                          EURÓPSKA
                          KOMISIA

                                                 V Bruseli 10. 6. 2016
                                                 COM(2016) 395 final

                                                 2016/0184 (NLE)

                                         Návrh

                                ROZHODNUTIE RADY

     o uzavretí parížskej dohody prijatej na základe Rámcového dohovoru Organizácie
                 Spojených národov o zmene klímy v mene Európskej únie

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                           DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      KONTEXT NÁVRHU
     •       Dôvody a ciele návrhu
     Návrh sa týka rozhodnutia Rady, ktoré sa má prijať na základe článku 218 ods. 6 Zmluvy o
     fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), o uzavretí v mene Európskej únie parížskej dohody k
     Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC).

     Na 21. konferencii zmluvných strán UNFCCC (označovanej ako COP 21), ktorá sa konala od
     30. novembra do 12. decembra 2015 v Paríži, sa prijalo znenie dohody o posilnení globálnej
     reakcie na zmenu klímy. Dohoda nadobudne platnosť 30. dňom po dátume, keď najmenej 55
     zmluvných strán dohovoru, ktoré celkovo tvoria odhadom aspoň 55 % globálnych emisií
     skleníkových plynov, uloží svoje listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení.

     Komisia v oznámení, v ktorom hodnotí dôsledky Parížskej dohody1, uviedla, že parížska
     dohoda by sa mala podpísať a ratifikovať čo najskôr. Európska rada uvítala oznámenie
     Komisie a zdôraznila, že Európska únia a jej členské štáty by mali ratifikovať parížsku
     dohodu čo najskôr a včas tak, aby boli jej zmluvnými stranami už v čase nadobudnutia jej
     účinnosti2. Ako prvý krok podpísali Komisia a Rada v mene Európskej únie a všetkých 28
     členských štátov vo vlastnom mene dohodu na schôdzi na vysokej úrovni spojenej so
     slávnostným podpisom, ktorá sa konala v New Yorku 22. apríla 2016.

     Parížska dohoda je globálnym míľnikom pri zlepšovaní kolektívnych opatrení na globálnej
     úrovni a urýchľovaní globálneho prechodu na nízkouhlíkovú spoločnosť odolnú proti zmene
     klímy. Nahradí sa ňou prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997, ktorý obsahuje
     záväzky do konca roku 2020. Tieto záväzky po roku 2020 nebudú pokračovať.

     Parížska dohoda je príležitosťou na hospodársku transformáciu, rast a zamestnanosť. Predstavuje
     ústredný prvok dosahovania širších cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ako aj priorít EÚ
     týkajúcich sa investícií, konkurencieschopnosti, obehového hospodárstva, výskumu, inovácií
     a energetickej transformácie.

     V parížskej dohode sa stanovuje dlhodobý kvalitatívny cieľ znižovania emisií v súlade s
     cieľom udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod úrovňou 2 °C a vyvíjať úsilie, aby sa
     táto úroveň znížila na 1,5 °C. V záujme dosiahnutia tohto cieľa zmluvné strany pripravia,
     oznámia a dodržia svoje jednotlivé vnútroštátne stanovené príspevky. Od roku 2023 budú
     zmluvné strany každých 5 rokov uskutočňovať globálne hodnotenie na základe najnovších
     vedeckých poznatkov a doterajšej implementácie, v rámci ktorého sa bude sledovať
     dosiahnutý pokrok a posúdi sa zníženie emisií, ich prispôsobenie a poskytovaná pomoc.

     Pred COP 21 zmluvné strany UNFCCC predložili svoje plánované vnútroštátne stanovené
     príspevky k dohode. Európska únia a jej členské štáty sa 6. marca 2015 stali prvým veľkým
     hospodárstvom, ktoré predložilo svoj plánovaný vnútroštátne stanovený príspevok odrážajúci
     rámec politík v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 stanovený Európskou radou v októbri
     20143 a koncepciu Európskej komisie pre boj proti celosvetovej zmene klímy po roku 20204.

     1
            COM(2016) 110 z 2. marca 2016.
     2
            Závery Európskej rady z 18. marca 2016.
     3
            Závery Európskej rady z 24. októbra 2014.
     4
            COM(2015) 81 z 25. februára 2015.

SK                                                      2                                              SK
 ---pagebreak---      EÚ si stanovila ambiciózny cieľ zníženia svojich emisií skleníkových plynov v celom
     hospodárstve najmenej o 40 % do roku 2030.

     EÚ už začala proces realizácie cieľa znížiť emisie skleníkových plynov aspoň o 40 %. Pokiaľ
     ide o odvetvia, na ktoré sa vzťahuje systém obchodovania s emisiami (ETS), Komisia 15. júla
     2015 prijala návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica
     2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a posilniť investície do
     nízkouhlíkových technológií. Návrh sa zameriava na dosiahnutie uvedeného cieľa v tých
     oblastiach, na ktoré sa vzťahuje systém EÚ na obchodovanie s emisiami.

     Európska únia a jej členské štáty vyjadrili zámer konať jednotne podľa parížskej dohody5, čo
     je zohľadnené v jej článku 4. EÚ a jej členské štáty sú teda podľa odseku 18 uvedeného
     článku spoločne zodpovedné za prípravu, oznamovanie a dodržiavanie nasledujúcich
     vnútroštátne stanovených príspevkov, ktoré sa budú snažiť dosiahnuť, a za presadzovanie
     vnútroštátnych zmierňujúcich opatrení s cieľom dosiahnuť ciele vnútroštátne stanoveného
     príspevku podľa odseku 2 uvedeného článku.

     Článok 4 ods. 16 parížskej dohody vyžaduje, aby bol sekretariát informovaný o jednotnej
     akcii vrátane úrovne emisií pridelenej každej zmluvnej strane v danom období. Jednotlivé
     úrovne emisií pridelené Únii sa vzťahujú na emisie skleníkových plynov podľa smernice
     2003/87/ES. Jednotlivé úrovne emisií členských štátov a zaradenie využívania pôdy, zmeny
     využívania pôdy a lesného hospodárstva do rámca pre zmenu klímy a energetiku do roku
     2030 budú upravovať nadchádzajúce právne predpisy.

     Nórsko a Island prejavili záujem o účasť na jednotnej akcii Únie a jej členských štátov.
     Podmienky upravujúce možnú účasť Nórska a Islandu budú stanovené v súvisiacich právnych
     predpisoch. Týmto návrhom nie je dotknutý spôsob, akým sa Nórsko a Island budú
     zúčastňovať na jednotnej akcii.

     •       Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky
     Oznámenie Komisie z 2. marca 2016 s názvom Cesta z Paríža: posúdenie dôsledkov parížskej
     dohody zdôrazňuje, že globálny prechod na čistú energiu si vyžaduje zmeny v investičnom
     správaní a stimuly naprieč celým politickým spektrom. Jednou z kľúčových priorít Únie je
     vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom bezpečnú, udržateľnú,
     konkurencieschopnú a finančne dostupné energie. Dosiahnutie tohto zámeru si vyžaduje
     pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy a pokrok pri iných aspektoch
     energetickej únie.

     •       Súlad s ostatnými politikami Únie
     Rámec politík EÚ v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 stanovuje
     ambiciózny cieľ znížiť do roku 2030 domáce emisie skleníkových plynov v celom
     hospodárstve najmenej o 40 %, ako aj cieľ zvýšiť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov
     a zlepšiť energetickú efektívnosť aspoň o 27 %6. Vykonávanie rámca politík v oblasti klímy a
     energetiky na obdobie do roku 2030 je v nadväznosti na parížsku dohodu prioritou. Komisia
     koncom tohto roku predloží návrhy na prispôsobenie regulačného rámca EÚ v oblasti
     energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov vrátane novej koncepcie trhu s
     energiou.

     5
            Závery Rady z 18. septembra 2015.
     6
            Cieľ týkajúci sa energetickej efektívnosti sa do roku 2020 preskúma s ohľadom na zámer dosiahnuť v
            rámci EÚ úroveň 30 %.

SK                                                      3                                                        SK
 ---pagebreak---      2.      PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
     Návrh sa predkladá podľa článku 192 ods. 1 spolu s článkom 218 ods. 6 ZFEÚ. V článku 218
     ZFEÚ sa stanovuje postup na vedenie rokovaní a uzatváranie dohôd medzi Európskou úniou a
     tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami. Konkrétne sa v jeho odseku 6
     stanovuje, že Rada na návrh vyjednávača prijme rozhodnutie poverujúce na podpis dohody
     v mene Európskej únie.

     V súlade s článkom 191 a článkom 192 ods. 1 ZFEÚ musí Európska únia prispievať k
     dosahovaniu aj týchto cieľov: udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného
     prostredia, podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo
     celosvetových problémov životného prostredia, a najmä boja proti zmene klímy.

     Existujú právne predpisy Únie na plnenie týchto cieľov, ktoré bude potrebné zrevidovať s
     cieľom vykonávať parížsku dohodu, a to možno dosiahnuť len prostredníctvom právnych
     predpisov Únie.

SK                                              4                                               SK
 ---pagebreak---                                                            2016/0184 (NLE)

                                                   Návrh

                                             ROZHODNUTIE RADY

           o uzavretí parížskej dohody prijatej na základe Rámcového dohovoru Organizácie
                       Spojených národov o zmene klímy v mene Európskej únie

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1
     v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),
     so zreteľom na návrh Európskej komisie,
     so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,
     keďže:
     (1)      Na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených
              národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorá sa konala od 30. novembra do 12. decembra
              2015 v Paríži, sa prijalo znenie dohody o posilnení globálnej reakcie na zmenu klímy.
     (2)      V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/590 z 11. apríla 20167 bola parížska dohoda
              podpísaná 22. apríla 2016.
     (3)      Parížska dohoda nadobudne platnosť tridsiatym dňom po dátume, keď najmenej 55
              zmluvných strán UNFCCC, ktoré celkovo predstavujú odhadom aspoň 55 %
              celkových emisií skleníkových plynov, uloží svoje listiny o ratifikácii, prijatí,
              schválení alebo pristúpení. Medzi zmluvné strany UNFCCC patrí aj Únia a jej členské
              štáty. Európska rada vo svojich záveroch z 18. marca 2016 zdôraznila, že Európska
              únia a jej členské štáty by mali ratifikovať parížsku dohodu čo najskôr a včas tak, aby
              boli jej zmluvnými stranami už v čase nadobudnutia jej účinnosti.
     (4)      Parížska dohoda nahrádza prístup prijatý v Kjótskom protokole z roku 1997.
     (5)      V parížskej dohode sa okrem iného stanovuje dlhodobý cieľ v súlade s cieľom udržať
              zvýšenie globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou
              a vyvíjať úsilie o to, aby sa toto zvýšenie udržalo na 1,5 °C v porovnaní
              s predindustriálnou úrovňou. V záujme dosiahnutia tohto cieľa zmluvné strany
              pripravia, oznámia a dodržia svoje jednotlivé vnútroštátne stanovené príspevky.
     (6)      Podľa parížskej dohody od roku 2023 zmluvné strany majú každých 5 rokov
              uskutočňovať globálne hodnotenie na základe najnovších vedeckých poznatkov a
              doterajšej implementácie, v rámci ktorého sa bude sledovať dosiahnutý pokrok a
              posúdi sa zníženie emisií, ich prispôsobenie a poskytovaná pomoc, pričom každý ďalší
              príspevok ktorejkoľvek zmluvnej strany má predstavovať pokrok v porovnaní s
              aktuálnym príspevkom v danom období a odrážať čo najvyššie ambície zmluvných
              strán.
     (7)      Záväzný cieľ dosiahnuť aspoň 40 % domáceho zníženia emisií skleníkových plynov
              v celom hospodárstve do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990 bol schválený v

     7
              Ú. v. EÚ L 103, 19.4.2016, s. 1.

