				|

		52012PC0643

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fluórovaných skleníkových plynoch /* COM/2012/0643 final - 2012/0305 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Opis problému a ciele
Podľa
medzinárodného vedeckého konsenzu je na zabránenie neželaným klimatickým
účinkom nutné obmedziť zvýšenie globálnej teploty na 2 °C[1]. Európska rada požaduje so zreteľom na tento cieľ
v kontexte podobných opatrení rozvinutých krajín zníženie emisií
skleníkových plynov v EÚ o 80 % až 95 % do roku 2050
v porovnaní s úrovňami z roku 1990.
Z plánu prechodu EÚ na nízkouhlíkové hospodárstvo[2] vyplýva, že ak sa má tento cieľ dosiahnuť s čo
možno najnižšími nákladmi, musia prispieť všetky odvetvia a všetci
emitenti skleníkových plynov vrátane emitentov fluórovaných skleníkových plynov
(F-plyny), ktorých potenciál globálneho otepľovania môže byť až 23 000-krát
silnejší ako potenciál globálneho otepľovania oxidu uhličitého (CO2).
Komisia
v septembri roku 2011 zverejnila správu[3]
o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 842/2006[4]. Konštatovalo sa v nej, že v prípade ďalšieho zlepšenia
a úplného uplatňovania by nariadenie mohlo priniesť značné
zníženia emisií. Takisto sa v nej uvádzalo, že je potrebné urobiť
viac pre ďalšie zníženie emisií F-plynov v EÚ. Ak by sa
zabezpečilo, že F-plyny sa nahradia bezpečnými alternatívami so
žiadnym alebo malým vplyvom na klímu, ročné emisie vyjadrené ekvivalentom
CO2 by sa mohli do roku 2030 pri relatívne nízkych nákladoch
znížiť o dve tretiny[5].
Ak sa
včas prijmú opatrenia na využitie relatívne cenovo výhodných možností
zníženia emisií F-plynov, predíde sa potenciálne vyšším nákladom spojeným so
znížením emisií iných skleníkových plynov v ostatných priemyselných
odvetviach[6].
Niektoré zainteresované strany[7]
však uviedli, že za aktuálnych trhových podmienok je ťažké obchodovať
s ekologickejšími alternatívnymi technológiami. Na druhej strane však
v Dánsku, kde platia prísnejšie vnútroštátne predpisy o F-plynoch, nové
spoločnosti a MSP úspešne inovovali a uviedli na trh nové
ekologické technológie, ktoré sa im podarilo úspešne presadiť.
V tejto súvislosti je cieľom tohto
návrhu:
(1)
nahradiť nariadenie (ES) č. 842/2006
o určitých fluórovaných skleníkových plynoch s cieľom
zabezpečiť nákladovo efektívnejší príspevok k dosiahnutiu
cieľov EÚ v oblasti klímy odrádzaním od používania F-plynov
s veľkým vplyvom na klímu, podporovaním energeticky účinných
a bezpečných alternatív a ďalším zlepšovaním obmedzenia
výrobkov a zariadení obsahujúcich F-plyny, ako aj ich likvidácie po
skončení životnosti;
(2)
zvýšiť udržateľný rast, stimulovať
inovácie a rozvíjať ekologické technológie vďaka zlepšeniu
trhových príležitostí pre alternatívne technológie a plyny s malým
vplyvom na klímu;
(3)
zosúladiť situáciu v EÚ s najnovším
medzinárodným vývojom v zmysle štvrtej hodnotiacej správy Medzivládneho
panelu Organizácie Spojených národov o zmene klímy (OSN IPCC), napr.
v súvislosti s látkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,
a výpočtom ich potenciálu globálneho otepľovania (GWP);
(4)
pomôcť dosiahnuť konsenzus v rámci
Montrealského protokolu vo veci medzinárodnej dohody o postupnom znižovaní
fluórovaných uhľovodíkov (HFC), ktoré sú najvýznamnejšou skupinou
F-plynov;
(5)
zjednodušiť a sprehľadniť
nariadenie (ES) č. 842/2006 s cieľom znížiť
administratívnu záťaž v súlade so záväzkom Komisie tvoriť lepšie
právne predpisy.
Súvislosti
Z hľadiska nákladovej efektívnosti
eliminácie emisií uhlíka v hospodárstve EÚ by sa emisie F-plynov mali do
roku 2050 znížiť o 70 % až 78 % a do roku 2030 o 72 %
až 73 % pri marginálnych nákladoch na znižovanie vo výške približne 50 EUR
za tonu ekvivalentu CO2. F-plyny predstavujú v súčasnosti
celkovo 2 % všetkých skleníkových plynov v EÚ, no majú omnoho väčší
potenciál otepľovania atmosféry ako CO2. Používajú sa
v rôznych chladiacich a klimatizačných zariadeniach,
v izolačných penách a elektrických zariadeniach,
v aerosólových sprejoch, ako rozpúšťadlá alebo v systémoch
protipožiarnej ochrany. Emisie vznikajú najmä pri emisných použitiach
(napríklad aerosólové spreje alebo rozpúšťadlá) alebo pri únikoch
počas prevádzky a likvidácie výrobkov a zariadení obsahujúcich
F-plyny.
Väčšinu F-plynov vyvinul priemysel ako
náhradu látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu (ODS), ktoré sa
v súčasnosti podľa Montrealského protokolu postupne
vyraďujú. Väčší blahobyt a rast populácie spôsobili, že sa
predáva viac výrobkov a zariadení využívajúcich F-plyny alebo ODS. Preto
od roku 1990 na celom svete prudko rastie výroba a používanie F-plynov
a v prípade, že sa táto situácia nebude riešiť, bude do
atmosféry unikať značné množstvo emisií. Výrobky a zariadenia
obsahujúce F-plyny majú často dlhú životnosť. Ak sa teda
v súčasnosti neprijmú žiadne opatrenia, budú sa v nasledujúcich
desaťročiach naďalej vypúšťať veľké množstvá
emisií, ktorým sa dalo predísť.
Platné nariadenie o F-plynoch sa
zameriava najmä na obmedzenie výrobkov a zariadení obsahujúcich F-plyny
a na ich likvidáciu po skončení životnosti. V prípade, že dôjde
k náprave nedostatkov pri uplatňovaní niektorých opatrení, mali by
terajšie politiky EÚ v oblasti F-plynov priniesť stabilizáciu emisií
F-plynov v EÚ. Je však nepravdepodobné, že nastane zníženie emisií
v absolútnych hodnotách, kým sa neprijmú ďalšie opatrenia.
V súčasnosti existuje len
niekoľko opatrení, ktoré zamedzujú používanie F-plynov. Pritom
v súčasnosti je takmer vo všetkých odvetviach, v ktorých sa
používajú F-plyny, možné tieto plyny úplne alebo čiastočne
nahradiť alternatívami, ktoré sú bezpečné a prinajmenšom rovnako
energeticky účinné. V politických opatreniach sa však musí
zohľadniť skutočnosť, že sa to týka mnohých typov výrobkov
a zariadení a že technická realizovateľnosť, náklady
a prínosy nahradenia F-plynov môžu závisieť od veľkosti výrobku
alebo zariadenia a od ich použitia.
