protokolu, cieľom Únie stanoveným v
energeticko-klimatickom balíku, Kodanskej dohode a rozhodnutiu 1/CP.16 („Cancúnske
dohody“).
Tento návrh zabezpečuje zavedenie
mechanizmu monitorovania, ktorý je vo svojej praxi a postupoch podobný
tomu, ktorý je už zavedený na základe rozhodnutia č. 280/2004/ES.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Ako sa uvádza vo
finančnom výkaze pripojenom k tomuto nariadeniu, nariadenie sa bude
vykonávať s využitím súčasného rozpočtu a nebude
mať vplyv na viacročný finančný rámec.

5.
VOLITEĽNÉ PRVKY

·
Doložka
o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti
Návrh obsahuje ustanovenie, ktoré
umožňuje Komisii preskúmať toto nariadenie v súvislosti
s budúcimi rozhodnutiami týkajúcimi sa UNFCCC a Kjótskeho protokolu
alebo iných právnych predpisov Únie. Komisia v prípade potreby navrhne
Európskemu parlamentu a Rade zmeny a doplnenia k tomuto
nariadeniu, zmení a doplní súčasné delegované akty alebo prijme nové.
2011/0372 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o mechanizme monitorovania a nahlasovania
emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií
relevantných z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[6],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7],
v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady
č. 280/2004/ES z 11. februára 2004 o mechanizme sledovania
emisií skleníkových plynov v Spoločenstve a uplatňovania
Kjótskeho protokolu[8]
sa zaviedol rámec na monitorovanie antropogénnych emisií skleníkových plynov zo
zdrojov a záchytov, hodnotenie pokroku pri plnení záväzkov súvisiacich
s týmito emisiami a vykonávanie požiadaviek na monitorovanie a nahlasovanie
v Európskej únii podľa Rámcového dohovoru Organizácie Spojených
národov o zmene klímy (United Nations Framework Convention on Climate
Change, „UNFCCC“)[9]
a Kjótskeho protokolu[10].
Toto rozhodnutie je potrebné nahradiť, aby sa zohľadnil aktuálny
a budúci medzinárodný vývoj týkajúci sa UNFCCC a Kjótskeho protokolu
a vykonávali nové požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie uvedené v právnych
predpisov Únie. Rozhodnutie č. 280/2004/ES je potrebné nahradiť
nariadením z dôvodu širšieho rozsahu pôsobnosti tohto právneho predpisu,
zahrnutia ďalších kategórií osôb, ktorým budú uložené povinnosti, komplexnej
a vysoko technickej povahy zavedených ustanovení, väčšej potreby
jednotných pravidiel použiteľných v celej Únii
a uľahčenia vykonávania.
(2)
Hlavným cieľom UNFCCC je stabilizovať
koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá by zabránila
nebezpečnému antropogénnemu zasahovaniu do klimatického systému. Na
dosiahnutie tohto cieľa je potrebné, aby sa celosvetová priemerná
ročná teplota zemského povrchu nezvýšila o viac ako 2 °C
v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami.
(3)
Je potrebné podrobne monitorovať, nahlasovať
a pravidelne posudzovať emisie skleníkových plynov Únie
a členských štátov, ako aj ich úsilie pri riešení zmeny klímy.
(4)
Rozhodnutie 1/CP.15 Konferencie zmluvných strán
dohovoru UNFCCC („rozhodnutie 1/CP.15“ alebo „Kodanská dohoda“) a rozhodnutie
1/CP.16 Konferencie zmluvných strán UNFCCC („rozhodnutie 1/CP.16“ alebo
„Cancúnske dohody“) významne prispeli k pokroku, pokiaľ ide o otázok zmeny
klímy na základe vyváženej koncepcie. Oboma rozhodnutiami sa zaviedli nové
požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie, ktoré sa vzťahujú na
realizáciu ambicióznych cieľov zníženia emisií, ku ktorým sa Únia a jej
členské štáty zaviazali, ako aj finančná podpora rozvojovým krajinám.
V týchto rozhodnutiach sa zároveň uznalo, že je dôležité venovať adaptácii
rovnakú pozornosť ako zmierňovaniu. Rozhodnutie 1/CP.16 okrem toho
vyžaduje, aby rozvinuté krajiny vypracovali stratégie alebo plány
nízkouhlíkového rozvoja. Tieto stratégie alebo plány by podľa
očakávania mali prispieť k budovaniu nízkouhlíkovej spoločnosti
a zabezpečiť pokračujúci vysoký rast a udržateľný
rozvoj. Toto nariadenie by malo prostredníctvom svojich delegovaných aktov
uľahčiť vykonávanie týchto a budúcich požiadaviek na
monitorovanie a nahlasovanie, ktoré vyplynú z ďalších rozhodnutí alebo
schválenia medzinárodnej dohody v rámci UNFCCC.
(5)
Klimaticko-energetický balík prijatý v roku
2009, najmä rozhodnutie č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009
o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov
s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia
emisií skleníkových plynov do roku 2020[11]
a smernica 2009/29/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení
a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť
a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými
kvótami skleníkových plynov[12],
predstavuje ďalší pevný záväzok Únie a členských štátov výrazne
znížiť emisie skleníkových plynov. Na základe nových požiadaviek
podľa uvedených právnych predpisov je potrebné aktualizovať aj systém
Únie na monitorovanie a nahlasovanie emisií.
(6)
UNFCCC zaväzuje Úniu a jej členské štáty,
rozvíjať, pravidelne aktualizovať, publikovať a predkladať
konferencii strán vnútroštátne inventáre antropogénnych emisií, zo zdrojov a
záchytov všetkých skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje Montrealský
protokol z roku 1987 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu,
k Viedenskému dohovoru o ochrane ozónovej vrstvy („Montrealský
protokol“)[13],
pri použití komparatívnych metodík, ktoré sa dohodnú na konferencii strán.
(7)
Článok 5 ods. 1 Kjótskeho protokolu
vyžaduje, aby Únia a členské štáty zriadili a udržiavali
vnútroštátny systém na odhad antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov
všetkých skleníkových plynov, na ktoré sa nevzťahuje Montrealský protokol,
s cieľom zabezpečiť vykonávanie ostatných ustanovení
Kjótskeho protokolu. Rozhodnutie 1/CP.16 tiež vyžaduje vytvorenie
vnútroštátnych opatrení na odhadovanie antropogénnych emisií zo zdrojov
a záchytov všetkých emisií skleníkových plynov, na ktoré sa
nevzťahuje Montrealský protokol. Toto nariadenie by malo umožniť realizáciu
oboch týchto požiadaviek.
(8)
Skúsenosti s vykonávaním rozhodnutia
č. 280/2004/ES preukázali potrebu zvýšiť synergie
a súdržnosť s nahlasovaním informácií podľa iných právnych
nástrojov, najmä so smernicou 2003/87/ES Európskeho parlamentu a Rady
z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania
s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, ktorou sa
mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES[14], nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006 z 18. januára 2006
o zriadení Európskeho registra uvoľňovania a prenosov
znečisťujúcich látok, ktorým sa menia dopĺňajú smernice
Rady 91/689/EHS a 96/61/ES[15],
so smernicou 2001/81/ES Európskeho parlamentu a Rady z 23. októbra 2001 o
národných emisných stropoch pre určité látky znečisťujúce
ovzdušie[16],
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006
zo 17. mája 2006 o určitých fluórovaných skleníkových plynoch[17] a s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008
z 22. októbra 2008[18]
o energetickej štatistike. Kým zefektívnenie požiadaviek na nahlasovanie si
bude vyžadovať zmenu a doplnenie jednotlivých právnych nástrojov, na
zaistenie kvality nahlasovania emisií je nevyhnutné používať pri
nahlasovaní emisií konzistentné údaje.
(9)
Vo štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu
o zmene klímy (IPCC) sa uvádza, že potenciál globálneho otepľovania
fluorid dusitý (NF3) je približne 17 000-krát vyšší ako je to v
prípade CO2. NF3 sa čoraz viac používa
v sektore elektroniky ako náhrada plnofluórovaných uhľovodíkov (PFC)
a fluoridu sírového (SF6). Podľa článku 191 ods. 2
Zmluvy o fungovaní Európskej únie musí byť politika Únie
v oblasti životného prostredia založená na zásade opatrnosti. Táto zásada
si vyžaduje monitorovanie NF3 s cieľom posúdiť
úroveň emisií v Únii a v prípade potreby určiť
zmierňujúce opatrenia.
(10)
Údaje, ktoré sa v súčasnosti nahlasujú
v rámci vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov a registrov
jednotlivých štátov a Únie, nestačia na to, aby sa na úrovni
členských štátov dali určiť emisie CO2
z civilnej leteckej dopravy, na ktoré sa nevzťahuje smernica
2003/87/ES. Pri prijímaní povinností nahlasovania by Únia nemala
zaťažovať členské štáty a malé a stredné podniky
(„MSP“) viac, ako je primerané vytýčeným cieľom. Emisie CO2
z letov, na ktoré sa nevzťahuje smernica 2003/87/ES, predstavujú iba
veľmi malú časť celkových emisií skleníkových plynov
a vytvorenie systému nahlasovania týchto emisií by bolo neúmerne
zaťažujúce vzhľadom na existujúce požiadavky pre širší sektor
podľa smernice 2003/87/ES. Preto je potrebné emisie CO2 zo
zdroja kategórie IPCC „1.A.3.A civilná letecká doprava“ považovať na
účely článku 3 a článku 7 ods. 1 rozhodnutia
č. 406/2009/ES za nulové emisie.
(11)
Hoci sa emisie a záchyty skleníkových plynov
z využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného
hospodárstva („LULUCF“) započítavajú do cieľa Únie znížiť emisie
podľa Kjótskeho protokolu, nie sú súčasťou cieľa ich
zníženia o 20 % do roku 2020 v rámci klimaticko-energetického balíka.
Rozhodnutie č. 406/2009/ES a smernica 2003/87/ES vyžadujú, aby
Komisia preskúmala spôsoby, ako zahrnúť LULUCF do cieľa pre rok 2020.
Načasovanie tejto práce závisí od výsledku rokovaní o medzinárodnej
dohode o zmene klímy. Keďže do konca roka 2010 sa takáto dohoda
neuzavrela, Komisia môže predložiť návrh s cieľom, aby
navrhovaný právny akt nadobudol účinnosť od roku 2013. Toto
nariadenie by malo umožniť vykonávanie požiadaviek na nahlasovanie
vyplývajúcich z medzinárodnej dohody alebo príslušných právnych predpisov
Únie.
(12)
Únia a členské štáty by sa mali
usilovať poskytovať čo najaktuálnejšie informácie o svojich
emisiách skleníkových plynov, a to najmä v rámci stratégie Európa
2020 a ňou určených časových lehôt. Toto nariadenie by malo
umožniť prípravu takýchto odhadov v čo možno najkratších
časových rámcoch použitím štatistických a iných informácií.
(13)
Požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie emisií
z námornej dopravy členskými štátmi by sa mali prijať tak, aby
dopĺňali všetky požiadavky dohodnuté v rámci UNFCCC alebo –
v čo možno najväčšom rozsahu – požiadavky platné pre plavidlá
určené v rámci Medzinárodnej námornej organizácie („IMO“) a aby boli
s týmito požiadavkami v súlade, alebo prostredníctvom opatrenia Únie, ktoré sa
zaoberá emisiami skleníkových plynov z námornej dopravy. Takéto
monitorovanie a nahlasovanie by viedlo k lepšiemu pochopeniu týchto emisií
a podporilo by účinné vykonávanie politiky.
