				|

		52012PC0371

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zavádzajú osobitné podmienky lovu hlbokomorských zásob rýb v severovýchodnom Atlantiku a ustanovenia týkajúce sa rybolovu v medzinárodných vodách severovýchodného Atlantiku a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2347/2002 /* COM/2012/0371 final - 2012/0179 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Hlbokomorskému rybolovu v severovýchodnom
Atlantiku čiastočne dominujú tradičné pobrežné flotily
(Portugalsko), ako aj veľké nomádske plavidlá loviace vlečnými
sieťami (Francúzsko, Španielsko). Predstavujú spolu približne 1 %
vykládok zo severovýchodného Atlantiku, hoci hospodárska životaschopnosť
mnohých rybárskych komunít závisí do určitej miery od hlbokomorského
rybolovu. Rybolov sa vykonáva vo vodách Únie a v medzinárodných vodách a riadi
sa dohodami prijatými v rámci Komisie pre rybolov v severovýchodnom Atlantiku
(NEAFC).
Zásoby
hlbokomorských rýb sú zásoby, ktoré boli ulovené vo vodách mimo hlavných
rybolovných oblastí kontinentálnych šelfov. Rozprestierajú sa na
kontinentálnych svahoch alebo v blízkosti podmorských pohorí. Podrobné riadenie
rybolovných možností sa na hlbokomorský rybolov vzťahuje iba od roku 2003
(celkový povolený výlov, maximálne rybolovné úsilie). Dovtedy sa rybolov
rozvíjal z väčšej miery neregulovane a čiastočne sa prejavovali
typické symptómy problému tzv. pretekov v rybolove, ktorý spôsobil
vyčerpanie zásob.
Od počiatku riadenia rybolovných možností
sa realizovalo niekoľko technických opatrení, ktorými sa obmedzuje
používanie určitých výstrojov v hlbších vodách alebo zakazuje rybolov v
určitých oblastiach na morskom dne s veľmi bohatou biodiverzitou.
Toto uzatvorenie oblastí predstavuje opatrenia v nadväznosti na spoločnú
politiku v oblasti rybného hospodárstva, čo sa týka určenia lokalít v
rámci Natura 2000 zo strany členských štátov podľa smernice o
biotopoch[1],
alebo pokiaľ ide o všeobecné preventívne opatrenia.
Opatrenia NEAFC v
oblasti hlbokomorského rybolovu, ktoré boli prijaté a transponované do právnych
predpisov Únie, zahŕňajú zákaz používania žiabrových sietí, uzavretie
oblastí s cieľom chrániť bentické biotopy, ktoré sú hlavnými zdrojmi
biodiverzity (citlivé morské ekosystémy), obmedzenie celkovej výšky výdavkov
každoročne vynaložených na rybolovné úsilie a zmapovanie existujúcej
rybolovnej činnosti s cieľom určovať nové loviská na základe
predbežného hodnotenia vplyvu na životné prostredie.
Tieto a
ďalšie technické opatrenia odporúčané NEAFC sa vykonávali v zmysle
ročného nariadenia Rady o rybolovných možnostiach pred nadobudnutím
platnosti Lisabonskej zmluvy; odvtedy je v účinnosti prechodný režim[2] pre celý
severovýchodný Atlantik vrátane opatrení prijatých na úrovni NEAFC.
Pre medzinárodné
vody, ktoré nie sú regulované regionálnymi organizáciami pre riadenie rybného
hospodárstva, prijala EÚ osobitné nariadenie, ktoré zakazuje používanie
rybolovného výstroja na šírom mori pri dne bez predchádzajúceho posúdenia
vplyvu (nariadenie (ES) č. 734/2008) v reakcii na rezolúciu Valného
zhromaždenia OSN 61/105[3]
o trvalo udržateľnom riadení hlbokomorského rybolovu.
Pre rybárske plavidlá zúčastňujúce sa
na hlbokomorskom rybolove v severovýchodnom Atlantiku EÚ od roku 2002 zaviedla
osobitný režim prístupu (nariadenie (ES) č. 2347/2002), ktorý pozostáva zo
štyroch zložiek: obmedzenie kapacity, zber údajov, monitorovanie rybolovného
úsilia a kontrola.
Doterajšie opatrenia účinne nevyriešili
hlavné problémy v rybolove, a to:
(1)
vysoká zraniteľnosť týchto zásob v
dôsledku rybolovu; mnohé z nich umožňujú počas dlhšieho obdobia len
nízku intenzitu rybolovu, čo nie je ekonomicky udržateľné;
(2)
rybolov pri dne prostredníctvom vlečných sietí
predstavuje najvyššie riziko ničenia nenahraditeľných a citlivých
morských ekosystémov rybárskym výstrojom. rozsah ničenia, ku ktorému už
došlo, nie je známy;
(3)
rybolov hlbokomorských druhov vlečnými
sieťami prináša veľké množstvo nežiaducich úlovkov hlbokomorských
druhov (v priemere 20 až 40 % hmotnosti a v jednotlivých prípadoch
podstatne vyšší podiel);
(4)
stanoviť udržateľnú intenzitu rybolovu
prostredníctvom vedeckých odporúčaní je nanajvýš problematické.
So zreteľom na vysokú
zraniteľnosť zásob hlbokomorských druhov v dôsledku rybolovu sa
vyčerpanie zásob môže prejaviť za krátky čas a ich obnova môže
trvať veľmi dlho alebo k nej vôbec nedôjde. Biologický stav zásob je
do veľkej miery neznámy. Niektoré zásoby sa pokladajú za vyčerpané,
iné sa pri obmedzenej intenzite rybolovu začali stabilizovať. Vo
všeobecnosti rybolov nie je udržateľný. Odkedy sa začala regulácia
rybolovu, jeho možnosti trvale klesajú.
Biologické údaje z
vedeckých prieskumov ostanú pravdepodobne nedostatočné na to, aby v
nasledujúcich rokoch umožnili úplne analytické posúdenie zásob. Komisia skúma
spôsoby, ako zlepšiť systém vedeckých prieskumov a zberu údajov,
pokiaľ ide o hlbokomorské druhy na ďalšie programové obdobie. V
súčasnosti z dôvodu nedostatku informácií nemožno koncepciu riadenia
zameraného na maximálne udržateľný výnos (MUV) uplatňovať na
zásoby hlbokomorských druhov. Dôležitý vedecký projekt (tzv. deepfishman)
pokračuje až do roku 2012. Zámerom tohto projektu je pokúsiť sa
vypracovať pravidlá lovu založené na druhotných ukazovateľoch,
pokiaľ primárne ukazovatele (úhyn v dôsledku rybolovu a zásob) nie sú
známe (DEEPFISHMAN[4]
ref 227390)
Povinnosť
členských štátov v súlade so smernicou o morskej rámcovej stratégii
dosiahnuť alebo udržať dobrý environmentálny stav morských
ekosystémov do roku 2020[5]
podporuje kritické posúdenie podmienok pre vykonávanie hlbokomorského rybolovu
vrátane environmentálnych hľadísk a hľadísk biologickej diverzity.
Všeobecným cieľom návrhu je v čo
najväčšej miere zabezpečiť udržateľné využívanie
hlbokomorských zásob pri súčasnom znížení vplyvu tohto rybolovu na životné
prostredie a zlepšiť informačnú základňu pre vedecké posúdenie.
Pokiaľ údaje a metodika nedosiahnu požadovanú úroveň, ktorá umožní
riadenie založené na MUV, rybolov sa musí riadiť preventívnym prístupom k
riadeniu rybného hospodárstva.
S cieľom
znížiť deštruktívny vplyv na morský ekosystém by sa malo postupne
prestať s používaním vlečných sietí na rybolov pri dne, pretože
najviac poškodzujú zraniteľné morské ekosystémy a preukázali vysokú mieru
nežiaducich úlovkov hlbokomorských druhov. Prechodné obmedzenia pri rybolove
žiabrovými sieťami upevnenými o dno v hĺbke od 600 m, ako aj v
hĺbkovom rozmedzí od 200 do 600 m, by mal sprevádzať zákaz loviť
hlbokomorské druhy.
V návrhu sa
zohľadňuje aj možnosť zjednodušiť systém hospodárenia v
týchto zásobách, na ktorý sa v súčasnosti vzťahuje dvojitý nástroj:
obmedzenia výlovu a obmedzenia kapacity rybolovu/rybolovného úsilia. Ak toto
zdvojenie nie je potrebné na dosiahnutie cieľov nariadenia, navrhne sa
regulácia príslušnej oblasti rybolovu iba prostredníctvom jedného nástroja
riadenia.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU
V nadväznosti na oznámenie Európskemu
parlamentu a Rade o preskúmaní režimu prístupu z roku 2002[6] Komisia
uskutočnila posúdenie vplyvu budúcich politických možností zapojením
členských štátov a regionálnych poradných rád (RAC). Konzultovala aj s
vedeckým, technickým a hospodárskym výborom pre rybné hospodárstvo (STECF) v otázke
niektorých technických hľadísk riadenia hlbokomorského rybolovu.
Reakcia na konzultáciu ukázala všeobecnú zhodu
o potrebe zlepšiť režim prístupu z roku 2002. Názory zainteresovaných
strán sa však výrazne líšili, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré sa majú vykonať:
Členské štáty zdôraznili obmedzenú
hodnotu podávania správ o rybolovnom úsilí, riadení rybolovného úsilia a
riadenia kapacity v aktuálnom nastavení, najmä s ohľadom na
skutočnosť, že registrovaná kapacita (na základe vydaných oprávnení)
v skutočnosti nezodpovedá realite rybolovu. Zdá sa, že priveľa
plavidiel má rybolovné oprávnenia na lov hlbokomorských druhov, pri čom
tieto druhy predstavujú len malú časť ich celkového výlovu. Takéto
plavidlá by vlastne nemali patriť medzi plavidlá s orientáciou na
hlbokomorský rybolov. Členské štáty boli kritické aj k odhadzovaniu
úlovkov, o ktorom tvrdili, že je čiastočne spôsobené reguláciou
rybolovu. Zdôraznili aj význam prispôsobovania režimu prístupu na nový
kontrolný rámec. Boli obozretné vo vzťahu k predbežnému vymedzeniu
prístupu riadenia, prinajmenšom pred uverejnením záverov prebiehajúceho
vedeckého projektu DEEPFISHMAN.
Pokiaľ ide o zoznam regulovaných druhov,
členské štáty uznali, že sú potrebné koherentné kritériá, ale zdôraznili,
že akékoľvek zmeny by mali dôsledky na rybolovné postupy a na
riadenie rybného hospodárstva. Zdôraznili okrem toho, že je dôležité
rešpektovať práva zavedené podľa zásady relatívnej stability.
Nakoniec, čo sa týka osobitnej povinnosti zberu údajov, členské štáty
vyjadrili nesúhlasný názor voči zintenzívneniu vedeckého sledovania
prostredníctvom pozorovateľov na palube a podporili integráciu osobitného
zberu hlbokomorských údajov do širšieho rámca zberu údajov, podľa ktorého
sa už odobrali vzorky v prípade niektorých plavidiel s orientáciou na
hlbokomorské druhy rýb. Vyjadrila sa určitá pochybnosť o tom, či
so zreteľom na malú aktivitu by boli odôvodnené náklady vyplývajúce zo
zmeny k analytickému posudzovaniu zásob. Preto sa uprednostňuje
preventívny prístup k riadeniu založený na pozorovaní vývoja zásob.
Konzultovalo sa s regionálnymi poradnými
radami pre severozápadné a juhozápadné vody Únie, ktoré zdôraznili potrebu
konzistentnej definície hlbokomorského rybolovu a podporili zacielenie
riadiacich opatrení na plavidlá, s príslušnou orientáciou. Navrhli však
nezakazovať návrat tých plavidiel k hlbokomorskému rybolovu, ktoré mali
predchádzajúci záznam, a potom prispeli k obnove zásob tým, že sa v nedávnom
období preorientovali na iný druh rybolovu. Navrhlo sa riadenie rybolovného úsilia
na základe orientácie, ktoré môže byť odlišné v prípade skupín
niekoľkých veľkých plavidiel s viacsmernou orientáciou v porovnaní so
skupinami mnohých malých plavidiel. Vyzvali na prijatie ďalších opatrení
na ochranu citlivých morských ekosystémov a systému pridelenia, obnovenia a
odňatia rybolovných oprávnení.