Narastajúci problém emisií F-plynov vzbudzuje
pozornosť na celom svete. Viaceré zmluvné strany Montrealského protokolu
predložili v rokoch 2009, 2010, 2011 a 2012 návrhy na postupné
celosvetové znižovanie dodávok a spotreby HFC. Plánované opatrenia
v rámci tohto nariadenia predpokladajú postupné globálne znižovanie
v zmysle súčasných návrhov v rámci Montrealského protokolu
a pripravili by EÚ na takéto budúce záväzky. EÚ podporila tieto návrhy ako
doplnenie opatrení na zmiernenie zmeny klímy v rámci Rámcového dohovoru
OSN o zmene klímy (UNFCCC)[8].
V rokovaniach sa doteraz dosiahol len malý pokrok, pretože Čína,
India, Brazília a ďalšie krajiny odmietli diskutovať
o tejto otázke v rámci Montrealského protokolu. Konferencia OSN
o udržateľnom rozvoji (Rio+20) však nedávno vyjadrila podporu
postupnému zníženiu spotreby a výroby HFC[9].
Okrem toho bola v roku 2012 založená
Koalícia pre klímu a čisté ovzdušie na redukciu látok s krátkou
životnosťou znečisťujúcich klímu (Climate and Clean Air Coalition
on Short-Lived Climate Pollutants). Pripojili sa k nej skupina G8,
Environmentálny program OSN (UNEP), Svetová banka a Európska komisia.
Prioritnú oblasť predstavujú emisie HFC[10]. Európsky parlament
takisto opakovane vyzval na prijatie ambicióznych opatrení v oblasti
F-plynov, najmä HFC[11].
Platné právne predpisy EÚ o fluórovaných
skleníkových plynoch tvoria dva hlavné legislatívne akty:
(6)
nariadenie (ES) č. 842/2006, ktoré sa
zameriava na zamedzenie únikov počas používania (obmedzenie) a na
konci životnosti (prevažne) stacionárnych zariadení a na zákazy
obmedzeného počtu F-plynov pri úzko definovaných okrajových účeloch
používania (nariadenie o F-plynoch);
(7)
smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/40/ES,
ktorou sa zavádzajú obmedzenia používania F-plynov, ktorých potenciál
globálneho otepľovania (GWP) je vyšší ako 150, v klimatizačných
systémoch nových motorových vozidiel (smernica o klimatizačných
zariadeniach v motorových vozidlách).
Nariadenie (ES) č. 842/2006
dopĺňa desať nariadení Komisie, ktorými sa ustanovuje forma
správ[12],
forma označenia a dodatočné požiadavky na označovanie[13], štandardné požiadavky na
kontrolu únikov[14],
[15],
požiadavky na odbornú prípravu a programy udeľovania osvedčení[16], [17], [18], [19],[20] a formát
oznamovania týchto programov[21].
Súlad s ostatnými
politikami a cieľmi Únie
Právo Európskej únie konať v tejto
oblasti je zakotvené v článkoch 191 a 192 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 191 sa výslovne
uvádza, že cieľ boja proti zmene klímy je súčasťou politiky Únie
v oblasti životného prostredia. Konanie v tejto oblasti plne
rešpektuje zásadu subsidiarity. Zmena klímy predstavuje cezhraničný
problém, v prípade ktorého je potrebné konanie celej EÚ najmä preto, že EÚ
má spoločný cieľ v oblasti zníženia emisií.
Plánované nákladovo efektívne zníženia emisií
sú v súlade s postupom opísaným v pláne prechodu EÚ na
nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050. Podpora pre nové alternatívy
pomôže udržať konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva
a podporí najmä zelený rast v súlade s prioritou udržateľného
rastu v rámci stratégie EÚ 2020[22].
Opatrenia na ochranu záujmov MSP sa zavádzajú v zmysle myšlienky „najskôr
myslieť v malom“[23],
pričom osobitná pozornosť sa venuje vplyvu na energetickú
účinnosť, aby bol zabezpečený súlad s prácou, ktorú EÚ vykonala
na podporu ekodizajnu[24]
a energetickej účinnosti[25].
Napokon je cieľom návrhu aj zjednodušenie právnych predpisov
a minimalizácia administratívnej záťaže verejných (európskych či
vnútroštátnych) orgánov a spoločností.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Konzultácia so zainteresovanými stranami
a zhromažďovanie a využívanie expertízy
Komisia zhromaždila
početné vedecké odporúčania z mnohých odborných štúdií[26], [27], [28], [29] vrátane rozsiahlej prípravnej štúdie3 na preskúmanie
nariadenia (ES) č. 842/2006. Skupina 47 odborníkov
z rôznych priemyselných odvetví, členských štátov a mimovládnych
organizácií bola požiadaná, aby poskytla poradenstvo a technické
odporúčania pre túto štúdiu. Spoločné výskumné centrum (JRC) vykonalo
aj makroekonomickú analýzu možností politiky.
Komisia vykonala rozsiahle konzultácie so
zainteresovanými stranami vrátane trojmesačných verejných internetových
konzultácií od 26. septembra do 19. decembra 2011 a verejného
vypočutia v Bruseli, ktoré sa konalo 13. februára 2012.
Zástupcovia odvetvia predstavovali tri štvrtiny z 261 zainteresovaných
strán, ktoré poskytli svoj odpovede v rámci internetovej konzultácie. Pokiaľ ide o najvhodnejšie politické
prístupy v prípade, že nedôjde k celosvetovému postupnému znižovaniu HFC,
menej ako 2 % zainteresovaných strán odpovedali „žiadne ďalšie
opatrenia“. Tri najčastejšie zvolené
politické možnosti boli: posilnenie opatrení na obmedzenie a zhodnotenie,
dobrovoľné dohody a kvantitatívne limity uvádzania HFC na trh EÚ
(postupné znižovanie). Mnohí respondenti
považovali za vhodné viaceré politické opatrenia.
Vypočutie zainteresovaných strán, na
ktorom sa zúčastnilo vyše 130 zainteresovaných strán, ukázalo, že
drvivá väčšina zástupcov priemyslu uprednostňuje postupné znižovanie
dodávok F-plynov, resp. dokázala by ho akceptovať.
Priemyslu by to poskytlo určitú pružnosť v prípadoch,
keď sa alternatívne technológie ešte nepovažujú za vyhovujúce. Zákazy nových zariadení považujú naproti tomu za
príliš prísne alebo sa domnievajú, že by si vyžadovali zložitý súbor výnimiek. Pre komerčných používateľov zariadení
obsahujúcich F-plyny bolo podstatné, aby sa existujúce zariadenia mohli aj
naďalej používať. Mimovládne
organizácie a zainteresované strany z priemyslu, ktoré pracujú
s alternatívnymi technológiami, považujú zákazy s menšími výnimkami
za veľmi potrebné. Postupné znižovanie
považovali za doplnenie zákazov. Niekoľko
zainteresovaných strán sa chcelo zamerať len na lepšie uplatňovanie
nariadenia. Členské štáty nemali
v tejto fáze žiadne oficiálne stanoviská, ale vyjadrili podporu postupnému
znižovaniu. Sieť agentúr na ochranu
životného prostredia[30]
odporučila kombináciu mechanizmu postupného znižovania a zákazov na
posilnenie postupného znižovania.
Posúdenie
vplyvu
Komisia vykonala posúdenie vplyvu alternatív
politiky z hľadiska ich účinnosti pri dosahovaní politických
cieľov a ich environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho
vplyvu na zainteresované strany. Zvažoval sa široký okruh politických opatrení
na doplnenie tých, ktoré už existujú. Konečné možnosti obsahovali
len opatrenia, ktoré prinesú značné úspory emisií za nízke náklady na
zníženie a ktoré sú v súlade s ostatnými politikami EÚ.