(14)
Skúsenosti získané pri vykonávaní rozhodnutia
č. 280/2004/ES ukázali potrebu zlepšiť transparentnosť,
presnosť, súlad, úplnosť a porovnateľnosť predložených
informácií o politikách, opatreniach a prognózach. Rozhodnutie
č. 406/2009/ES vyžaduje, aby členské štáty nahlasovali svoj
plánovaný pokrok pri plnení povinností podľa tohto rozhodnutia
vrátanie informácií o vnútroštátnych politikách, opatreniach
a vnútroštátnych prognózach. Stratégia Európa 2020 stanovila integrovaný
program hospodárskej politiky, ktorý od Únie a členských štátov
vyžaduje väčšiu snahu pri včasnom nahlasovaní politík a opatrení
v oblasti zmeny klímy a ich predpokladaných účinkoch na emisie.
Vytvorenie vnútroštátnych systémov na úrovni Únie a členských štátov
spolu s lepšími usmerneniami o nahlasovaní by malo významne
prispieť k plneniu týchto cieľov. Komisia by mala okrem toho
vypracovať a používať odhady prognóz skleníkových plynov
s cieľom zabezpečiť, aby Únia splnila medzinárodné aj
interné požiadavky na nahlasovanie prognóz skleníkových plynov
a vyhodnocovala svoj pokrok pri plnení medzinárodných aj interných
záväzkov a povinností.
(15)
Vylepšené informácie od členských štátov sú
potrebné na monitorovanie ich pokroku a opatrení v rámci adaptácie na
zmenu klímy. Tieto informácie sú potrebné na vytvorenie komplexnej
adaptačnej stratégie Únie nadväzujúcej na Bielu knihu s názvom
„Adaptácia na zmenu klímy: Európsky rámec opatrení“[19]. Nahlasovanie informácií
o adaptácii umožní členským štátom vymieňať si
osvedčené postupy a vyhodnocovať svoje potreby
a úroveň pripravenosti vyrovnať sa so zmenou klímy.
(16)
Podľa rozhodnutia 1/CP.15 sa Únia
a členské štáty zaviazali poskytovať významné finančné
čiastky na podporu adaptačných a zmierňujúcich opatrení
v rozvojových krajinách. Podľa odseku 40 rozhodnutia 1/CP.16 musí
každá rozvinutá krajina, ktorá je zmluvnou stranou UNFCCC, zlepšiť
nahlasovanie informácií o poskytovaní finančnej a technickej pomoci
a podpory budovania kapacít rozvojovým krajinám, ktoré sú zmluvnými
stranami dohovoru. Zlepšenie nahlasovania je potrebné aj na uznanie úsilia Únie
a členských štátov pri plnení ich záväzkov. Rozhodnutie 1/CP.16 tiež
stanovilo nový technologický mechanizmus na podporu medzinárodného prenosu
technológií. Toto nariadenie by malo zabezpečiť, aby boli
k dispozícii obsiahle aktuálne informácie o činnostiach
odovzdávania technológií rozvojovým krajinám.
(17)
V dôsledku zmien a doplnení smernice
2008/101/ES[20]
teraz smernica 2003/87/ES používa systém obchodovania s emisiami skleníkových
plynov v rámci Únie aj na činnosti leteckej dopravy. Táto smernica
obsahuje ustanovenia o používaní príjmov z aukcií, o nahlasovaní používania
príjmov z aukcií členskými štátmi a o opatreniach prijatých na aukčné
obchodovanie z kvótami z leteckej dopravy podľa článku 3d ods. 1
alebo 2 uvedenej smernice s cieľom monitorovať, či sa 100 %
týchto výnosov alebo ekvivalentné množstvo používa na účely jedného alebo
viacerých opatrení uvedených v článku 3d ods. 4 smernice
2003/87/ES. V dôsledku zmien a doplnení smernice 2009/29/ES teraz smernica
2003/87/ES obsahuje aj požiadavky na nahlasovanie používania príjmov z aukcií,
z ktorých by sa aspoň 50 % malo použiť na účely jedného
alebo viacerých opatrení uvedených v článku 10 ods. 3 smernice
2003/87/ES. Transparentnosť pri používaní príjmov z aukčného
obchodovania s kvótami podľa smernice 2003/87/ES je kľúčovým
prvkom podpory plnenia záväzkov Únie. Nahlasovanie používania týchto príjmov by
malo poskytovať dôkaz o skutočných vynaložených čiastkach,
o tom, či sú príjmy priradené k výdavkom prostredníctvom
priamych projektových investícií, investičných fondov alebo fiškálnych
politík či politík finančnej podpory, ako aj typ
a pôsobnosť týchto politík, projektov alebo fondov.
(18)
Dohovor UNFCCC zaväzuje Úniu a jej
členské štáty vypracovať, pravidelne aktualizovať,
zverejňovať a predkladať Konferencii zmluvných strán
vnútroštátne oznámenia a dvojročné správy pri použití usmernení,
metodík a formátov dohodnutých na Konferencii zmluvných strán. Rozhodnutie
1/CP.16 žiada zlepšenie nahlasovania cieľov zmierňovania zmeny
klímy a poskytovania finančnej a technologickej podpory
a podpory budovania kapacít rozvojovým krajinám, ktoré sú zmluvnými
stranami dohovoru.
(19)
Rozhodnutie č. 406/2009/ES zmenilo
súčasný ročný cyklus nahlasovania na ročný cyklus záväzkov,
ktorý vyžaduje dôkladné preskúmanie inventárov skleníkových plynov
členských štátov v kratšom časovom rámci, ako má súčasné
preskúmanie inventárov podľa UNFCCC, aby sa umožnilo používanie flexibility
a v prípade potreby uplatnenie nápravného opatrenia na konci každého
príslušného roka. Vzhľadom na neistoty týkajúce sa budúceho vývoja
v rámci UNFCCC a Kjótskeho protokolu je zavedenie procesu preskúmania
inventárov skleníkových plynov predložených členskými štátmi na úrovni
Únie potrebné na zaistenie toho, aby sa dodržiavanie povinností podľa
rozhodnutia č. 406/2009/ES posudzovalo dôveryhodným, konzistentným,
transparentným a včasným spôsobom.
(20)
V súčasnosti sa v rámci procesu
UNFCCC diskutuje o niekoľkých technických prvokoch týkajúcich sa
nahlasovania emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov, ako sú
napríklad hodnoty GWP (potenciál globálneho otepľovania), rozsah správ
o skleníkových plynoch a metodické usmernenie IPCC, ktoré sa má
použiť na odhad vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov. Revízie
týchto metodických prvkov v kontexte procesu UNFCCC a následné
prepočítanie časových radov emisií skleníkových plynov môžu
zmeniť úroveň a trendy týchto emisií. Komisia by mala
monitorovať tento vývoj na medzinárodnej úrovni a v prípade
potreby navrhnúť revíziu tohto nariadenia s cieľom zaistiť
súlad s metodikou používanou v kontexte procesu UNFCCC.
(21)
Emisie skleníkových plynov v nahlásených
časových radoch by sa mali odhadovať pomocou rovnakých metód.
Podkladové údaje o činnostiach a emisných faktoroch by sa mali
získavať a používať jednotným spôsobom, čo zaistí, aby
zmeny v metódach odhadu alebo predpokladoch nespôsobili zmeny
v trendoch emisií. Prepočítavanie by sa malo vykonávať v súlade
s dohodnutými usmerneniami a s cieľom zlepšiť
konzistentnosť, presnosť a úplnosť nahlásených
časových radov, ako aj vykonávanie podrobnejších metód. Keď sa
zmení metodika alebo spôsob zhromažďovania podkladových údajov
o činnostiach a emisných faktoroch, členské štáty by mali
prepočítať inventáre pre nahlásené časové rady
a posúdiť potrebu prepočítania na základe dôvodov
poskytnutých v dohodnutých usmerneniach, a to najmä pre
kľúčové kategórie. V tomto nariadení by sa malo určiť,
či a za akých podmienok sa zohľadnia výsledky takéhoto
prepočítania.
(22)
Letecká doprava vplýva na globálnu klímu
prostredníctvom uvoľňovania oxidu uhličitého (CO2),
ale aj prostredníctvom iných emisií a mechanizmov vrátane emisií oxidov
dusíka a zväčšovania riasovitých oblakov. Vzhľadom na rýchlo sa
vyvíjajúce vedecké poznatky o týchto vplyvoch by sa mali na základe tohto
nariadenia pravidelne vykonávať aktualizované posúdenia vplyvu leteckej
dopravy na globálnu klímu, ktorý nesúvisí s emisiami CO2.
(23)
Cieľom Európskej environmentálnej agentúry
(EEA) je podporovať udržateľný rozvoj a pomáhať pri
dosahovaní výrazného a merateľného zlepšenia európskeho životného
prostredia poskytovaním včasných, cielených, dôležitých
a spoľahlivých informácií tvorcom politík, verejným inštitúciám
a verejnosti. EEA by mala Komisii v prípade potreby pomáhať pri
monitorovaní a nahlasovaní, najmä v súvislosti
s inventarizačným systémom Únie a jej systémom prognóz, politík
a meraní, pri vykonávaní každoročných odborných preskúmaní inventárov
členských štátov, posudzovaní pokroku pri plnení ich záväzkov zníženia
emisií, vplyvov zmeny klímy, zraniteľnosti a adaptácie a pri
oznamovaní spoľahlivých informácií o klíme verejnosti.
(24)
Komisia by s cieľom zaistiť súlad
mala sledovať vykonávanie požiadaviek na monitorovanie a nahlasovanie
podľa tohto nariadenia a budúci vývoj podľa UNFCCC
a Kjótskeho protokolu. V tejto súvislosti by Komisia v prípade
potreby mala primeraným spôsobom zrušiť alebo zmeniť
a doplniť ustanovenia tohto nariadenia.
(25)
S cieľom zabezpečiť jednotné
podmienky vykonávania článku 20 ods. 5 tohto nariadenia by sa mali na
Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Na stanovenie harmonizovaných
požiadaviek na nahlasovanie s cieľom monitorovať emisie
skleníkových plynov a ďalšie informácie súvisiace s politikou
v oblasti zmeny klímy by sa mala právomoc prijímať právne akty
podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
delegovať na Komisiu. Týka sa to najmä revízie prílohy I k tomuto
nariadeniu, nahlasovania emisií z LULUCF a námornej dopravy
členskými štátmi, vnútroštátnych systémov členských štátov, odborného
preskúmania údajov z inventárov členských štátov, podrobných požiadaviek
na obsah, štruktúru, formát a postup nahlasovania členskými štátmi,
ako aj zrušenia a zmeny a doplnenia určitých povinností
podľa tohto nariadenia. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia počas
svojich prípravných prác uskutočnila konzultácie, a to aj na odbornej
úrovni. Komisia by pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov mala
zaistiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných
dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(26)
Keďže ciele navrhovaného opatrenia stanovené
v článku 1 tohto nariadenia nie je možné vzhľadom na ich
povahu uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov,
ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť
na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou
subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o EÚ. V súlade so
zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie
neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Kapitola 1
Predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a
vymedzenie pojmov
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zavádza mechanizmus na:
(a)
zabezpečenie dodržiavania stanovených lehôt,
transparentnosti, presnosti, súladu, porovnateľnosti a úplnosti údajov
nahlasovaných Úniou a jej členskými štátmi sekretariátu Rámcového
dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (United Nations
Framework Convention on Climate Change, UNFCCC);
(b)
nahlasovanie a overovanie informácií týkajúcich sa
záväzkov a rozhodnutí prijatých podľa UNFCCC a Kjótskeho protokolu
a hodnotenie pokroku dosiahnutom pri plnení týchto záväzkov;
(c)
monitorovania a nahlasovanie všetkých
antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov, na ktoré
sa nevzťahuje Montrealský protokol o látkach poškodzujúcich ozónovú
vrstvu, v členských štátoch;
(d)
monitorovanie, nahlasovanie, skúmanie a overovanie
emisií skleníkových plynov a ďalších informácií podľa
článku 6 rozhodnutia č. 406/2009/ES;
(e)
nahlasovanie emisií CO2 z námornej
dopravy;
(f)
monitorovanie a nahlasovanie informácií o používaní
výnosov získaných aukciou kvót podľa článku 3d ods. 1, 2
smernice 2003/87/ES v zmysle článku 3d ods. 4 a článku 10
ods. 3 tejto smernice;
(g)
monitorovanie a nahlasovanie opatrení, ktoré
členské štáty prijali v záujme adaptácie na nevyhnutné dôsledky zmeny
klímy;
(h)
hodnotenie pokroku členských štátov pri plnení
svojich povinností podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES;
(i)
zhromažďovanie informácií a údajov
potrebných na podporu budúcej tvorby a posudzovania politiky Únie
v oblasti klímy.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa vzťahuje na:
(a)
stratégie nízkouhlíkového rozvoja Únie jej
a členských štátov a všetky príslušné aktualizácie v súlade
s rozhodnutím 1/CP.16;
(b)
emisie zo sektorov a zdrojov a záchyty skleníkových
plynov uvedených v prílohe I, na ktoré sa vzťahujú národné inventúry
skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 písm. a) UNFCC
a ktoré boli emitované na územiach členských štátov;
(c)
emisie skleníkových plynov, ktoré patria do rozsahu
pôsobnosti článku 2 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES;
(d)
emisie skleníkových plynov z námorných
plavidiel prichádzajúcich do prístavov členských štátov;
(e)
klimatické vplyvy emisií z civilnej leteckej
dopravy, ktoré nesúvisia s emisiami CO2;
(f)
prognózy Únie a jej členských štátov
týkajúce sa antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov
a záchytov, ako aj na politiky a opatrenia členských štátov;
(g)
finančnú a technologickú pomoc rozvojovým
krajinám v celkovom množstve, podľa projektov a podľa
krajín;
(h)
použitie výnosov z aukcií kvót podľa
článku 3d ods. 1 a 2 a článku 10 ods. 1 smernice
2003/87/ES;
(i)
adaptačné opatrenia členských štátov na
vnútroštátnej a regionálnej úrovni.