SK                                                   5                                                  SK
 ---pagebreak---             záveroch Európskej rady z 23. a 24. októbra 2014 o rámci politík v oblasti klímy
            a energetiky do roku 20308. Rada na svojom zasadnutí 4. marca 2015 formálne
            schválila tento príspevok Únie a jej členských štátov ako ich plánovaný vnútroštátne
            stanovený príspevok, ktorý bol predložený Sekretariátu UNFCCC 6. marca 20159.
     (8)    V oznámení sprevádzajúcom návrh, aby Únia podpísala parížsku dohodu10, sa
            zdôrazňuje, že globálny prechod na čistú energiu si vyžaduje zmeny v investičnom
            správaní a stimuly naprieč celým politickým spektrom. Jednou z kľúčových priorít
            Únie je vytvoriť odolnú energetickú úniu s cieľom poskytovať občanom bezpečnú,
            udržateľnú, konkurencieschopnú a finančne dostupné energie. Dosiahnutie tohto
            zámeru si vyžaduje pokračovanie ambicióznych opatrení v oblasti klímy a pokrok pri
            iných aspektoch energetickej únie11.
     (9)    Rada vo svojich záveroch z 18. septembra 2015 potvrdila, že Únia a jej členské štáty
            chcú konať spoločne podľa parížskej dohody, a privítala zámer Islandu a Nórska
            zúčastňovať sa na tejto jednotnej akcii.
     (10)   Jednotná akcia Únie a členských štátov bude dohodnutá v príhodnej chvíli a bude sa
            vzťahovať na jednotlivé úrovne emisií pridelené Únii podľa smernice 2003/87/ES a
            úrovne emisií jednotlivých členských štátov.
     (11)   Článok 4 ods. 16 parížskej dohody vyžaduje, aby bol sekretariát informovaný o
            jednotnej akcii vrátane úrovne emisií pridelenej každej zmluvnej strane v danom
            období.
     (12)   Parížska dohoda je v súlade s cieľmi Únie v oblasti životného prostredia, ako sa
            uvádza v článku 191 zmluvy, konkrétne pokiaľ ide o udržiavanie, ochranu a
            zlepšovanie kvality životného prostredia, ochranu ľudského zdravia a podporu
            opatrení na medzinárodnej úrovni v záujme riešenia regionálnych alebo celosvetových
            problémov životného prostredia, a najmä boja proti zmene klímy.
     (13)   Parížska dohoda by sa preto v mene Únie mala schváliť,
     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                                  Článok 1
     Parížska dohoda prijatá 12. decembra 2015 podľa Rámcového dohovoru Organizácie
     Spojených národov o zmene klímy sa týmto schvaľuje v mene Únie.
     Text parížskej dohody je priložený k tomuto rozhodnutiu ako príloha I.
     V mene Únie sa schvaľuje aj pripojené vyhlásenie o právomoci uvedené v prílohe II.

                                                  Článok 2
     Predseda Rady určí osobu(-y) splnomocnenú(-é) uložiť v mene Únie ratifikačnú listinu u
     generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov v súlade s článkom 20 ods. 1
     parížskej dohody spolu s vyhlásením o právomoci.

     8
            DOKUMENT EUCO 169/14.
     9
            http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx.
     10
            COM(2016) 110 z 2. marca 2016.
     11
            COM(2015) 80 z 25. februára 2015.

SK                                                     6                                           SK
 ---pagebreak---                                                  Článok 3
     1. Ratifikačná listina Únie sa uloží u depozitára.
     Členské štáty sa budú snažiť vykonať potrebné kroky, aby sa na ukladaní podieľali súčasne s
     Úniou.
     2. Členské štáty musia informovať Komisiu o svojom rozhodnutí ratifikovať parížsku dohodu,
     prípadne – v závislosti od okolností – o pravdepodobnom dátume dokončenia potrebných
     postupov.

                                                 Článok 4
     Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
     V Bruseli

                                                   Za Radu
                                                   predseda

SK                                                   7                                             SK
 ---documentbreak---                             EURÓPSKA
                            KOMISIA

                                                   V Bruseli 10. 6. 2016
                                                   COM(2016) 395 final

                                                   ANNEX 1

                                        PRÍLOHA

                                             k

                                 návrhu rozhodnutia Rady

     o uzatvorení dohody prijatej na 21. konferencii zmluvných strán rámcového dohovoru
      Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ktorá sa konala v Paríži v dňoch 30.
       novembra až 12. decembra 2015, v mene Európskej únie [a o spoločnom plnení jej
                                           záväzkov]

                                      Parížska dohoda

SK                                                                                SK
 ---pagebreak--- Parížska dohoda
       Strany tejto dohody
      sú stranami Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ďalej
„dohovoru“,
       podľa Durbanskej platformy pre posilnenú činnosť založenej rozhodnutím 1/CP. 17
konferencie strán dohovoru na jej 17. zasadnutí,
        sledujú cieľ dohovoru a vedené jeho zásadami vrátane zásady rovnosti a spoločných, ale
rozdielnych zodpovedností a príslušných schopností, na základe odlišných okolností v jednotlivých
krajinách,
        uznávajú potrebu účinnej a progresívnej odozvy na naliehavú hrozbu zmeny klímy na základe
najlepších dostupných vedeckých poznatkov,
       tiež uznávajú špecifické potreby a osobitné okolnosti rozvojových zmluvných strán – najmä
tých, ktoré sú zvlášť zraniteľné nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy, ako je to uvedené v
dohovore,
         plne počítajú so špecifickými potrebami a osobitným postavením najmenej rozvinutých
krajín, čo sa týka financovania a transferu technológií,
        uznávajú, že strany môžu byť postihnuté nielen zmenou klímy, ale aj vplyvmi opatrení, ktoré
sú prijímané ako odozva na zmenu klímy,
       zdôrazňujú prirodzený vzťah, ktorý majú riešenia zmeny klímy, odozvy na ňu a jej vplyvy s
rovnocenným prístupom k udržateľnému rozvoju a odstraňovaniu chudoby,
        uznávajú základnú prioritu ochrany potravinovej bezpečnosti a ukončenia hladu a osobitnú
citlivosť systémov produkcie potravín na nepriaznivé dôsledky zmeny klímy,
        berú do úvahy imperatívy spravodlivého prechodu pracovnej sily, zabezpečenia dôstojnej
práce a vytvorenia kvalitných pracovných miest v zmysle priorít rozvoja, ktoré si krajiny individuálne
stanovia,
        uznávajú, že zmena klímy je spoločnou záležitosťou celého ľudstva a že strany by mali pri
prijímaní opatrení na riešenie zmeny klímy rešpektovať, podporovať a brať do úvahy svoje záväzky v
oblasti ľudských práv, práva na zdravie, práv pôvodného obyvateľstva, miestnych spoločenstiev,
migrantov, detí, osôb so zdravotným postihnutím a ľudí v zraniteľných situáciách a práva na rozvoj,
ako aj rovnosti pohlaví, posilnenia postavenia žien a medzigeneračnej spravodlivosti,
       uznávajú dôležitosť zachovania a zvýšenia, podľa potreby, počtu záchytov a rezervoárov
skleníkových plynov uvádzaných v dohovore,
       berú na vedomie dôležitosť zabezpečenia integrity všetkých ekosystémov vrátane oceánov a
ochrany biodiverzity, ktorú niektoré kultúry považujú za matku Zem, a berú na vedomie dôležitosť,
ktorú niektorí prikladajú konceptu „klimatickej spravodlivosti“ pri prijímaní opatrení na riešenie
zmeny klímy,
       potvrdzujú dôležitosť vzdelávania, školenia, povedomia verejnosti, účasti verejnosti, prístupu
verejnosti k informáciám a spolupráce na všetkých úrovniach v otázkach, ktorým sa venuje táto
dohoda,
        uznávajú dôležitosť zapojenia do riešenia zmeny klímy všetkých vládnych úrovní a rôznych
činiteľov v súlade s príslušnou národnou legislatívou jednotlivých strán,

                                                  1
 ---pagebreak---        tiež uznávajú, že udržateľný životný štýl a udržateľné vzory spotreby a výroby, pri ktorých sa
ujímajú vedenia vyspelé zmluvné strany, zohrávajú dôležitú úlohu v riešení zmeny klímy,
dohodli sa takto:

                                             Článok 1
       Na účely tejto dohody sa uplatňujú definície uvedené v článku 1 dohovoru. Okrem toho:

       a)       „Dohovor“ znamená Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene
klímy, prijatý v New Yorku 9. mája 1992.
      b)       „Konferencia strán“ znamená konferenciu strán dohovoru.

      c)       „Strana“ znamená zmluvnú stranu tejto dohody.

                                             Článok 2
1.      Zámerom tejto dohody, ktorá umocňuje vykonávanie dohovoru vrátane jeho cieľa, je posilniť
celosvetovú odozvu na hrozbu zmeny klímy, v kontexte trvalého rozvoja a snahy o odstránenie
chudoby, vrátane nasledujúcich nástrojov:

      a)      udržať zvýšenie globálnej priemernej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní
s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložiť úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C
v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia, čo by významne znížilo riziká a dôsledky
zmeny klímy;

      b)        zvýšiť schopnosť prispôsobiť sa nepriaznivým vplyvom zmeny klímy a podporovať
odolnosť proti zmenám klímy a nízko emisný rozvoj, spôsobom, ktorý neohrozí produkciu potravín; a

      c)       zosúladiť finančné toky s cestou k nízkym emisiám skleníkových plynov a vývoju
odolnému proti zmenám klímy.

2.      Táto dohoda sa implementuje tak, aby sa dodržala spravodlivosť a princíp spoločnej ale
rozdielnej zodpovednosti a príslušných schopností, na základe odlišných okolností v jednotlivých
krajinách.

                                             Článok 3
        Ako národne definované príspevky k celosvetovej odozve na zmenu klímy všetky strany
realizujú a oznámia ambiciózne úsilie definované v článkoch 4, 7, 9, 10, 11 a 13, s cieľom dosiahnuť
účel tejto dohody stanovený v článku 2. Úsilie všetkých strán bude časovo odstupňované, pričom
bude uznávať potrebu podpory rozvojových zmluvných strán pri účinnom vykonávaní tejto dohody.

                                             Článok 4
1. Aby sa dosiahol dlhodobý teplotný cieľ stanovený v článku 2, strany sa usilujú čo najskôr
dosiahnuť celosvetovo vrchol emisií skleníkových plynov uznávajúc, že dosiahnuť vrchol bude trvať
dlhšie rozvojovým zmluvným stranám, a následne ich rýchlo znížiť v súlade s najlepšími dostupnými
vedeckými poznatkami, aby sa v druhej polovici tohto storočia dosiahla rovnováha medzi
antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstraňovaním pomocou záchytov,
na základe spravodlivosti a v kontexte udržateľného rozvoja a snahy o odstránenie chudoby.