Úplné uplatňovanie nariadenia
o F-plynoch sa určilo ako základná možnosť. Podrobne sa
hodnotili ďalšie štyri možnosti politiky:
(a)
dobrovoľné dohody;
(b)
rozšírený rozsah pôsobnosti opatrení na obmedzenie
a zhodnotenie;
(c)
kvantitatívne limity na dodávku HFC (postupné
znižovanie);
(d)
zákaz uvádzania určitých výrobkov
a zariadení s obsahom F-plynov na trh EÚ.
Metodickým základom hodnotenia vplyvu bola
podrobná analýza realizovateľnosti zavedenia bezpečných, energeticky
účinných alternatív v 28 hlavných odvetviach, v ktorých sa
využívajú F-plyny. Keďže alternatívne technológie sa posudzovali len
v prípade, keď sa považovali aspoň za rovnako energeticky
účinné ako konvenčné technológie využívajúce F-plyny, nepriame emisie
zo spotreby elektrickej energie sa zohľadnili už od začiatku.
Posudzoval sa vplyv na rôznych stupňoch
výrobného reťazca a v rôznych štádiách používania, t. j. vplyv
na výrobcov chemikálií, výrobcov výrobkov a zariadení,
veľkoobchodníkov, priemyselných používateľov výrobkov
a zariadení, spoločnosti, ktoré poskytujú služby pre zariadenia,
a konečných spotrebiteľov.
Hodnotenie vplyvu ukázalo, že najväčšie
úspory emisií by sa dosiahli postupným znižovaním HFC, v rámci ktorého by
sa zaviedli postupne klesajúce limity do roku 2030 pre množstvá týchto
F-plynov, ktoré sa majú uviesť na trh v EÚ. Tým sa súčasné emisie
znížili do roku 2030 o dve tretiny (približne 70 miliónov ton
ekvivalentu CO2). Je primerané obmedziť používanie niektorých
F-plynov, najmä na zaistenie integrity postupného znižovania a na
zaradenie F-plynov, na ktoré sa nevzťahuje postupné znižovanie. Opatrenia
na obmedzenie a zhodnotenie by sa mali rozšíriť na niektoré druhy
dopravy. Tieto možnosti by spoločne predstavovali najväčší stimul pre
inovácie a vývoj ekologických technológií. Ich náklady z hľadiska
hospodárstva a spoločnosti ako celku by boli nízke (maximálny
účinok na HDP -0,006 %) a priemyslu by to pritom poskytlo
pružnosť. Zníženie emisií o dve tretiny by bolo v súlade
s terajšími návrhmi v rámci Montrealského protokolu a pripravilo by
priemysel EÚ na postupné znižovanie. Väčší prienik alternatívnych
technológií na trh a úspory z rozsahu by spôsobili zníženie nákladov
pre alternatívne technológie, čo by pomohlo dosiahnuť dohodu
o návrhoch v rámci Montrealského protokolu.
Administratívne náklady možno udržať na
relatívne nízkej úrovni (celkové administratívne náklady vo výške približne
dva milióny EUR ročne v prípade postupného znižovania). Dôvodom
je, že systém nahlasovania podľa nariadenia (ES) č. 842/2006 už
poskytuje väčšinu údajov potrebných na realizáciu akýchkoľvek
budúcich politických možností.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Zhrnutie navrhovaného opatrenia
V návrhu sú zachované súčasné
ustanovenia nariadenia o F-plynoch s určitými úpravami, ktoré
majú zabezpečiť lepšie vykonávanie a presadzovanie právnych
predpisov zo strany vnútroštátnych orgánov. Niektoré opatrenia na obmedzenie sa
rozšírili aj na chladiarenské nákladné autá a prípojné vozidlá. Príloha IX
obsahuje tabuľku zhody s prehľadom zaradenia existujúcich
ustanovení do navrhovaného nariadenia.
Najdôležitejším novým opatrením je zavedenie
postupne klesajúcich kvantitatívnych limitov pre dodávky veľkých objemov
látok HFC do EÚ. Toto postupné znižovanie dopĺňajú opatrenia, ktorými
sa zabezpečí, aby sa tento mechanizmus vzťahoval aj na množstvá
používané vo výrobkoch a zariadeniach.
Mechanizmus postupného znižovania znamená
postupne klesajúcu hornú hranicu pre celkové množstvo veľkých objemov HFC
(v tonách ekvivalentu CO2) uvádzané na trh EÚ. V roku 2015
zostane na rovnakej úrovni, v roku 2016 nastane prvé zníženie
a v roku 2030 sa dosiahne 21 % úrovní predávaných v období 2008
až 2011. Výrobcovia výrobkov a zariadení, ktorým hrozia obmedzené dodávky
F-plynov, prejdú pokiaľ možno na alternatívne technológie.
Mechanizmus postupného znižovania je do
veľkej miery založený na skúsenostiach získaných pri postupnom znižovaní
spotreby ODS. Spoločnosti, ktoré HFC uvádzajú na trh veľké objemy
HFC, musia mať pri prvom uvedení na trh práva na uvádzanie veľkých
objemov látok na trh EÚ. Komisia prideľuje spoločnostiam bezplatné
kvóty na základe minulých nahlasovaných údajov, pričom si ponecháva
rezervu pre nových účastníkov. Spoločnosti musia
zabezpečiť, aby mali dostatok práv, ktoré pokryjú ich množstvá
výrobkov a zariadení uvádzaných na trh. Práva si môžu medzi sebou prevádzať.
Komisia nasledujúci rok skontroluje dodržiavanie pomocou nezávislého overenia
správ. Očakáva sa, že sa zapojí približne 100 spoločností,
a prahová hodnota zaistí oslobodenie spoločností, ktoré na trh
uvádzajú len malé množstvá.
HFC dovezené vo vopred naplnených zariadeniach
by sa v rámci postupného znižovania mali tiež započítavať. To je
dôvodom, prečo sú v prípade týchto plynov potrebné doplňujúce
opatrenia, ktorými sa zabezpečí environmentálna integrita[31] mechanizmu postupného
znižovania a rovnaké podmienky na trhu. Hermeticky neuzavreté zariadenia
využívajúce HFC sa budú môcť naďalej dovážať do EÚ, no budú sa
musieť plniť na mieste inštalácie[32].
Podobne bude od roku 2020 zakázané uvádzať na trh prenosné
klimatizačné zariadenia s obsahom HFC. Zavádza sa niekoľko
ďalších zákazov na podporu mechanizmu postupného znižovania a na
obmedzenie používania ostatných F-plynov, ktorých sa mechanizmus netýka
a o ktorých sa zistilo, že v pomere k celkovej požadovanej
úrovni zníženia emisií sú nákladovo efektívne. Pozri tabuľku 1, ktorá
obsahuje prehľad.
Tabuľka 1. Súhrnný prehľad
nových obmedzení týkajúcich sa zariadení
 Výrobky a zariadenia       || Dátum zákazu
 Používanie HFC-23 v systémoch protipožiarnej ochrany a hasiacich prístrojoch || 1. január 2015
 Domáce chladničky a mrazničky, ktoré obsahujú HFC s GWP od 150 || 1. január 2015
 Chladiace a mraziarenské systémy na komerčné účely (hermeticky uzavreté systémy) || 1. január 2017 pre HFC s GWP od 2500 1. január 2020 pre HFC s GWP od 150
 Mobilné interiérové klimatické zariadenia (hermeticky uzavreté), ktoré obsahujú HFC s GWP od 150 || 1. január 2020
Okrem toho bude od roku 2018 v prípade
existujúcich chladiarenských zariadení s náplňou nad 5 ton
ekvivalentu CO2 zakázané opätovne ich plniť HFC
s veľmi vysokým GWP (>2 500), keďže na trhu sú už bežne
dostupné vhodnejšie a energeticky účinnejšie chladiace látky
s nižším GWP.