Združenie mimovládnych organizácií (Koalícia
hlbokomorskej ochrany) poukázalo na potrebu zavedenia podmienok na používanie
vlečných sietí na lov pri dne, ktoré sú podobné sieťam používaným na šírom
mori a zdôraznilo nevyriešený problém nežiaducich úlovkov hlbokomorských druhov
pri love vlečnou sieťou.
Posúdenie vplyvov v dôsledku rozličných
politických možností sa zameralo na päť možností. Tri z nich sa ďalej
nezohľadňovali, pretože sa nepovažovali za také, ktoré predstavujú
zmysluplné prístupy k riadeniu, a pretože pri nich vo veľkej miere
prevažovali nevýhody nad výhodami, a to: a) pokračovanie v súčasnom
režime, ktorý sa mení a dopĺňa prostredníctvom jeho nevyhnutnej
aktualizácie; b) úplný zákaz rybolovu hlbokomorských druhov a c) obmedziť
rozsah režimu, aby sa stal nástrojom na transpozíciu opatrení prijatých na
úrovni NEAFC, a uplatňovať tieto opatrenia aj vo vodách Únie.
Dve relatívne výhodné možnosti boli: d)
postupne skončiť s používaním rybárskeho výstroja na lov
hlbokomorských druhov, ktorý tieto druhy najviac poškodzuje, alebo e) vo vodách
Únie zaviesť uplatňovanie noriem riadenia, ktoré boli vypracované pre
rybolov pri dne na šírom mori. Zvolila sa možnosť d) ako účinnejší a
jednoduchší nástroj, zatiaľ čo možnosť e) by si vyžiadala
značné regulačné požiadavky a z nich vyplývajúce obmedzenia, ktorými
by sa spomalili investície do rybolovu, v ktorom sa už prejavuje úpadok.
Vzhľadom na znižovanie rozsahu administratívy v oblasti rybolovu v
dôsledku rozpočtových úsporných opatrení nemožno dostatočne
zaručiť, že vykonávanie sa uskutoční na základe dodatočných
rozsiahlych opatrení.
Čo sa týka zjednodušenia, mal by sa
prerušiť súčasný systém podávania správ o rybolovnom úsilí týkajúci
sa jednotlivých druhov rýb. Monitorovanie rybolovného úsilia možno lepšie
zabezpečiť pravidelným ročným poskytovaním údajov v zmysle rámca
zberu údajov[7]
a zároveň administratívnymi žiadosťami ad hoc zo strany
Komisie o podávanie správ, ktoré sa budú používať napríklad vtedy,
keď existujú pochybnosti o dodržiavaní obmedzenia rybolovného úsilia alebo
keď je kvalita údajov nedostatočná. Rozsah pôsobnosti nariadenia sa
vylepšil s cieľom zabezpečiť, aby sa toto nariadenie v plnej
miere týkalo plavidiel zameraných na lov hlbokomorských druhov, a pritom
zaručiť, aby plavidlá, ktoré majú tieto druhy ako vedľajší
úlovok, nerozširovali tento druh rybolovu. Špecifické pravidlá zberu údajov sa
okrem toho zosúladia s rámcom zberu údajov v záujme zabezpečiť, aby
členské štáty používali rovnaké štatistické normy a aby poskytovali
zozbierané údaje do jedného jedinečného systému uchovávania a spracovania
dát. V prípade nedodržiavania noriem platných pre zber vedeckých údajov sa
prijme preventívne riadiace opatrenie v podobe následnej straty rybolovných
možností.
3.           PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU
Týmto návrhom sa stanovuje rámcové nariadenie
pre výkon rybolovnej činnosti zameranej na lov hlbokomorských druhov v
severovýchodnom Atlantiku vo vodách Únie vrátane najvzdialenejších regiónov
Španielska a Portugalska a v medzinárodných vodách.
Právnym základom návrhu je článok 43 ods.
2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Tento návrh patrí do
výlučnej právomoci Únie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. d) Zmluvy
o fungovaní Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

Nariadenie Rady (ES) č. 2371/2002
z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní
zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu
predstavuje všeobecný rámec pre SRP. Podľa článku 4 uvedeného
nariadenia sa majú stanoviť opatrenia Únie upravujúce prístup do vôd a k
zdrojom a udržateľné vykonávanie rybolovných činností.
Návrh je v súlade so zásadou
proporcionality. Členské štáty môžu prijať pre svoje flotily
opatrenia, ktoré budú viesť k udržateľnejšiemu hospodáreniu s
hlbokomorskými zdrojmi. Mnohé hlbokomorské zásoby majú členské štáty
spoločné (v niektorých prípadoch flotila jedného členského štátu je
väčšinou prítomná vo vodách iného členského štátu). V dôsledku toho
členské štáty váhajú predložiť reštriktívne opatrenia vlastným
flotilám, ak sa také isté alebo rovnocenné pravidlá nevzťahujú na susedné
flotily.
Ako nástroj sa preto zvolilo nariadenie na
úrovni EÚ. Samoregulácia ako možnosť neprichádza do úvahy. Podľa
skúseností s vývojom neregulovaného hlbokomorského rybolovu nemožno s
dostatočnou záruku očakávať, že by sa v sektore vytvoril a
uplatňoval vlastný kódex správania, aby sa zabezpečilo
udržateľné využívanie týchto zdrojov.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.
2012/0179 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa zavádzajú osobitné podmienky lovu
hlbokomorských zásob rýb v severovýchodnom Atlantiku a ustanovenia týkajúce sa
rybolovu v medzinárodných vodách severovýchodného Atlantiku a ktorým sa zrušuje
nariadenie (ES) č. 2347/2002
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[8],
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[9],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       V nariadení Rady (ES) č.
2371/2002 z 20. decembra 2002 o ochrane a trvalo udržateľnom využívaní
zdrojov rybného hospodárstva v rámci spoločnej politiky v oblasti rybolovu[10] sa
vyžaduje stanoviť opatrenia Spoločenstva upravujúce prístup k vodám a
k zdrojom a udržateľné vykonávanie rybolovných činností, čo je
potrebné na zabezpečenie rozumného a zodpovedného využívania zdrojov na
udržateľnom základe. V článku 2 uvedeného nariadenia sa vyžaduje, aby
sa pri vykonávaní opatrení uplatňoval prístup rešpektujúci ekosystémy a
preventívny prístup s cieľom minimalizovať vplyv rybolovných
činností na morské ekosystémy.
(2)       Únia sa zaviazala
vykonávať rezolúcie Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov,
najmä rezolúcie 61/105 a 64/72, ktoré vyzývajú štáty a regionálne organizácie
na riadenie rybného hospodárstva, aby zabezpečili ochranu citlivých
hlbokomorských ekosystémov pred deštruktívnym vplyvom rybárskeho výstroja na
lov pri dne, ako aj udržateľné využívanie hlbokomorských zásob rýb.
(3)       Komisia vyhodnotila
nariadenie (ES) č. 2347/2002, ktorým sa zriaďujú požiadavky
špecifického prístupu a pridružených podmienok, ktoré sa vzťahujú na
rybolov hlbokomorských zásob rýb[11].
Predovšetkým pritom zistila[12],
že príslušná flotila bola príliš početná, že v určených prístavoch
chýbajú usmernenia pre kontrolu a programy odoberania vzoriek a že kvalita
podávania správ členskými štátmi o úrovniach rybolovného úsilia sa
priveľmi líši.
(4)       S cieľom udržať
potrebné zníženie rybolovnej kapacity, ktoré sa doposiaľ podarilo
dosiahnuť pri hlbokomorskom rybolove, je vhodné zabezpečiť, aby
sa na rybolov hlbokomorských druhov vzťahovalo rybolovné oprávnenie, ktoré
obmedzuje kapacitu plavidiel oprávnených na vykládku hlbokomorských druhov. S
cieľom zamerať riadiace opatrenia na časť flotily
najdôležitejšej pre hlbokomorský rybolov, rybolovné oprávnenia by sa mali
vydávať podľa cieľových alebo vedľajších úlovkov.
(5)       Držitelia rybolovného
oprávnenia, ktoré umožňuje lov hlbokomorských druhov, by mali
spolupracovať v oblasti vedeckovýskumných činností, ktoré povedú k
zlepšeniu pri posudzovaní zásob hlbokomorských druhov a hlbokomorských
ekosystémov.
(6)       Pri zameraní na iné druhy v
oblastiach kontinentálneho svahu, v ktorých je oprávnený aj hlbokomorský
rybolov, by majitelia plavidiel mali byť držiteľmi rybolovného
oprávnenia umožňujúceho hlbokomorské vedľajšie úlovky.
(7)       Hlbokomorský rybolov
vlečnými sieťami na lov pri dne predstavuje v porovnaní s
rozličnými druhmi používaného výstroja najvyššie riziko pre
zraniteľné morské ekosystémy a preukazuje najvyššiu mieru nežiaducich
úlovkov hlbokomorských druhov. Zameranie vlečných sietí na lov pri dne na
hlbokomorské druhy by sa preto malo natrvalo zakázať.
(8)       Používanie žiabrových sietí
upevnených o dno v hlbokomorskom rybolove sa v súčasnosti obmedzuje
nariadením Rady (ES) č. 1288/2009, ktorým sa ustanovujú prechodné
technické opatrenia od 1. januára 2010 do 30. júna 2011[13]. S
ohľadom na vysokú mieru nežiaducich úlovkov, keď boli žiabrové siete
používané neudržateľným spôsobom v hlbokých vodách, a s ohľadom na
ekologický vplyv strateného alebo zanechaného výstroja by sa malo trvalo
zakázať zacielenie tohto výstroja na hlbokomorské druhy.
(9)       Aby sa však rybárom poskytol
dostatočný čas na prispôsobenie sa novým požiadavkám, súčasné
rybolovné oprávnenia na lov vlečenými sieťami pri dne a žiabrovými
sieťami upevnenými o dno by mali počas stanoveného obdobia zostať
v platnosti.
(10)     Okrem toho plavidlá, ktoré
budú musieť zmeniť výstroj, aby mohli aj naďalej vykonávať
hlbokomorský rybolov, by mali byť oprávnené získať finančnú
pomoc z Európskeho fondu pre námorníctvo a rybárstvo za predpokladu, že nový
výstroj znižuje vplyv rybolovu na nekomerčné druhy, a takisto za
predpokladu, že vnútroštátny operačný program umožňuje
prispievať k týmto opatreniam.
(11)     Plavidlá zameriavajúce sa na
hlbokomorské druhy prostredníctvom iného druhu výstroja na lov pri dne by
nemali rozšíriť rozsah činnosti podľa svojho oprávnenia vo
vodách Únie, pokiaľ toto rozšírenie nemožno posúdiť ako také, ktoré
nepredstavuje značné riziko nepriaznivého vplyvu na zraniteľné morské
ekosystémy.
(12)     Vedecké odporúčania
týkajúce sa niektorých zásob rýb, ktoré sa nachádzajú v hlbokom mori, poukazuje
na to, že tieto zásoby sú pri rybolove osobitne zraniteľné a že lov týchto
zásob by sa mal obmedziť alebo znížiť ako preventívne opatrenie.
Rybolovné možnosti hlbokomorských zásob rýb by nemali presiahnuť tie
úrovne, ktoré sú vedecky odporúčané ako preventívne úrovne. V prípade
neprítomnosti odporúčaní z dôvodu nedostatočných informácií o
zásobách rýb alebo druhov by sa nemali prideliť žiadne rybolovné možnosti.