                                                 2
 ---pagebreak--- 2.     Každá strana vypracuje, predloží a zachová všetky svoje nasledujúce národne definované
príspevky, ktoré zamýšľa dosiahnuť. Strany prijmú domáce opatrenia na zmiernenie zmeny klímy,
aby dosiahli ciele takýchto príspevkov.
3.      Každý nasledujúci národne definovaný príspevok strany bude predstavovať pokrok oproti
aktuálnemu príspevku strany a odrážať jej najvyššiu možnú ambíciu, pri zohľadnení jej spoločných,
ale rozdielnych zodpovedností a príslušných schopností, berúc do úvahy rozdielne okolnosti v
jednotlivých krajinách.
4.      Vyspelé zmluvné strany by si mali naďalej udržať vedúcu pozíciu tým, že sa zaviažu k
absolútnym cieľom znižovania emisií v celej ekonomike. Rozvojové zmluvné strany by mali ďalej
posilňovať svoje úsilie o zmiernenie zmeny klímy a budú podporované v tom, aby sa časom posunuli
k cieľom znižovania alebo obmedzovania emisií v celej ekonomike s ohľadom na rozdielne okolnosti
v jednotlivých krajinách.
5.     Rozvojovým zmluvným stranám sa poskytne podpora pri vykonávaní tohto článku v zmysle
článkov 9, 10 a 11, s uznaním, že zvýšená podpora rozvojovým zmluvným stranám im umožní prijať
ambicióznejšie opatrenia.
6.      Najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty môžu vypracovať a predložiť
stratégie, plány a opatrenia pre nízkoemisný rozvoj pri zohľadnení vlastných osobitných okolností.
7.      Spoločné prínosy pre zmierňovanie zmeny klímy vyplývajúce z adaptačných opatrení strán
a/alebo ich plánov na ekonomickú diverzifikáciu môžu prispieť k výsledkom zmiernenia podľa tohto
článku.
8.      Pri predkladaní svojich národne definovaných príspevkov poskytnú všetky strany informácie
potrebné pre prehľadnosť, transparentnosť a porozumenie v zmysle rozhodnutia 1/CP.21 a všetkých
relevantných rozhodnutí konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody.
9.      Každá strana oznámi svoj národne definovaný príspevok každých päť rokov v zmysle
rozhodnutia 1/CP.21 a všetkých relevantných rozhodnutí konferencie strán slúžiacej ako stretnutie
strán Parížskej dohody a zohľadní výsledky globálneho hodnotenia podľa článku 14.
10.    Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody na prvom zasadaní zváži
spoločné časové rámce pre národne definované príspevky.
11.     Každá strana môže kedykoľvek upraviť svoj aktuálny národne definovaný príspevok s cieľom
zvýšiť jeho ambicióznosť v zmysle usmernení prijatých konferenciou strán slúžiacou ako stretnutie
strán Parížskej dohody.
12.    Národne definované príspevky predkladané stranami sa zapíšu vo verejnom registri
spravovanom sekretariátom.
13.      Strany zodpovedajú za svoje národne definované príspevky. Pri započítavaní antropogénnych
emisií a ich odstraňovaní zodpovedajúcom ich národne definovaným príspevkom strany presadzujú
environmentálnu integritu, transparentnosť, presnosť, úplnosť, porovnateľnosť a konzistentnosť, a
zaistia, že sa zabráni dvojitému započítaniu v zmysle usmernení prijatých konferenciou strán
slúžiacou ako stretnutie strán Parížskej dohody.
14.     V kontexte národne definovaných príspevkov by strany mali pri identifikácii a realizovaní
opatrení na zmiernenie zmeny klímy v oblasti antropogénnych emisií a ich odstraňovania podľa
potreby brať do úvahy existujúce metódy a usmernenia v rámci dohovoru v súlade s ustanoveniami
odseku 13 tohto článku.

                                                3
 ---pagebreak--- 15.    Pri vykonávaní tejto dohody strany zohľadnia záujmy strán, ktorých ekonomika je najviac
zasiahnutá vplyvmi opatrení reakcie na zmenu klímy – najmä rozvojových zmluvných strán.

16.     Strany vrátane regionálnych ekonomických integračných organizácií a ich členských štátov,
ktoré sa dohodli na spoločnom postupe podľa odseku 2 tohto článku, pri predkladaní svojich národne
definovaných príspevkov oznámia sekretariátu podmienky takejto dohody vrátane úrovne emisií
pridelenej každej strane na dané časové obdobie. Sekretariát potom o podmienkach takej dohody
informuje strany a signatárov dohovoru.
17.    Každá strana takejto dohody zodpovedá za vlastnú úroveň emisií stanovenú v dohode podľa
odseku 16 vyššie v súlade s odsekmi 13 a 14 tohto článku a s článkami 13 a 15.
18.     Ak strany postupujúce spoločne takto konajú v rámci regionálnej ekonomickej integračnej
organizácie, ktorá samotná je stranou tejto dohody, a spoločne s ňou, každý členský štát tejto
regionálnej ekonomickej integračnej organizácie jednotlivo a spoločne s ňou zodpovedá za úroveň
emisií stanovenú v dohode predloženej v súlade s odsekom 16 tohto článku, v súlade s odsekmi 13 a
14 tohto článku a s článkami 13 a 15.
19.     Všetky strany by sa mali snažiť formulovať a predložiť dlhodobé stratégie nízkoemisného
rozvoja, dbajúc na článok 2, pri zohľadnení svojich spoločných ale rozdielnych zodpovedností a
príslušných schopností, s ohľadom na rozdielne okolnosti v jednotlivých krajinách.

                                            Článok 5
1.     Strany by mali podľa potreby prijať opatrenia na zachovanie a zvýšenie počtu záchytov a
rezervoárov skleníkových plynov podľa článku 4 ods. 1 písm. d) dohovoru vrátane lesov.

2.      Stranám sa odporúča, aby prijímali riešenia (vrátane platieb na základe výsledkov) na
realizáciu a podporu existujúceho rámca stanoveného v súvisiacich usmerneniach a rozhodnutiach už
odsúhlasených v rámci dohovoru pre: strategické prístupy a pozitívne stimuly zamerané na zníženie
emisií zapríčinených odlesňovaním a degradáciou lesov, úlohu ochrany lesov, udržateľného lesného
hospodárstva a zvyšovania zásob uhlíka v lesoch v rozvojových krajinách; a pre alternatívne
strategické prístupy, napríklad spoločné zmierňujúce a adaptačné prístupy pre celistvé a udržateľné
lesné hospodárstvo, s opakovaným zdôraznením významu vhodnej stimulácie súvisiacich vedľajších
prínosov znižovania emisií.
                                            Článok 6
1.     Strany uznávajú, že niektoré strany si vyberú pri realizácii svojich národne definovaných
príspevkov dobrovoľnú spoluprácu, aby umožnili ambicióznejšie aktivity zamerané na zmierňovanie
zmeny klímy a adaptáciu a aby podporili udržateľný rozvoj a environmentálnu integritu.
2.      Ak sa strany dobrovoľne zapoja do spolupráce s využitím medzinárodne prenášaných
výsledkov zmierňovania do národne definovaných príspevkov, zaväzujú sa podporovať udržateľný
rozvoj, zabezpečiť environmentálnu integritu a transparentnosť vrátane riadenia a používať
spoľahlivé započítavanie, aby okrem iného predišli dvojitému započítaniu, v súlade s usmerneniami
prijatými konferenciou strán slúžiacou ako stretnutie strán Parížskej dohody.

                                                4
 ---pagebreak--- 3.     Používanie medzinárodne prenášaných výsledkov zmierňovania zmeny klímy na dosiahnutie
národne definovaných príspevkov na základe tejto dohody musí byť dobrovoľné a schválené
zúčastnenými stranami.
4.       Týmto sa stanovuje mechanizmus na prispievanie k znižovaniu emisií skleníkových plynov a
podporu udržateľného rozvoja, za ktorý je zodpovedná a ktorý vedie konferencia strán slúžiaca ako
stretnutie strán Parížskej dohody a ktorý môžu strany využívať dobrovoľne. Kontroluje ho orgán
určený konferenciou strán slúžiacou ako stretnutie strán Parížskej dohody, a jeho cieľom je:
       a)      podporovať znižovanie emisií skleníkových plynov za súčasnej podpory udržateľného
rozvoja;
       b)      stimulovať a napomáhať účasť verejných a súkromných subjektov oprávnených
stranou na znižovaní emisií skleníkových plynov;
       c)      prispievať k znižovaniu úrovní emisií v hostiteľskej zmluvnej strane, ktorá bude mať
prínos zo zmierňovacích opatrení znižujúcich emisie, ktoré môže využiť aj ďalšia strana na splnenie
svojho národne definovaného príspevku; a
      d)       dosiahnuť celkové znižovanie celosvetových emisií.
5.     Zníženie emisií vďaka mechanizmu podľa odseku 4 tohto článku sa nesmie použiť na
preukázanie dosiahnutia národne definovaného príspevku hostiteľskej zmluvnej strany, ak už ho na
preukázanie dosiahnutia svojho národne definovaného príspevku použila iná strana.
6.      Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody musí zabezpečiť, aby sa
podiel z výnosov z činností v rámci mechanizmu uvádzaného v odseku 4 tohto článku použil na
pokrytie administratívnych nákladov, ako aj na pomoc rozvojovým zmluvným stranám, ktoré sú
zvlášť zraniteľné nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy, aby sa pokryli ich náklady na adaptáciu.
7.      Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody na svojom prvom zasadaní
prijme pravidlá, metódy a postupy pre mechanizmus uvedený v odseku 4 tohto článku.
8.      Strany uznávajú dôležitosť dostupnosti integrovaných, holistických a vyvážených netrhových
prístupov stranám, aby im pomohli pri koordinovanej a účinnej realizácii ich národne definovaných
príspevkov v kontexte udržateľného rozvoja a odstraňovania chudoby, okrem iného podľa potreby
vrátane zmierňovania, adaptácie, financovania, transferu technológií a budovania kapacít. Tieto
prístupy majú za cieľ:
       a)      podporovať ambíciu zmierňovania a adaptácie;
       b)      rozširovať účasť verejného a súkromného sektora na realizácii národne definovaných
príspevkov a
        c)      umožňovať príležitosti na koordináciu jednotlivých nástrojov a príslušných
inštitucionálnych štruktúr.
9.     Týmto sa definuje rámec pre netrhové prístupy k udržateľnému rozvoju na podporu
netrhových prístupov uvádzaných v odseku 8 tohto článku.

                                            Článok 7
1. Strany týmto stanovujú celosvetový cieľ v oblasti adaptácie, ktorým je zvyšovanie adaptívnej
kapacity, posilnenie odolnosti a zníženie zraniteľnosti na zmenu klímy s cieľom

                                                5
 ---pagebreak---  prispieť k udržateľnému rozvoju a zabezpečiť adekvátnu adaptačnú odozvu v kontexte teplotného
cieľa uvádzaného v článku 2.
2.      Strany uznávajú, že adaptácia je celosvetovou výzvou, ktorej čelia všetci v miestnom,
regionálnom, národnom, nadnárodnom a medzinárodnom meradle, a ktorá je kľúčovou zložkou a
prispieva k dlhodobej globálnej odozve na zmenu klímy na ochranu ľudí, živobytia a ekosystémov,
pričom sa berú do úvahy naliehavé a okamžité potreby rozvojových zmluvných strán, ktoré sú zvlášť
zraniteľné nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy.
3.     Adaptačné úsilie rozvojových zmluvných strán sa uzná v zmysle metód, ktoré prijme
konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody na svojom prvom zasadaní.
4.     Strany uznávajú, že súčasná potreba adaptácie je významná, a že vyššie úrovne zmiernenia
zmeny klímy môžu znížiť potrebu ďalšieho adaptačného úsilia, a že vyššie potreby adaptácie môžu
zahŕňať vyššie náklady na adaptáciu.
5.       Strany uznávajú, že opatrenia na adaptáciu by mali byť prijaté na základe plne
transparentného prístupu so zohľadnením rodovej rovnosti, s rozpracovaním v rámci jednotlivých
krajín a za účasti všetkých, s ohľadom na zraniteľné skupiny, spoločenstvá a ekosystémy, a mali by
byť založené a riadené podľa najlepších dostupných vedeckých poznatkov a podľa potreby aj
tradičných vedomostí, vedomostí pôvodného obyvateľstva a miestnych znalostných systémov, s
cieľom integrovať adaptáciu do príslušných spoločensko-ekonomických a environmentálnych
stratégií a opatrení tam, kde je to vhodné.
6.      Strany uznávajú dôležitosť podpory úsilia o adaptáciu a medzinárodnej spolupráce v tejto
oblasti, ako aj význam zohľadnenia potrieb rozvojových zmluvných strán – najmä tých, ktoré sú
zvlášť zraniteľné nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy.
7.     Strany by mali posilniť svoju spoluprácu pri rozširovaní adaptačných opatrení, pričom sa
bude brať do úvahy Adaptačný rámec z Cancúnu, a to aj vzhľadom na:
      a)       zdieľanie informácií, osvedčených postupov, skúseností a získaných poznatkov,
podľa potreby vrátane vedy, plánovania, stratégií a realizácie vo vzťahu k opatreniam pre adaptáciu;
       b)      posilňovanie inštitucionálnych štruktúr vrátane tých podľa dohovoru, ktoré slúžia
tejto dohode, na podporu syntézy príslušných informácií a poznatkov a poskytnutia technickej
podpory a usmernenia stranám;
       c)       posilňovanie vedeckých poznatkov o klíme vrátane výskumu, systematického
pozorovania klimatického systému a systémov včasného varovania spôsobom, ktorý informuje
klimatické služby a podporuje rozhodovanie;
       d)       pomoc rozvojovým zmluvným stranám pri určovaní efektívnych postupov adaptácie,
potrieb adaptácie, priorít, poskytovanej a prijímanej podpory pre opatrenia a snahy adaptácie a výziev
a nedostatkov, spôsobom, ktorý podporí dobré postupy; a
       e)      zlepšovanie efektívnosti a trvácnosti opatrení adaptácie.
8.      Špecializovaným organizáciám a agentúram OSN sa odporúča, aby podporili úsilie strán pri
realizácii opatrení uvádzaných v odseku 7 tohto článku, pričom sa budú brať do úvahy ustanovenia
odseku 5 tohto článku.
9.     Každá strana sa podľa potreby zapojí do procesov plánovania adaptácie a realizácie opatrení
vrátane vypracovania alebo rozšírenia príslušných plánov, stratégií a/alebo príspevkov, čo môže
zahŕňať:

                                                  6
 ---pagebreak---       a)       realizáciu opatrení, úloh a/alebo adaptačného úsilia;
      b)       proces formulovania a realizácie národných plánov adaptácie;
      c)       posúdenie vplyvov zmeny klímy a citlivosti na zmenu klímy, s cieľom formulovať na
národnej úrovni opatrenia so stanovenou prioritou, pričom sa budú brať do úvahy zraniteľné osoby,
miesta a ekosystémy;
      d)       monitorovanie a hodnotenie plánov, stratégií, programov a opatrení adaptácie a
poučenie z nich a
     e)      budovanie odolnosti spoločensko-ekonomických a ekologických systémov, a to aj
ekonomickou diverzifikáciou a udržateľným riadením prírodných zdrojov.
10.    Každá strana by mala podľa potreby predložiť a periodicky aktualizovať správu o adaptácii,
ktorá môže zahŕňať priority, realizáciu a potreby podpory, plány a opatrenia, bez vytvárania ďalšieho
dodatočného zaťaženia pre rozvojové zmluvné strany.
11.     Správa o adaptácii uvedená v odseku 10 tohto článku sa podľa potreby predloží a periodicky
aktualizuje ako zložka ďalších správ alebo dokumentov alebo spoločne s nimi, vrátane národného
adaptačného plánu a národne definovaného príspevku podľa článku 4 ods. 2, a/alebo národnej správy.
12.    Správa o adaptácii uvedená v odseku 10 tohto článku sa zapíše do verejného registra
spravovaného sekretariátom.
13.     Rozvojovým zmluvným stranám sa poskytne nepretržitá a zvýšená medzinárodná podpora pri
realizácii odsekov 7, 9, 10 a 11 tohto článku, podľa ustanovení článkov 9, 10 a 11.
14.    Globálne hodnotenie podľa článku 14 okrem iného:
      a)       uzná adaptačné úsilie rozvojových zmluvných strán;
      b)       rozšíri realizáciu adaptačných opatrení zohľadnením správy o adaptácii uvedenej v
odseku 10 tohto článku;
      c)       preskúma adekvátnosť a účinnosť adaptácie a podpory poskytovanej na účely
adaptácie a
      d)       preskúma celkový pokrok dosiahnutý pri plnení celosvetového cieľa v oblasti
adaptácie uvedeného v odseku 1 tohto článku.

                                              Článok 8
1.     Strany uznávajú dôležitosť odvrátenia, minimalizovania a riešenia strát a škôd spojených s
nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy vrátane extrémnych poveternostných udalostí a pozvoľna
nastupujúcich udalostí, a úlohu udržateľného rozvoja pri znižovaní rizika strát a škôd.
2.      Varšavský medzinárodný mechanizmus pre straty a škody spôsobené dôsledkami zmeny
klímy podlieha právomoci a usmerneniam konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej
dohody a môže byť rozšírený a posilnený podľa určenia konferenciou strán slúžiacou ako stretnutie
strán Parížskej dohody.
3.     Strany by mali rozšíriť porozumenie, opatrenia a podporu v oblasti strát a škôd spojených s
nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy, podľa potreby aj prostredníctvom Varšavského
medzinárodného mechanizmu, na základe spolupráce a pomoci.

                                                  7
 ---pagebreak--- 4.     Oblasti spolupráce a pomoci na rozšírenie porozumenia, opatrení a podpory môžu zahŕňať:
      a)       systémy včasného varovania;

      b)       havarijnú pripravenosť;

      c)       pozvoľna nastupujúce udalosti;

      d)       udalosti, ktoré môžu zahŕňať nevratné a trvalé straty a škody;

      e)       komplexné posúdenie a riadenie rizika;

      f)       nástroje na poistenie rizík, združovanie klimatických rizík a ďalšie poisťovacie

       riešenia;

      g)       neekonomické straty a

      h)      odolnosť spoločenstiev, živobytia a ekosystémov.
5.     Varšavský medzinárodný mechanizmus spolupracuje s existujúcimi orgánmi a odbornými
skupinami v rámci dohody, ako aj s relevantnými organizáciami a odbornými orgánmi mimo dohody.

                                             Článok 9
1.     Vyspelé zmluvné strany poskytnú finančné zdroje na pomoc rozvojovým zmluvným stranám
na zmiernenie zmeny klímy aj adaptáciu pri pokračovaní ich existujúcich záväzkov podľa dohovoru.
2.      Ostatné strany sú podporované v tom, aby poskytovali alebo pokračovali v poskytovaní
takejto podpory dobrovoľne.
3.      Ako súčasť globálneho úsilia by vyspelé zmluvné strany mali ďalej zastávať vedúcu úlohu
pri mobilizácii finančných prostriedkov pre oblasť klímy z rôznorodých zdrojov, nástrojov a kanálov,
pričom budú brať na vedomie významnú úlohu verejných financií, prostredníctvom rôznych aktivít
vrátane podporovania stratégií riadených jednotlivými krajinami a s uvážením potrieb a priorít
rozvojových zmluvných strán. Takáto mobilizácia finančných prostriedkov pre oblasť klímy by mala
predstavovať pokrok oproti predchádzajúcemu úsiliu.
4.      Ustanovenie o zvýšených finančných zdrojoch by malo byť zamerané na dosiahnutie
rovnováhy medzi adaptáciou a zmiernením zmeny klímy, pričom sa budú brať do úvahy stratégie
vypracované jednotlivými krajinami a priority a potreby rozvojových zmluvných strán – najmä tých,
ktoré sú zvlášť zraniteľné nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy a majú významne obmedzené
kapacity, napríklad najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, s uvážením potreby
verejných a grantových zdrojov pre adaptáciu.
5.     Vyspelé zmluvné strany každé dva roky predložia indikatívne kvantitatívne a kvalitatívne
informácie súvisiace s odsekmi 1 a 3 tohto článku, v závislosti od ich uplatniteľnosti, vrátane
dostupných predpokladaných úrovní verejných finančných zdrojov, ktoré sa majú poskytnúť
rozvojovým zmluvným stranám. Ostatné strany poskytujúce zdroje sú podporované v tom, aby takéto
informácie predkladali dobrovoľne raz za dva roky.
6.    Globálne hodnotenie podľa článku 14 zohľadní relevantné informácie poskytnuté vyspelými
zmluvnými stranami a/alebo orgánmi dohody o úsilí financovania v oblasti zmeny klímy.
7.      Vyspelé zmluvné strany poskytnú transparentné a konzistentné informácie o podpore pre
rozvojové zmluvné strany, ktorá bola poskytnutá a mobilizovaná prostredníctvom verejných
intervencií, raz za dva roky v zmysle metód, postupov a usmernení, ktoré prijme konferencia strán
slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody na svojom prvom zasadaní

                                                  8
 ---pagebreak--- , ako je uvedené v článku 13 ods. 13. Ostatné strany sú podporované v tom, aby tak učinili.
8.    Finančný mechanizmus dohovoru vrátane jeho pracovných subjektov slúži ako finančný
mechanizmus tejto dohody.
9.     Inštitúcie slúžiace tejto dohode vrátane pracovných subjektov finančného mechanizmu
dohovoru majú za cieľ zabezpečiť účinný prístup k finančným zdrojom prostredníctvom
zjednodušených schvaľovacích postupov a podpory zvýšenej pripravenosti pre rozvojové zmluvné
strany – najmä pre najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty, v kontexte ich
národných klimatických stratégií a plánov.

                                             Článok 10
1.     Strany zdieľajú dlhodobú víziu dôležitosti úplného využitia vývoja a transferu technológií na
zlepšenie odolnosti proti zmene klímy a zníženie emisií skleníkových plynov.
2.      Strany berú na vedomie význam technológií pre realizáciu zmierňovacích a adaptačných
opatrení vyplývajúcich z tejto dohody a uznávajú existujúce nasadenie technológií a snahy o ich
rozšírenie, a preto posilnia spoluprácu pri vývoji a transfere technológií.
3.     Mechanizmus pre technológie stanovený v rámci dohovoru platí aj pre túto dohodu.
4.     Týmto sa stanovuje technologický rámec na celkové usmernenie práce mechanizmu pre
technológie pri podpore a presadzovaní rozširovania opatrení pre vývoj a transfer technológií, aby sa
podporilo vykonávanie tejto dohody pri plnení dlhodobej vízie uvedenej v odseku 1 tohto článku.
5.       Pre účinnú, dlhodobú globálnu odozvu na zmenu klímy a podporu hospodárskeho rastu a
udržateľného rozvoja je rozhodujúce zrýchlenie, podpora a umožnenie inovácií. Takéto úsilie sa
podľa potreby podporí aj mechanizmom pre technológie a prostriedkami z finančného mechanizmu
dohovoru v záujme spolupráce na výskume a vývoji a uľahčenia prístupu rozvojových zmluvných
strán k technológiám, najmä v počiatočných etapách technologického cyklu.
6.      Na vykonávanie tohto článku sa poskytne rozvojovým zmluvným stranám podpora vrátane
finančnej podpory, a to aj na posilnenie spolupráce pri vývoji a transfere technológií v rôznych
etapách technologického cyklu, s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi podporou pre zmierňovanie a
adaptáciu. Globálne hodnotenie podľa článku 14 zohľadní dostupné informácie o úsilí súvisiacom s
podporou vývoja a transferu technológií pre rozvojové zmluvné strany.

                                             Článok 11
1.      Budovanie kapacít podľa tejto dohody by malo zvýšiť kapacitu a schopnosť rozvojových
zmluvných strán, najmä krajín s najmenšou kapacitou, ako sú napríklad najmenej rozvinuté krajiny, a
tých, ktoré sú zvlášť zraniteľné nepriaznivými dôsledkami zmeny klímy, ako sú napríklad malé
ostrovné rozvojové štáty, aby prijali účinné opatrenia v oblasti zmeny klímy, okrem iného vrátane
realizácie opatrení na adaptáciu a zmiernenie, a malo by uľahčiť vývoj, rozšírenie a nasadenie
technológií, prístup k finančným prostriedkom pre oblasť klímy, príslušné aspekty vzdelávania,
školenia a informovania verejnosti a transparentné, včasné a presné predkladanie informácií.
2.     Budovanie kapacít by mali realizovať jednotlivé krajiny na základe národných potrieb a ako
odozva na ne, a malo by podporovať zodpovednosť jednotlivých strán za výsledky,

                                                  9
 ---pagebreak---  najmä u rozvojových zmluvných strán, a to aj na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Budovanie
kapacít by malo byť založené na získaných poznatkoch vrátane poučenia z budovania kapacít v rámci
dohovoru a malo by byť účinným, iteratívnym, participatívnym, prierezovým procesom, ktorý
zohľadňuje rodovú rovnosť.

3.      Všetky strany by mali spolupracovať tak, aby zvýšili kapacitu rozvojových zmluvných strán
vykonávať túto dohodu. Vyspelé zmluvné strany by mali zvýšiť podporu pre opatrenia na budovanie
kapacít v rozvojových zmluvných stranách.

4.       Všetky strany, ktoré zvyšujú kapacitu rozvojových zmluvných strán vykonávať túto dohodu,
a to aj regionálnymi, bilaterálnymi a multilaterálnymi prístupmi, pravidelne oznamujú tieto aktivity
alebo opatrenia týkajúce sa budovania kapacít. Rozvojové zmluvné strany by mali pravidelne
oznamovať dosiahnutý pokrok pri realizovaní plánov, stratégií, aktivít alebo opatrení budovania
kapacity na vykonávanie tejto dohody.