Obmedzenia týkajúce sa používania SF6
pri tlakovom liatí horčíka sa rozširuje aj na zariadenia, v ktorých
sa používa menej ako 850 kg ročne, keďže v dôsledku
technologického pokroku je takéto použitie zastarané.
Ďalšie povinnosti týkajúce sa
nahlasovania by mali umožniť monitorovanie používania F-plynov, na ktoré
sa nevzťahujú platné právne predpisy.
Právny základ
Hlavným cieľom nariadenia je
zabezpečiť vysokú úroveň ochrany životného prostredia, najmä
prostredníctvom boja proti zmene klímy. Tento
návrh je preto založený na článku 192 ods. 1 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie.
Zásada subsidiarity
Ciele tohto návrhu nie je možné uspokojivo
dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov. Ciele sa na úrovni EÚ dosiahnu lepšie
z dôvodov uvedených ďalej v texte.
Ochrana klimatického systému je
cezhraničnou záležitosťou. Samotné jednotlivé členské štáty
nemôžu tieto problémy vyriešiť. Rozsah
problému si vyžaduje celoeurópske a takisto aj celosvetové opatrenia.
Cieľom návrhu je okrem toho aj vytvorenie právneho rámca na vykonávanie
medzinárodnej dohody o postupnom znižovaní HFC, kde by EÚ bola zmluvnou
stranou. O dohode sa
v súčasnosti diskutuje na medzinárodnej úrovni.
V nariadení sa stanovujú zákazy uvádzania
na trh a používania určitých výrobkov a zariadení s obsahom
F-plynov. Je preto relevantné z hľadiska fungovania vnútorného trhu.
Návrh sa zameriava na zmenu a doplnenie
právnych predpisov EÚ a na posilnenie niektorých ustanovení na zlepšenie
jeho vykonávania a presadzovania zo strany členských štátov.
Je preto v súlade so zásadou
subsidiarity.
Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou
proporcionality. Opatrenia sú založené na
dôkladnom posúdení ich nákladovej efektívnosti. Prahové
hodnoty pre akceptovateľné náklady na zníženie sú v súlade
s plánom prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo[33], v ktorom sa stanuje
celková stratégia na boj proti zmene klímy. Dostatočne
dlhé prechodné obdobia umožňujú dotknutým odvetviam prispôsobiť sa
hospodársky účinným spôsobom.
V prípade plánovaných obmedzení niektorých
použití F-plynov návrh zabezpečuje, aby boli k dispozícii alternatívy
realizovateľné z technického a hospodárskeho hľadiska. Ak to za mimoriadnych okolností nie je možné, návrh
umožňuje udelenie výnimiek.
V oblastiach, kde ciele možno
pravdepodobne lepšie dosiahnuť opatreniami v iných oblastiach
politiky, napríklad právnymi predpismi o odpade alebo ekodizajne, sa
nenavrhujú žiadne podrobné ustanovenia. Tým sa
zabráni prekrývaniu činností, ktoré by mohla viesť k nejasnému
rozdeleniu povinností, čo by verejným orgánom a spoločnostiam
spôsobilo ďalšiu záťaž.
Výber nástrojov
Zvoleným právnym nástrojom je nariadenie,
pretože cieľom návrhu je nahradiť a zlepšiť platné
nariadenie a mechanizmus postupného znižovania by mal vychádzať zo
systému zriadeného na úrovni EÚ na postupné znižovanie látok, ktoré poškodzujú
ozónovú vrstvu. Systém sa preukázal ako
účinný. Akákoľvek zmena systému by
neprimerane zaťažila členské štáty a spoločnosti pôsobiace
v tomto odvetví.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá prírastkový vplyv na rozpočet
Európskej únie.
2012/0305 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o fluórovaných skleníkových plynoch
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[34],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[35],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)       Vo štvrtej hodnotiacej správe
Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) Rámcového dohovoru Organizácie
Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), ktorého je EÚ zmluvnou stranou[36], sa uvádza, že na základe
existujúcich vedeckých údajov musia rozvinuté krajiny do roku 2050 znížiť
emisie skleníkových plynov o 80 % až 95 % v porovnaní
s emisiami v roku 1990 s cieľom obmedziť zmenu klímy
na nárast teploty o 2 °C a zabrániť tak nežiaducim
klimatickým účinkom[37].
(2)       V záujme splnenia tohto
cieľa Európska komisia navrhla v pláne prechodu na nízkouhlíkové
hospodárstvo nákladovo efektívny spôsob dosiahnutia potrebného celkového
zníženia emisií v Únii do roku 2050[38].
V tomto pláne sú stanovené príspevky odvetví potrebné v šiestich
oblastiach. Emisie iných látok ako CO2 (vrátane fluórovaných
skleníkových plynov, ale bez emisií iných ako CO2
z poľnohospodárstva) by sa mali do roku 2030 znížiť o 72 %
až 73 % a do roku 2050 o 70 % až 78 % v porovnaní
s úrovňami v roku 1990. Ak sa za referenčný rok považuje
rok 2005, je do roku 2030 potrebné 60 % až 61 % zníženie emisií iných
ako CO2 bez emisií z poľnohospodárstva. Objem emisií
fluórovaných skleníkových plynov sa v roku 2005 odhadoval na 90 miliónov
ton ekvivalentu CO2. 60 % zníženie znamená, že do roku 2030 by
sa emisie museli znížiť približne na 35 miliónov ton (Mt) ekvivalentu
CO2. Keďže v prípade úplného uplatňovania platných
právnych predpisov sa objem emisií v roku 2030 odhaduje na 104 miliónov
ton ekvivalentu CO2, je potrebné ďalšie zníženie
o približne 70 miliónov ton ekvivalentu CO2.
(3)       Zo správy Komisie[39] o používaní, účinkoch a
adekvátnosti nariadenia (ES) č. 842/2006[40] vyplýva, že pomocou
súčasných opatrení na obmedzovanie sa môžu v prípade ich úplného
uplatňovania znížiť emisie fluórovaných skleníkových plynov. Dané
opatrenia by sa preto mali zachovať a sprehľadniť na
základe skúseností získaných pri ich realizácii. Určité opatrenia by sa
mali okrem toho rozšíriť aj na iné zariadenia, v ktorých sa používajú
významné množstvá fluórovaných skleníkových plynov, ako sú napríklad
chladiarenské nákladné autá a prípojné vozidlá. Povinnosť
zriadiť a viesť záznamy o zariadeniach obsahujúcich takéto plyny by
sa mala vzťahovať aj na elektrické rozvádzače.
(4)       Zo správy Komisie vyplýva aj
to, že pre zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov v Únii možno
urobiť viac, najmä ak sa takéto plyny nebudú používať v prípadoch,
keď existujú bezpečné a energeticky efektívne alternatívne technológie
si žiadnym alebo menším vplyvom na klímu. Znížiť do roku 2030 emisie až
o dve tretiny v porovnaním s rokom 2010 je nákladovo efektívne,
pretože v mnohých odvetviach sú k dispozícii osvedčené
a otestované alternatívy.
(5)       Odborná príprava osôb, ktoré
vykonávajú činnosti súvisiace s F-plynmi, by v záujme podpory
využívania takýchto technológií mala zahŕňať technológie, ktoré
slúžia na nahradenie a obmedzenie používania fluórovaných skleníkových
plynov. Osvedčenia by mali mať obmedzenú platnosť a prvé
obdobie platnosti by sa malo predĺžiť len na základe povinnej
pravidelnej odbornej prípravy, aby sa zabezpečilo, že predmetné osoby majú
vedomosti o novom technickom vývoji.