(13)     Vo vedeckých
odporúčaniach sa ďalej naznačuje, že obmedzenia rybolovného
úsilia sú vhodným nástrojom na stanovenie rybolovných možností pre hlbokomorský
rybolov. S ohľadom na širokú škálu výstroja a rybolovných postupov pri
hlbokomorskom rybolove a potrebu vypracovať sprievodné opatrenia zamerané
na vyriešenie environmentálne slabých stránok rybolovu individuálnym prístupom,
by obmedzenia rybolovného úsilia mali nahradiť obmedzenia výlovu iba
vtedy, ak možno zaručiť, že sú prispôsobené osobitným oblastiam
rybného hospodárstva.
(14)     Aby sa zabezpečilo prispôsobené
riadenie osobitných oblastí rybného hospodárstva, príslušné členské štáty
by mali byť oprávnené vykonať sprievodné ochranné opatrenia a
každoročne vyhodnotiť, či úrovne rybolovného úsilia zodpovedajú
vedeckým odporúčaniam o udržateľnom rybolove. Regionálne prispôsobené
obmedzenia rybolovného úsilia by mali zároveň nahradiť existujúce
globálne obmedzenie rybolovného úsilia, ktoré sa dohodlo v Komisii pre rybolov
v severovýchodnom Atlantiku (NEAFC).
(15)     S ohľadom na to, že
biologické informácie možno najlepšie zbierať prostredníctvom
harmonizovaných noriem zberu údajov, je vhodné integrovať zber údajov od
plavidiel orientovaných na hlbokomorský rybolov do všeobecného rámca zberu
vedeckých údajov a zabezpečiť pritom poskytnutie doplňujúcich
informácií potrebných na pochopenie dynamiky rybárstva. Na účely
zjednodušenia by sa malo skončiť s podávaním správ o rybolovnom úsilí
podľa druhov, čo by sa a malo nahradiť pravidelnou analýzou
vedeckých údajov požadovaných od členských štátov, s osobitnou kapitolou s
orientáciou na hlbokomorský rybolov.
(16)     Nariadením
Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém
kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel
spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva[14],sa
ustanovujú požiadavky na kontrolu a presadzovanie viacročných plánov.
Hlbokomorským druhom, osobitne ohrozeným rybolovom, by sa mala venovať
rovnaká pozornosť, pokiaľ ide o kontrolu, ako ostatným ohrozeným
druhom, v prípade ktorých sa dohodol viacročný plán riadenia.
(17)     Držitelia rybolovného
oprávnenia, ktoré umožňuje lov hlbokomorských druhov, by mali stratiť
svoje oprávnenie na lov hlbokomorských druhov, ak nesplnia príslušné ochranné
opatrenia.
(18)     Dohovor o budúcej
multilaterálnej spolupráci pri rybolove v severovýchodnom Atlantiku bol
schválený rozhodnutím 81/608/EHS a nadobudol platnosť 17. marca 1982.
Uvedený dohovor ustanovuje príslušný rámec viacstrannej spolupráce v oblasti
racionálnej ochrany a hospodárenia s rybolovnými zdrojmi v medzinárodných vodách
severovýchodného Atlantiku. Riadiace opatrenia prijaté na úrovni NEAFC obsahujú
technické opatrenia na zachovanie a hospodárenie s druhmi regulovanými v
rámci NEAFC a na ochranu zraniteľných morských biotopov vrátane
preventívnych opatrení.
(19)     Komisia by sa mala
splnomocniť na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290
ZFEÚ s cieľom určiť opatrenia sprevádzajúce obmedzenia
ročného rybolovného úsilia, ak členské štáty tieto opatrenia
nevykonajú alebo ak sa opatrenia, ktoré prijmú, nepokladajú za zlučiteľné
s cieľmi tohto nariadenia alebo za dostatočné na zrealizovanie
cieľov uvedených v tomto nariadení.
(20)     Komisia by sa mala
splnomocniť na prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 290
ZFEÚ, ktoré môžu byť potrebné na zmenu a doplnenie alebo doplnenie
nepodstatných prvkov tohto nariadenia v prípade neexistencie alebo
nedostatočnosti sprievodných opatrení prijatých členskými štátmi a
spojených s obmedzeniami ročného rybolovného úsilia, keď tieto
obmedzenia nahradia obmedzenia výlovu.
(21)     Preto je potrebné zaviesť
nové pravidlá na reguláciu rybolovu v hlbokomorských zásobách v severovýchodnom
Atlantiku a zrušiť nariadenie (ES) č. 2347/2002.
(22)     Komisia by mala pri príprave
a tvorbe delegovaných aktov zabezpečiť súbežné, včasné
a primerané predloženie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu
a Rade.
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Ciele
Ciele tohto nariadenia sú:
(a)
zabezpečiť udržateľné využívanie
hlbokomorských druhov, pričom by sa minimalizoval vplyv hlbokomorských
rybolovných činností na morské prostredie;
(b)
zlepšiť vedecké poznatky o hlbokomorských
druhoch a o ich biotopoch na účely uvedené v bode a);
(c)
uskutočniť technické opatrenia týkajúce
sa riadenia rybného hospodárstva, ktoré odporučila Komisia pre rybolov v
severovýchodnom Atlantiku (NEAFC).
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
Toto nariadenie sa uplatňuje na rybolovné
činnosti alebo plánované rybolovné činnosti v týchto vodách:
a)           vody Únie v podoblastiach II až XI
podľa Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) a v oblastiach
34.1.1, 34.1.2 a 34.2 podľa Výboru pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku
(CECAF),
b)           medzinárodné vody oblastí 34.1.1,
34.1.2 a 34.2 podľa CECAF a
c)           regulačná oblasť NEAFC.
Článok 3
Vymedzenia pojmov
1.           Na účely tohto rozhodnutia sa
uplatňujú vymedzenia pojmov uvedené v článku 3 nariadenia (ES)
č. 2371/2002 a v článku 2 nariadenia Rady (ES)
č. 734/2008[15].
2.           Okrem toho sa uplatňujú tieto
vymedzenia pojmov:
(a)     „zóny ICES“ sú vymedzené v nariadení
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 218/2009[16];
b)      „oblasti CECAF“ sú vymedzené v nariadení
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2009[17];
c)      „regulačná oblasť NEAFC“ sú
vody, na ktoré sa vzťahuje Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci pri
rybolove v severovýchodnom Atlantiku, ktoré sa nachádzajú za vodami, na ktoré
sa vzťahuje jurisdikcia zmluvných strán k uvedenému dohovoru
v oblasti rybného hospodárstva;
d)      „hlbokomorské druhy“ sú druhy uvedené v
prílohe I;
e)      „najzraniteľnejšie druhy“ sú
hlbokomorské druhy uvedené v treťom stĺpci „Najzraniteľnejšie
druhy (x)“ v tabuľke v prílohe I;
f)       „rybolovná orientácia“ znamená rybolovné
činnosti zamerané na určité druhy prostredníctvom určitého
výstroja v určitej oblasti.
g)      „hlbokomorská orientácia“ znamená
rybolovná orientácia so zameraním na hlbokomorské druhy rýb podľa
vymedzení ustanovených v článku 4 ods. 1 tohto nariadenia;
h)      „stredisko monitorovania rybolovu“ je
operačné stredisko zriadené vlajkovým členským štátom, ktoré je
vybavené počítačovým hardvérom a softvérom, ktorý umožňuje
automatické prijímanie údajov, ich spracovanie a elektronické zasielanie;
i)       „vedecký poradný orgán“ znamená vedecký
orgán zaoberajúci sa medzinárodným rybolovom, ktorý spĺňa medzinárodné
normy pre vedecké odporúčania založené na výskume;
j)       „maximálny udržateľný výnos“ je
maximálny výlov, ktorý možno uskutočniť v zásobe rýb počas
neurčeného obdobia.
KAPITOLA II
RYBOLOVNÉ OPRÁVNENIA
Článok 4
Druhy rybolovných oprávnení
1.           Na rybolovné činnosti
zamerané na hlbokomorské druhy vykonávané rybárskymi plavidlami Únie sa
vzťahuje rybolovné oprávnenie, v ktorom sa uvádzajú hlbokomorské
druhy ako cieľové druhy.
2.           Na účely odseku 1 sa
rybolovné činnosti pokladajú za také, ktoré sú zamerané na hlbokomorské
druhy, pokiaľ:
a)      sú hlbokomorské druhy uvedené ako
cieľové v kalendári rybolovu plavidla alebo
b)      výstroj, ktorý sa používa výlučne na
lov hlbokomorských druhov sa nachádza na palube plavidla alebo sa nasadzuje v
oblasti činnosti, alebo
c)      kapitán plavidla zaznamenáva do
rybolovného denníka percentuálny podiel hlbokomorských druhov, ktorý dosahuje
najmenej 10 % celkovej hmotnosti výlovu v príslušný deň
rybolovu.
3.           Na rybolovné činnosti,
ktoré sa nezameriavajú na hlbokomorské druhy, ale pri ktorých sú hlbokomorské
druhy vedľajším úlovkom, vykonávané rybárskymi plavidlami Únie, sa
vzťahuje rybolovné oprávnenie, v ktorom sa uvádzajú hlbokomorské druhy ako
vedľajší úlovok.
4.           Dva druhy rybolovných
oprávnení uvedené v odsekoch 1 a 3 musia byť jasne odlíšiteľné v
elektronickej databáze uvedenej v článku 116 nariadenia (ES) č.
1224/2009.
5.           Bez ohľadu na odseky 1 a
3 rybárske plavidlá môžu loviť, držať na palube, prekladať alebo
vykladať akékoľvek množstvo hlbokomorských druhov bez rybolovného
oprávnenia, ak toto množstvo je menšie ako prahová hodnota stanovená na 100 kg
akejkoľvek zmesi hlbokomorských druhov rýb na jeden rybársky výjazd.
Článok 5
Riadenie kapacity
Celková rybolovná kapacita meraná v hrubej
tonáži a v kilowattoch všetkých rybárskych plavidiel s rybolovným oprávnením
vydaným členským štátom, ktoré umožňuje lov hlbokomorských druhov
rýb, či už ako cieľový alebo vedľajší úlovok, nesmie v žiadnom
prípade prekročiť celkovú kapacitu rybolovu plavidiel tohto
členského štátu, ktoré vyložili 10 alebo viac ton hlbokomorských druhov v
ktoromkoľvek z dvoch kalendárnych rokov pred nadobudnutím účinnosti
tohto nariadenia, podľa toho v ktorom roku sa dosiahla vyššia hodnota.
Článok 6
Všeobecné požiadavky na žiadosti o rybolovné oprávnenia
Každá žiadosť o rybolovné oprávnenie
umožňujúce lov hlbokomorských druhov ako cieľový alebo vedľajší
úlovok, a na jeho obnovenie sa žiadosti predkladajú súčasne s uvedením
oblasti, kde sa plánujú rybolovné činnosti, druhu výstroja, hĺbkového
rozsahu, v ktorom sa budú činnosti vykonávať, a jednotlivých
cieľových druhov.
Článok 7
Osobitné požiadavky na žiadosti o rybolovné oprávnenia a o vystavenie
rybolovných oprávnení umožňujúcich používať pri rybolove výstroj na
lov hlbokomorských druhov pri dne
1            Okrem požiadaviek ustanovených
v článku 6 sa každá žiadosť o rybolovné oprávnenie na cielený
hlbokomorský rybolov v zmysle článku 4 ods. 1, ktorým sa umožňuje
používanie výstroja na lov rýb pri dne vo vodách Únie, ako sa uvádza v
článku 2 písm. a), sa podávajú súčasne s podrobným plánom rybolovu,
ktorý špecifikuje:
a)      miesta zamýšľaných činností
zameraných na hlbokomorské druhy pri hlbokomorskej orientácii. Miesto(-a) sa
stanovia súradnicami podľa svetového geodetického systému z roku 1984;
b)      prípadne miesta pôsobenia pri hlbokomorskej
orientácii počas posledných troch celých kalendárnych rokov. Tieto miesta
sa vymedzia súradnicami v súlade so svetovým geodetickým systémom z roku 1984 a
vymedzia sa nimi rybolovné činnosti čo najvernejšie.