5.      Činnosti budovania kapacít sa posilnia vhodnými inštitucionálnymi štruktúrami na podporu
realizácie tejto dohody vrátane príslušných inštitucionálnych štruktúr zriadených v rámci dohovoru,
ktoré slúžia tejto dohode. Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody na svojom
prvom zasadaní zváži a prijme rozhodnutie o počiatočných inštitucionálnych štruktúrach pre
budovanie kapacít.

                                            Článok 12
       Strany pri prijímaní opatrení primerane spolupracujú tak, aby zvyšovali rozsah vzdelávania,
školenia, informovania verejnosti, účasti verejnosti a prístupu verejnosti k informáciám v oblasti
zmeny klímy, pričom uznávajú význam týchto krokov pre podporu činností podľa tejto dohody.

                                            Článok 13
1.      Aby sa vybudovala vzájomná dôvera a istota a aby sa podporilo účinné vykonávanie,
stanovuje sa týmto rámec zvýšenej transparentnosti pre akcie a podporu so zabudovanou flexibilitou,
ktorá berie do úvahy rôzne kapacity strán a stavia na kolektívnych skúsenostiach.

2.     Rámec transparentnosti zabezpečí flexibilitu pri vykonávaní ustanovení tohto článku pre tie
rozvojové zmluvné strany, ktoré to potrebujú na základe ich kapacít. Modality, postupy a usmernenia
uvedené v odseku 13 tohto článku takúto flexibilitu zohľadnia.

3.      Rámec transparentnosti musí stavať na mechanizmoch transparentnosti podľa dohovoru a
rozširovať ich, s uznaním osobitných okolností najmenej rozvinutých krajín a malých ostrovných
rozvojových štátov, a musí sa realizovať nápomocne, neintruzívne a nerepresívne s rešpektovaním
národnej suverenity a strany nesmie neprimerane zaťažovať.

4.      Ustanovenia o transparentnosti v rámci dohovoru vrátane národných správ, dvojročných
správ a ich aktualizácií, medzinárodného posudzovania a skúmania a medzinárodných konzultácií a
analýz tvoria súčasť skúseností využívaných na vypracovanie metód, postupov a usmernení podľa
odseku 13 tohto článku.

5.     Účelom rámca transparentnosti činnosti je zabezpečiť jasné pochopenie činnosti zameranej na
zmenu klímy na základe cieľa dohovoru, ako je stanovený v jeho článku 2, vrátane prehľadnosti a
sledovania pokroku smerom k dosiahnutiu individuálnych národne definovaných príspevkov strán
podľa článku 4 a adaptačnej činnosti strán podľa článku 7,

                                                 10
 ---pagebreak--- vrátane osvedčených postupov, priorít, potrieb a nedostatkov, ktoré slúžia ako informačný vstup pre
globálne hodnotenie podľa článku 14.
6.      Účelom rámca transparentnosti podpory je zabezpečiť prehľadnosť podpory poskytovanej a
prijímanej príslušnými jednotlivými stranami v kontexte činností zameraných na zmenu klímy podľa
článkov 4, 7, 9, 10 a 11, a pokiaľ je to možné, zabezpečiť úplný prehľad súhrnnej poskytnutej
finančnej podpory na účely globálneho hodnotenia podľa článku 14.
7.     Každá strana pravidelne poskytuje nasledujúce informácie:
       a)        národná inventarizačná správa o antropogénnych emisiách skleníkových plynov
podľa zdrojov a ich odstraňovaní pomocou záchytov, vypracovaná s použitím osvedčených metodík
prijatých Medzivládnym panelom o zmene klímy a dohodnutých konferenciou strán slúžiacou ako
stretnutie strán Parížskej dohody a
       b)      informácie potrebné na sledovanie pokroku dosiahnutého pri realizácii a dosahovaní
vlastného národne definovaného príspevku podľa článku 4.
8.     Každá strana by tiež mala podľa potreby poskytovať informácie súvisiace s vplyvmi zmeny
klímy a adaptáciou podľa článku 7.
9.      Vyspelé zmluvné strany sa zaväzujú, a ostatné strany, ktoré poskytujú podporu, by mali
poskytovať informácie o finančnej podpore, podpore transferom technológií a podpore budovaním
kapacít poskytnutej rozvojovým zmluvným stranám podľa článku 9, 10 a 11.
10.    Rozvojové zmluvné strany by mali poskytovať informácie o potrebnej a prijatej finančnej
podpore, podpore transferom technológií a podpore budovaním kapacít podľa článkov 9, 10 a 11.
11.     Informácie predkladané každou stranou podľa odsekov 7 a 9 tohto článku podliehajú
odbornému technickému preskúmaniu v zmysle rozhodnutia 1/CP.21. Pre rozvojové zmluvné strany,
ktoré to potrebujú na základe svojich kapacít, proces preskúmania zahŕňa pomoc pri určovaní potrieb
budovania kapacít. Okrem toho sa každá strana zúčastní na podpornom multilaterálnom posúdení
pokroku v úsilí podľa článku 9 a realizácie a dosahovania jej národne definovaného príspevku.
12.    Odborné technické preskúmanie podľa tohto odseku pozostáva z posúdenia prípadnej
poskytnutej podpory strany a jej realizácie a dosahovania vlastného národne definovaného príspevku.
Preskúmanie tiež určí oblasti zlepšenia pre danú stranu a zahŕňa aj preskúmanie zhody informácií s
metódami, postupmi a usmerneniami uvedenými v odseku 13 tohto článku, s uvážením flexibility
poskytnutej strane podľa odseku 2 tohto článku. Preskúmanie venuje osobitnú pozornosť príslušným
národným schopnostiam a okolnostiam rozvojových zmluvných strán.
13.     Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody na svojom prvom zasadaní
nadviaže na skúsenosti z mechanizmov transparentnosti v rámci dohovoru a na základe ustanovení
tohto článku prijme podľa potreby spoločné metódy, postupy a usmernenia pre transparentnosť
činnosti a podpory.
14.    Na vykonávanie tohto článku sa rozvojovým krajinám poskytne podpora.
15.      Priebežne sa tiež musí podporovať budovanie kapacity rozvojových zmluvných strán v
oblasti transparentnosti.

                                                11
 ---pagebreak---                                             Článok 14
1.     Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody periodicky hodnotí
vykonávanie tejto dohody na posúdenie kolektívneho pokroku smerom k dosiahnutiu účelu tejto
dohody a jej dlhodobých cieľov (ďalej len „globálne hodnotenie“). Hodnotenie musí byť komplexné
a nápomocné, s uvážením zmiernenia, adaptácie a prostriedkov realizácie a podpory, a založené na
spravodlivosti a najlepších dostupných vedeckých poznatkoch.

2.      Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody vykoná prvé globálne
hodnotenie v roku 2023 a potom každých päť rokov, ak konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán
Parížskej dohody nerozhodne inak.

3.     Výsledky globálneho hodnotenia poslúžia stranám pri aktualizácii a rozširovaní ich národne
definovaných činností a podpory v zmysle príslušných ustanovení tejto dohody, ako aj pri rozširovaní
medzinárodnej spolupráce v oblasti opatrení týkajúcich sa klímy.

                                            Článok 15
1.       Týmto sa zriaďuje mechanizmus na uľahčenie vykonávania tejto dohody a podporu súladu s
jej ustanoveniami.

2.      Mechanizmus uvedený v odseku 1 tohto článku pozostáva z výboru zloženého z odborníkov,
ktorý je povahou nápomocný a funguje transparentne, nerepresívne a nie nepriateľsky. Výbor venuje
osobitnú pozornosť príslušným národným schopnostiam a okolnostiam strán.

3.       Výbor pôsobí v súlade s metódami a postupmi prijatými konferenciou strán slúžiacou ako
stretnutie strán Parížskej dohody na jej prvom zasadaní a raz ročne podáva správu konferencii strán
slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody.

                                            Článok 16
1.     Konferencia strán, najvyšší orgán dohovoru, slúži ako stretnutie strán tejto dohody.

2.      Strany dohovoru, ktoré nie sú stranami tejto dohody, sa môžu zúčastniť na ktoromkoľvek
zasadaní konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody ako pozorovatelia. Keď
konferencia strán slúži ako stretnutie strán Parížskej dohody, rozhodnutia na základe tejto dohody
prijímajú len strany tejto dohody.
3.     Keď konferencia strán slúži ako stretnutie strán Parížskej dohody, ktorýkoľvek člen výboru
konferencie strán zastupujúci stranu dohovoru, ale v tom čase nie stranu tejto dohody, sa nahradí
ďalším členom, ktorého spomedzi seba zvolia strany tejto dohody.

4.     Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody pravidelne skúma
vykonávanie tejto dohody a v rámci svojho mandátu prijíma rozhodnutia potrebné na podporu jej
účinného vykonávania. Vykonáva funkcie jej pridelené touto dohodou a:

      a)       zriaďuje také pomocné orgány, aké sa považujú za potrebné pre vykonávanie tejto
dohody; a

      b)       vykonáva prípadné ďalšie funkcie potrebné na vykonávanie tejto dohody.

                                                 12
 ---pagebreak--- 5.     Rokovací poriadok konferencie strán a finančné postupy uplatňované v rámci dohovoru sa
použijú mutatis mutandis v rámci tejto dohody, okrem prípadu, keď sa rozhodne inak konsenzom
konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody.

6.      Prvé zasadanie konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody zvolá
sekretariát spolu s prvým zasadaním konferencie strán, ktoré je naplánované po tom, čo táto dohoda
nadobudne platnosť. Následné riadne zasadania konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán
Parížskej dohody sa uskutočnia spoločne s riadnymi zasadaniami konferencie strán, pokiaľ
konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody nerozhodne inak.

7.       Mimoriadne zasadania konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody sa
uskutočnia v takých ďalších termínoch, aké konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej
dohody môže považovať za potrebné, alebo na písomnú žiadosť ktorejkoľvek strany, pokiaľ túto
žiadosť do šiestich mesiacov od dátumu, keď ju sekretariát predložil stranám, podporí aspoň jedna
tretina strán.

8.       Organizácia Spojených národov, jej špecializované agentúry a Medzinárodná agentúra pre
atómovú energiu, ako aj všetky ich členské štáty alebo pozorovatelia, ktorí nie sú zmluvnými
stranami dohovoru, môžu byť zastúpení na zasadnutí konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán
Parížskej dohody ako pozorovatelia. Každý orgán alebo agentúra, či už národná alebo medzinárodná,
vládna alebo mimovládna, ktorá je kompetentná v záležitostiach spadajúcich pod túto dohodu a ktorá
informovala sekretariát o svojom želaní zúčastniť sa na zasadnutí konferencie strán slúžiacej ako
stretnutie strán Parížskej dohody ako pozorovateľ, môže byť prizvaná, pokiaľ proti tomu nevznesie
námietku aspoň jedna tretina prítomných strán. Prizvanie a účasť pozorovateľov podlieha
rokovaciemu poriadku uvedenému v odseku 5 tohto článku.

                                            Článok 17
1.     Sekretariát zriadený článkom 8 dohovoru slúži ako sekretariát tejto dohody.

2.      Článok 8 ods. 2 dohovoru o funkciách sekretariátu a článok 8 ods. 3 dohovoru o zabezpečení
fungovania sekretariátu platia mutatis mutandis pre túto dohodu. Okrem toho sekretariát vykonáva
funkcie, ktoré mu pridelí táto dohoda a konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej
dohody.

                                            Článok 18
1.      Podporný orgán pre vedecké a technické poradenstvo a Podporný orgán na plnenie dohovoru
zriadené článkami 9 a 10 dohovoru slúžia ako Podporný orgán pre vedecké a technické poradenstvo a
Podporný orgán na plnenie tejto dohody, v uvedenom poradí. Ustanovenia dohovoru týkajúce sa
fungovania týchto dvoch orgánov platia mutatis mutandis pre túto dohodu. Zasadania Podporného
orgánu pre vedecké a technické poradenstvo a Podporného orgánu na plnenie tejto dohody sa konajú
spoločne so zasadaniami Podporného orgánu pre vedecké a technické poradenstvo, resp. Podporného
orgánu na plnenie dohovoru.
2.     Strany dohovoru, ktoré nie sú stranami tejto dohody, sa môžu zúčastniť ktoréhokoľvek
zasadania podporných orgánov ako pozorovatelia. Keď podporné orgány

                                                 13
 ---pagebreak--- slúžia ako podporné orgány tejto dohody, rozhodnutia v rámci tejto dohody prijímajú len strany tejto
dohody.