(6)       Potenciály globálneho
otepľovania by sa v záujme zabezpečenia súladu s požiadavkami
na monitorovanie a nahlasovanie podľa dohovoru UNFCCC
a s rozhodnutím 4/CMP.7 Konferencie zmluvných strán, ktorá
predstavuje stretnutie zmluvných strán Kjótskeho protokolu, mali
vypočítať ako 100-ročný potenciál globálneho otepľovania
jedného kilogramu plynu vo vzťahu s jedným kilogramom CO2.
Výpočty by mali pokiaľ možno vychádzať zo štvrtej hodnotiacej
správy prijatej panelom IPCC.
(7)       Pokiaľ existujú vhodné
alternatívy, súčasný zákaz používania fluoridu sírového pri tlakovom
odlievaní horčíka a recyklovania zliatin tlakového odlievania
horčíka by sa mal rozšíriť na zariadenia, v ktorých sa používa
menej ako 850 kg ročne. Podobne by sa malo po uplynutí primeraného
prechodného obdobia zakázať používanie chladiacich látok s veľmi
vysokým potenciálom globálneho otepľovania (GWP) na vykonávanie servisu
alebo údržby chladiarenských zariadení s objemom chladiacej zmesi
zodpovedajúcej minimálne 5 tonám CO2.
(8)       Ďalšie zákazy uvádzania
na trh by sa mali zaviesť v prípade nových chladiarenských zariadení, klimatizačných
zariadení a zariadení protipožiarnej ochrany využívajúcich určité
fluórované skleníkové plyny, pokiaľ k týmto látkam existujú vhodné
alternatívy. S ohľadom na budúci technický vývoj a dostupnosť
nákladovo efektívnych alternatív k používaniu fluórovaných skleníkových plynov
by Komisia mala byť oprávnená zaradiť ďalšie výrobky
a zariadenia alebo vylúčiť (aj dočasne) určité
kategórie výrobkov alebo zariadení, v prípade ktorých nie sú z technických
alebo hospodárskych príčin dostupné alternatívne látky v rámci
stanoveného limitu GWP, vrátane dodávok alternatívnych látok na trh, ktoré
nestačia plniť dopyt, alebo v prípade ktorých je používanie
relevantných alternatív nemožné na základe platných bezpečnostných noriem.
(9)       K prijatiu takýchto zákazov by
sa malo pristúpiť len vtedy, ak povedú k zníženiu celkových emisií
skleníkových plynov, najmä z únikov akýchkoľvek fluórovaných
skleníkových plynov a z emisií CO2 spôsobených ich spotrebou
energie. Zariadenia obsahujúce fluórované skleníkové plyny by sa teda mali
povoliť v prípadoch, keď sú ich celkové emisie skleníkových
plynov nižšie ako emisie, ktoré by vznikli v prípade ekvivalentného
zariadenia bez fluórovaných skleníkových plynov, ktoré má maximálnu povolenú
spotrebu energie stanovenú v relevantných vykonávacích opatreniach
prijatých podľa smernice 2009/125/ES (ekodizajn)[41].
(10)     Aby sa zabezpečilo, že
hermeticky neuzavreté chladiarenské zariadenia, klimatizačné zariadenia
a tepelné čerpadlá budú inštalovať len osoby s riadnym
osvedčením, by sa mal prijať zákaz uvádzať na trh tieto
zariadenia vopred naplnené fluórovanými uhľovodíkmi. Týmto opatrením sa má
zaistiť aj to, aby všetky množstvá používané na prvé naplnenie takýchto
zariadení podliehali opatreniam na zníženie.
(11)     Postupné obmedzovanie uvádzania
fluórovaných uhľovodíkov na trh sa určilo ako najúčinnejší,
nákladovo najefektívnejší spôsob dlhodobého zníženia emisií týchto látok.
(12)     Komisia by na realizáciu
postupného obmedzovania uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh mala
jednotlivým výrobcom a dovozcom prideliť kvóty na ich uvádzanie na
trh, aby sa zabezpečilo dodržanie celkového kvantitatívneho limitu na
uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh v Únii.
(13)     Pridelenie kvót jednotlivým
spoločnostiam by malo vychádzať z množstva fluórovaných
uhľovodíkov, ktoré vyrobili alebo doviezli počas referenčného
obdobia 2008 až 2011. Na to, aby neboli vylúčení malí prevádzkovatelia, by
sa však malo päť percent celkového kvantitatívneho limitu vyhradiť
pre dovozcov a výrobcov, ktorí v referenčnom období doviezli
alebo vyrobili menej ako 1 tonu fluórovaných skleníkových plynov.
(14)     Komisia by pravidelným
prepočítavaním kvót mala zaistiť, aby sa novým prevádzkovateľom
umožnilo pokračovať v činnosti na základe priemerných objemov,
ktoré na trh uviedli v nedávnej minulosti.
(15)     Komisia by mala
zabezpečiť zriadenie centrálneho elektronického registra na
spravovanie kvót, ktorý je založený na systéme poskytovania obchodných licencií
podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009
zo 16. septembra 2009 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu[42].
(16)     Na zachovanie pružnosti trhu
s veľkým objemom fluórovaných uhľovodíkov by sa mal povoliť
prevod kvót aj na výrobcov a dovozcov, ktorí predtým v tomto odvetví
nepôsobili.
(17)     Aby bolo možné monitorovať
účinnosť tohto nariadenia, mal by sa rozsah súčasných povinností
nahlasovania rozšíriť aj na ďalšie fluórované látky, ktoré majú
významný GWP alebo ktoré pravdepodobne nahradia fluórované skleníkové plyny
uvedené v prílohe I. Z rovnakého dôvodu by sa malo nahlasovať aj
zničenie fluórovaných skleníkových plynov a dovoz výrobkov
a zariadení obsahujúcich tieto plyny. Mali by sa zaviesť minimálne
prahové hodnoty, aby sa zamedzilo neprimeranej administratívnej záťaži
najmä pre malé a stredné podniky a mikropodniky.
(18)     Komisia by mala priebežne
monitorovať účinky obmedzovania uvádzania fluórovaných
uhľovodíkov na trh vrátane jeho účinkov na dodávky zariadení,
v prípade ktorých by použitie fluórovaných uhľovodíkov viedlo
k nižším emisiám za celý životný cyklus ako v prípade použitia
alternatívnych technológii. Monitorovaním by sa malo zabezpečiť aj
skoré odhalenie zdravotných alebo bezpečnostných rizík v dôsledku
negatívnych účinkov na dostupnosť liekov. Do roku 2030 by sa malo
vykonať komplexné preskúmanie, aby bol čas prispôsobiť
ustanovenia tohto nariadenia na základe ich vykonávania a nového vývoja
a aby sa v prípade potreby prijali ďalšie opatrenia na zníženie.
(19)     Na zaistenie jednotných
podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa Komisii mali udeliť
vykonávacie právomoci na stanovenie formy záznamov, ktoré sa majú viesť
o zariadeniach, v prípade ktorých sa vykonala inštalácia, servis,
údržba, oprava alebo vyradenie, formy oznámení o programoch odbornej
prípravy a vydávania osvedčení a formy označení výrobkov
a zariadení; na stanovenie referenčných hodnôt pre dovozcov
a výrobcov na základe množstva fluórovaných uhľovodíkov uvedených na
trh v Únii a na stanovenie formy správ a spôsobu ich podávania.