2.           V každom rybolovnom oprávnení
vydanom na základe žiadosti podľa odseku 1 sa určuje výstroj na lov
rýb pri dne, ktorý sa má použiť, a obmedzujú sa rybolovné činnosti
oprávnené v oblasti, v ktorej sa plánovaná rybolovná činnosť v zmysle
odseku 1 písm. a) a existujúca rybolovná činnosť v zmysle odseku
1 písm. b) prekrývajú. Oblasť zamýšľanej rybolovnej činnosti
možno rozšíriť za hranice oblasti, v ktorej sa uskutočňuje
existujúca rybolovná činnosť, ak členský štát na základe
vedeckého odporúčania posúdil a zdokumentoval, že takéto rozšírenie nebude
mať závažný nepriaznivý vplyv na citlivé morské ekosystémy.
Článok 8
Účasť plavidiel na činnostiach zberu údajov z oblasti
hlbokomorského rybolovu
Členské štáty uvedú potrebné podmienky vo
všetkých rybolovných oprávneniach vystavených v súlade s článkom 4, aby
zabezpečili účasť príslušných plavidiel na spolupráci s
príslušným vedeckým ústavom v rámci akejkoľvek schémy zberu údajov, ktorej
rozsah by mal zahŕňať rybolovné činnosti, na ktoré sa
vystavujú oprávnenia.
Článok 9
Skončenie platnosti rybolovných oprávení zameraných na hlbokomorské druhy
pre plavidlá, ktoré používajú vlečné siete na lov pri dne alebo žiabrové
siete upevnené o dno
Platnosť rybolovných oprávnení uvedených
v článku 4 ods. 1 pre plavidlá, ktoré používajú vlečné siete na lov
pri dne alebo žiabrové siete upevnené o dno, uplynie najneskôr po dvoch rokoch
od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Po tomto dátume sa rybolovné
oprávnenia zamerané na rybolov hlbokomorských druhov s uvedeným výstrojom
nevystavia ani neobnovia.
KAPITOLA III
Rybolovné možnosti a sprievodné opatrenia
Oddiel 1
Všeobecné ustanovenia
Článok 10
Zásady
1.           Rybolovné možnosti sa
stanovia ako miera využívania príslušných hlbokomorských druhov, ktorá je v
súlade s maximálnym udržateľným výnosom.
2.           Ak na základe najlepších
dostupných vedeckých poznatkov nie je možné zistiť mieru využívania, ktorá
je v súlade s maximálnym udržateľným výnosom, rybolovné možnosti sa
stanovia takto:
a)      ak sa na základe najlepších dostupných
vedeckých poznatkov určí miera využívania, ktorá zodpovedá preventívnemu
prístupu k riadeniu rybného hospodárstva, rybolovné možnosti týkajúce sa
príslušného obdobia riadenia rybného hospodárstva sa nesmú stanoviť vyššie
ako miera využívania;
b)      ak sa na základe najlepších dostupných
vedeckých poznatkov nezistí miera využívania zodpovedajúca preventívnemu
prístupu k riadeniu rybného hospodárstva pre nedostatok údajov týkajúcich sa
určitých zásob alebo druhov, príslušným druhom rybolovu nemožno
prideliť rybolovné možnosti.
Oddiel 2
riadenie prostredníctvom obmedzenia rybolovného úsilia
Článok 11
Rybolovné možnosti určené len prostredníctvom obmedzení rybolovného úsilia
1.           Rada konajúc v súlade so
zmluvou môže rozhodnúť o zmene zo stanovovania každoročných
rybolovných možností pre hlbokomorské druhy z hľadiska obmedzenia
rybolovného úsilia a obmedzenia výlovu iba na stanovovanie obmedzení
rybolovného úsilia pre konkrétne druhy rybolovu,
2.           Na účely odseku 1 úrovne
rybolovného úsilia za každú hlbokomorskú orientáciu používanú ako základ pre
akékoľvek úpravy, ktoré sa vyžadujú, aby sa dodržali zásady stanovené v
článku 10, sú posudzované úrovne rybolovného úsilia založené na vedeckých
informáciách v súlade s výlovom príslušných hlbokomorských orientácií
počas predchádzajúcich dvoch kalendárnych rokov.
3.           Pri obmedzeniach rybolovného
úsilia ustanovených v súlade s odsekmi 1 a 2, sa uvádza:
a)      osobitná hlbokomorská orientácia, na
ktorú sa obmedzenie rybolovného úsilia uplatňuje, prostredníctvom odkazu
na regulovaný výstroj, cieľové druhy a zóny ICES alebo oblasti CECAF, v
rámci ktorých možno realizovať povolené rybolovné úsilie a
b)      jednotka rybolovného úsilia, ktorá sa
použije pri riadení.
Článok 12
Sprievodné opatrenia
1.           V prípade, že obmedzenia
ročného rybolovného úsilia nahradili obmedzenia výlovu pre stanovenie
rybolovných možností podľa článku 11 ods. 1, členské štáty
ponechajú alebo zavedú s ohľadom na svoje vlajkové lode tieto sprievodné
opatrenia:
a)      opatrenia s cieľom
zabrániť zvyšovaniu celkovej kapacity výlovu plavidiel, ktorých sa týkajú
obmedzenia rybolovného úsilia;
b)      opatrenia s cieľom zabrániť
zvyšovaniu vedľajších úlovkov najviac ohrozených druhov; a
c)      podmienky efektívnej prevencie
odhadzovania úlovkov. Tieto podmienky sa zamerajú na vykládku všetkých rýb na
palube, pokiaľ to nie je v rozpore s pravidlami platnými v rámci
spoločnej politiky v oblasti rybolovu.
2.           Opatrenia zostanú v platnosti
počas obdobia, ktoré je potrebné na prevenciu alebo zmiernenie rizík
určených v odseku 1 písm. a), b) a c).
3.           Komisia posúdi
efektívnosť sprievodných opatrení prijatých členskými štátmi po ich
prijatí.
Článok
13
Opatrenia Komisie v prípade neexistencie alebo nedostatočnosti
sprievodných opatrení prijatých členskými štátmi
1.           Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 20 s cieľom bližšie
určiť opatrenia sprevádzajúce obmedzenia ročného rybolovného
úsilia uvedené v článku 12 ods. 1 písm. a), b) alebo c):
a)      ak príslušné členské štáty neoznámia
Komisii žiadne opatrenia prijaté podľa článku 12 do troch mesiacov od
dátumu nadobudnutia účinnosti ročných obmedzení rybolovného úsilia;
b)      ak sa skončí platnosť opatrení
prijatých podľa článku 12, hoci je naďalej potrebné
predchádzať rizikám uvedeným v článku 12 ods. 1 písm. a), b) a c)
alebo tieto riziká zmierniť.
2.           Komisia je splnomocnená na
prijatie delegovaných aktov v súlade s článkom 20 s cieľom
určiť opatrenia sprevádzajúce obmedzenia ročného rybolovného
úsilia, ako sa uvádza v článku 12 ods. 1 písm. a), b) alebo c), ak na
základe posúdenia vykonaného podľa článku 12 ods. 3
a)      opatrenia členského štátu nemožno
považovať za kompatibilné s cieľmi tohto nariadenia alebo
b)      opatrenia členského štátu sa
pokladajú za nedostatočné, pokiaľ ide o ciele uvedené v článku
12 ods. 1 písm. a), b) alebo c).
3.           Cieľom sprievodných
opatrení, ktoré Komisia prijala, je zaručiť splnenie cieľov
stanovených v tomto nariadení. Účinnosť akýchkoľvek
opatrení prijatých členským štátom sa končí prijatím delegovaného
aktu Komisiou.
KAPITOLA IV
KONTROLA
Článok 14
Uplatnenie ustanovení na kontrolu viacročných plánov
1.           Toto nariadenie sa
interpretuje ako „viacročný plán“ na účely nariadenia (ES) č.
1224/2009.
2.           Hlbokomorské druhy sa
pokladajú za „druhy, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán“ a „zásoby,
ktoré podliehajú viacročnému plánu“ na účely nariadenia (ES) č.
1224/2009.
Článok 15
Určené prístavy
Nesmie sa vyložiť žiadne množstvo
akéhokoľvek zloženia hlbokomorských druhov s hmotnosťou
presahujúcou 100 kg na akomkoľvek inom mieste ako v prístavoch, ktoré boli
určené na vykládku hlbokomorských druhov.
Článok 16
Oznamovanie vopred
Odchylne od článku 17 nariadenia (ES)
č. 1224/2009 sa od kapitánov všetkých plavidiel Únie, ktoré majú v úmysle
vyložiť 100 kg a viac hlbokomorských druhov bez ohľadu na dĺžku
plavidla vyžaduje, aby tento zámer oznámili príslušnému orgánu svojho
vlajkového štátu.
Článok 17
Zápisy hlbokomorského výlovu do rybárskeho denníka
Bez toho, aby boli dotknuté články 14 a
15 nariadenia (ES) č. 1224/2009, kapitáni rybárskych plavidiel s
oprávnením v súlade s článkom 4 ods. 1 alebo 3 s hlbokomorskou orientáciou
alebo pri rybolove v hĺbke viac ako 400 m:
a)      zapisujú každý záťah na nový riadok
rybárskeho denníka v papierovej podobe alebo
b)      ak sa na nich vzťahuje systém
elektronického zaznamenávania a podávania správ, vykonajú samostatné záznamy po
každom záťahu.
Článok 18
Odňatie rybolovných oprávnení
1.           Bez toho, aby boli dotknuté
ustanovenia článku 7 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1224/2009, rybolovné
oprávnenia v zmysle článku 4 ods. 1 a 3 tohto nariadenia sa odnímu
aspoň na jeden rok v týchto prípadoch:
a)      nesplnenie podmienok stanovených
v rybolovnom oprávnení s ohľadom na obmedzenia pri používaní
výstroja, povolených oblastí činností, alebo prípadne obmedzenia výlovu
alebo rybolovného úsilia v súvislosti s druhmi, na ktoré sa povoľuje
zameranie, alebo
b)      neprijatie odborného pozorovateľa na
palubu alebo neumožnenie odberu vzoriek z výlovu na vedecké účely, ako sa
uvádza v článku 19 tohto nariadenia.
2.           Odsek 1 sa neuplatňuje,
ak nesplnenie v ňom uvedených podmienok bolo zavinené vyššou mocou.
KAPITOLA V
ZHROMAŽĎOVANIE ÚDAJOV
Článok 19
Pravidlá zberu údajov a podávania správ
1.           Členské štáty zbierajú
údaje o každej hlbokomorskej orientácii v súlade s pravidlami o zbere údajov a
úrovňami presnosti ustanovenými vo viacročnom programe
Spoločenstva pre zber, správu a využívanie biologických, technických,
environmentálnych a socioekonomických údajov prijatými podľa nariadenia
Rady (ES) č. 199/2008[18]
a v iných opatreniach prijatých podľa uvedeného nariadenia.
2.           Od kapitána plavidla alebo
ktorejkoľvek inej osoby zodpovednej za prevádzku plavidla sa vyžaduje, aby
na palubu vzali odborného pozorovateľa, ktorého členský štát pridelil
na plavidlo, okrem prípadov, keď to nie je možné z bezpečnostných
dôvodov. Kapitán musí napomáhať plneniu úloh vedeckého pozorovateľa.

3.           Vedeckí pozorovatelia:
a)      vykonávajú svoje pravidelné úlohy
zhromažďovania údajov, ako sa stanovuje v odseku 1
b)      určujú a dokumentujú hmotnosť
akýchkoľvek tvrdých koralov, mäkkých koralov, morských húb alebo iných
organizmov patriacich do rovnakého ekosystému, ktoré sa dostali na palubu
plavidla prostredníctvom výstroja plavidla.