3. Keď podporné orgány zriadené článkami 9 a 10 dohovoru vykonávajú svoje funkcie vo vzťahu k
záležitostiam týkajúcim sa tejto dohody, ktorýkoľvek člen výboru týchto podporných orgánov
zastupujúci stranu dohovoru, ale v tom čase nie stranu tejto dohody, sa nahradí ďalším členom,
ktorého spomedzi seba zvolia strany tejto dohody.

                                             Článok 19
1.       Podporné orgány alebo iné inštitucionálne štruktúry zriadené dohovorom alebo v rámci
dohovoru, iné než uvedené v tejto dohode, slúžia tejto dohode na základe rozhodnutia konferencie
strán slúžiacej ako stretnutie strán Parížskej dohody. Funkcie, ktoré majú vykonávať takéto podporné
orgány alebo štruktúry, určí konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody.

2.    Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán Parížskej dohody môže takýmto podporným
orgánom a inštitucionálnym štruktúram poskytnúť ďalšie usmernenia.

                                             Článok 20
1.      Táto dohoda bude otvorená na podpis a podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu štátmi a
regionálnymi ekonomickými integračnými organizáciami, ktoré sú stranami dohovoru. Na podpis
bude otvorená v sídle Organizácie Spojených národov v New Yorku od 22. apríla 2016 do 21. apríla
2017. Potom bude táto dohoda otvorená na pristúpenie, a to odo dňa nasledujúceho po dni, keď sa
uzavrie na podpis. Listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení sa uložia u depozitára.

2.      Každá regionálna ekonomická integračná organizácia, ktorá sa stane stranou tejto dohody bez
toho, aby sa ktorýkoľvek jej členský štát stal stranou, je viazaná všetkými povinnosťami podľa tejto
dohody. V prípade regionálnych ekonomických integračných organizácií, ktorých jeden alebo viacero
členských štátov je stranou tejto dohody, organizácia a jej členské štáty rozhodnú o svojej príslušnej
zodpovednosti za plnenie záväzkov podľa tejto dohody. V týchto prípadoch nie sú organizácia a jej
členské štáty oprávnené vykonávať svoje práva podľa tejto dohody súčasne.

3.      V listinách o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení uvedú regionálne ekonomické
integračné organizácie rozsah svojich kompetencií v súvislosti so záležitosťami spravovanými touto
dohodou. Tieto organizácie tiež informujú depozitára, ktorý následne informuje strany, o všetkých
podstatných zmenách v rozsahu ich kompetencií.

                                             Článok 21
1.      Táto dohoda nadobudne účinnosť v tridsiaty deň po dni, keď aspoň 55 strán dohovoru, ktoré
spolu zodpovedajú aspoň za odhadovaných 55 percent celkových globálnych emisií skleníkových
plynov, uložilo svoje listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení.

2.      Výlučne na obmedzený účel odseku 1 tohto článku znamenajú „celkové globálne emisie
skleníkových plynov“ najaktuálnejšie množstvo emisií oznámené v deň alebo pred dňom prijatia tejto
dohody stranami dohovoru.

                                                  14
 ---pagebreak--- 3.        Pre každý štát alebo regionálnu ekonomickú integračnú organizáciu, ktoré ratifikujú, prijmú
alebo schvália túto dohodu alebo k nej pristúpia po splnení podmienok nadobudnutia platnosti
stanovených v odseku 1 tohto článku, nadobudne táto dohoda platnosť v tridsiaty deň po dni, keď
takýto štát alebo regionálna ekonomická integračná organizácia uložili svoju listinu o ratifikácii,
prijatí, schválení, alebo pristúpení.

4.      Na účely odseku 1 tohto článku sa žiadna listina uložená regionálnou ekonomickou
integračnou organizáciou nepovažuje za dodatočnú k tým, ktoré uložili jej členské štáty.
                                             Článok 22
      Ustanovenia článku 15 dohovoru o prijímaní zmien dohovoru platia mutatis mutandis pre túto
dohodu.
                                             Článok 23
1.     Ustanovenia článku 16 dohovoru o prijímaní a zmenách príloh k dohovoru platia mutatis
mutandis pre túto dohodu.
2.      Prílohy k tejto dohode tvoria jej neoddeliteľnú súčasť, a pokiaľ nie je výslovne uvedené inak,
odkaz na túto dohodu súčasne predstavuje odkaz na všetky jej prílohy. Takéto prílohy sa obmedzujú
iba na zoznamy, formuláre a iné materiály opisnej povahy, ktoré majú vedecký, technický, procesný
alebo administratívny charakter.

                                             Článok 24
        Ustanovenia článku 14 dohovoru o riešení sporov platia
mutatis mutandis pre túto dohodu.

                                             Článok 25
1.     Každá strana má jeden hlas, okrem ustanovenia v odseku 2 tohto článku.
2.     Regionálne ekonomické integračné organizácie v rámci svojej kompetencie využívajú svoje
hlasovacie právo s počtom hlasov, ktorý sa rovná počtu ich členských štátov, ktoré sú stranami tejto
dohody. Takáto organizácia nesmie využívať svoje hlasovacie právo, pokiaľ toto hlasovacie právo
využíva niektorý z jej členských štátov, a naopak.

                                             Článok 26
       Depozitárom tejto dohody je generálny tajomník Organizácie Spojených národov.

                                             Článok 27
       K tejto dohode nie je možné mať žiadne výhrady.

                                             Článok 28
1.      Kedykoľvek po uplynutí troch rokov odo dňa, keď táto dohoda nadobudla platnosť pre danú
stranu, môže táto strana od nej odstúpiť zaslaním písomného oznámenia depozitárovi.

2.     Každé takéto odstúpenie nadobudne účinnosť po uplynutí jedného roka odo dňa, keď
depozitár dostal oznámenie o odstúpení alebo v neskorší deň, ktorý bude špecifikovaný v oznámení o
odstúpení.

3.     Každá strana, ktorá odstúpi od dohovoru, sa považuje za stranu, ktorá odstúpila aj od tejto
dohody.

                                                  15
 ---pagebreak---                                              Článok 29
        Originál tejto dohody, ktorej arabské, čínske, anglické, francúzske, ruské a španielske znenie
je rovnako autentické, bude uložený u generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov.

Dané v Paríži dvanásteho decembra dvetisícpätnásť.
Na DÔKAZ TOHO podpísaní, riadne na to splnomocnení, podpísali túto dohodu.

                                                  16
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---                            EURÓPSKA
                           KOMISIA

                                                 V Bruseli 10. 6. 2016
                                                 COM(2016) 395 final

                                                 ANNEX 2

                                       PRÍLOHA

                                           k

                                návrhu rozhodnutia Rady

     o uzavretí v mene Európskej únie Parížskej dohody prijatej na základe Rámcového
                  dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy

                 Vyhlásenie Únie podľa článku 20 ods. 3 parížskej dohody

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                               PRÍLOHA
                                                   k

                                      návrhu rozhodnutia Rady

         o uzavretí v mene Európskej únie Parížskej dohody prijatej na základe Rámcového
                      dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy

                      Vyhlásenie Únie podľa článku 20 ods. 3 parížskej dohody

     V súčasnosti sú členskými štátmi Európskej únie tieto štáty: Belgické kráľovstvo, Bulharská
     republika, Česká republika, Dánske kráľovstvo, Spolková republika Nemecko, Estónska
     republika, Írsko, Helénska republika, Španielske kráľovstvo, Francúzska republika,
     Chorvátska republika, Talianska republika, Cyperská republika, Lotyšská republika, Litovská
     republika, Luxemburské veľkovojvodstvo, Maďarsko, Maltská republika, Holandské
     kráľovstvo, Rakúska republika, Poľská republika, Portugalská republika, Rumunsko,
     Slovinská republika, Slovenská republika, Fínska republika, Švédske kráľovstvo, Spojené
     kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska.
     Európska únia vyhlasuje, že v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie, a najmä jej
     článkom 191 a článkom 192 ods. 1, má právomoc uzatvárať medzinárodné dohody a
     vykonávať z nich vyplývajúce záväzky, ktoré prispievajú k dosahovaniu týchto cieľov:
     –       udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia,
     –       ochrana ľudského zdravia,
     –       rozvážne a racionálne využívanie prírodných zdrojov,
     –       podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo
             celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene
             klímy.

     Európska únia vyhlasuje, že záväzok obsiahnutý v jej plánovanom vnútroštátne stanovenom
     príspevku predloženom 6. marca 2015 sa bude plniť prostredníctvom opatrení Únie a jej
     členských štátov v rámci ich príslušných právomocí.
     Európska únia bude v súlade s článkom 20 ods. 3 dohody naďalej pravidelne poskytovať
     informácie o právnych nástrojoch Európskej únie prijatých na splnenie jej záväzkov
     vyplývajúcich z vnútroštátne stanovených príspevkov.

SK                                                 2                                               SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 9. 2015
            COM(2015) 436 final
            2015/0201(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kolumbijskou republikou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               V nariadení Rady (ES) č. 539/2001
                  1
                sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti. Nariadenie (ES) č. 539/2001 uplatňujú všetky členské štáty s výnimkou Írska a Spojeného kráľovstva.

               Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014
                  2
                sa zmenilo nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 tak, že 19 krajín bolo presunutých do prílohy II, v ktorej sa uvádza zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti. Ide o týchto 19 krajín: Dominika, Grenada, Kiribati, Kolumbia, Marshallove ostrovy, Mikronézia, Nauru, Palau, Peru, Samoa, Spojené arabské emiráty, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Šalamúnove ostrovy, Tonga, Trinidad a Tobago, Tuvalu, Vanuatu a Východný Timor. Odkaz na každú z týchto krajín v prílohe II je doplnený poznámkou pod čiarou, v ktorej sa uvádza, že „oslobodenie od vízovej povinnosti sa uplatňuje od dátumu nadobudnutia platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti, ktorá sa uzavrie s Európskou úniou.“

               Nariadenie (EÚ) č. 509/2014 bolo prijaté 20. mája 2014 a účinnosť nadobudlo 9. júna 2014. Prvá séria dohôd o zrušení vízovej povinnosti bola podpísaná 6. mája 2015 (Spojené arabské emiráty), 26. mája 2015 (Východný Timor) a 28. mája 2015 (Dominika, Grenada, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Samoa, Trinidad a Tobago a Vanuatu) a tieto dohody sa predbežne vykonávajú odo dňa podpísania až do nadobudnutia ich platnosti.

               V súlade s odôvodnením 5 nariadenia (EÚ) č. 509/2014 a spoločným vyhlásením vydaným v čase prijatia uvedeného nariadenia Kolumbia a Peru podliehali osobitnému postupu, ktorý si vyžadoval ďalšie hodnotenie plnenia príslušných kritérií týmito krajinami pred tým, ako Komisia mohla predložiť Rade odporúčania týkajúce sa rozhodnutí o poverení začať rokovania o dohodách o zrušení vízovej povinnosti s týmito dvomi krajinami. V októbri 2014 Komisia prijala správu
                  3
               , v ktorej všeobecne zhodnotila situáciu Kolumbie s ohľadom na kritériá uvedené v článku 1 nariadenia (ES) č. 539/2001 zmeneného nariadením (EÚ) č. 509/2014. Súbežne s tým bola prijatá aj správa o Peru
                  4
               . V správe sa skúmali údaje a vývoj v oblasti migrácie a mobility (schengenské víza, legálna migrácia, nelegálna migrácia, bezpečnosť cestovných dokladov a podvody s cestovnými dokladmi), trestnej činnosti a bezpečnosti, hospodárstva, obchodu a cestovného ruchu, vonkajších vzťahov a otázok ľudských práv, regionálnej súdržnosti a reciprocity. Posúdili sa v nej takisto scenáre rizík, ktoré by mohli byť výsledkom liberalizácie vízového režimu. Komisia dospela k záveru, že výrazné zlepšenie kolumbijskej hospodárskej, sociálnej a bezpečnostnej situácie v posledných rokoch je dôvodom, prečo by sa mal Kolumbijčanom udeliť bezvízový vstup na územie členských štátov, pričom riziká súvisiace s liberalizáciou vízového režimu sa považovali za zvládnuteľné, okrem iného vďaka posilnenej spolupráci v oblasti návratu a riadneho vykonávania hraničných kontrol. Okrem toho dohoda o zrušení vízovej povinnosti obsahuje potrebné záruky na pozastavenie vykonávania alebo vypovedanie dohody v prípade, že by to bolo nevyhnutné na zabránenie bezpečnostným alebo migračným rizikám pre Úniu.