Tieto právomoci sa majú vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára
2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na
základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích
právomocí Komisie[43].
(20)     V záujme zohľadnenia
technologického pokroku a vývoja trhov, ktorých sa toto nariadenie týka,
a v záujme zabezpečenia dodržiavania medzinárodných dohôd, by sa
na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty podľa
článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v týchto
oblastiach: stanovenie požiadaviek na bežné kontroly únikov, rozšírenie zoznamu
zariadení, na ktoré musia povinne zhodnocovať fluórované skleníkové plyny;
stanovenie minimálnych požiadaviek a podmienok na vzájomné uznávanie
programov odbornej prípravy osôb, ktoré vykonávajú inštaláciu, údržbu, opravu
a vyradenie zariadení a ktoré kontrolujú úniky a zhodnocujú
fluórované skleníkové plyny, a na vydávanie osvedčení osobám
a spoločnostiam, ktoré vykonávajú tieto úlohy; zmena a doplnenie
požiadaviek na označovanie; zákaz uvádzať na trh ďalšie výrobky
a zariadenia obsahujúcich alebo využívajúcich skleníkové plyny; zmena
maximálnych množstiev fluórovaných uhľovodíkov, ktoré sa môžu uviesť
na trh, a oslobodenie dodávok fluórovaných uhľovodíkov pre určité
kritické použitia od požiadaviek kvót zo zdravotných a bezpečnostných
dôvodov; stanovenie predpisov na prepočet referenčných hodnôt pre
uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh jednotlivými podnikmi a zmena
alebo doplnenie mechanizmu prideľovania kvót; preskúmanie prahových hodnôt
pre požiadavky nahlasovania; stanovenie požiadaviek pre systémy nahlasovania
emisií fluórovaných skleníkových plynov a pre používanie údajov
o emisiách zhromaždených členskými štátmi; zaradenie ďalších
látok s významným potenciálom globálneho otepľovania do zoznamov látok, na
ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a aktualizácia zoznamov na základe
nových vedeckých poznatkov, najmä potenciálu globálneho otepľovania látok
uvedených v prílohách k tomuto nariadeniu.
(21)     Je mimoriadne dôležité, aby
Komisia počas prípravných prác uskutočňovala náležité
konzultácie, a to aj na úrovni expertov v danej problematike. Komisia by mala
pri príprave a vypracovaní delegovaných aktov zaistiť súčasné,
včasné a náležité postúpenie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu
a Rade.
(22)     Týmto nariadením sa mení
a dopĺňa nariadenie (ES) č. 842/2006, ktoré by sa
preto malo nahradiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Kapitola I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia platia tieto
vymedzenia pojmov:
(1)
„fluórované skleníkové plyny“ sú fluórované
uhľovodíky („HFC“), plnofluórované uhľovodíky („PFC“), fluorid sírový
(„SF6“) a ďalšie skleníkové plyny obsahujúce fluór uvedené
v prílohe I, vyskytujúce sa buď samostatne, alebo v zmesi;
(2)
„potenciál globálneho otepľovania“ („GWP“) je
potenciál klimatického otepľovania skleníkového plynu vo vzťahu
k potenciálu klimatického otepľovania oxidu uhličitého („CO2“),
vypočíta sa ako 100-ročný potenciál otepľovania jedného
kilogramu plynu vo vzťahu k jednému kilogramu CO2,
v zmysle príloh I, II a III;
(3)
„tona (tony) ekvivalentu CO2“ je objem
skleníkových plynov alebo zmesí obsahujúcich takéto plyny, vyjadrený ako
súčin hmotnosti skleníkových plynov v metrických tonách a ich
potenciálu globálneho otepľovania;
(4)
„prevádzkovateľ“ je fyzická alebo právnická
osoba, ktorá vlastní zariadenia a systémy, na ktoré sa vzťahuje toto
nariadenie, a má skutočnú právomoc nad ich technickým fungovaním;
(5)
„používanie“ je využitie fluórovaných skleníkových
plynov vo výrobe, údržbe alebo servisu výrobkov a zariadení alebo
poskytovanie služieb v tejto súvislosti vrátane opätovného plnenia alebo
ich využitie v iných procesoch;
(6)
„uvedenie na trh“ je prvé spoplatnené či
nespoplatnené dodanie alebo sprístupnenie tretím stranám v Únii, alebo
prípad, keď výrobca fluórovaných skleníkových plynov používa tieto plyny
na vlastné účely, alebo dovoz na colné územie Únie v rámci colného
postupu, ktorý umožňuje používanie alebo prevádzku v Únii;
(7)
„hermeticky uzavretý systém“ je systém,
v ktorom sú všetky časti obsahujúce fluórované skleníkové plyny
počas výroby hermeticky uzavreté prostredníctvom zvarenia, tvrdého
spájkovania alebo iného podobného trvalého spojenia, a v prípade
ktorého nie je na uvedenie do prevádzky nutné otvoriť chladiaci okruh;
(8)
„jednorazová nádoba“ je nádoba určená výhradne
na prepravu alebo uskladnenie fluórovaných skleníkových plynov, ktorú nie je
možné bez úpravy na tento účel opätovne plniť alebo ktorá sa uvádza
na trh bez zabezpečenia možnosti jej vrátenia na účely opätovného
naplnenia;
(9)
„zhodnotenie“ je zber a skladovanie
fluórovaných skleníkových plynov z výrobkov, zariadení alebo nádob
počas údržby alebo servisu alebo pred likvidáciou výrobkov, zariadení
alebo nádob;
(10)
„recyklácia“ je opätovné využitie zhodnotených
fluórovaných skleníkových plynov po procese základného očistenia;
(11)
„regenerácia“ je opätovné spracovanie zhodnotených
fluórovaných skleníkových plynov tak, aby fungovali ako pôvodné látky,
pričom sa zohľadní ich zamýšľané použitie;
(12)
„zničenie“ je proces, ktorým sa všetok
fluórovaný skleníkový plyn alebo jeho väčšia časť natrvalo
premení alebo rozloží na jednu stabilnú látku alebo viac stabilných látok,
ktoré nie sú fluórovanými skleníkovými plynmi;
(13)
„stacionárny“ znamená bez pohybu počas
prevádzky;
(14)
„jednozložková pena“ je zloženie peny obsiahnuté
v jednej aerosólovej nádobe v nezreagovanom alebo čiastočne
zreagovanom tekutom stave, ktorá sa mimo nádoby zväčšuje a tvrdne;
(15)
„chladiarenské nákladné vozidlo“ je motorové
vozidlo s maximálnou nosnosťou viac ako 3,5 tony, ktoré je
určené a vyrobené najmä na prepravu tovaru a vybavené chladiacou
jednotkou;
(16)
„chladiarenské prípojné vozidlo“ je vozidlo, ktoré
je určené a vyrobené na ťahanie nákladným vozidlom alebo
ťahačom primárne na účely prepravy tovaru a ktoré je vybavené
chladiacou jednotkou.
Kapitola II
Obmedzenie
Článok 2
Zamedzovanie emisií
1.           Úmyselné
uvoľňovanie fluórovaných skleníkových plynov do atmosféry je zakázané
v prípadoch, keď takéto uvoľnenie nie je na zamýšľaný
účel technicky nutné.
2.           Prevádzkovatelia zariadení
obsahujúcich fluórované skleníkové plyny prijmú opatrenia na predchádzanie ich
neúmyselnému uvoľňovaniu (ďalej len „únik“ alebo „úniky“).