Článok 3
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
(1)
„potenciál globálneho otepľovania“ plynu
znamená celkový príspevok ku globálnemu otepľovaniu, ktorý je dôsledkom
emisie jednej jednotky tohto plynu v pomere k jednej jednotke
referenčného plynu, oxidu uhličitého, ktorý má priradenú hodnotu 1;
(2)
„vnútroštátny inventarizačný systém“ je systém
inštitucionálnych, právnych a procedurálnych štruktúr zriadených
v rámci členského štátu na vykonávanie odhadu antropogénnych
emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov, na ktoré sa
nevzťahuje Montrealský protokol, a na nahlasovanie a archiváciu
informácií z inventárov podľa rozhodnutia 19/CMP.1 Konferencie
zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene
klímy vo funkcii stretnutia zmluvných strán Kjótskeho protokolu (rozhodnutie
19/CMP.1) alebo iných relevantných rozhodnutí podľa dohovoru UNFCCC alebo
Kjótskeho protokolu;
(3)
„príslušné inventarizačné úrady“ sú akýkoľvek
úrad alebo úrady poverené podľa vnútroštátneho inventarizačného
systému členského štátu úlohou vypracovať inventáre skleníkových
plynov;
(4)
„zabezpečenie kvality“ je plánovaný systém
procesov preskúmania určených na zabezpečenie splnenia
cieľov kvality údajov a nahlasovania čo možno najlepších odhadov
a informácií na podporu účinnosti programu kontroly kvality
a pomoc členským štátom;
(5)
„kontrola kvality“ je systém rutinných technických
činností na meranie a kontrolu kvality informácií a odhadov
zostavených s cieľom zaistiť integritu, správnosť
a úplnosť údajov, zistiť a riešiť chyby
a opomenutia, zdokumentovať a archivovať údaje
a ďalší použitý materiál a zaznamenať všetky činnosti
na zabezpečenie kvality;
(6)
„ukazovateľ“ je kvantitatívny alebo
kvalitatívny faktor alebo premenná, ktorý (ktorá) prispieva k lepšiemu
pochopeniu pokroku pri vykonávaní politík a opatrení a trendov emisií
skleníkových plynov;
(7)
„jednotka prideleného množstva“ (assigned amount
unit, AAU) je jednotka vydaná podľa príslušných ustanovení
v prílohe k rozhodnutiu 13/CMP.1 Konferencie zmluvných strán UNFCCC
vo funkcii stretnutia zmluvných strán Kjótskeho protokolu („rozhodnutie
13/CMP.1“);
(8)
„zachytená jednotka“ (removal unit, RMU) je
jednotka vydaná podľa príslušných ustanovení prílohy k rozhodnutiu
13/CMP.1 alebo iných relevantných rozhodnutí orgánov dohovoru UNFCCC alebo
Kjótskeho protokolu;
(9)
„jednotka zníženia emisií“ (emission reduction
unit, ERU) je jednotka vydaná podľa príslušných ustanovení prílohy
k rozhodnutiu 13/CMP.1 alebo iných relevantných rozhodnutí prijatých
podľa dohovoru UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu;
(10)
„certifikované zníženie emisií“ (certified
emission reduction, CER) je jednotka vydaná podľa článku 12
Kjótskeho protokolu a jeho požiadaviek, ako aj podľa relevantných
ustanovení prílohy k rozhodnutiu 13/CMP.1;
(11)
„vnútroštátny register“ je register vo forme
štandardizovanej elektronickej databázy, ktorá obsahuje údaje o vydaní,
držbe, prevode, nadobudnutí, zrušení a vyradení jednotiek ERU, CER, AAU
a RMU a prenose jednotiek ERU, CER a AAU;
(12)
„politiky a opatrenia“ sú všetky politické,
administratívne a legislatívne nástroje, ktorých cieľom je
vykonávať záväzky podľa článku 4 odseku 2 písm. a) a b)
UNFCCC vrátane tých, ktorých primárnym cieľom nie je obmedzenie
a zníženie emisií skleníkových plynov;
(13)
„vnútroštátny systém pre politiky, opatrenia
a prognózy“ je systém inštitucionálnych, právnych a procedurálnych
štruktúr zriadený v rámci členského štátu na nahlasovanie politík
a opatrení a vypracovanie a nahlasovanie prognóz týkajúcich sa
antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle
požiadaviek článku 13 tohto nariadenia;
(14)
„ex ante hodnotenie politík a opatrení
“ je hodnotenie predpokladaných budúcich účinkov politiky alebo opatrenia;
(15)
„ex post hodnotenie
politík a opatrení“ je hodnotenie minulých účinkov politiky alebo
opatrenia;
(16)
„prognózy bez opatrení“ sú prognózy antropogénnych
emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov s vylúčením
účinkov všetkých politík a opatrení, ktoré sú naplánované, prijaté
alebo realizované po roku vybratom ako začiatočný bod relevantnej
prognózy;
(17)
„prognózy s opatreniami“ sú prognózy
antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov, ktoré
zahŕňajú účinky (v zmysle zníženia emisií skleníkových
plynov) prijatých a realizovaných politík a opatrení;
(18)
„prognózy s doplňujúcimi opatreniami“ sú
prognózy antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov,
ktoré zahŕňajú účinky (v zmysle zníženia emisií
skleníkových plynov) politík a opatrení, ktoré boli prijaté
a realizované s cieľom zmierniť zmenu klímy, ako aj
plánovaných politík a opatrení;
(19)
„analýza citlivosti“ je preskúmanie modelového
algoritmu alebo predpokladu s cieľom vyčísliť citlivosť
alebo stabilitu modelových výstupných údajov vzhľadom na odchýlky vo
vstupných údajoch alebo základných predpokladoch. Vykonáva sa zmenou vstupných
hodnôt alebo modelových rovníc a sledovaním zodpovedajúcej zmeny výstupu
modelu;
(20)
„pomoc súvisiaca so zmierňovaním“ je podpora
zameraná na činnosti v rozvojových krajinách, ktoré prispievajú
k cieľu stabilizácie koncentrácií skleníkových plynov
v atmosfére na úrovni, ktorá zabráni nebezpečnému antropogénnemu
zasahovaniu do klimatického systému;
(21)
„pomoc súvisiaca s adaptáciou“ je podpora
zameraná na činnosti v rozvojových krajinách, ktorých cieľom je
znížiť citlivosť ľudských alebo prírodných systémov na vplyv
zmeny klímy a klimatických rizík udržiavaním alebo zvýšením adaptačnej
kapacity a pružnosti rozvojových krajín;
(22)
„technické opravy“ sú úpravy odhadov vnútroštátnych
inventárov skleníkových plynov vykonané v súvislosti s preskúmaním
podľa článku 20 tohto nariadenia v prípade, keď predložené
inventarizačné údaje nie sú úplné alebo sú vypracované spôsobom, ktorý nie
je v súlade s medzinárodnými alebo európskymi pravidlami alebo
usmerneniami, a majú nahradiť pôvodne predložené odhady;
(23)
„prepočty“ sú (v súlade
s usmerneniami UNFCCC pre nahlasovanie ročných inventárov)
postup opätovného odhadu množstva antropogénnych emisií skleníkových plynov zo
zdrojov a záchytov z predchádzajúcich predložených inventárov
v dôsledku zmien v metodike, zmien spôsobu získavania
a využívania údajov o emisných faktoroch a činnostiach
alebo zahrnutia nových kategórií zdroja či záchytu.
Kapitola 2
Stratégie nízkouhlíkového rozvoja
Článok 4
Stratégie nízkouhlíkového rozvoja
1.
Členské štáty a Komisia konajúca v mene Únie
navrhnú a zrealizujú stratégiu nízkouhlíkového rozvoja s cieľom
prispieť k:
(a)
transparentnému a presnému monitorovaniu
skutočného a predpovedaného pokroku (vrátane príspevku opatrení
Únie), ktorý dosiahli členské štáty pri plnení záväzkov Únie
a členských štátov podľa UNFCCC obmedziť alebo znížiť
antropogénne emisie skleníkových plynov;
(b)
plneniu záväzkov členských štátov podľa
rozhodnutia č. 406/2009/ES znížiť emisie skleníkových plynov,
dosiahnuť dlhodobé zníženie emisií a zvýšiť záchyty vo všetkých
sektoroch v súlade s cieľom Únie znížiť emisie do roku 2050
o 80 až 95 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990,
a to v kontexte znížení potrebných podľa Medzinárodného panelu
o zmene klímy (International Panel on Climate Change, IPCC) zo
strany rozvinutých krajín ako skupiny.
2.
Členské štáty predložia Komisii svoju
stratégiu nízkouhlíkového rozvoja rok po nadobudnutí účinnosti tohto
nariadenia alebo podľa časového plánu odsúhlaseného
na medzinárodnej úrovni v rámci procesu UNFCCC.
3.
Komisia a členské štáty bezodkladne
sprístupnia verejnosti svoje stratégie nízkouhlíkového rozvoja a všetky
ich aktualizácie.
Kapitola 3
Nahlasovanie historických emisií a záchytov
skleníkových plynov
Článok 5
Vnútroštátne inventarizačné systémy
1.
Členské štáty zriadia, prevádzkujú
a neustále sa snažia zlepšovať vnútroštátne inventarizačné
systémy na odhady antropogénnych emisií zo zdrojov a záchytov skleníkových
plynov uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, ako aj
zabezpečovať včasnosť, transparentnosť, presnosť,
konzistentnosť, porovnateľnosť a úplnosť inventárov
skleníkových plynov.
2.
Členské štáty zabezpečia, aby ich
príslušné inventarizačné úrady mali prístup a aby im ich vnútroštátne
inventarizačné systémy poskytovali prístup k:
(a)
údajom a metódam nahlasovaným pre
činnosti a zariadenia podľa smernice 2003/87/ES na účely
vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov s cieľom
zabezpečiť súlad emisií skleníkových plynov nahlásených v rámci
systému EÚ pre obchodovanie s emisiami a v rámci vnútroštátnych
inventárov skleníkových plynov;
(b)
údajom zhromaždeným prostredníctvom systémov
nahlasovania fluórovaných plynov v rôznych sektoroch podľa
článku 6 ods. 4 nariadenia č. 842/2006 na účely
vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;
(c)
emisiám, podkladovým údajom a metodikám, ktoré
nahlásili zariadenia podľa nariadenia (ES) č. 166/2006 na
účely vypracovania vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;
(d)
údajom nahláseným podľa nariadenia (ES)
č. 1099/2008.