4.           Na členské štáty sa
okrem povinností uvedených v odseku 1 vzťahujú aj osobitné požiadavky na
zber údajov a podávanie správ stanovené v prílohe II pre hlbokomorskú
orientáciu.
5.           S údajmi uchovávanými o
hlbokomorskej orientácii, vrátane všetkých údajov zozbieraných v súlade s
prílohou II, sa zaobchádza podľa postupu riadenia údajov, ako sa
ustanovuje v kapitole III nariadenia (ES) č. 199/2008.
6.           Na žiadosť Komisie
členské štáty mesačne predkladajú správy o zrealizovanom
rybolovnom úsilí a/alebo údaje o výlove rozdelené podľa rybolovnej
orientácie.
KAPITOLA V
DELEGOVANÉ AKTY
Článok 20
Vykonávanie delegovaných právomocí
1.           Komisii sa udeľuje
právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok
stanovených v tomto článku.
2.           Právomoc prijímať
delegované akty v zmysle článku 13 sa Komisii udeľuje na
neurčité obdobie.
3.           Európsky parlament alebo Rada
môžu kedykoľvek odvolať delegovanie právomocí uvedených
v článku 13. Rozhodnutím o zrušení sa ukončí delegovanie
právomocí uvedené v dotknutom rozhodnutí. Toto rozhodnutie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v
ňom uvádza. Nemá vplyv na platnosť žiadneho delegovaného aktu, ktorý
už nadobudol účinnosť.
4.           Komisia hneď po prijatí
delegovaného aktu túto skutočnosť oznámi súčasne Európskemu
parlamentu a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý
podľa článku 13 nadobudne účinnosť len vtedy, ak v lehote 2
mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči
nemu Európsky parlament alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred
uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu, že
námietky nevznesú. Uvedená lehota obdobie sa môže na podnet Európskeho
parlamentu alebo Rady predĺžiť o 2 mesiace.
KAPITOLA VI
HODNOTENIE A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 21
Hodnotenie
1.           Do šiestich rokov od
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia Komisia vyhodnotí na základe správ
členských štátov a vedeckého poradenstva, ktoré Komisia vyžiada na tieto
účely, vplyv opatrení stanovených v tomto nariadení a určí, do akej
miery sa dosiahli ciele uvedené v článku 1 písm. a) a b).
2.           Hodnotenie sa zameriava na
trendy týkajúce sa týchto oblastí:
a)      plavidlá, ktoré zmenili výstroj a znížili
tým vplyv na morské dno a obmedzili mieru odhadzovania úlovkov;
b)      rozsah pôsobnosti plavidiel v každej
hlbokomorskej orientácii;
c)      úplnosť a spoľahlivosť
údajov, ktoré členské štáty poskytnú vedeckým orgánom na účely
hodnotenia stavu zásob alebo Komisii v prípade poskytovania osobitných údajov;
d)      hlbokomorské zásoby, v prípade ktorých sa
vedecké odporúčanie zlepšilo;
e)      oblasti rybolovu, ktoré sa riadia iba
podľa obmedzení rybolovného úsilia, a účinnosť sprievodných
opatrení na elimináciu odhadzovania úlovkov a zníženie množstva výlovu
najzraniteľnejších druhov.
Článok 22
Prechodné opatrenia
Osobitné rybolovné oprávnenia vydané v súlade
s nariadením (ES) č. 2347/2002 ostáva platné dovtedy, kým ich nenahradia
rybolovné oprávnenia umožňujúce lov hlbokomorských druhov vydané v súlade
s týmto nariadením, ale v každom prípade sa jeho platnosť končí po
30. septembri 2012.
Článok 23
Zrušenie
1.           Nariadenie (ES) č.
2347/2002 sa týmto zrušuje.
2.           Odkazy na zrušené nariadenie
sa pokladajú za odkazy na toto nariadenie v súlade s korelačnou
tabuľkou stanovenou v prílohe III k tomuto nariadeniu.
Článok 24
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[…]                                                                […]
Príloha I
Oddiel 1: hlbokomorské druhy
 Vedecký názov || Bežný názov || Najzraniteľnejšie druhy (x)
 Centrophorus granulosus Centrophorus squamosus Centroscyllium fabricii Centroscymnus coelolepis Centroscymnus crepidater Dalatias licha Etmopterus princeps Apristuris spp Chlamydoselachus anguineus Deania calcea Galeus melastomus Galeus murinus Hexanchus griseus Etmopterus spinax Oxynotus paradoxus Scymnodon ringens Somniosus microcephalus || žralok druhu Centrophorus granulosus ostroňovec listošupinatý žralok druhu Centroscyllium fabricii pailona hladká žralok druhu Centroscymnus crepidater svietivec riasnatopyský svetloň veľký žralok druhu Apristuris žralok úhorovitý ostroňovec zobákonosý žralok pílochvostý žralok druhu Galeus murinus žralok druhu Hexanchus griseus svetloň zamatový žralok druhu Oxynotus paradoxus žralok druhu Scymnodon ringens ospalec grónsky || x x x x x x x           x
 Alepocephalidae Alepocephalus bairdii Alepocephalus rostratus || ryby druhu Alepocephalidae ryby druhu Alepocehalus bairdii ryby druhu Alepocephalus rostratus ||
 Aphanopus carbo || stuhochvost čierny ||
 Argentina silus || striebristka severná ||
 Beryx spp. || ryby rodu Beryx ||
 Chaceon (Geryon) affinis || kraby druhu Chaceon (Geryon) affinis ||
 Chimaera monstrosa Hydrolagus mirabilis Rhinochimaera atlantica || ryby druhu Chimaera monstrosa ryby druhu Hydrolagus mirabilis ryby druhu Rhinochimaera atlantica ||
 Coryphaenoides rupestris || dlhochvost tuponosý ||
 Epigonus telescopus || ryby druhu Epigonus telescopus || x
 Helicolenus dactilopterus || ryby druhu Helicolenus dactylopterus ||
 Hoplostethus atlanticus || ryby druhu Hoplostethus atlanticus || x
 Macrourus berglax || ryby druhu Macrourus berglax ||
 Molva dypterygia || molva modrá ||
 Mora moro Antimora rostrata || ryby druhu Mora moro ryby druhu Antimora rostrata (merlúza) ||
 Pagellus bogaraveo || pagel bledý ||
 Phycis blennoides || mieňovec európsky ||
 Polyprion americanus || polyprion americký ||
 Reinhardtius hippoglossoides || halibut tmavý ||
 Cataetyx laticeps ||   ||
 Hoplosthetus mediterraneus || ryby druhu Hoplostethus mediterraneus ||
 Macrouridae iné ako druhy Coryphaenoides rupestris a Macrourus berglax || ryby čeľaďe – dlhochvostovité iné ako dlhochvost tuponosý a dlhochvost berglax ||
 Nesiarchus nasutus || ryby druhu Nesiarchus nasutus ||
 Notocanthus chemnitzii || ryby druhu Notocanthus chemnitzii ||
 Raja fyllae Raja hyperborea Raja nidarosiensis || ryby druhu Raja fyllae ryby druhu Raja hyperborea ryby druhu Raja nidarosiensis ||
 Trachyscorpia cristulata || ryby druhu Trachyscorpia cristulata ||
Oddiel 2: Druhy regulované NEAFC –
dodatočne
 Brosme brosme || mieň lemovaný ||
 Conger conger || úhory druhu Conger conger ||
 Lepidopus caudatus || šupinoplutvec strieborný ||
 Lycodes esmarkii || sliznáče druhu Lycodes esmarkii ||
 Molva molva || molva veľká ||
 Sebastes viviparus || ryby druhu Sebastes viviparus (nórska treska) ||
Príloha II
Osobitné požiadavky na zber údajov a podávanie správ uvedených v článku 18
ods. 4
1.           Členské štáty
zabezpečia, aby boli údaje zozbierané za oblasť, ktorá obsiahne vody
Únie a medzinárodné vody, ďalej rozčlenené tak, aby sa samostatne
vzťahovali buď na vody Únie alebo na medzinárodné vody.
2.           Ak sa činnosť pri
hlbokomorskej orientácii prekrýva s činnosťou pri inej orientácii v
tej istej oblasti, zber údajov týkajúcich sa hlbokomorskej orientácie sa vykoná
nezávisle od zberu údajov týkajúcich sa činností vykonaných pri inej
orientácii.
3.           Z odhadzovaných úlovkov sa
odoberajú vzorky pri každej orientácii na hlbokomorské druhy rýb. Stratégia
odoberania vzoriek pre vykladané a odhadzované úlovky sa vzťahuje na
všetky druhy uvedené v prílohe I, ako aj na druhy patriace k ekosystému
morského dna, ako sú hlbokomorské koraly, hubky alebo iné organizmy patriace k
rovnakému ekosystému.
4.           Ak si príslušný
viacročný plán zberu údajov vyžaduje zber údajov o rybolovnom úsilí
vyjadrených v hodinách, počas ktorých sa lovilo vlečnými
sieťami, a v čase ponorenia pri pasívnom výstroji, popri týchto
údajoch o rybolovnom úsilí členský štát zbiera a je pripravený
predložiť aj tieto ďalšie údaje:
a)      zemepisnú polohu rybolovných
činností počas jednotlivých záťahov, údaje odosielané zo systému
monitorovania plavidiel plavidlom do centra monitorovania rybolovu;
b)      rybolovná hĺbka, v ktorej je výstroj
nasadený v prípade, že sa na plavidlo vzťahuje podávanie správ z
elektronického lodného denníka; kapitán plavidla oznámi rybolovnú hĺbku
podľa štandardizovaného formátu podávania správ.
[1]               Smernica
Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov
a voľne žijúcich živočíchov a rastlín, Ú. v. ES L 206,
22.7.1992, s. 7.
[2]               Nariadenie
(ES) č. 1288/2009, Ú. v. EÚ L 347, 24.12.2009, s. 6.
[3]               A/RES/61/105
z 8. decembra 2006 – Trvalo udržateľný rybolov, okrem iného prostredníctvom
Dohody z roku 1995 o vykonávaní ustanovení Dohovoru Organizácie Spojených
národov o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní
transzonálnych zásob rýb a zásob rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti a
súvisiacich nástrojov.
[4]   http://cordis.europa.eu/fetch?CALLER=FP7_PROJ_ES&ACTION=D&DOC=19&CAT=PROJ&QUERY=01308a670983:f6dc:57618e7e&RCN=90982
[5]               Pozri
rámcovú smernicu o morskej stratégii, smernica 2008/56/ES, Ú. v. EÚ L 164,
25.6.2008, s. 19.
[6]               KOM(2007)
30 v konečnom znení.
[7]               Na
základe nariadenia (ES) č. 199/2008.
[8]               , , s. .
[9]               , , s. .
[10]             Ú. v. EÚ L
358, 31.12.2002, s. 59.
[11]             Ú. v. EÚ L
351, 28.12.2002, s. 6.
[12]             KOM(2007)
30 v konečnom znení.
[13]             Ú. v. EÚ L
347, 24.12.2009, s. 6.
[14]             Ú. v. EÚ L
343, 22.12.2009, s. 1.
[15]             Ú. v. EÚ L
201, 30.7.2008, s. 8.
[16]             Ú. v. EÚ L
87, 31.3.2009, s. 70.
[17]             Ú. v. EÚ L
87, 31.3.2009, s. 1.
[18]             Ú. v. EÚ L
60, 5.3.2008, s. 1.