3.           V prípade detekcie úniku
takýchto plynov prevádzkovatelia bezodkladne zabezpečia opravu zariadenia.
Po oprave netesnosti zariadenia prevádzkovatelia
zabezpečia, aby certifikované osoby do jedného mesiaca po oprave
skontrolovali zariadenie a overili, či bola oprava účinná.
4.           Osoby a podniky, ktoré
vykonávajú tieto úlohy, musia mať osvedčenie podľa
článku 8 na tieto úlohy:
(a)
inštalácia, servis, údržba, oprava
a vyraďovanie zariadení uvedených v článku 3
ods. 1;
(b)
servis, údržba, oprava alebo vyraďovanie
prenosných klimatizačných zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové
plyny;
(c)
inštalácia, servis, údržba, oprava alebo
vyraďovanie elektrických rozvádzačov, ktoré obsahujú SF6;
(d)
doručovanie alebo prijímanie fluórovaných
skleníkových plynov na výkon úloh uvedených v písmenách a), b) a c).
Osoby a podniky uvedené v prvom
pododseku prijmú pri výkone týchto úloh preventívne opatrenia na zabránenie
únikom fluórovaných skleníkových plynov.
5.           Každá osoba, ktorá zadá inej
osobe vykonanie inštalácie, servisu, údržby, opravy alebo vyradenia
elektrických rozvádzačov obsahujúcich SF6 alebo zariadení
uvedených v článku 3 ods. 1, zaistí, aby daná osoba mala na
požadované úlohy potrebné osvedčenia podľa článku 8.
Článok 3
Kontrola tesnosti
1.           Prevádzkovatelia zariadení
obsahujúcich fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho
otepľovania zodpovedajúcim 5 tonám CO2 v inej ako
penovej forme, zabezpečia v týchto zariadeniach vykonávanie kontrol
tesnosti zariadenia. Zariadenia s hermeticky uzavretými systémami, ktoré
sú takto označené a obsahujú fluórované skleníkové plyny
s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim menej ako 10 ton
CO2, sa však kontrolám tesnosti podľa tohto článku
nepodrobujú.
Kontroly vykonávajú osoby certifikované
v súlade s pravidlami stanovenými v článku 8.
Tento odsek sa vzťahuje na
prevádzkovateľov týchto zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové
plyny:
(a)
stacionárne chladiace zariadenia;
(b)
stacionárne klimatizačné zariadenia;
(c)
stacionárne tepelné čerpadlá;
(d)
stacionárne systémy protipožiarnej ochrany;
(e)
chladiarenské nákladné vozidlá alebo chladiarenské
prípojné vozidlá.
2.           Kontroly podľa odseku 1
sa vykonávajú v týchto intervaloch:
(a)
v zariadeniach obsahujúcich fluórované
skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 5 tonám
CO2 a viac, no menej ako 50 tonám CO2, sa
kontrola tesnosti vykonáva minimálne raz za 12 mesiacov;
(b)
v zariadeniach obsahujúcich fluórované skleníkové
plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 50 tonám
CO2 a viac, no menej ako 500 tonám CO2, sa
kontrola tesnosti vykonáva minimálne raz za 6 mesiacov;
(c)
v zariadeniach obsahujúcich fluórované
skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 500 tonám
CO2 a viac, sa kontrola tesnosti vykonáva minimálne raz za tri
mesiace
3.           V prípade, že systémy
protipožiarnej ochrany uvedených v odseku 1 písm. d) majú systém
kontroly, ktorý spĺňa normu ISO 14520 alebo EN 15004,
a systém protipožiarnej ochrany sa kontroluje tak často, ako sa to
požaduje v odseku 2, vychádza sa z toho, že tieto kontroly úplne
spĺňajú požiadavky uvedené v odseku 1.
4.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely stanovenia požiadaviek týkajúcich sa vykonávania kontrol tesnosti
v súlade s odsekom 1 tohto článku pre každý typ zariadenia
uvedený v danom odseku, na účely určenia častí zariadenia,
v prípade ktorých existuje najvyššia pravdepodobnosť úniku, a na
účely zmeny a doplnenia zoznamu zariadení uvedených v odseku 1
tohto článku s cieľom zaradiť ďalšie typy zariadení na
základe trhových trendov a technologického pokroku.
Článok 4
Systémy detekcie únikov
1.           Prevádzkovatelia zariadení
uvedených v článku 3 ods. 1 obsahujúcich fluórované
skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania zodpovedajúcim 500 ton
CO2 a viac, zabezpečia, aby zariadenie bolo vybavené systémom
detekcie únikov, ktorý prevádzkovateľa upozorní na akýkoľvek únik.
              Systémy detekcie únikov sa
kontrolujú minimálne raz za 12 mesiacov s cieľom zaistiť
ich správne fungovanie.
2.           Odchylne od článku 3
ods. 2 písm. b), keď sú zariadenia obsahujúce fluórované
skleníkové plyny, ktorých potenciál globálneho otepľovania zodpovedá 50 tonám
CO2 alebo viac, no menej ako 500 ton CO2, vybavené
systémom detekcie únikov, v zariadeniach sa únik zisťuje minimálne
raz za 12 mesiacov.
Článok 5
Vedenie záznamov
1.           Prevádzkovatelia zariadení
obsahujúcich fluórované skleníkové plyny v inej ako penovej forme vytvoria
a vedú pre každé zariadenie záznamy o týchto informáciách
identifikujúcich dané zariadenie:
(a)
množstvo a typ nainštalovaných fluórovaných
skleníkových plynov;
(b)
množstvo pridaných fluórovaných skleníkových plynov
a dôvody ich pridania;
(c)
množstvo zhodnotených fluórovaných skleníkových
plynov;
(d)
pozorovaná miera únikov;
(e)
identifikácia podniku a osoby, ktorá vykonala
inštaláciu, servis, údržbu a v prípade potreby opravu alebo vyradenie
zariadenia;
(f)
dátumy a výsledky kontrol vykonaných
podľa článku 3 ods. 1 a 3;
(g)
v prípade vyradenia zariadenia opatrenia
prijaté na zhodnotenie a likvidáciu fluórovaných skleníkových plynov.
Tento odsek sa uplatňuje na
prevádzkovateľov elektrických rozvádzačov obsahujúcich SF6
a zariadení uvedených v článku 3 ods. 2.
2.           Pokiaľ záznamy uvedené
v odseku 1 nie sú registrované v databáze zriadenej príslušnými
orgánmi členských štátov, prevádzkovatelia uvedení v odseku 1
uchovávajú záznamy minimálne dva roky po vyradení zariadenia.
Pokiaľ záznamy uvedené v odseku 1 nie sú
registrované v databáze zriadenej príslušnými orgánmi členských
štátov, osoby alebo podniky, ktoré pre prevádzkovateľov vykonávajú
činnosti uvedené v odseku 1 písm. e), uchovávajú kópie správ
minimálne päť rokov.
Záznamy sa na základe žiadosti poskytnú
príslušnému orgánu alebo Komisii.
3.           Komisia môže vykonávacím
aktom stanoviť formu záznamov uvedených v odseku 1
a určiť, ako sa majú vytvoriť a viesť. Tento
vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania podľa
článku 21.
Článok 6
Emisie z výroby
Výrobcovia fluórovaných zlúčenín prijmú
všetky preventívne opatrenia potrebné na čo možno najväčšie
obmedzenie emisií fluórovaných skleníkových plynov počas výroby, prepravy
a skladovania.