3.
Členské štáty zabezpečia, aby ich
príslušné inventarizačné úrady a aby vnútroštátne inventarizačné
systémy umožňovali, aby tieto úrady:
(a)
využívali systémy nahlasovania zriadené podľa
článku 6 ods. 4 nariadenia (ES) č. 842/2006
s cieľom zlepšiť odhady fluórovaných plynov v inventároch
skleníkových plynov;
(b)
boli schopné vykonávať každoročné
kontroly súladu uvedené v článku 7 ods. 1 písm. l) a m) tohto
nariadenia.
Článok 6
Inventarizačný systém Únie
Týmto nariadením sa zriaďuje
inventarizačný systém Únie, ktorého cieľom je zabezpečiť
aktuálnosť, transparentnosť, presnosť, súlad,
porovnateľnosť a úplnosť vnútroštátnych inventárov
voči inventáru skleníkových plynov Únie. Komisia bude spravovať,
udržiavať a neustále zlepšovať tento systém, ktorého
súčasťou bude:
(a)
program na zabezpečenie kvality
a kontroly kvality vrátane stanovenia kvalitatívnych cieľov
a vypracovania návrhu plánu na zabezpečenie kvality a kontroly
kvality inventára. Komisia bude pomáhať členským štátom
pri realizácii ich programov na zabezpečenie kvality a kontrolu
kvality;
(b)
postup vykonávania odhadov akýchkoľvek údajov
chýbajúcich vo vnútroštátnom inventári po kozultácii príslušného
členského štátu;
(c)
každoročné odborné preskúmanie inventárov
skleníkových plynov členských štátov.
Článok 7
Inventáre skleníkových plynov
1.
Členské štáty do 15. januára každého roka
(„rok X“) stanovia a nahlásia Komisii:
(a)
svoje antropogénne emisie skleníkových plynov
uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu a antropogénne emisie
skleníkových plynov uvedených v článku 2 ods. 1 rozhodnutia
č. 406/2009/ES za rok X-2. Bez toho, aby bolo dotknuté nahlasovanie
skleníkových plynoch uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu, sa emisie
oxidu uhličitého (CO2) zo zdroja kategórie IPCC „1.A.3.A
civilná letecká doprava“ sa na účely článku 3 a článku 7
ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES považujú za rovné nule;
(b)
údaje o svojich antropogénnych emisiách oxidu
uhoľnatého (CO), oxidu siričitého (SO2), oxidov dusíka (v)
a prchavých organických zlúčenín (volatile organic compounds,
VOC) nahlásených aj podľa článku 7 smernice 2001/81/ES za rok X-2;
(c)
svoje antropogénne emisie skleníkových plynov zo
zdrojov a záchyty CO2 v sektore LULUCF za rok X-2;
(d)
za roky 2008 až X-2 svoje antropogénne emisie
skleníkových plynov zo zdrojov a záchyty CO2 z činností
LULUCF podľa Kjótskeho protokolu a informácie o evidencii týchto
emisií skleníkových plynov a záchytov z činností LULUCF
v súlade s článkom 3 ods. 3 a – v prípade, že sa
členské štáty rozhodnú ho využiť – článkom 3 ods. 4
Kjótskeho protokolu a v súlade s relevantnými rozhodnutiami.
Členské štáty, ktoré sa rozhodnú zahrnúť spravovanie
poľnohospodárskej pôdy, pastvín alebo zazeleňovanie do evidencie podľa
článku 3 ods. 4 Kjótskeho protokolu, budú navyše nahlasovať pre
každú takúto činnosť emisie skleníkových plynov zo zdrojov
a záchyty za rok 1990;
(e)
všetky zmeny informácií uvedených v písmenách
a) až d) za roky medzi rokom 1990 a rokom X-3 s uvedením dôvodov
týchto zmien;
(f)
informácie o ukazovateľoch za rok X-2;
(g)
informácie z vnútroštátneho registra
o vydaní, nadobudnutí, držbe, prevode, zrušení, odobratí a prenose
jednotiek AAU, RMU, ERU a CER za rok X-1;
(h)
súhrnné informácie o uzavretých prevodoch
podľa článku 3 ods. 4 a 5 rozhodnutia
č. 406/2009/ES za rok X-1;
(i)
za rok X-2 informácie o používaní
spoločného vykonávania, mechanizmu čistého rozvoja
a medzinárodného obchodovania s emisiami podľa článkov 6,
12 a 17 Kjótskeho protokolu alebo akéhokoľvek iného flexibilného mechanizmu
poskytnutého v rámci iných nástrojov prijatých Konferenciou zmluvných
strán UNFCCC alebo Konferenciou zmluvných strán pre UNFCCC vo funkcií
stretnutia zmluvných strán Kjótskeho protokolu s cieľom splniť
príslušné kvantifikované záväzky na obmedzenie alebo zníženie emisií podľa
článku 2 rozhodnutia č. 2002/358/ES[21]
a Kjótskeho protokolu alebo akékoľvek budúce záväzky podľa
UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu;
(j)
informácie o krokoch prijatých na zlepšenie odhadov
inventára, najmä v oblastiach, ktoré boli za základe odborných preskúmaní
predmetom úprav alebo odporúčaní;
(k)
za rok X-2 skutočné alebo odhadované
prideľovanie kvót v rámci overených emisií nahlásené zariadeniami
a prevádzkovateľmi podľa smernice 2003/87/ES do kategórií
zdrojov vnútroštátneho inventára skleníkových plynov a pomer týchto overených
emisií k celkovým nahláseným emisiám skleníkových plynov v týchto
kategóriách zdrojov;
(l)
výsledky kontrol súladu emisií nahlásených
v inventároch skleníkových plynov za rok X-2, spolu s:
(i)      overenými emisiami nahlásenými
podľa smernice 2003/87/ES;
ii)       emisiami prevádzkarní nahlásenými
podľa nariadenia (ES) č. 166/2006;
(m)
výsledky kontrol súladu činností, podkladových
údajov a predpokladov použitých na odhad emisií pri príprave inventárov
skleníkových plynov za rok X-2, spolu s:
(i)      údajmi a predpokladmi použitými pri
príprave inventárov látok znečisťujúcich ovzdušie podľa smernice
2001/81/ES;
(ii)      údajmi nahlásenými podľa
článku 6 ods. 1 nariadenia (ES) č. 842/2006;
(iii)     údajmi z oblasti energetiky nahlásenými
podľa článku 4 a prílohy B nariadenia (ES)
č. 1099/2008;
(n)
opis všetkých zmien svojho vnútroštátneho
inventarizačného systému;
(o)
opis všetkých zmien vnútroštátneho registra;
(p)
všetky ostatné prvky správy o vnútroštátnom
inventári skleníkových plynov potrebné na vypracovanie správy o inventári
skleníkových plynov v Únii, napríklad informácie o pláne členských
štátov na zabezpečenie a kontrolu kvality, všeobecné hodnotenie
neistoty a všeobecné posúdenie úplnosti.
V prvom roku nahlasovania podľa
tohto nariadenia členské štáty oznámia Komisii svoj zámer využiť
ustanovenia podľa článku 3 ods. 4 a 5 rozhodnutia
č. 406/2009/ES.
2.
Členské štáty do 15. marca každého roka
oznámia Komisii svoje úplné a aktuálne správy o vnútroštátnych
inventároch. Táto správa bude obsahovať všetky informácie uvedené
v odseku 1 tohto článku a všetky ich neskoršie aktualizácie;
3.
Členské štáty do 15. apríla každého roka
predložia sekretariátu UNFCCC vnútroštátne inventáre obsahujúce informácie
totožné s informáciami predloženými Komisii v súlade s odsekom 2
tohto článku.
4.
Komisia v spolupráci s členskými
štátmi každoročne zostaví inventár skleníkových plynov v Únii
a správu o inventári skleníkových plynov v Únii a do
15. apríla každého roka ich predloží ich sekretariátu UNFCCC.
5.
Komisia bude splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 29 tohto nariadenia s cieľom:
(a)
dopĺňať látky do zoznamu
skleníkových plynov uvedeného v prílohe I k tomuto nariadeniu alebo
ich z neho odstraňovať;
(b)
určiť požiadavky na monitorovanie a
nahlasovanie pre LULUCF v súlade s prípadnými novými medzinárodnými
dohodami alebo právnymi aktmi prijatými v súlade s článkom 9
rozhodnutia č 406/2009/ES.
Článok 8
Približné inventáre skleníkových plynov
Členské štáty do 31. júla každého
roka („rok X“) predložia Komisii približné inventáre skleníkových plynov za rok
X-1. Komisia na základe približných inventárov skleníkových plynov
členských štátov alebo v prípade potreby na základe vlastných odhadov
každý rok vypracuje približný inventár skleníkových plynov v Únii. Komisia
sprístupní tieto informácie verejnosti každý rok do 30. septembra.
Článok 9
Postupy na doplnenie odhadov emisií
1.
Komisia vykoná úvodnú kontrolu údajov predložených
členskými štátmi podľa článku 7 ods. 1 tohto nariadenia z
hľadiska úplnosti a potenciálnych problémov. Výsledky pošle členským
štátom do 6 týždňov od uplynutia termínu na predloženie údajov.
Členské štáty odpovedia na všetky otázky položené v rámci úvodnej
kontroly do 15. marca spolu s predložením konečného inventára
za rok X-2.
2.
Ak členský štát do 15. marca neodpovie na
otázky položené Komisiou alebo nepredloží úplné odhady inventárov potrebné na
zostavenie inventáru Únie, Komisia vypracuje odhady, ktoré sa použijú namiesto
príslušných odhadov v inventári daného členského štátu. Komisia na
tento účel použije metodiku, ktorá je v súlade s usmerneniami
používanými na vypracovanie návrhu vnútroštátnych inventárov skleníkových
plynov.
Článok 10
Nahlasovanie emisií CO2
z námornej dopravy
1.
Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt
v súlade s článkom 29 tohto nariadenia s cieľom
určiť požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie emisií CO2
z námornej dopravy vo vzťahu k námorným plavidlám prichádzajúcim
do námorných prístavov členských štátov. Prijaté požiadavky na
monitorovanie a nahlasovanie sú v súlade s požiadavkami dohodnutými
v rámci UNFCCC a v čo najväčšom možnom rozsahu aj
s požiadavkami, ktoré platia pre plavidlá v rámci IMO alebo
prostredníctvom právnych predpisov Únie, ktoré sa týkajú emisií skleníkových
plynov z námornej dopravy. Požiadavky na monitorovanie a nahlasovanie
čo najviac minimalizujú zaťaženie členských štátov, okrem iného
aj použitím centralizovaného zberu a uchovávania údajov.
2.
Po prijatí právneho aktu podľa odseku 1 sú
členské štáty povinné do 15. januára každého roka („rok X“)
stanoviť a a nahlásiť emisie CO2 z námornej dopravy
za rok X-2 podľa daného aktu.
Kapitola 4
Registre
Článok 11
Zriadenie a prevádzka registrov
1.
Únia a členské štáty sú povinné
zriadiť a viesť registre s cieľom zabezpečiť
presnú evidenciu vydávania, držby, prevodu, nadobúdania, zrušenia
a odobratia jednotiek AAU, RMU, ERU a CER a prenosu jednotiek
AAU, RMU, ERU a CER. Členské štáty môžu tieto registre používať
aj na presnú evidenciu jednotiek uvedených v článku 11a ods. 5
smernice 2003/87/ES.
2.
Únia a členské štáty môžu viesť
registre v rámci konsolidovaného systému spoločne s jedným alebo
viacerými členskými štátmi.
3.