title: Návrh nariadenie rady o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky „Program Kozloduj“ SEK(2009)1431

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0581

Návrh NARIADENIE RADY o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky   „Program Kozloduj“

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 27.10.2009KOM(2009)581 v konečnom znení2009/0172 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYo finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky „Program Kozloduj“SEK(2009)1431DÔVODOVÁ SPRÁVA1. ÚvodVyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky je záverečný krok jeho životného cyklu, ktorý si vyžaduje dlhodobé finančné plánovanie. V praxi sa vyradenie z prevádzky začína konečným odstavením jadrového zariadenia s cieľom vyradiť zariadenie z regulačnej kontroly a zrušiť obmedzenia rádiologickej ochrany uplatňované v čase, keď bolo v prevádzke. Vyraďovanie z prevádzky trvá dovtedy, kým nebude príslušný priestor úplne obnovený a všetok rádioaktívny odpad, ako aj vyhorené palivo bezpečne zlikvidované. V dôsledku toho si operácie spojené s vyraďovaním z prevádzky vyžadujú mimoriadne dlhý čas.V prípade konečného odstavenia jadrovej elektrárne pred pôvodne predpokladaným koncom jej projektovanej životnosti je potrebné riešiť následky stratenej výrobnej kapacity v sektore energetiky, ako je zachovanie výrobnej kapacity na zaručenie bezpečnosti dodávok energie, ako aj zvýšenie energetickej efektívnosti v rôznych odvetviach.Spoločenstvo poskytuje finančnú pomoc Litve, Slovensku a Bulharsku ako opatrenie v rámci solidarity na podporu úsilia členských štátov pri plnení ich záväzku vyradiť prvú generáciu jadrových reaktorov z prevádzky. Pomoc pre Bulharsko končí v roku 2009, zatiaľ čo v prípade Litvy a Slovenska sa táto pomoc poskytuje až do roku 2013. V záujme rovnakého zaobchádzania sa navrhované predĺženie podpory Bulharsku vzťahuje na obdobie rokov 2010 – 2013.Bulharsko požaduje ďalšie finančné prostriedky od roku 2005 (zasadnutie Európskej rady zo 16. decembra 2005). Strategický odôvodňujúci dokument bol Komisii predložený v roku 2009.2. Situácia v BulharskuV záujme zaručenia bezpečného vyradenia jadrových zariadení z prevádzky a s tým súvisiacej likvidácie odpadu je zvlášť dôležité, aby boli príslušné finančné prostriedky transparentne riadené a dostupné v čase určenom na ich plánované použitie. Členské štáty Európskej únie, ktoré využívajú jadrovú energiu na výrobu elektriny, zaviedli systémy, ktoré sa rôznia od jedného členského štátu k druhému a ktoré majú zabezpečiť dostupnosť finančných prostriedkov potrebných na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky.Bulharsko zaviedlo pomerne nedávno systém pre svoje súčasné a z minulosti zdedené záväzky. Ostatné nové členské štáty, ktoré zdedili jadrové elektrárne z minulosti, ďalej prevádzkujú svoje elektrárne a majú možnosť vytvoriť požadované finančné prostriedky. Jadrové elektrárne v Bulharsku však boli určené na predčasné odstavenie (pozri nižšie). Bulharsko preto nemalo čas zhromaždiť dostatočné vnútroštátne finančné prostriedky na pokrytie všetkých nákladov spojených s vyradením jadrových elektrární z prevádzky.Táto situácia si vyžadovala ako odpoveď solidaritu Spoločenstva: krajina má jadrové reaktory, u ktorých sa o záväzkoch spojených s predčasným odstavením rokovalo v čase pristúpenia a tieto záväzky boli zahrnuté do aktu o pristúpení, ktorý nadobudol platnosť 1. januára 2007.3. Záväzky spojené s predčasným odstavením a ich finančné následkyPočas prístupových rokovaní sa Bulharsko zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 jadrovej elektrárne Kozloduj najneskôr 31. decembra 2002 a odstaviť bloky 3 a 4 najneskôr 31. decembra 2006 (všetko reaktory typu VVER 440/230). Tieto záväzky týkajúce sa odstavenia a následného vyraďovania z prevádzky boli zahrnuté do článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia („Akt o pristúpení z roku 2005“).V akte o pristúpení z roku 2005 sa ustanovuje, okrem iného, pomoc Spoločenstva v rámci programu Kozloduj vo výške 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 – 2009. Táto pomoc zabezpečila plynulý priebeh poskytovania predvstupovej pomoci v rámci programu PHARE, v ktorom sa pre Bulharsko vyčlenila suma 340 miliónov EUR do roku 2006. Pomoc v rokoch 2007 – 2009 sa poskytuje ako príspevok EÚ Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky (KIDSF), ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a ktorého hlavným prispievateľom je Spoločenstvo.V súčasnosti sú všetky 4 bloky odstavené a palivo bolo odstránené zo všetkých štyroch reaktorov. Pôvodne sa v roku 2001 zvolila „stratégia odloženej demontáže“. Medzitým sa v roku 2006 bulharská vláda na základe posúdenia stratégie rozhodla prikročiť k „stratégii okamžitej demontáže“. Toto je v súlade s medzinárodnými odporúčaniami a umožňuje urýchlený proces vyraďovania z prevádzky s cieľom zachovať existujúce know-how personálu elektrárne a uplatniť ho na činnosti spojené s demontážou, čím sa súčasne zmiernia sociálne dôsledky odstavenia. Dôsledkom zmeny stratégie vyraďovania z prevádzky je skutočnosť, že finančné prostriedky musia byť dostupné oveľa skôr. Bulharsko požiadalo o tieto prostriedky od roku 2005.Pomoc Bulharsku sa dosiaľ riadila zmluvou o pristúpení. V čase rokovaní o finančných výhľadoch Bulharsko nebolo členom EÚ. Strategické rozhodnutie uskutočniť okamžitú demontáž prijalo Bulharsko relatívne neskoro. Preto vo finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 nebolo zahrnuté žiadne ustanovenie o predĺženom financovaní v Bulharsku. Bulharsko požiadalo v roku 2005 na zasadnutí Rady o ďalšie finančné prostriedky. Dohodlo sa, že Rada sa tým bude zaoberať v rámci revízie finančných výhľadov. Je však mimoriadne dôležité, aby bolo na príslušné obdobie zabezpečené plynulé financovanie s cieľom zabrániť riziku straty miestnych odborných znalostí a ohrozeniu bezpečnej demontáže.Pomocou Spoločenstva sa podporuje vyradenie jadrovej elektrárne z prevádzky vrátane projektov na riadenie a bezpečné uloženie odpadu z demontáže a vyhoreného paliva. Pomoc Spoločenstva sa vzťahuje aj na opatrenia v sektore energetiky zamerané na zmiernenie následkov predčasného odstavenia týchto elektrární. K týmto opatreniam patrí napríklad nahradenie výrobnej kapacity, opatrenia týkajúce sa zabezpečenia dodávok alebo zvýšenia energetickej efektívnosti v rôznych verejných a súkromných sektoroch.4. Súčasný stav pomoci SpoločenstvaDo konca roku 2008 boli uzavreté dohody o príspevkoch do KIDSF v celkovej výške 525 miliónov EUR, z čoho 490 miliónov EUR poskytuje EÚ. Na rok 2009 bude nasledovať ďalší príspevok EÚ do KIDSF vo výške 77,5 milióna EUR. Spomedzi súčasných príspevkov poskytla EBOR 513 miliónov EUR prostredníctvom dohôd o grante. Celkove bolo vyčlenených 253 miliónov EUR na projekty vyradenia z prevádzky, z toho 76 miliónov na projekty spojené s likvidáciou odpadu, a 259 miliónov EUR sa vynaložilo na energetické projekty. Do konca roku 2009 v súčasnosti zostáva 89,5 milióna EUR na ďalšie dohody o grante KIDSF. Skutočné platby, ktoré dostal KIDSF, predstavujú spolu 383 miliónov EUR.Pomoc poskytnutá do roku 2009 sa vynaložila hlavne na práce spojené s prípravou na vyradenie z prevádzky. Dosiahol sa dobrý pokrok vo využívaní finančných prostriedkov Spoločenstva. Výsledky vo vyraďovaní z prevádzky možno zhrnúť spolu so zoznamom hlavných globálnych projektov, ktoré sa v súčasnosti uskutočňujú:- skladovanie vyhoreného paliva;- laboratórny a úplný rádiologický súpis meraní blokov 1 – 4;- infraštruktúrne prípravy na vyradenie z prevádzky vrátane separácie, bezpečnosti a rádiologickej kontrole prístupu na miesto;- spracovanie a úprava odpadu;- nástroje na demontáž, dielne na fragmentáciu a dekontamináciu;- miestne skladovacie zariadenia pre rozpad, nízkoúrovňový a konvenčný odpad;- preprava odpadu na mieste a zariadenia na jeho spracovanie;- posúdenie projektov na spracovanie odpadu z hľadiska vplyvu na životné prostredie;- komplexné merania voľného úniku;- správy o analýze bezpečnosti činností spojených s vyraďovaním z prevádzky;- riadenie projektov.Zmierňujúce opatrenia v sektore energetiky na obdobie do roku 2009 sa zamerali na priority zacielené hlavne na zvýšenie energetickej efektívnosti v priemysle a domácnostiach a na pomoc pri podpore využívania obnoviteľných zdrojov energie. Príslušné projekty boli projekty s rýchlym naštartovaním, čo viedlo k značným úsporám energie a zníženiu emisií CO2. Do júna 2008 dosiahlo zníženie emisií 1,2 milióna ton CO2 ročne a úspory elektrickej energie predstavovali 1,5 milióna MWh ročne, čo zodpovedá 242 MW inštalovanej kapacity.5. Predĺženie poskytovania finančnej podporyHlavným cieľom tohto návrhu je predĺžiť poskytovanie podpory pre Bulharsko tak, aby sprevádzala a zaistila bezpečnú údržbu a vyradenie blokov 1 – 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky. Osobitným cieľom v rámci tejto podpory je pokročiť v realizácii schváleného plánu vyraďovania z prevádzky. To zahŕňa bezpečnú údržbu, skutočné fyzické vyradenie z prevádzky a demontáž jadrovej elektrárne – blokov 1 až 4 – ako aj spracovanie odpadu. Súčasne to prispieva k zmierneniu sociálno-ekonomických vplyvov predčasného odstavenia pokračovaním zamestnávania pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Je to dôležité na zachovanie dostatočne vysokej úrovne bezpečnosti po odstavení. Z nejadrového hľadiska je potrebné zaistiť bezpečnosť dodávok energie po odstavení, ako aj dostatočnú náhradu za odstavenú kapacitu.Ako bolo uvedené, žiadne finančné prostriedky na neskoršie vyraďovanie z prevádzky neboli vyčlenené predtým, ako Bulharsko zdedilo jadrovú elektráreň. Predčasné odstavenie zakotvené v zmluve o pristúpení zabránilo Bulharsku akumulovať potrebné finančné prostriedky. Zmena stratégie zvyšovania účinnosti a efektívnosti programu vyraďovania z prevádzky si vyžaduje, aby boli finančné prostriedky plynule dostupné po roku 2009.Pokračovanie poskytovania finančnej pomoci je zvlášť dôležité na zachovanie bezpečnosti na úrovni požadovaných štandardov. Bezpečnosť môže byť ohrozená stratou potrebných odborných znalostí, medzinárodný osvedčený postup je rozsiahle využívanie vlastných pracovníkov, nesporným rizikom, ak v priebehu nasledujúcich rokov nebudú k dispozícii náležité finančné prostriedky na zachovanie uvedených odborných znalostí a pre postup v prácach na demontáži.Bulharsko preukázalo do roku 2009 vynikajúce výsledky vo využívaní finančných prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. Na splnenie uvedených cieľov a zohľadnenie absorpčnej schopnosti vyhodnotenej na základe pomoci poskytnutej počas terajšieho obdobia celkový príspevok Spoločenstva vo výške ďalších 300 miliónov EUR umožní Bulharsku pokračovať vo vyraďovaní z prevádzky a zmierniť následky predčasného odstavenia. Rozšírenie finančnej podpory, samozrejme, súvisí s okamžitou demontážou všetkých štyroch blokov.Cieľom tohto návrhu nariadenia je vytvoriť právny rámec umožňujúci poskytovanie podpory Spoločenstva v období od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013.5.1. Rozsah finančnej podporyBulharsko predložilo Komisii strategický odôvodňujúci dokument v roku 2009. Útvary Komisie tento dokument dôkladne posúdili.5.1.1. Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky:Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky musí byť prioritou rozširovania finančnej pomoci Spoločenstva Bulharsku. Prípravné práce na vyradenie z prevádzky pokračujú dobre s využívaním finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009. Na dokončenie prípravnej etapy a začatie skutočných prác na demontáži je vzhľadom na rozsah týchto činností potrebná ďalšia finančná podpora na roky 2010 – 2013.Plynulé pokračovanie vyraďovania z prevádzky je dôležité, aby sa zaručili schválené úrovne bezpečnosti, zachovali súčasné odborné znalosti, ktoré sú k dispozícii v elektrárni, a zabránilo sa vytváraniu sociálno-ekonomických problémov v dôsledku zvýšenia nezamestnanosti (v súčasnosti je do prác na vyraďovaní z prevádzky zapojených 715 pracovníkov).Rozšírenie finančnej podpory zabezpečí pokračovanie bezpečného vyraďovania elektrárne z prevádzky. Podpora sa bude poskytovať na tieto položky:1.  Riadenie projektov, inžinierska a technická pomoc na podporu realizácie programu vyraďovania z prevádzky.2.  