               Komisia v marci 2015 predložila Rade odporúčanie, aby ju Rada poverila začať rokovania o dohodách o zrušení vízovej povinnosti s Kolumbiou a Peru
                  5
               . Dňa 19. mája 2015 Rada vydala smernice na rokovania určené Komisii. Rokovania s Kolumbiou sa uskutočnili 20. mája 2015 v Bruseli. Počas tohto zasadnutia sa preskúmalo celé znenie návrhu, bolo navrhnutých niekoľko zmien a dosiahla sa dohoda o všetkých aspektoch.

               Dohoda bola parafovaná hlavnými vyjednávačmi 9. júna 2015; oficiálny ceremoniál sa uskutočnil popri samite EÚ – CELAC 10. júna 2015. Znenie dohody bolo predložené členským štátom 27. mája 2015 a ďalšie informácie boli poskytnuté na zasadnutí pracovnej skupiny Rady pre víza 15. júna 2015.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD

               Pokiaľ ide o Úniu, právnym základom dohody je článok 77 ods. 2 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) v spojení s jej článkom 218.

               Pripojený návrh predstavuje právny nástroj na uzavretie dohody. Rada rozhodne kvalifikovanou väčšinou po podpise dohody v mene Únie osobou, ktorú určí predsedníctvo Rady, a po získaní súhlasu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) ZFEÚ.

               3.VÝSLEDOK ROKOVANÍ

               Komisia sa domnieva, že ciele stanovené Radou v jej smerniciach na rokovania boli dosiahnuté a návrh dohody o zrušení vízovej povinnosti je pre Úniu prijateľný.

               Konečný obsah dohody možno zhrnúť takto:

               Účel

               Dohoda umožňuje občanom Európskej únie a občanom Kolumbie cestovať bez víz na územie druhej zmluvnej strany na obdobie najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia.

               S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými občanmi EÚ sa do dohody zahrnulo ustanovenie, v ktorom sa uvádza, že Kolumbia môže pozastaviť vykonávanie dohody alebo dohodu vypovedať len vo vzťahu ku všetkým členským štátom Európskej únie a rovnako Únia môže pozastaviť vykonávanie dohody alebo dohodu vypovedať len v mene všetkých svojich členských štátov.

               Osobitné postavenie Spojeného kráľovstva a Írska je vyjadrené v preambule.

               Rozsah pôsobnosti

               Zrušenie vízovej povinnosti sa vzťahuje na všetky kategórie osôb (držitelia bežných, diplomatických, služobných/úradných a špeciálnych pasov) cestujúcich na akékoľvek účely okrem účelov vykonávania platenej činnosti. V prípade kategórie osôb cestujúcich na účely vykonávania platenej činnosti má každý členský štát, ako aj Kolumbia naďalej možnosť uložiť vízovú povinnosť štátnym príslušníkom druhej zmluvnej strany v súlade s uplatniteľným právom Únie alebo vnútroštátnym právom. Aby sa zabezpečilo zosúladené vykonávanie, k dohode je pripojené spoločné vyhlásenie týkajúce sa výkladu kategórie osôb cestujúcich na účely vykonávania platenej činnosti.

               Dĺžka pobytu

               Dohoda umožňuje občanom Európskej únie a občanom Kolumbie cestovať bez víz na územie druhej zmluvnej strany na obdobie najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia. K dohode je pripojené spoločné vyhlásenie týkajúce sa výkladu uvedeného obdobia 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia.

               V dohode sa zohľadňuje postavenie členských štátov, ktoré ešte v plnom rozsahu neuplatňujú schengenské acquis. Dovtedy, kým tieto štáty nebudú súčasťou schengenského priestoru bez vnútorných hraníc, zrušením vízovej povinnosti sa štátnym príslušníkom Kolumbie udeľuje právo zdržiavať sa 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia na území každého z týchto členských štátov (v súčasnosti ide o Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko) bez ohľadu na obdobie vypočítané pre celý schengenský priestor.

               Územná pôsobnosť

               Dohoda obsahuje ustanovenia týkajúce sa jej územnej pôsobnosti: v prípade Francúzska a Holandska by štátni príslušníci Kolumbie zrušením vízovej povinnosti získali právo zdržiavať sa iba na európskych územiach týchto členských štátov.

               Vyhlásenia

               Okrem spoločných vyhlásení, ktoré už boli uvedené, sú k dohode pripojené ďalšie štyri spoločné vyhlásenia týkajúce sa:

               –pridruženia Nórska, Islandu, Švajčiarska a Lichtenštajnska k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis,

               –úplného šírenia informácií o obsahu a dôsledkoch dohody o zrušení víz a súvisiacich záležitostiach, ako sú podmienky vstupu,

               –zavedenia biometrických cestovných pasov Kolumbijskou republikou, v ktorom sa vyhlasuje, že Kolumbia sa zaväzuje začať vydávať biometrické pasy najneskôr do 31. augusta 2015 a že nezavedenie biometrických pasov do 31. decembra 2015 predstavuje dostatočný dôvod na pozastavenie vykonávania dohody a

               –spolupráce v oblasti nelegálnej migrácie. V tomto vyhlásení sa pripomína záväzok vyplývajúci z článku 49 ods. 3 dohody o politickom dialógu a spolupráci medzi Úniou a Andským spoločenstvom, pokiaľ ide o readmisiu vlastných nelegálnych migrantov. Zmluvné strany budú plnenie tohto záväzku dôkladne monitorovať a dohodli sa, že na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany uzavrú dohodu o readmisii, a to najmä v prípade nárastu nelegálnej migrácie a problémov súvisiacich s readmisiou nelegálnych migrantov. Neuzavretie dohody o readmisii na základe takejto žiadosti predstavuje dostatočný dôvod na pozastavenie vykonávania dohody.

               4.ZÁVER

               Na základe uvedených výsledkov Komisia navrhuje, aby Rada po získaní súhlasu Európskeho parlamentu schválila dohodu medzi Európskou úniou a Kolumbiou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch.

               2015/0201 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kolumbijskou republikou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)Komisia rokovala v mene Európskej únie o Dohode s Kolumbijskou republikou (ďalej len „Kolumbia“) o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch (ďalej len „dohoda“).

               (2)Dohoda bola podpísaná v mene Európskej únie dňa …….2015 a predbežne sa vykonáva odo dňa nasledujúceho po tomto dátume s výhradou jej možného neskoršieho uzavretia v súlade s rozhodnutím Rady……../……/EÚ z [………….].

               (3)Táto dohoda by sa mala schváliť.

               (4)Touto dohodou sa zriaďuje spoločný výbor pre správu dohody, ktorý prijme svoj rokovací poriadok. V tomto prípade je vhodné zabezpečiť, aby sa pozícia Únie prijala v zjednodušenom konaní.

               (5)V súlade s Protokolom o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a s Protokolom o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a potvrdzujúc, že ustanovenia tejto dohody sa nevzťahujú na Spojené kráľovstvo a Írsko,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Únie schvaľuje Dohoda medzi Európskou úniou a Kolumbiou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch.

               Článok 2

               Predseda Rady vykoná oznámenie podľa článku 8 ods. 1 dohody
                  6
               .

               Článok 3

               Komisia, ktorej pomáhajú odborníci z členských štátov, zastupuje Úniu v spoločnom výbore odborníkov zriadenom na základe článku 6 dohody.

               Článok 4

               Pozíciu Únie v rámci spoločného výboru odborníkov k prijatiu jeho rokovacieho poriadku, ako sa vyžaduje v článku 6 ods. 4 dohody, prijme Komisia po porade s osobitným výborom ustanoveným Radou.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).

                     (2)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 67).

                     (3)
                  COM (2014) 665, 29.10.2014.

                     (4)
                  COM (2014) 663, 29.10.2014.

                     (5)
                  COM (2015) 119, 11.3.2015.

                     (6)
                  Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 9. 2015
            COM(2015) 436 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kolumbijskou republikou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

               PRÍLOHA

               k

               návrhu rozhodnutia Rady

               o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Kolumbijskou republikou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

               DOHODA

               medzi Európskou úniou a Kolumbijskou republikou o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch

               EURÓPSKA ÚNIA, ďalej len „Únia“ alebo „EÚ“, a

               KOLUMBIJSKÁ REPUBLIKA, ďalej len „Kolumbia“,

               ďalej spoločne len „zmluvné strany",

               S CIEĽOM ďalej rozvíjať priateľské vzťahy medzi zmluvnými stranami a želajúc si zjednodušiť cestovanie zabezpečením vstupu a krátkodobého pobytu bez víz pre svojich občanov,

               SO ZRETEĽOM na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 509/2014 z 15. mája 2014, ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti
                  1
               , a to okrem iného tak, že sa 19 tretích krajín vrátane Kolumbie presúva na zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch v členských štátoch,

               MAJÚC NA PAMÄTI, že v článku 1 nariadenia (EÚ) č. 509/2014 sa uvádza, že oslobodenie týchto 19 krajín od vízovej povinnosti sa má uplatňovať od dátumu nadobudnutia platnosti dohody o oslobodení od vízovej povinnosti, ktorá sa uzavrie s Úniou,

               ŽELAJÚC SI zabezpečiť zásadu rovnakého zaobchádzania so všetkými občanmi EÚ,

               ZOHĽADŇUJÚC, že na osoby cestujúce na účely vykonávania platenej činnosti počas ich krátkodobého pobytu sa táto dohoda nevzťahuje, a preto sa na túto kategóriu naďalej vzťahujú príslušné pravidlá práva Únie, vnútroštátneho práva členských štátov a vnútroštátneho práva Kolumbie týkajúce sa vízovej povinnosti alebo oslobodenia od nej a prístupu k zamestnaniu,

               ZOHĽADŇUJÚC Protokol o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a Protokol o schengenskom acquis začlenenom do rámca Európskej únie, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a potvrdzujúc, že ustanovenia tejto dohody sa nevzťahujú na Spojené kráľovstvo a Írsko,

               SA DOHODLI TAKTO:

               ČLÁNOK 1

               Účel

               Táto dohoda umožňuje občanom Únie a občanom Kolumbie cestovať bez víz na územie druhej zmluvnej strany na obdobie najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia.

               ČLÁNOK 2

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tejto dohody:

               a)
                     „členský štát“ je ktorýkoľvek členský štát Únie s výnimkou Spojeného kráľovstva a Írska;

               b)
                     „občan Únie“ je štátny príslušník členského štátu vymedzeného v písmene a);

               c)
                     „občan Kolumbie“ je štátny príslušník Kolumbie;

               d)
                     „schengenský priestor“ je priestor bez vnútorných hraníc zahŕňajúci územia členských štátov vymedzených v písmene a), ktoré v plnom rozsahu uplatňujú schengenské acquis.

               e)
                     „schengenské acquis“ sú všetky opatrenia zamerané na zabezpečenie voľného pohybu osôb v priestore bez vnútorných hraníc v spojení s priamo súvisiacimi sprievodnými opatreniami, ktoré sa týkajú kontroly vonkajších hraníc, azylu a prisťahovalectva, ako aj opatreniami na predchádzanie trestnej činnosti a na boj proti nej.

               ČLÁNOK 3

               Rozsah pôsobnosti

               1.
                     Občania Únie, ktorí sú držiteľmi platného bežného, diplomatického, služobného, úradného alebo špeciálneho pasu vydaného členským štátom, môžu vstúpiť na územie Kolumbie a zdržiavať sa na ňom bez víz počas obdobia vymedzeného v článku 4 ods. 1.