Údaje uvedené v odseku 1 tohto článku sa
sprístupňujú ústrednému správcovi určenému podľa článku 20
smernice 2003/87/ES.
4.
Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt
v súlade s článkom 29 tohto nariadenia, ktorým sa zriadi
register Únie uvedený v odseku 1 tohto článku.
Článok 12
Vyradenie jednotiek podľa Kjótskeho
protokolu
1.
Po ukončení preskúmania svojich vnútroštátnych
inventárov podľa Kjótskeho protokolu za každý rok prvého záväzného obdobia,
vrátane vyriešenia všetkých realizačných problémov, členské štáty
vyradia z registra jednotky AAU, RMU, ERU a CER ekvivalentné
čistým emisiám v danom roku.
2.
Za posledný rok záväzného obdobia podľa
Kjótskeho protokolu členské štáty vyradia jednotky z registra pred
skončením dodatočného obdobia na splnenie záväzkov stanoveného
v rozhodnutí 11/CMP.1 Konferencie zmluvných strán UNFCCC vo funkcii
stretnutia zmluvných strán Kjótskeho protokolu.
Kapitola 5
Nahlasovanie politík, opatrení a prognóz
antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov
Článok 13
Vnútroštátne systémy politík, opatrení
a prognóz
1.
Členské štáty a Komisia sú povinné do
jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia zriadiť,
prevádzkovať a neustále zlepšovať vnútroštátne systémy na
nahlasovanie politík a opatrení a na vypracovanie a nahlasovanie
prognóz antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov.
Súčasťou týchto vnútroštátnych systémov sú všetky inštitucionálne,
právne a procedurálne štruktúry zriadené v rámci členského štátu
a Únie, ktoré sú určené na hodnotenie politiky
a vypracovanie prognóz antropogénnych emisií skleníkových plynov zo
zdrojov a záchytov.
2.
Ich cieľom bude zabezpečiť
aktuálnosť, transparentnosť, presnosť, súlad,
porovnateľnosť a úplnosť nahlásených informácií
o politikách, opatreniach a prognózach antropogénnych emisií
skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov v zmysle článkov 14
a 15 tohto nariadenia vrátane použitia a uplatnenia údajov, metód a modelov
a vykonávania činností na zabezpečenie a kontroly kvality,
ako aj analýzy citlivosti.
Článok 14
Nahlasovanie politík a opatrení
1.
Členské štáty do 15. marca každého roka
(„rok X“) predložia Komisii:
(a)
opis svojho vnútroštátneho systému na nahlasovanie
politík a opatrení a na vypracovanie a nahlasovanie prognóz
antropogénnych emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov podľa
článku 13 ods. 1 tohto nariadenia alebo v prípade, že už tento popis
poskytli, informácie o všetkých zmenách tohto systému;
(b)
všetky dodatočné informácie alebo aktualizácie,
ktoré sa týkajú ich stratégií nízkouhlíkového rozvoja uvedených
v článku 4 tohto nariadenia a pokroku dosiahnutom
pri vykonávaní týchto stratégií;
(c)
informácie o vnútroštátnych politikách
a opatreniach a o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými
sa obmedzujú alebo znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo
zvyšujú záchyty, rozčlenené podľa sektorov za každý skleníkový plyn
uvedený v prílohe I k tomuto nariadeniu. Tieto informácie odkazujú na
príslušné vnútroštátne politiky alebo politiky Únie, najmä tie, ktoré sa týkajú
kvality ovzdušia, a obsahujú okrem iného:
(i)      cieľ a krátky opis politiky
alebo opatrenia;
(ii)      typ politického nástroja;
(iii)     stav vykonávania;
(iv)     ukazovatele na monitorovanie
a hodnotenie pokroku po uplynutí určitého času;
(v)     kvantitatívne odhady účinku na
emisie zo zdrojov a záchytov skleníkových plynov rozčlenené podľa:
–
výsledkov ex ante hodnotenia účinkov
všetkých politík a opatrení. Uvedú sa odhady pre postupnosť 4
budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré bezprostredne
nasledujú po roku X, pričom sa bude rozlišovať medzi emisiami
skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES,
a tými, na ktoré sa vzťahuje smernica č. 406/2009/ES;
–
výsledkov ex-post hodnotenia účinkov
všetkých politík a opatrení zameraných na zmiernenie zmeny klímy, ak sú
k dispozícii, pričom sa bude rozlišovať medzi emisiami
skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES,
a tými, na ktoré sa vzťahuje smernica č. 406/2009/ES;
(vi)     odhady prognóz nákladov politík
a opatrení a prípadne aj odhady realizovaných nákladov politík
a opatrení;
(vii)    všetky odkazy na hodnotenie
a podkladové technické správy uvedené v ods. 2 tohto článku;
(d)
informácie o realizovaných alebo plánovaných
politikách a opatreniach zameraných na vykonávanie príslušných právnych
predpisov Únie a informácie o vnútroštátnych procesoch na dosiahnutie
súladu a presadzovania;
(e)
informácie uvedené v článku 6 ods. 1
bode d) rozhodnutia č. 406/2009/ES;
(f)
informácie o rozsahu, v akom
činnosť členského štátu predstavuje významný prvok úsilia
realizovaného na vnútroštátnej úrovni, ako aj o rozsahu, v akom
plánované využitie spoločného vykonávania, mechanizmu čistého rozvoja
a medzinárodného obchodovania s emisiami dopĺňa
vnútroštátnu činnosť podľa príslušných ustanovení Kjótskeho
protokolu a rozhodnutí prijatých podľa neho.
2.
Členské štáty sprístupnia verejnosti
v elektronickej forme všetky hodnotenia nákladov a účinkov
vnútroštátnych politík a opatrení a všetky informácie
o vykonávaní politík a opatrení Únie, ktorými sa obmedzujú alebo
znižujú emisie skleníkových plynov zo zdrojov alebo zvyšujú záchyty, spolu so
všetkými technickými správami, ktoré tvoria podklad k týmto hodnoteniam.
Súčasťou týchto informácií by mali byť opisy použitých modelov
a metodických prístupov, definície a základné predpoklady.
Článok 15
Nahlasovanie
prognóz
1.
Členské štáty do 15. marca každého roka
(„rok X“) predložia Komisii vnútroštátne prognózy antropogénnych emisií
skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov usporiadané podľa plynov a podľa
sektorov. Ich súčasťou budú kvantitatívne odhady pre postupnosť
4 budúcich rokov končiacich číslom 0 alebo 5, ktoré nasledujú
bezprostredne po roku X. Vnútroštátne prognózy zohľadňujú všetky
politiky a opatrenia prijaté na úrovni Únie a obsahujú:
(a)
prognózy bez opatrení, prognózy s opatreniami
a prognózy s doplňujúcimi opatreniami;
(b)
súhrnné prognózy skleníkových plynov
a samostatné odhady predpokladaných emisií skleníkových plynov pre zdroje
emisií, na ktoré sa vzťahuje smernica 2003/87/ES a rozhodnutie
č. 406/2009/ES;
(c)
jasnú identifikáciu vnútroštátnych, regionálnych
a európskych politík a opatrení zahrnutých do prognóz antropogénnych
emisií skleníkových plynov zo zdrojov a záchytov. Ak takéto politiky
a opatrenia nie sú zahrnuté, mala by sa táto skutočnosť jasne
uviesť a vysvetliť;
(d)
výsledky analýzy citlivosti vykonanej pre prognózy;
(e)
všetky relevantné odkazy na hodnotenie
a technické správy, ktoré tvoria podklad k týmto hodnoteniam
a ktoré sú uvedené v ods. 3 tohto článku.
2.
Ak členský štát nepredloží úplné odhady
prognóz do 15. marca každého roka, Komisia môže vypracovať odhady
potrebné na zostavenie prognóz Únie.
3.
Členské štáty sprístupnia verejnosti
v elektronickej forme svoje vnútroštátne prognózy emisií skleníkových
plynov zo zdrojov a záchytov spolu so všetkými technickými správami, ktoré
tvoria podklad k týmto prognózam. Súčasťou týchto informácií by
mali byť opisy použitých modelov a metodických prístupov, definície
a základné predpoklady.
Kapitola 6
Nahlasovanie ďalších informáciách
relevantných z hľadiska zmeny klímy
Článok 16
Nahlasovanie vnútroštátnych
adaptačných opatrení
Členské štáty do 15. marca každého
roka predložia Komisii informácie o svojich vykonaných alebo plánovaných
opatreniach zameraných na adaptáciu na zmenu klímy, najmä o vnútroštátnych
alebo regionálnych adaptačných stratégiách a o adaptačných
opatreniach. Súčasťou týchto informácií bude prideľovanie
rozpočtových prostriedkov podľa sektora, politiky a pre každé
adaptačné opatrenie sa uvedie hlavný cieľ, typ nástroja, stav vykonávania
a kategória vplyvu na zmenu klímy (napríklad záplavy, zdvihnutie hladiny
morí, extrémne teploty, sucho a extrémne prejavy počasia).
Článok 17
Nahlasovanie informácií o
finančnej a technologickej podpory poskytovanej rozvojovým krajinám
Členské štáty na základe najlepších
dostupných údajov do 15. marca každého roka („rok X“) predložia Komisii:
(a)
informácie o finančnej podpory
vyčlenenej a vyplatenej rozvojovým krajinám pre rok X-1 podľa
UNFCCC, o vyčlenenej finančnej podpory za rok X
a o plánovanom poskytovaní podpory. Nahlásené informácie budú
zahŕňať:
(i)      informáciu o tom, či
finančné zdroje, ktoré členské štáty poskytli rozvojovým krajinám, sú
nové a dodatočné zdroje v zmysle UNFCCC, a príslušný spôsob
výpočtu;
(ii)      informácie o všetkých
finančných zdrojoch, ktoré pridelil členský štát v súvislosti
s vykonávaním UNFCCC podľa typu kanála, ako sú napríklad bilaterálne,
regionálne alebo iné multilaterálne kanály;
(iii)     kvantitatívne informácie
o finančných tokoch na základe tzv. „Rio-markerov“ pre pomoc
súvisiacu so zmierňovaním zmeny klímy a adaptáciou na túto zmenu
(„Rio-markery“), ktoré zaviedla Skupina pre rozvojovú pomoc (Development
Assistance Group, DAG) organizácie OECD a metodické informácie
týkajúce sa uplatňovania metodiky Rio-markerov vo vzťahu ku zmene
klímy;
(iv)     podrobné informácie o pomoci, ktorú
poskytuje verejný či súkromný sektor rozvojovým krajinám, ktoré sú
zvlášť citlivé na účinky zmeny klímy, na účely adaptácie na
tieto účinky;
(v)     podrobné informácie o pomoci, ktorú
rozvojovým krajinám poskytuje verejný či súkromný sektor na účely
zmiernenia emisií skleníkových plynov;
(b)
informácie o činnostiach členských
štátov súvisiacich s odovzdávaním technológií rozvojovým krajinám
podľa UNFCCC a o odovzdaných technológiách za rok X-1, informácie
o plánovaných činnostiach súvisiacich s odovzdávaním technológií
rozvojovým krajinám podľa UNFCCC a o technológiách, ktoré sa
majú preniesť, za rok X a nasledujúce roky. Súčasťou týchto
informácií by mali byť informácie o tom, či boli odovzdané
technológie použité na zmiernenie účinkov zmeny klímy alebo na adaptáciu
na tieto účinky, informácie o prijímajúcej krajine, množstve
poskytnutej podpory a type odovzdanej technológie.
Článok 18
Nahlasovanie informácií o používaní výnosov
z aukcií a projektových kreditoch
1.