Poskytovanie platov pre 715 expertov jadrovej elektrárne Kozloduj (prevádzka, údržba, technická podpora, riadenie projektu) v jadrovej elektrárni Kozloduj pracujúcich na vyradení blokov 1 – 4 z prevádzky. Aktívne zapojenie pracovníkov elektrárne znižuje potrebu zapojenia externých organizácií a výrazne prispieva k zníženiu nákladov na vyradenie jadrovej elektrárne z prevádzky.3.  Príspevok na výstavbu Národného zariadenia na zneškodňovanie rádioaktívneho odpadu, ktorý má rozhodujúci význam pre realizáciu programu vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky.4.  Infraštruktúra miesta a spracovanie odstráneného odpadu, vrátane pridelenia ďalších prostriedkov na projekty, ktoré sú už v procese výberového konania.5.1.2. Zmierňujúce opatrenia v sektore energetikySo zreteľom na vývoj a na reálne potreby sa musí zameranie priorít v nejadrovom sektore zmeniť tak, aby sa riešili kľúčové otázky zlepšovania v oblasti bezpečnosti a spoľahlivosti dodávok energie, diverzifikácii spotreby energie, energetickej efektívnosti a znižovaní emisií oxidu uhličitého.Dosiahnutie týchto priorít, ako sú budúce opatrenia na zmiernenie následkov predčasného odstavenia, si vyžaduje značné úsilie na potrebné rekonštrukcie, opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, modernizáciu a diverzifikáciu v sektore energetiky. Tieto priority sú odzrkadlené v bulharskej energetickej stratégii, ktorej návrh bol vypracovaný v novembri 2008 na základe vývoja novej európskej energetickej politiky.6. UplatňovanieBola vytvorená osobitná rozpočtová položka 060505, ktorá sa používa na financovanie medzinárodných programov na podporu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013, a to do roku 2009 pre Bulharsko. Finančná pomoc pre Bulharsko na obdobie rokov 2010 – 2013 by sa tiež mala upraviť cez túto rozpočtovú položku. Preto by sa pre rozpočtovú položku 060505 mala vyčleniť dodatočná suma 300 miliónov EUR.Pokračovanie v súčasnej línii poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva by viedlo k ďalšiemu príspevku Spoločenstva pre KIDSF, ktoré spravuje EBOR.Podrobné postupy poskytovania dodatočnej podpory pre Bulharsko na obdobie rokov 2010 – 2013 budú uvedené do súladu s postupmi podpory pre Litvu a Slovensko. Rozhodnutie Komisie o postupoch (K(2007) 5538) sa zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní.Dodatočná podpora bude tak, ako aj v rámci súčasnej podpory, vyčlenená prostredníctvom výročného rozhodnutia Komisie o financovaní, ktoré stanoví výšku ročného príspevku, ako aj ciele využitia finančných prostriedkov podrobne opísaných vo výročnom aktualizovanom spoločnom programovom dokumente, ktorý je prílohou k rozhodnutiu Komisie o financovaní.7. Právny základV prípade Bulharska sa článok 30 aktu o pristúpení z roku 2005 vzťahuje len na obdobie rokov 2007 – 2009. Tento akt neposkytuje Bulharsku osobitný právny základ na pokračovanie podpory po roku 2009, ako to bolo v prípade Litvy. Zmluva o pristúpení a článok 30 aktu o pristúpení preto nemôžu predstavovať náležitý právny základ na ďalšie financovanie po roku 2009. Náležitým právnym základom je preto článok 203 Zmluvy o Euratome. Ten istý základ sa uplatnil na dodatočnú pomoc Spoločenstva poskytovanú Slovenskej republike v rámci súčasného finančného výhľadu. V článku sa ustanovuje, že „v prípade, že na dosiahnutie niektorého z cieľov Spoločenstva je potrebný akt Spoločenstva, a táto zmluva na to neposkytuje potrebné právomoci, Rada prijme jednomyseľným rozhodnutím vhodné opatrenia na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom.“8. ZáverFinancovanie vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, na ktoré sa vzťahujú záväzky predčasného odstavenia, bolo veľmi dôležitou témou počas prístupových rokovaní s Bulharskom. Bulharsko súhlasilo s odstavením štyroch blokov jadrovej elektrárne Kozloduj. Zo svojej strany Európska únia prejavila svoju solidárnosť tým, že poskytla finančnú pomoc na podporu ich vyraďovania z prevádzky. Únia splnila svoje záväzky už v období rokov 2007 – 2009. Skutočné potreby a následky predčasného odstavenia blokov jadrovej elektrárne Kozloduj však nedávno ukázali, že teraz je potrebné vytvoriť nástroje na podporu Bulharska pre zvyšnú časť súčasných finančných výhľadov na obdobie rokov 2010 – 2013. Bulharsko žiada o túto ďalšiu podporu už od roku 2005.Vzhľadom na uvedené skutočnosti žiadame Radu, aby schválila priložený návrh nariadenia.2009/0172 (CNS)NávrhNARIADENIE RADYo finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky „Program Kozloduj“RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 203,so zreteľom na žiadosť Bulharska o ďalšie financovanie,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,keďže:(1) Bulharsko sa zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 a bloky 3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky.(2) V zmluve z roku 2005 o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, a najmä v článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, na ktorých sa zakladá Európska únia, so zreteľom na záväzok Bulharska odstaviť blok 3 a blok 4 jadrovej elektrárne Kozloduj sa ustanovil program pomoci (ďalej len „program Kozloduj“) s rozpočtom 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 až 2009.(3) Medzinárodné fondy na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky, ktoré spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), existujú už niekoľko rokov. Spoločenstvo je hlavným prispievateľom do týchto fondov.(4) Únia uznáva vynaložené úsilie a dobrý pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo v prípravnej etape vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v rámci programu Kozloduj s využitím finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009, a potrebu ďalšej finančnej podpory po roku 2009, aby sa dosiahol ďalší pokrok v skutočných prácach na demontáži.(5) Rovnako dôležité je využiť vlastné zdroje jadrovej elektrárne Kozloduj, pretože to prispieva k dostupnosti potrebných odborných znalostí a súčasne zmierňuje sociálny a ekonomický vplyv predčasného odstavenia pokračovaním v zamestnávaní pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Pokračujúca finančná podpora je preto dôležitá na zachovanie požadovanej úrovne bezpečnosti.(6) Únia uznáva aj potrebu finančnej podpory na ďalší pokrok v oblasti zmierňujúcich opatrení v sektore energetiky vzhľadom na rozsah straty kapacity odstavením jadrových blokov a jej vplyv na bezpečnosť dodávok v regióne.(7) Preto by sa mala vyčleniť suma 300 miliónov EUR zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na financovanie vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky na obdobie rokov 2010 až 2013.(8) Rozpočtové prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie vyčlenené na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky by nemali viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o spoločnosti dodávajúce energiu na trh s energiou v Únii. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali použiť aj na finančné opatrenia určené na kompenzáciu straty výrobnej kapacity v súlade s acquis .(9) Finančná pomoc by sa mala naďalej sprístupňovať ako príspevok Spoločenstva do Medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, ktorý spravuje EBOR.(10) Úlohy EBOR zahŕňajú správu verejných finančných prostriedkov vyčlenených na programy vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky a monitorovania finančného riadenia týchto programov s cieľom optimalizovať využívanie verejných peňazí. Okrem toho EBOR plní rozpočtové úlohy, ktorými ju poveruje Komisia v súlade s požiadavkami článku 53 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách.(11) S cieľom zabezpečiť čo najvyššiu efektívnosť pri vyraďovaní jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky by sa mali využívať čo najkvalitnejšie dostupné technické odborné znalosti a malo by sa náležite prihliadať na povahu a technologické špecifikácie blokov, ktoré sa majú odstaviť.(12) Vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutoční v súlade s právnymi predpismi o životnom prostredí, najmä so smernicou Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie[1].(13) Výška referenčnej sumy v zmysle bodu 38 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení[2] by mala byť zahrnutá do tohto nariadenia počas celého trvania programu Kozloduj bez toho, aby boli dotknuté právomoci rozpočtového orgánu vymedzené v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva.(14) Na prijatie opatrení potrebných na realizáciu tohto nariadenia by mal Komisii pomáhať výbor zriadený článkom 8 ods. 1 nariadenia Rady (EURATOM) č. 549/2007[3],PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Týmto nariadením sa ustanovuje program, ktorý určuje podrobné pravidlá na poskytnutie finančného príspevku Spoločenstva určeného na vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a na riešenie následkov ich odstavenia v Bulharsku (ďalej len „program Kozloduj“).Článok 2Príspevok Spoločenstva na program Kozloduj sa udeľuje s cieľom poskytnúť finančnú podporu opatrení spojených s vyradením jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, opatrení zameraných na skvalitnenie životného prostredia v súlade s acquis a na modernizáciu konvenčnej výrobnej kapacity, ktorou sa nahradí výrobná kapacita štyroch reaktorov jadrovej elektrárne Kozloduj, ako aj na ďalšie opatrenia, ktoré vyplývajú z rozhodnutia odstaviť a vyradiť túto elektráreň z prevádzky a ktoré prispejú k nevyhnutnej reštrukturalizácii, skvalitneniu životného prostredia a modernizácii výrobného, prenosového a distribučného energetického sektora v Bulharsku, ako aj k zlepšeniu zabezpečenia dodávok energie a energetickej efektívnosti v Bulharsku.Článok 31. Finančná referenčná suma potrebná na realizáciu programu Kozloduj na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 je 300 miliónov EUR.2. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančných výhľadov.3. Výška rozpočtových prostriedkov vyčlenených na program Kozloduj sa môže revidovať v priebehu obdobia od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 tak, aby sa zohľadnil pokrok dosiahnutý pri realizácii programu a aby sa zabezpečilo, že plánovanie a prideľovanie prostriedkov sa zakladá na skutočných platobných potrebách a absorpčnej kapacite.Článok 4Vzhľadom na to, čo sa uviedlo v aktoch o pristúpení, príspevok na niektoré opatrenia môže dosahovať až 100 % celkových výdavkov. Treba vyvinúť maximálne úsilie, aby sa na jednej strane pokračovalo v praxi spolufinancovania ustanovenej v rámci predvstupovej pomoci a pomoci poskytnutej v období rokov 2007 – 2009 na úsilie Bulharska spojené s vyraďovaním jadrovej elektrárne z prevádzky, a aby sa na druhej strane v prípade potreby získali aj iné formy spolufinancovania.Článok 51. Finančná pomoc na opatrenia v rámci programu Kozloduj bude sprístupnená ako príspevok Spoločenstva do Medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, ktorý spravuje EBOR, v súlade s článkom 53 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách.2. Opatrenia realizované v rámci programu Kozloduj sa prijímajú v súlade s článkom 8 ods. 2.Článok 61. Komisia má právo vykonávať audit využívania prostriedkov finančnej pomoci, a to buď priamo svojimi pracovníkmi, alebo prostredníctvom akejkoľvek ňou poverenej externej organizácie. Takéto audity sa môžu vykonávať počas obdobia platnosti dohody medzi Spoločenstvom a EBOR o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a počas piatich rokov od dátumu vyplatenia zostatku. Zistenia auditu môžu prípadne viesť k rozhodnutiu Komisie o vymáhaní.2. Pracovníci Komisie, ako aj ňou poverené externé osoby majú náležité právo prístupu najmä do priestorov príjemcu finančnej pomoci a tiež ku všetkým potrebným informáciám (aj v elektronickej podobe), aby mohli vykonávať uvedené audity.Dvor audítorov má rovnaké práva ako Komisia, najmä pokiaľ ide o prístup.Okrem toho, na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi a inými nezrovnalosťami je Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) oprávnený vykonávať v rámci programu Kozloduj kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[4].3. V prípade činností Spoločenstva financovaných v rámci tohto programu je podľa článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18.decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[5] „nezrovnalosťou“ akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Spoločenstvami neoprávnenou výdavkovou položkou alebo poškodenie rozpočtov, ktoré v mene Spoločenstiev spravujú iné medzinárodné organizácie.4. V dohodách medzi Spoločenstvom a EBOR o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva pre Medzinárodný fond na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa ustanovia primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi, korupciou a inými nezrovnalosťami a opatrenia, ktorými sa Komisii, úradu OLAF a Dvoru audítorov umožní vykonávať kontroly na mieste.