               Občania Kolumbie, ktorí sú držiteľmi platného bežného, diplomatického, služobného, úradného alebo špeciálneho pasu vydaného Kolumbiou, môžu vstúpiť na územie členských štátov a zdržiavať sa na ňom bez víz počas obdobia vymedzeného v článku 4 ods. 2.

               2.
                     Odsek 1 tohto článku sa nevzťahuje na osoby cestujúce na účely vykonávania platenej činnosti.

               V prípade tejto kategórie osôb sa môže každý členský štát sám rozhodnúť, či občanom Kolumbie uloží vízovú povinnosť alebo ju zruší v súlade s článkom 4 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 539/2001
                  2
               .

               V prípade tejto kategórie osôb sa môže Kolumbia rozhodnúť, či občanom jednotlivých členských štátov uloží vízovú povinnosť alebo ju zruší v súlade so svojím vnútroštátnym právom.

               3.
                     Zrušenie vízovej povinnosti stanovené touto dohodou sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté právne predpisy zmluvných strán týkajúce sa podmienok vstupu a krátkodobého pobytu. Členské štáty a Kolumbia si vyhradzujú právo nepovoliť vstup na svoje územie a krátkodobý pobyt na svojom území v prípade nesplnenia jednej alebo viacerých uvedených podmienok.

               4.
                     Zrušenie vízovej povinnosti sa uplatňuje bez ohľadu na spôsob dopravy použitý na prekročenie hraníc zmluvných strán.

               5.
                     Záležitosti, na ktoré sa nevzťahuje táto dohoda, sa spravujú právom Únie, vnútroštátnym právom členských štátov a vnútroštátnym právom Kolumbie.

               ČLÁNOK 4

               Dĺžka pobytu

               1.
                     Občania Únie sa môžu zdržiavať na území Kolumbie najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia.

               2.
                     Občania Kolumbie sa môžu zdržiavať na území členských štátov plne uplatňujúcich schengenské acquis najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia. Toto obdobie sa vypočíta nezávisle od akéhokoľvek pobytu v členskom štáte, ktorý ešte v plnom rozsahu neuplatňuje schengenské acquis.

               Občania Kolumbie sa môžu zdržiavať na území každého členského štátu, ktorý ešte v plnom rozsahu neuplatňuje schengenské acquis, najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia bez ohľadu na obdobie pobytu vypočítané pre územie členských štátov plne uplatňujúcich schengenské acquis.

               3.
                     Touto dohodou nie je dotknutá možnosť Kolumbie a členských štátov predĺžiť obdobie pobytu na viac ako 90 dní v súlade s ich príslušným vnútroštátnym právom a právom Únie.

               ČLÁNOK 5

               Územná pôsobnosť

               1.
                     Pokiaľ ide o Francúzsku republiku, táto dohoda sa vzťahuje iba na európske územie Francúzskej republiky.

               2.
                     Pokiaľ ide o Holandské kráľovstvo, táto dohoda sa vzťahuje iba na európske územie Holandského kráľovstva.

               ČLÁNOK 6

               Spoločný výbor pre správu dohody

               1.
                     Zmluvné strany zriadia spoločný výbor odborníkov (ďalej len „výbor“) zložený zo zástupcov Únie a Kolumbie. Úniu zastupuje Európska komisia.

               2.
                     Výbor plní tieto úlohy:

               a)
                     monitoruje vykonávanie tejto dohody;

               b)
                     navrhuje zmeny tejto dohody alebo dodatky k nej;

               c)
                     urovnáva spory vyplývajúce z výkladu alebo uplatňovania tejto dohody;

               d)
                     akékoľvek iné úlohy, na ktorých sa zmluvné strany dohodnú.

               3.
                     Výbor sa schádza vždy, keď je to potrebné, na žiadosť jednej zo zmluvných strán.

               4.
                     Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

               ČLÁNOK 7

               Vzťah medzi touto dohodou a existujúcimi dvojstrannými dohodami o zrušení vízovej povinnosti medzi členskými štátmi a Kolumbiou

               Táto dohoda má prednosť pred akýmikoľvek dvojstrannými dohodami alebo dohovormi uzavretými medzi jednotlivými členskými štátmi a Kolumbiou, pokiaľ sa vzťahujú na záležitosti patriace do rozsahu pôsobnosti tejto dohody.

               ČLÁNOK 8

               Záverečné ustanovenia

               1.
                     Zmluvné strany ratifikujú alebo schvália túto dohodu v súlade so svojimi príslušnými vnútornými postupmi a dohoda nadobudne platnosť prvým dňom druhého mesiaca po dni neskoršieho z dvoch oznámení, ktorými si zmluvné strany navzájom oznámia ukončenie týchto postupov.

               Dohoda sa až do nadobudnutia platnosti predbežne vykonáva odo dňa nasledujúceho po dni jej podpísania.

               2.
                     Táto dohoda sa uzatvára na neurčitý čas. Možno ju vypovedať v súlade s odsekom 5.

               3.
                     Túto dohodu je možné zmeniť písomnou dohodou zmluvných strán. Zmeny nadobudnú platnosť potom, ako si zmluvné strany navzájom oznámia ukončenie svojich vnútorných postupov potrebných na tento účel.

               4.
                     Každá zmluvná strana môže úplne alebo čiastočne pozastaviť vykonávanie tejto dohody, najmä z dôvodov verejného poriadku, ochrany národnej bezpečnosti alebo ochrany verejného zdravia, nelegálneho prisťahovalectva alebo opätovného zavedenia vízovej povinnosti ktoroukoľvek zo zmluvných strán. Zmluvná strana rozhodnutie o pozastavení vykonávania dohody oznámi druhej zmluvnej strane najneskôr dva mesiace pred plánovaným nadobudnutím jeho platnosti. Zmluvná strana, ktorá pozastavila vykonávanie tejto dohody, v prípade pominutia dôvodov pozastavenia o tom okamžite informuje druhú zmluvnú stranu a pozastavenie zruší.

               5.
                     Každá zmluvná strana môže túto dohodu vypovedať písomným oznámením druhej zmluvnej strane. Platnosť tejto dohody sa skončí po uplynutí 90 dní odo dňa takéhoto oznámenia.

               6.
                     Kolumbia môže pozastaviť vykonávanie tejto dohody alebo túto dohodu vypovedať len vo vzťahu ku všetkým členským štátom.

               7.
                     Únia môže pozastaviť vykonávanie tejto dohody alebo túto dohodu vypovedať len vo vzťahu ku všetkým svojim členským štátom.

               V dvoch pôvodných vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA ISLANDU, NÓRSKA, ŠVAJČIARSKA A LICHTENŠTAJNSKA

               Zmluvné strany berú na vedomie úzke vzťahy medzi Európskou úniou a Nórskom, Islandom, Švajčiarskom a Lichtenštajnskom, najmä na základe dohôd z 18. mája 1999 a 26. októbra 2004 týkajúcich sa pridruženia týchto krajín k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis.

               Za týchto okolností je žiaduce, aby orgány Nórska, Islandu, Švajčiarska, Lichtenštajnska na jednej strane a Kolumbie na strane druhej bezodkladne uzatvorili dvojstranné dohody o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch s podobnými podmienkami, aké boli dohodnuté v tejto dohode.

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA VÝKLADU KATEGÓRIE OSÔB CESTUJÚCICH NA ÚČELY VYKONÁVANIA PLATENEJ ČINNOSTI, KTORÁ JE UVEDENÁ V ČLÁNKU 3 ODS. 2 TEJTO DOHODY

               So želaním zabezpečiť jednotný výklad sa zmluvné strany dohodli, že na účely tejto dohody do kategórie osôb vykonávajúcich platenú činnosť patria osoby, ktoré ako zamestnanci alebo poskytovatelia služieb vstupujú na územie druhej zmluvnej strany na účely vykonávania zárobkovej alebo odplatnej činnosti.

               Do tejto kategórie by nemali patriť:

               –
                     podnikatelia, t. j. osoby cestujúce na účely obchodného rokovania (bez toho, aby boli zamestnané v krajine druhej zmluvnej strany),

               –
                     športovci alebo umelci vykonávajúci činnosť ad hoc,

               –
                     novinári, ktorých vyslali médiá z ich krajiny pobytu, a

               –
                     vnútropodnikoví stážisti.

               Vykonávanie tohto vyhlásenia monitoruje v rámci svojich povinností podľa článku 6 tejto dohody spoločný výbor, ktorý môže navrhnúť úpravy, ak to na základe skúseností zmluvných strán považuje za nutné.

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA VÝKLADU OBDOBIA 90 DNÍ V RÁMCI AKÉHOKOĽVEK 180-DŇOVÉHO OBDOBIA, KTORÉ JE STANOVENÉ V ČLÁNKU 4 TEJTO DOHODY

               Zmluvné strany sa dohodli, že obdobie najviac 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, ktoré je stanovené v článku 4 tejto dohody, znamená buď nepretržitý pobyt, alebo niekoľko za sebou nasledujúcich pobytov, ktoré v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia netrvajú spolu dlhšie ako 90 dní.

               Pojem „akékoľvek“ znamená, že sa uplatňuje pohyblivé 180-dňové referenčné obdobie, v rámci ktorého sa spätne započítava každý deň pobytu počas obdobia posledných 180 dní s cieľom overiť, či je požiadavka týkajúca sa 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia naďalej splnená. Okrem iného to znamená, že neprítomnosťou počas neprerušeného obdobia 90 dní vzniká nárok na nový pobyt v dĺžke najviac 90 dní.

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA INFORMOVANIA OBČANOV O DOHODE O ZRUŠENÍ VÍZOVEJ POVINNOSTI

               Uznávajúc význam transparentnosti pre občanov Európskej únie a občanov Kolumbie, sa zmluvné strany dohodli, že zabezpečia úplné šírenie informácií o obsahu a dôsledkoch dohody o zrušení vízovej povinnosti, ako aj o záležitostiach, ktoré s ňou súvisia, napríklad o podmienkach vstupu.

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA ZAVEDENIA BIOMETRICKÝCH CESTOVNÝCH PASOV KOLUMBIJSKOU REPUBLIKOU

               Kolumbijská republika ako zmluvná strana vyhlasuje, že zadala verejnú zákazku na výrobu biometrických cestovných pasov, a zaväzuje sa, že najneskôr do 31. augusta 2015 začne svojim občanom vydávať biometrické cestovné pasy. Uvedené cestovné pasy budú v plnej miere spĺňať požiadavky ICAO stanovené v dokumente ICAO č. 9303.

               Zmluvné strany sa dohodli, že nezavedenie biometrických pasov do 31. decembra 2015 predstavuje dostatočný dôvod na pozastavenie vykonávania tejto dohody v súlade s postupmi stanovenými v článku 8 ods. 4.

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE TÝKAJÚCE SA SPOLUPRÁCE V OBLASTI NELEGÁLNEJ MIGRÁCIE

               Zmluvné strany pripomínajú svoj záväzok vyplývajúci z článku 49 ods. 3 Dohody o politickom dialógu a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Andským spoločenstvom a jeho členskými krajinami na strane druhej (podpísanej v roku 2003), pokiaľ ide o readmisiu vlastných nelegálnych migrantov.

               Zmluvné strany budú plnenie tohto záväzku dôkladne monitorovať. Dohodli sa, že na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany, a to najmä v prípade nárastu nelegálnej migrácie a problémov súvisiacich s readmisiou nelegálnych migrantov po nadobudnutí platnosti dohody o zrušení vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch, uzavrú dohodu, ktorou upravia konkrétne povinnosti oboch zmluvných strán pri readmisii.

               Zmluvné strany sa zhodli, že takáto dohoda o readmisii by bola významným prvkom posilňujúcim spoločné záväzky prijaté v rámci tejto dohody a že neuzavretie takejto dohody o readmisii na základe žiadosti by predstavovalo dostatočný dôvod na pozastavenie vykonávania tejto dohody v súlade s postupmi stanovenými v článku 8 ods. 4.

               _________________

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 149, 20.5.2014, s. 67.

                     (2)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).