Členské štáty do 15. marca každého roka
(„rok X“) predložia Komisii za X-1:
(a)
podrobné odôvodnenie v zmysle v článku 6
ods. 2 rozhodnutia č. 406/2009/ES;
(b)
informácie o použití výnosov počas roka
X-1 získaných členským štátom aukciou kvót podľa článku 10
ods. 1 smernice 2003/87/ES. Tieto informácie obsahujú aj konkrétne
a podrobné informácie o použití 50 % výnosov a výsledných
prijatých opatrení s uvedením kategórie týchto opatrení prijatých
v súlade s článkom 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES
a označením relevantnej prijímajúcej krajiny alebo regiónu;
(c)
informácie o použití všetkých výnosov
získaných členským štátom aukciou kvót v leteckej doprave podľa
článku 3d ods. 1 alebo 2 smernice 2003/87/ES;
(d)
informácie uvedené v článku 6 ods. 1
písm. b) smernice č. 406/2009/ES a informácie o tom, ako
ich nákupná politika podporuje dosiahnutie medzinárodnej dohody o zmene
klímy.
2.
Pre členské štáty, ktoré sa rozhodnú
použiť sumu ekvivalentnú výnosom získaným z aukcie na účely
podľa článku 3d ods. 4 a článku 10 ods. 3 smernice
2003/87/ES, platí, že na túto sumu sa vzťahujú požiadavky uvedené
v ods. 1 písm. b) a c) tohto článku.
3.
Výnosy z aukcie, ktoré neboli vyplatené
v čase, keď členský štát nahlasuje Komisii informácie
podľa tohto článku, sa vyčíslia a nahlásia v správach
za nasledujúce roky.
4.
Členské štáty sprístupnia verejnosti správy
predložené Komisii podľa tohto článku.
Článok 19
Dvojročné správy
a vnútroštátne oznámenia
1.
Únia a členské štáty predložia
sekretariátu UNFCCC dvojročné správy v súlade s rozhodnutím
1/CP.16 a vnútroštátne oznámenia v súlade s článkom 12
UNFCCC.
2.
Členské štáty predložia vnútroštátne oznámenia
a dvojročné správy aj Komisii.
Kapitola 7
Preskúmanie emisií skleníkových plynov
odborníkmi Únie
Článok 20
Odborné preskúmanie inventára
1.
Komisia vykoná úvodné odborné preskúmanie údajov
vnútroštátneho inventára predložených členskými štátmi podľa
článku 7 ods. 2 tohto nariadenia s cieľom určiť
ročné pridelenie emisií uvedené v článku 3 ods. 2 štvrtom
pododseku rozhodnutia č. 406/2009/ES.
2.
Počínajúc údajmi nahlásenými za rok 2013 bude
Komisia vykonávať ročné odborné preskúmanie údajov vnútroštátnych
inventárov predložených členskými štátmi podľa článku 7
ods. 2 tohto nariadenia s cieľom monitorovať, ako sa členským
štátom darí dosahovať zníženie alebo obmedzenie emisií skleníkových plynov
podľa článku 3 rozhodnutia č. 406/2009/ES a všetky
ďalšie ciele znižovania alebo obmedzovania emisií skleníkových plynov
stanovené v právnych predpisoch Únie.
3.
Úvodné a každoročné odborné preskúmania
zahŕňajú:
(a)
kontroly na overenie transparentnosti, presnosti,
súladu, porovnateľnosti a úplnosti predložených informácií;
(b)
kontroly na odhalenie prípadov, v ktorých sú
inventarizačné údaje v rozpore s usmerňujúcimi dokumentmi UNFCCC
alebo pravidlami Únie a
(c)
v prípade potreby výpočet výsledných
technických opráv.
4.
Komisia je splnomocnená prijať delegované akty
v súlade s článkom 29 tohto nariadenia s cieľom
stanoviť pravidlá vykonávania odborných preskúmaní uvedených
v odsekoch 1 a 2 tohto článku vrátane úloh uvedených
v ods. 3 tohto článku.
5.
Komisia prijme vykonávací akt s cieľom
stanoviť celkový súčet emisií za relevantný rok vyplývajúci
z opravených inventarizačných údajov pre každý členský štát po
dokončení príslušného ročného preskúmania.
6.
Údaje pre každý členský štát zaznamenané v registroch
zriadených podľa článku 11 rozhodnutia č. 406/2009/ES
a článku 19 smernice 2003/87/ES ku dňu uplynutia jedného mesiaca
od dátumu zverejnenia vykonávacieho aktu prijatého podľa ods. 5 tohto
článku vrátane zmien týchto údajov v prípade, ak členský štát
využije možnosti flexibility podľa článkov 3 a 5 rozhodnutia
č. 406/2009/ES, sa budú vzťahovať na uplatnenie článku
7 ods. 1 rozhodnutia č. 406/2009/ES.
Článok 21
Riešenie účinkov prepočtu
1.
Po dokončení ročného odborného
preskúmania inventarizačných údajov za rok 2020 podľa článku 20
tohto nariadenia Komisia vypočíta podľa vzorca uvedeného
v prílohe II k tomuto nariadeniu prepočítaný súčet emisií
skleníkových plynov pre každý členský štát.
2.
Bez toho, aby bolo dotknuté ustanovenie článku
31 ods. 2 tohto nariadenia, Komisia pri návrhu cieľov zníženia alebo
obmedzenia emisií pre každý členský štát na obdobie po roku 2020
podľa článku 14 rozhodnutia č. 406/2009/ES použije okrem
iných údajov aj prepočítaný súčet uvedený v ods. 1 tohto
článku.
3.
Komisia bezodkladne zverejní výsledky výpočtov
vykonaných podľa odseku 1 tohto článku.
Kapitola 8
Hodnotenie pokroku pri plnení záväzkov Únie
a medzinárodných záväzkov
Článok 22
Hodnotenie pokroku
1.
Komisia každý rok na základe informácií
predložených v článkoch 7, 8, 11 a 15 až 18 tohto nariadenia
a po konzultácii s členskými štátmi posúdi pokrok, ktorý Únia
a jej členské štáty dosiahli pri plnení nasledujúcich záväzkov
s cieľom zistiť, či je tento pokrok postačujúci:
(a)
záväzky podľa článku 4 UNFCCC
a článku 3 Kjótskeho protokolu, ako sú stanovené v rozhodnutiach
prijatých Konferenciou zmluvných strán dohovoru UNFCCC alebo Konferenciou
zmluvných strán k dohovoru UNFCCC vo funkcii stretnutia zmluvných strán
Kjótskeho protokolu;
(b)
povinnosti stanovené v článku 3
rozhodnutia č. 406/2009/ES.
2.
Komisia každé dva roky posúdi celkový vplyv
leteckej dopravy na celosvetovú klímu (vrátane vplyvu emisií iných plynov ako
CO2, ako sú napríklad oxidy dusíka, a iných účinkov, ako
je zväčšovanie riasovitých oblakov) na základe údajov o emisiách
poskytnutých členskými štátmi podľa článku 7 tohto nariadenia
a zlepší túto kvantifikáciu odkazom na vedecký pokrok a údaje
z leteckej dopravy.
3.
Komisia do 31. októbra každého roka predloží
Európskemu parlamentu a Rade správu obsahujúcu súhrn záverov posúdení
podľa odsekov 1 a 2 tohto článku.
Článok 23
Správa o dodatočnej lehote
na splnenie záväzkov podľa Kjótskeho protokolu
Po uplynutí dodatočnej lehoty na splnenie
záväzkov uvedených v ods. 3 rozhodnutia 13/CMP.1 predloží Únia
a každý členský štát sekretariátu UNFCCC správu o tejto
dodatočnej lehote.
Kapitola 9
Spolupráca a podpora
Článok 24
Spolupráca medzi členskými štátmi
a Úniou
Členské štáty a Únia budú navzájom
plne spolupracovať a koordinovať svoje činnosti
v súvislosti s povinnosťami podľa tohto nariadenia, ktoré
sa týkajú:
(a)
zostavovania inventára skleníkových plynov
v Únii a správy o inventári skleníkových plynov v Únii
podľa článku 7 ods. 4 tohto nariadenia;
(b)
vypracovania vnútroštátneho oznámenia Únie
podľa článku 12 UNFCCC a dvojročnej správy podľa
rozhodnutia 1/CP.16;
(c)
postupov preskúmania a zaisťovania súladu
podľa UNFCCC a Kjótskeho protokolu v súlade so všetkými
príslušnými rozhodnutiami podľa UNFCCC alebo Kjótskeho protokolu, ako aj
postupov Únie pri preskúmaní inventárov skleníkových plynov
v členských štátoch, na ktoré sa vzťahuje článok 20 tohto
nariadenia;
(d)
všetkých úprav podľa článku 5 ods. 2
Kjótskeho protokolu alebo na základe procesu Únie na preskúmanie uvedeného
v článku 20 tohto nariadenia alebo iných zmien inventárov a správ
o inventároch, ktoré sa predložia alebo majú predložiť sekretariátu
UNFCCC;
(e)
zostavenia približného inventára skleníkových
plynov v Únii podľa článku 8 tohto nariadenia;
(f)
nahlasovanie informácií o vyradení jednotiek AAU,
CER, ERU alebo RMU po uplynutí dodatočnej lehoty uvedenej v ods. 14
rozhodnutia 13/CMP.1 na účely plnenia záväzkov podľa článku
3 ods. 1 Kjótskeho protokolu.
Článok 25
Úloha Európskej environmentálnej agentúry
Európska environmentálna agentúra bude
pomáhať Komisii pri dodržiavaní článkov 6 až 10, 13 až 20, 22
a 23 tohto nariadenia v súlade so svojím ročným pracovným
programom. Táto pomoc sa bude týkať:
(a)
zostavenia inventára skleníkových plynov
v Únii a vypracovania správy o inventári skleníkových plynov
v Únii;
(b)
vykonávania procesov na zabezpečenie a kontrolu
kvality na účely prípravy inventára skleníkových plynov v Únii;
(c)
vypracovania odhadov pre údaje, ktoré neboli
nahlásené v rámci vnútroštátnych inventárov skleníkových plynov;
(d)
vykonávania ročného odborného preskúmania;
(e)
zostavenia približného inventára skleníkových
plynov v Únii;
(f)
zhrnutia informácií nahlásených členskými
štátmi o prognózach, politikách a opatreniach;
(g)
vykonávania postupov na zabezpečenie a
kontrolu kvality informácií nahlásených členskými štátmi
o prognózach, politikách a opatreniach;
(h)
vypracovania odhadov údajov o prognózach,
ktoré členské štáty nenahlásili;
(i)
zhrnutia údajov podľa požiadaviek pre
výročnú správu Európskemu parlamentu a Rade, ktorú vypracúva Komisia;
(j)
rozširovania informácií zhromaždených podľa
tohto nariadenia vrátane vedenia a aktualizovania databázy
o zmierňujúcich politikách a opatreniach členských štátov
a strediska výmeny informácií o vplyvoch, zraniteľnosti
a adaptácii na zmenu klímy.
Kapitola 10
Delegovanie
Článok 26
Podrobné požiadavky na nahlasovanie
Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 29 tohto
nariadenia s cieľom stanoviť podrobné pravidlá nahlasovania
vrátane pravidiel týkajúcich sa obsahu, štruktúry, formátu a procesu
nahlasovania informácií členskými štátmi podľa článkov 4, 5, 7,
8 a 13 až 19 tohto nariadenia.
Článok 27
Požiadavky na vnútroštátne systémy
Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 29 tohto nariadenia
s cieľom stanoviť požiadavky na zriadenie, prevádzku
a fungovanie vnútroštátnych systémov členských štátov podľa
článkov 5 a 13 tohto nariadenia.
Článok 28
Zrušenie alebo zmena a doplnenie
povinností
Komisia je splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 29 tohto nariadenia
s cieľom zrušiť články 4 až 7, 10 až 12, 14, 15, 17
a 19 tohto nariadenia alebo akúkoľvek ich časť alebo
zmeniť a doplniť tie isté články v prípade, že dôjde
k záveru, že medzinárodným alebo iným vývojom vznikne situácia, keď
povinnosti podľa týchto článkov prestali byť potrebné, primerané
zodpovedajúcim prínosom alebo nespĺňajú či zdvojujú požiadavky
na nahlasovanie podľa UNFCCC. Žiadny akt prijatý podľa tohto
článku nesmie spôsobiť, že povinnosti nahlasovania na úrovni Únie a
medzinárodnej úrovni ako celok budú pre členské štáty spojené s
väčším bremenom.