Článok 7Komisia zabezpečí vykonanie tohto nariadenia a bude pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade. Vykoná strednodobé preskúmanie, ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 3.Článok 81. Komisii pomáha výbor zriadený na základe článku 8 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 549/2007.2. V prípade odkazu na tento odsek sa uplatňuje postup ustanovený v článku 8 ods. 2 nariadenia (Euratom) č. 549/2007.Článok 9Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa RaduAndris PIEBALGS člen KomisieLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ1. NÁZOV NÁVRHU:„Program Kozloduj“ na vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj (Bulharsko) z prevádzky2. RÁMCE ABM/ABB (RIADENIE NA ZÁKLADE ČINNOSTÍ/ZOSTAVOVANIE ROZPOČTU NA ZÁKLADE ČINNOSTÍPríslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti:Doprava a energetika0605 Jadrová energia3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY3.1 Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov:060505 Jadrová bezpečnosť — Prechodné opatrenia (Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky)3.2 Trvanie akcie a finančného vplyvu:2010 – 20133.3 Rozpočtové charakteristiky ( v prípade potreby pridajte riadky ):Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |060505 | Nepovinné | Dif.[6] | Nie | Nie | Žiadne | č. 1a |4. ZHRNUTIE ZDROJOV4.1 Finančné zdroje4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkovv mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n +4 | n + 5 a nasl. | Spolu |Prevádzkové výdavky[7] |Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[8] |Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA |Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 |Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 |Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[9] |Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | 1,220 |Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6 | e | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |Celkové orientačné finančné náklady na akciuPočet ľudských zdrojov spolu | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |5. CHARAKTERISTIKY A CIELEPodrobnosti týkajúce sa kontextu návrhu sa vyžadujú v dôvodovej správe. V tomto oddiele legislatívneho finančného výkazu sa uvádzajú nasledujúce doplňujúce informácie:5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizontePočas prístupových rokovaní sa Bulharsko zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 jadrovej elektrárne Kozloduj najneskôr v roku 2002 a bloky 3 a 4 najneskôr 31. decembra 2006. Tieto záväzky týkajúce sa odstavenia boli zahrnuté do protokolu k Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii.Treba opätovne zdôrazniť, že pomoc sa vzťahuje na proces vyradenia jadrovej elektrárne z prevádzky a na jeho nejadrové dôsledky.V štúdii financovanej v rámci programu Phare (realizovaná konzorciom EDF/Framatome a potvrdená inými medzinárodnými štúdiami) sa odhadujú náklady na vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj (typ VVER 440/230) z prevádzky približne na 710 miliónov EUR (v cenách platných v roku 2000) pre všetky operácie vrátane spracovania odpadu, ale bez konečného zneškodnenia vyhoreného paliva. Čísla, ktoré poskytovali bulharské orgány boli vždy vyššie. K tomu treba pridať nejadrové náklady vyplývajúce z vyradenia elektrárne z prevádzky (napríklad nahradenie výrobnej kapacity a opatrenia súvisiace so zabezpečením dodávok energie).Vzhľadom na značné finančné prostriedky potrebné na vyradenie týchto zariadení z prevádzky Európska únia akceptovala aj skutočnosť, že celkové rozpočtové prostriedky na obdobie, na ktoré sa vzťahuje ďalší finančný výhľad, by mali byť primerané a plánovanie týchto zdrojov by sa malo zakladať na skutočných platobných potrebách a skutočnej absorpčnej kapacite.5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaFinancovanie vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, na ktoré sa vzťahujú záväzky predčasného odstavenia, bola veľmi dôležitou témou počas rozhovorov o rozšírení Európskej únie. Štáty, ktorých sa to týka, sa dohodli, že odstavia niektoré reaktory. Európska únia zo svojej strany vyjadrila svoju solidárnosť poskytnutím finančnej pomoci na podporu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky. EÚ už splnila svoje záväzky na obdobie rokov 2007 – 2009. Teraz je nutné použiť potrebné nástroje, ktoré umožnia splniť jej záväzky v rámci finančného výhľadu na roky 2010 – 2013.5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMCieľ:Financovať vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky – blokov 1 až 4 – a opatrenia v oblasti energetiky ako dôsledok ich odstaveniaÚvery vyčlenené na program Kozloduj sa použijú na financovanie rôznych opatrení uvedených v článku 30 ods. 2 protokolu k zmluve o pristúpení.Uprednostní sa skutočná práca na vyraďovaní elektrárne z prevádzky, aby sa zaručila vysoká úroveň jadrovej bezpečnosti, opatrenia na modernizáciu konvenčných kapacít výroby energie, zvýšenie energetickej bezpečnosti prepojením transeurópskych sietí a opatrenia zamerané na pomoc pracovníkom jadrovej elektrárne pri zachovaní vysokej úrovne prevádzkovej bezpečnosti v elektrárni pri rozbehu odstavenia a počas vyraďovania reaktorov z prevádzky.Výsledok:Odstavenie reaktorov 1 až 4 a začatie vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzkyUkazovateľ:Monitorovacie ukazovatele budú zahŕňať najmä:-  Skutočné odstavenie príslušných reaktorov elektrárne Kozloduj v plánovaných lehotách, t. j. blokov 1 a 2 najneskôr 31. decembra 2002 a blokov 3 a 4 najneskôr 31. decembra 2006.-  Dostupnosť ročných plánov financovania na základe správ o postupe-  Vypracovanie návrhov dohôd o grante s EBOR-  Vypracovanie návrhov podrobných dohôd, vrátane odhadov nákladov-  Pravidelné podávanie správ-  Začatie vyraďovania z prevádzky v súlade s vnútroštátnou stratégiou vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky5.4. Spôsob implementácie (orientačný)Uveďte vybraný spôsob[12] implementácie akcie.( Centralizované hospodárenie( priamo na úrovni Komisie( nepriamo delegovaním právomocí na:( výkonné agentúry,( subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách( národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme.( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie( s členskými štátmi( s tretími krajinami( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte)Poznámky: Úvery môžu byť poskytnuté ako príspevok Spoločenstva do Medzinárodného fondu na podporu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR).6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE6.1. Systém monitorovaniaMonitorovanie prebieha dva razy ročne6.2 Hodnotenie6.2.1. Hodnotenie ex-anteHodnotenie ex-ante sa vykonalo s použitím vlastných zdrojov.6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností)Na základe strednodobého hodnotenia programov Ignalina a Bohunice bola navrhnutá stratégia realizácie programov vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky.6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnoteníStrednodobé hodnotenie a hodnotenie ex-post.7. OPATRENIA PROTI PODVODOMKomisia má právo vykonávať audit týkajúci sa využívania grantu, a to buď priamo svojimi pracovníkmi, alebo prostredníctvom akéhokoľvek iného kvalifikovaného subjektu podľa vlastného výberu. Takéto audity sa môžu vykonávať počas obdobia platnosti zmluvy a počas piatich rokov od dátumu vyplatenia zostatku grantu. Zistenia auditu môžu prípadne viesť k rozhodnutiu Komisie o vymáhaní.Pracovníci Komisie a externí pracovníci splnomocnení Komisiou majú na účely výkonu auditu primeraný prístup hlavne do priestorov príjemcu finančnej pomoci, ako aj ku všetkým potrebným informáciám a to aj v elektronickej podobe.Dvor audítorov má rovnaké práva ako Komisia vrátane práva na prístup.Okrem toho, na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi a inými nezrovnalosťami Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je oprávnený vykonávať v rámci tohto programu kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[13].V prípade činností Spoločenstva financovaných v rámci tohto nariadenia je podľa článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 nezrovnalosťou akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Spoločenstvami neoprávnenou výdavkovou položkou alebo poškodenie rozpočtov, ktoré v mene Spoločenstiev spravujú iné medzinárodné organizácie.Dohody medzi Spoločenstvom a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrových zariadení z prevádzky ustanovia primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi, korupciou a inými nezrovnalosťami a opatrenia, ktorými sa Komisii, OLAF-u a Dvoru audítorov umožní vykonávať kontroly na mieste.8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovViazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 |Úradníci alebo dočasní zamestnanci[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 |Zamestnanci financovaní[16] podľa článku XX 01 02 |Iní zamestnanci financovaní[17] podľa článku XX 01 04/05 |SPOLU | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 |8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcieRočné plánovaniePravidelné monitorovanie8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny)(V prípade viacerých zdrojov uveďte počet pracovných miest pre každý zdroj.)( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť.( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n.( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR.( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia).( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku.8.2.4. Ďalšie administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie)v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU |1. Technická a administratívna pomoc (vrátane súvisiacich nákladov na zamestnancov) |Výkonné agentúry[18] |Iná technická a administratívna pomoc |- intra muros |- extra muros |Technická a administratívna pomoc spolu |8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sumev mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. |Úradníci alebo dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) |Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 |Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanciV prípade potreby pozri bod 8.2.12,5 pracovníka na plný úväzok * 122 000 = 305 000Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02V prípade potreby pozri bod 8.2.18.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sumev mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU |XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie |XX 01 02 11 03 – Výbory[19] |XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie |XX 01 02 11 05 – Informačné systémy |2. Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu |3. Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) |Administratívne výdavky (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 |Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume4 služobné cesty ročne pre 2 osoby (1 000 EUR na služobnú cestu)2 služobné cesty ročne do EBOR pre 4 osoby (800 EUR na služobnú cestu)Spolu 14 400 EUR[1] Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40.[2] Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 131, 23.5.2007, s. 1.[4] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.[5] Ú. v ES L 312, 23.12.1995, s. 1.[6] Diferencované rozpočtové prostriedky.[7] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx.[8] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx.[9] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05.[10] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.[11] V prípade potreby, t. j. ak akcia trvá dlhšie ako 6 rokov, pridajte ďalšie stĺpce.[12] V prípade, že uvediete viac spôsobov, uveďte ďalšie podrobnosti v časti „Poznámky“ tohto bodu.[13] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.[14] Ako je uvedené v oddiele 5.3.[15] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[16] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[17] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume.[18] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušné výkonné agentúry.[19] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.