Článok 29
Vykonávanie delegovania právomocí
1.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať
delegované akty s výhradou podmienok stanovených v tomto článku.
2.
Delegovanie právomoci uvedené v článkoch
7, 10, 11, 20 a 26 až 28 tohto nariadenia bude Komisii udelené na dobu neurčitú,
ktorá sa začína dátumom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
3.
Európsky parlament alebo Rada môžu kedykoľvek
zrušiť delegovanie právomoci uvedené v článkoch 7, 10, 11, 20
a 26 až 28 tohto nariadenia. delegovanie právomoci uvedenej v danom
rozhodnutí sa ukončí rozhodnutím o zrušení. Toto rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom
uvedený. Nemá vplyv na účinnosť žiadnych už platných delegovaných
aktov.
4.
Komisia oznamuje delegovaný akt súčasne
Európskemu parlamentu a Rade hneď po jeho prijatí.
5.
Delegovaný akt prijatý podľa článkov 7,
10, 11, 20 alebo 26 až 28 tohto nariadenia nadobudne účinnosť len
vtedy, ak v lehote 2 mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu
a Rade voči nemu Európsky parlament alebo Rada nevznesú žiadne
námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada
informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Uvedené obdobie sa na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady predĺži o 2 mesiace.
Kapitola 11
Záverečné ustanovenia
Článok 30
Postup výboru
Komisii
pomáha Výbor pre zmenu klímy. Uvedený výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011[22].
Článok 31
Preskúmanie
1.
Komisia pravidelne preskúma súlad ustanovení o monitorovaní
a nahlasovaní podľa tohto nariadenia s budúcimi rozhodnutiami
týkajúcimi sa UNFCCC a Kjótskeho protokolu alebo iných právnych predpisov
Únie.
2.
Ak počas záväzného obdobia podľa
rozhodnutia č. 406/2009/ES dôjde k zmene medzinárodných
pravidiel týkajúcich sa odhadu emisií skleníkových plynov pri príprave
inventárov skleníkových plynov, Komisia posúdi, v akom rozsahu sa nové
pravidlá vzťahujú na účely rozhodnutia č. 406//2009/ES.
Článok 32
Zrušenie
Rozhodnutie č. 280/2004/ES sa
zrušuje.
Odkazy na zrušené rozhodnutie sa považujú za
odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou
zhody uvedenou v prílohe III.
Článok 33
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Skleníkové plyny
Oxid uhličitý
(CO2)
Metán (CH4)
Oxid dusný (N2O)

Fluorid sírový (SF6)
Fluorid dusitý (NF3)
Fluórované
uhľovodíky (HFC):
HFC-23         CHF3
HFC-32         CH2F2
HFC-41         CH3F
HFC-125       CHF2CF3
HFC-134       CHF2CHF2
HFC-134a     CH2FCF3
HFC-143       CH2FCHF2
HFC-143a     CH3CF3
HFC-152       CH2FCH2F
HFC-152a     CH3CHF2
HFC-161       CH3CH2F
HFC-227ea   CF3CHFCF3
HFC-236cb   CF3CF2CH2F
HFC-236ea   CF3CHFCHF2
HFC-236fa    CF3CH2CF3
HFC-245fa    CHF2CH2CF3
HFC-245ca   CH2FCF2CHF2
HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3
HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3
alebo (C5H2F10)
Plnofluórované uhľovodíky (PFC):
PFC-14, Tetrafluórmetán, CF4
PFC-116, Hexafluóretán, C2F6
PFC-218, Oktafluórpropán, C3F8
PFC-318, Oktafluórcyklobután, c-C4F8
Hexafluórcyklopropán c-C3F6
PFC-3-1-10, Dekafluórbután, C4F10
PFC-4-1-12, Dodekafluórpentán, C5F12
PFC-5-1-14, Perfluórhexán, C6F14
PFC-9-1-18, C10F18
PRÍLOHA II
Prepočítané množstvo emisií skleníkových
plynov podľa členských štátov podľa článku 21 ods. 1
Prepočítané množstvo emisií skleníkových
plynov podľa členských štátov sa vypočíta podľa tohto
vzorca:
kde:
–
ti,2012 je ročný prídel emisií
členského štátu určený podľa článku 3 ods. 2 štvrtého
odseku a článku 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES;
–
ti,2022 je ročný prídel emisií
členského štátu pre rok i podľa článku 3 ods. 2 štvrtého odseku
a článku 10 rozhodnutia č. 406/2009/ES, ako by bol
vypočítaný, keby sa ako vstupné údaje použili preskúmané údaje
z inventára predložené v roku 2022;
–
ei,j sú emisie skleníkových plynov
členského štátu pre rok i stanovené podľa aktov prijatých Komisiou
podľa článku 20 ods. 5 po odbornom preskúmaní inventára
v roku j.
PRÍLOHA III
Tabuľka zhody
 Rozhodnutie č. 280/2004/ES || Toto nariadenie
 Článok 1 || Článok 1
 Článok 2 ods. 1 || Článok 4 ods. 1
 Článok 2 ods. 2 || -
 Článok 2 ods. 3 || Článok 4 ods. 3
 Článok 3 ods. 1 || Článok 7 ods. 1 a článok 7 ods. 2
 Článok 3 ods. 2 || Článok 14 ods. 1 a článok 15 ods. 1
 Článok 3 ods. 3 || Článok 26, článok 27, článok 28, článok 29
 Článok 4 ods. 1 || Článok 6
 Článok 4 ods. 2 || Článok 6
 Článok 4 ods. 3 || Článok 25
 Článok 4 ods. 4 || Článok 5 ods. 1
 Článok 5 ods. 1 || Článok 22 ods. 1
 Článok 5 ods. 2 || Článok 22 ods. 3
 Článok 5 ods. 3 || -
 Článok 5 ods. 4 || -
 Článok 5 ods. 5 || Článok 23
 Článok 5 ods. 6 || -
 Článok 5 ods. 7 || Článok 25
 Článok 6 ods. 1 || Článok 11 ods. 1
 Článok 6 ods. 2 || Článok 11 ods. 3
 Článok 7 ods. 1 || -
 Článok 7 ods. 2 || Článok 12 ods. 1 a článok 12 ods. 2
 Článok 7 ods. 3 || -
 Článok 8 ods. 1 || Článok 24
 Článok 8 ods. 2 || Článok 7 ods. 3
 Článok 8 ods. 3 || -
 Článok 9 ods. 1 || Článok 30
 Článok 9 ods. 2 || -
 Článok 9 ods. 3 || -
 Článok 10 ||
 Článok 11 || Článok 32
 Článok 12 || Článok 33
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady o mechanizme monitorovania a nahlasovania
emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií relevantných
z hľadiska zmeny klímy na úrovni členských štátov a Únie
1.2.        Príslušné oblasti politiky
v rámci ABM/ABB[23]

OPATRENIA
V OBLASTI ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA A KLÍMY [07]
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie,
ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[24]
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka predĺženia trvania existujúcej akcie
x Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Tento
návrh je zakotvený v dokumente Európa 2020: stratégia na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Priamo prispieva
k dosiahnutiu jedného z piatich hlavných cieľov vytýčených
stratégiou, ktorým je znížiť emisie o 20 % do roku 2020.
1.4.2.     Konkrétne ciele
a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ:
Vykonávanie
politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti klímy (kód ABB 07 12)
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB:
07
12 01 (Vykonávanie politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti klímy)
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Je
potrebné zmeniť a doplniť existujúci mechanizmus monitorovania
s cieľom realizovať určité politiky týkajúce sa zmeny klímy
a poskytnúť prínos všetkým občanom a podnikom, najmä
v súvislosti so zlepšením kvality ovzdušia, zabezpečením dodávky
energie, podpory ekologického hospodárskeho rastu a inovácie. Tento návrh
tiež pomôže zvýšiť medzinárodnú dôveryhodnosť EÚ poskytnutím vysoko
kvalitných informácií o činnostiach vykonaných v boji proti zmene
klímy. Zhromažďovaním týchto informácií návrh tiež zaistí, aby bola EÚ
lepšie pripravená čeliť všetkým budúcim výzvam v oblasti zmeny
klímy.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov
a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné monitorovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Všeobecným,
špecifickým a prevádzkovým cieľom návrhu zodpovedajú tieto
ukazovatele:
–
počet prípadov nesúladu zistených na úrovni EÚ alebo podľa dohovoru
UNFCCC;
–
počet správ predložených načas Komisii a/alebo UNFCCC;
–
súlad správ na úrovni EÚ so správami predloženými členskými štátmi zistený
pri preskúmaniach EÚ a UNFCCC;
–
súlad údajov o emisiách nahlásených členskými štátmi podľa
rozhodnutia o mechanizme monitorovania a ďalších nástrojov na
nahlasovanie, ako to vyplýva z preskúmaní EÚ a UNFCCC;
–
úplnosť správ členských štátov predložených Komisii a podľa
UNFCCC v porovnaní s existujúcimi požiadavkami;
–
použitie spoločných metodík a formátov nahlasovania informácií členskými
štátmi pri nahlasovaní informácií o finančnej a technickej podpory;
–
používanie vnútroštátnych a medzinárodných usmernení o metodike
a nahlasovaní členskými štátmi;
–
úplnosť správ členských štátov predložených Komisii a UNFCCC
v porovnaní s existujúcimi požiadavkami;
–
použitie spoločných postupov a formátov nahlasovania informácií
členskými štátmi pre prognózy, politiky, opatrenia
a skutočné emisie;
–
dostupnosť údajov a informácií a vytváranie nových
informačných tokov v oblastiach, na ktoré je návrh zameraný.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Krátkodobým
cieľom tohto návrhu je významne prispieť k plneniu cieľa
zníženia emisií EÚ pre rok 2020 a k plneniu stratégie EÚ 2020. Návrh
má aj dlhodobý cieľ, a to dosiahnuť zníženie emisií v rámci
EÚ po roku 2020.
V krátkodobom
horizonte bude potrebné, aby Komisia začala procesy verejného obstarávania
s cieľom získať technickú podporu potrebnú na vykonávanie
návrhu, najmä na odborné preskúmania inventárov uvedené v článku
20 návrhu.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Niektoré
ustanovenia zahrnuté do tohto návrhu je potrebné vykonávať na úrovni EÚ,
pretože to vyžadujú právne predpisy EÚ, konkrétne rozhodnutie
č. 406/2009/ES a revidovaná smernica 2003/87/ES.
Keďže
na úrovni EÚ sa stanovujú celkové záväzky v oblasti klímy, je tiež
účinnejšie vytvoriť požadované nástroje na nahlasovanie na úrovni EÚ.
Okrem toho prekonanie zistených problémov, napríklad súladu a aktuálnosti
nahlasovania informácií EÚ a členských štátov Rámcovému dohovoru
Organizácie Spojených národov o zmene klímy, si vyžaduje koordináciu
údajov a metód vo všetkých 27 členských štátoch, čo sa dá
účinnejšie dosiahnuť na úrovni EÚ.
1.5.3.     Poznatky získané
z podobných skúseností v minulosti
Návrh
zohľadňuje skúsenosti získané pri vykonávaní rozhodnutia
č. 280/2004/ES a spätnú väzbu od zainteresovaných strán.
Cieľom návrhu je riešiť zistené slabé stránky a problémy
a v prípade potreby zjednodušiť požiadavky na nahlasovanie.
Najmä skúsenosti s vykonávaním rozhodnutia o mechanizme monitorovania
ukázali, že niektoré požiadavky na nahlasovanie nepriniesli očakávané
výsledky (napr. požadované ukazovatele) alebo sa informácie nepoužili tak, ako
sa predpokladalo. Tieto požiadavky boli preto zmenené a doplnené
s cieľom zaistiť, aby bolo nahlasovanie zmysluplné
a účelné. Nové požiadavky sú v súlade s existujúcimi tokmi
podávania správ a informáciami.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými nástrojmi
Tento
návrh úzko súvisí so stratégiou Európa 2020 a s hlavnou iniciatívou
stratégie Európa 2020 pre Európu efektívne využívajúcu zdroje. Návrh je
v súlade s klimatickou, energetickou a sociálnou politikou EÚ
a dopĺňa ju.
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR
x Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Vykonávanie sa začne pravdepodobne v roku
2013 v závislosti od pokroku v legislatívnom procese.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[25]
x Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
¨  subjekty zriadené spoločenstvami[26]
–
¨  vnútroštátne verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom
akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových
pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky
Členské
štáty budú zodpovedné za vykonávanie prevažnej časti tohto návrhu. Komisia
poskytne členským štátom usmernenie a bude posudzovať správy,
ktoré predložia. Bude kontrolovať, vykonávať preskúmanie
a zhromažďovať niektoré informácie obsiahnuté v týchto
správach.
2.           OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
2.1.        Pravidlá monitorovania a
nahlasovania
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia
Súlad
správ požadovaných podľa návrhu s vnútroštátnymi
a medzinárodnými požiadavkami ukáže, či návrh plní svoje ciele.
Správy
zostavené podľa návrhu budú naďalej posudzované na úrovni EÚ a/alebo
medzinárodnej úrovni každý rok, každé 2 roky a/alebo každé 4 roky. Posúdenie
skutočných emisií bude aj naďalej komplexné a budú ho
vykonávať odborníci na úrovni EÚ aj na medzinárodnej úrovni. Cieľom
posúdenia je pomôcť zlepšiť nahlasovanie a posúdiť súlad
s cieľmi a záväzkami. Podľa návrhu sa má posúdenie všetkých
ostatných klimatických údajov a informácií na úrovni EÚ teraz
vykonávať každý rok so zameraním na úplnosť a súlad
s usmernením, zatiaľ čo na medzinárodnej úrovni sa toto
posúdenie bude vykonávať každé 2 a/alebo každé 4 roky. Toto posúdenie tiež
vykonávajú odborníci a cieľom je posúdiť súlad
a určiť oblasti, v ktorých je potrebné ďalšie
zlepšenie.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Keďže
ide o návrh nariadenia, nezahŕňa transpozíciu do vnútroštátnych
právnych predpisov. S vykonávaním tohto nariadenia sú spojené iba malé
riziká, pretože navrhovaný mechanizmus je pokračovaním a vylepšením
súčasného mechanizmu.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Opatrenia
prijaté na riešenie týchto rizík budú rovnaké ako v súčasnosti:
rozšírený dialóg a spolupráca s členskými štátmi, najmä
prostredníctvom Výboru pre zmenu klímy a jeho pracovných skupín, využitie
komitológie a technickej podpory od Európskej environmentálnej agentúry.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
Táto
iniciatíva vzhľadom na príslušné čiastky a typ obstarávania
nepredstavuje zvlášť veľké riziko podvodu. Komisia bude riadiť
a kontrolovať prácu použitím všetkých svojich bežných nástrojov, ako
je napríklad ročný plán riadenia GR CLIMA.
Zvlášť
veľký význam majú normy vnútornej kontroly č. 2, 7, 8, 9, 11,
12, 13, 15 a 16. Okrem toho sa budú v plnom rozsahu využívať
zásady stanovené nariadení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
(„nariadenie o rozpočtových pravidlách“) a príslušné vykonávacie
pravidlá.
Postupy
verejného obstarávania bude riadiť finančný okruh GR CLIMA:
čiastočne decentralizovaný okruh, ktorý je hierarchicky nezávislý od
delegovaných povoľujúcich úradníkov pre osoby, ktoré vykonávajú
začatie a overovanie finančných operácií.
Výbor
pre vnútornú kontrolu (ENVAC) tiež na kombinácii náhodnej vzorky
a rizikovo váženej vzorky zmlúv o verejnom obstarávaní preskúma
postup výberu dodávateľa a overí súlad postupov prijatých
povoľujúcimi úradníkmi s pravidlami nariadenia
o rozpočtových pravidlách a vykonávacími pravidlami.
Okrem
týchto opatrení budú delegované akty určovať technické usmernenia,
podľa ktorých sa budú vykonávať odborné preskúmania uvedené
v článku 20. Tieto usmernenia zaistia, aby osoby vykonávajúce odborné
preskúmania boli nezávislé a mali primeranú kvalifikáciu.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Počet [Popis…………………...……….] || DRP/NRP ([27]) || od krajín EZVO[28] || kandidátskych krajín[29] || od tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 2 || 07 12 01 [Vykonávanie politiky a právnych predpisov Únie v oblasti klímy] || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 5 || 07.01.02.11 [Ostatné výdavky na riadenie] || NRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky – NIE
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročné-ho finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Počet [Názov……………………………………..] || DRP/NRP || od krajín EZVO || od kandidátskych krajín || od tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
NÁVRH SA BUDE VYKONÁVAŤ POMOCOU
SÚČASNÉHO ROZPOČTU A NEBUDE MAŤ VPLYV NA VIACROČNÝ
FINANČNÝ RÁMEC.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Počet || [Okruh 2]
 GR: <CLIMA> ||   ||   || Rok N[30] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka 07.12.01 || Záväzky || (1) || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Platby || (2) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[31] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky pre GR <CLIMA> || Záväzky || =1+1a +3 || 0,2540 || 1,6310 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Platby || =2+2a +3 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 0 ,2540 || 1, 6310 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1, 631 || 1 ,631 || 10,04
 Platby || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU <2> viacročného finančného rámca – medzisúčet || Záväzky || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Platby || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Platby || (5) || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca – medzisúčet (referenčná suma) || Záväzky || =4+ 6 || 0,2540 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 10,04
 Platby || =5+ 6 || 0,2540 || 1,256 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 1,631 || 9,665
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 ||  Administratívne výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1,6) || SPOLU
 GR: <CLIMA> ||
  Ľudské zdroje || 0,254 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
  Ostatné administratívne výdavky || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1,925
 GR <CLIMA> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca – medzisúčet || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N[32] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1,6) || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca – medzisúčet || Záväzky || 0,783 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 15,267
 Platby || 0,783 || 2,039 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 2,414 || 14,892
3,2,2,     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie nových operačných
rozpočtových prostriedkov (iniciatíva je súčasťou súčasného
finančného rámca).
–
x Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1,6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[33] || Prie-merné nákla-dy || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Spolu spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ Vykonávanie politiky a právnych predpisov EÚ v oblasti klímy (kód ABB 07 12)
 - Výstup || Technická pomoc || 0,717 || 2 || 0,254 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 2 || 1,631 || 14 || 10,04
 Konkrétny cieľ – medzisúčet || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
 NÁKLADY SPOLU || 1 || 0,254 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 1 || 1,631 || 7 || 10,04
3,2,3,     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3,2,3,1,  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
x Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke: (iniciatíva je súčasťou súčasného finančného
rámca)
Potreba administratívnych rozpočtových
prostriedkov sa pokryje z vyčlenených rozpočtových prostriedkov
už pridelených na riadenie akcie a/alebo presunutých v rámci GR resp.
doplnených podľa potreby o ďalšie rozpočtové prostriedky,
ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného procesu
prideľovania v zmysle rozpočtových obmedzení.
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N[34] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1,6) || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca – medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0,254[35] || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 0,508 || 3,302
 Ostatné administratívne výdavky || 0,275[36] || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 0,275 || 1, ,925
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca – medzisúčet || 0, 529 || 0 ,783 || 0 ,783 || 0 ,783 || 0, 783 || 0 ,783 || 0 ,783 || 5, 227
 Mimo OKRUHU 5[37] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostatné administratívne výdavky || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 medzisúčet Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca – medzisúčet || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 SPOLU || 0,529 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 0,783 || 5,227
3,2,3,2,  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
x Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie v súčasnosti
pridelených ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1,6)
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || 07 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 254000[38] || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[39] ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[40] || - sídlo[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - v delegáciách ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 254000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000 || 508000
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade
potreby budú doplnené zdrojmi pridelenými riadiacemu GR v rámci
ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od
rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Prijmú opatrenia na realizáciu požiadaviek Komisie (napr. preskúmanie správ členských štátov, uskutočňovanie analýz, monitorovanie vykonávania).
 Externí zamestnanci ||
3,2,4,     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
x Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným
finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžiada zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
…,
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[42].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
……,,
3,2,5,     Účasť tretích strán
na financovaní
–
x Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími
stranami.
–
Návrh/iniciatíva bude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ...vložte toľko rokov, koľko treba na preukázanie trvania vplyvu (pozri bod 1,6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3,3,        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
x Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené
v nasledujúcej tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1,6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
…,
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
…,
[1]               Ú. v. ES L 49, 19.2.2004,
s. 1.
[2]               Ú. v. ES L 33, 7.2.1994,
s. 11.
[3]               Ú. v. ES L 130, 15.5.2002,
s. 1.
[4]               Ú. v. EÚ L 55, 1.3.2005,
s. 57.
[5]               http://ec.europa.eu/clima/consultations/0008/index_en.htm
[6]               Ú. v. EÚ C , ,
s. .
[7]               Ú. v. EÚ C , ,
s. .
[8]               Ú. v. EÚ L 49, 19.2.2004,
s. 1.
[9]               Ú. v. ES L 33, 7.2.1994,
s. 13.
[10]             Ú. v. EÚ L 130, 15.5.2002,
s. 4.
[11]             Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009,
s. 136.
[12]             Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009,
s. 63.
[13]             Ú. v. ES L 297, 31.10.1988,
s. 21.
[14]             Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s.
32.
[15]             Ú. v. EÚ L 33, 4.2.2006, s. 1.
[16]             Ú. v. EÚ L 304, 4.11.2008, s. 1.
[17]             Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s.
22.
[18]             Ú. v. EÚ L 161, 14.6.2006, s. 1.
[19]             KOM(2009) 147
v konečnom znení.
[20]             Ú. v. EÚ L 8, 13.1.2009, s. 3.
[21]             Ú.
v. EÚ L 130, 15.5.2002, s. 1.
[22]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011,
s. 13.
[23]             ABM: riadenie podľa činností, ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[24]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[25]             Podrobné informácie o spôsoboch hospodárenia
a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii
na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[26]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[27]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[28]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu. .
[29]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[30]             Rok N je rok, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať. Najlepší súčasný odhad roku N je
2013.
[31]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu vykonávania programov EÚ a/alebo opatrení (predtým položky BA),
nepriamy výskum, priamy výskum.
[32]             Rok N je rok, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať.
[33]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[34]             Rok N je rok, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať.
[35]             Každoročná čiastka na tomto riadku
zahŕňa 0,127 mil. EUR, ktoré zodpovedajú zamestnancom
pracujúcim na vykonávaní rozhodnutia č 280/2004/EC (zrušeného na
základe tohto návrhu).
[36]             Ročné čiastky na tomto riadku zodpovedajú
existujúcim nákladom týkajúcim sa vykonávania rozhodnutia
č 280/2004/EC (zrušeného na základe tohto návrhu).
[37]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu vykonávania programov EÚ a/alebo opatrení (predtým položky BA),
nepriamy výskum, priamy výskum.
[38]             Každoročná čiastka na tomto riadku
zahŕňa 0,127 mil. EUR, ktoré zodpovedajú zamestnancom
pracujúcim na vykonávaní rozhodnutia č 280/2004/EC (zrušeného na
základe tohto návrhu).
[39]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ =
miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. .
[40]             Pod stropom pre externých zamestnancov
z operačných rozpočtových prostriedkov (predtým položky BA).
[41]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre
rybné hospodárstvo (EFRH).
[42]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[43]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % nákladov na výber.