Títo výrobcovia zabezpečia, aby bol
všetok trifluórmetán (HFC-23), ktorý vznikol ako vedľajší produkt, zničený
počas výrobného procesu.
Článok 7
Zhodnotenie
1.           Prevádzkovatelia zariadení
vrátane mobilných zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny
v inej ako penovej forme prijmú opatrenia na zhodnotenie týchto plynov
osobami a podnikmi, ktoré majú relevantné osvedčenia podľa
článku 8, s cieľom zaistiť recykláciu, regeneráciu
alebo zničenie týchto plynov.
Táto povinnosť sa vzťahuje na
prevádzkovateľov týchto zariadení:
(a)
chladiace okruhy chladiacich zariadení,
klimatizačných zariadení a tepelných čerpadiel;
(b)
zariadenia obsahujúce rozpúšťadlá na báze
fluórovaných skleníkových plynov;
(c)
systémy protipožiarnej ochrany a hasiace
prístroje;
(d)
elektrické rozvádzače.
2.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely zmeny a doplnenia zoznamu zariadení uvedeného v odseku 1
s cieľom zaradiť ďalšie typy zariadení vzhľadom na ich
rastúci význam v dôsledku komerčného a technologického vývoja.
3.           Osoba, ktorá použila nádobu
na prepravu alebo skladovanie fluórovaných skleníkových plynov, zabezpečí
pred likvidáciou tejto nádoby zhodnotenie akýchkoľvek zvyškových plynov
s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo
zničenie.
4.           Používatelia výrobkov
a prevádzkovatelia zariadení, ktoré nie sú uvedené v odseku 1
a obsahujú fluórované skleníkové plyny, zabezpečia zhodnotenie plynov
v realizovateľnom rozsahu príslušne kvalifikovanými osobami
s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo zničenie
alebo ich zničenie bez predchádzajúceho zhodnotenia.
Článok 8
Odborná príprava a vydávanie osvedčení
1.           Členské štáty zriadia
programy odbornej prípravy a udeľovania vydávanie osvedčení pre
tieto osoby:
a)      osoby, ktoré vykonávajú inštaláciu,
servis, údržbu, opravu alebo vyradenie zariadení uvedených
v článku 3 ods. 1 treťom pododseku;
b)      osoby, ktoré vykonávajú inštaláciu,
servis, údržbu, opravu alebo vyradenie elektrických rozvádzačov
s obsahom SF6;
c)      osoby, ktoré vykonávajú kontroly tesnosti
podľa článku 3 ods. 1;
d)      osoby, ktoré zhodnocujú fluórované
skleníkové plyny podľa článku 7.
2.           K programom odbornej
prípravy stanovené v odseku 1 patria:
a)      uplatniteľné právne predpisy
a technické normy;
b)      predchádzanie vzniku emisií;
c)      zhodnotenie fluórovaných skleníkových
plynov;
d)      bezpečné zaobchádzanie so
zariadeniami typov a veľkostí, na ktoré sa vzťahuje
osvedčenie;
e)      technológie na nahradenie alebo
obmedzenie používania fluórovaných skleníkových plynov a na bezpečné
zaobchádzanie s nimi.
3.           Osvedčenia sa
v rámci programov vydávania osvedčení uvedených v odseku 1
vydávajú pod podmienkou, že uchádzač dokončil program odbornej
prípravy vytvorený podľa odsekov 1 a 2.
4.           Členské štáty zriadia
programy vydávania osvedčení pre podniky, ktoré pre iné strany vykonávajú
činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) až d).
5.           Osvedčenia stanovené
v odsekoch 1 a 3 sú platné maximálne 5 rokov. Členské štáty
môžu predĺžiť platnosť osvedčení stanovených v odseku 1
v prípade, keď daná osoba každých päť rokov absolvuje povinnú
pravidelnú odbornú prípravu na aktualizáciu svojich vedomostí o témach
uvedených v odseku 2.
6.           Členské štáty oznámia
Komisii svoje programy odbornej prípravy a vydávania osvedčení do 1. januára
2015. Uznávajú osvedčenia vydané v inom členskom štáte. Nesmú
obmedzovať slobodu poskytovania služieb ani slobodu usadiť sa z
dôvodu, že osvedčenie bolo vydané v inom členskom štáte.
7.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely stanovenia minimálnych požiadaviek týkajúcich sa odbornej prípravy
a vydávania osvedčení podľa odseku 1 a na účely
vymedzenia podmienok vzájomného uznávania osvedčení.
8.           Komisia môže prostredníctvom
vykonávacích aktov určiť formu oznámenia uvedeného v odseku 6.
Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania
podľa článku 21.
Kapitola III
Uvedenie na trh a kontrola používania
Článok 9
Obmedzenia uvedenia na trh
1.           Uvedenie výrobkov
a zariadení uvedených v prílohe III na trh je zakázané od dátumu
určeného v danej prílohe, v prípade potreby odlíšeného podľa
typu alebo potenciálu globálneho otepľovania predmetných fluórovaných
skleníkových plynov.
Na výpočet potenciálu globálneho
otepľovania zmesí fluórovaných skleníkových plynov obsiahnutých v týchto
výrobkoch a zariadeniach, sa použije metodika stanovená v prílohe IV.
2.           Zákaz stanovený v odseku
1 sa neuplatňuje na zariadenia, v prípade ktorých sa
v požiadavkách na ekodizajn prijatých na základe smernice 2009/125/ES[44] stanovilo, že v dôsledku
energetickej účinnosti počas prevádzky týchto zariadení by použitie
fluórovaných uhľovodíkov v týchto zariadeniach viedlo k nižším
emisiám CO2 za celý životný cyklus ako v prípade použitia
rovnocenných zariadení, ktoré spĺňajú relevantné požiadavky na
ekodizajn a neobsahujú fluórované uhľovodíky.
3.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely zmeny a doplnenia zoznamu uvedeného v prílohe III
s cieľom zaradiť ďalšie výrobky a zariadenia
obsahujúce alebo využívajúce fluórované skleníkové plyny, ktorých potenciál
globálneho otepľovania je 150 alebo viac v prípade, že sa zistilo, že
k používaniu fluórovaných skleníkových plynov alebo k používaniu
špecifických typov fluórovaných skleníkových plynov existujú alternatívy
a ich použitie by viedlo k celkovým nižším emisiám skleníkových
plynov, a v prípade potreby s cieľom dočasne
vylúčiť určité kategórie výrobkov alebo zariadení,
v prípade ktorých nie sú z technických, hospodárskych alebo
bezpečnostných dôvodov dostupné alternatívne látky s nižšou ako
špecifikovanou maximálnou hodnotou potenciálu globálneho otepľovania.
Article 10
Označovanie a informácie o výrobku
1.           Výrobky a zariadenia,
ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny, sa nesmú uviesť na trh bez
označenia.
Tento odsek sa uplatňuje na tieto typy
zariadení:
(a)
chladiace zariadenia;
(b)
klimatizačné zariadenia;
(c)
tepelné čerpadlá;
(d)
systémy protipožiarnej ochrany;
(e)
elektrické rozvádzače;
(f)
aerosólové spreje obsahujúce fluórované skleníkové
plyny;
(g)
všetky nádoby na fluórované skleníkové plyny.
2.           Na označení požadovanom
podľa odseku 1 sa uvádza:
(a)
informácia, že výrobok alebo zariadenie obsahuje
fluórované skleníkové plyny;
(b)
názov fluórovaného skleníkového plynu, pričom
sa použije akceptované priemyselné označenie alebo (ak takéto
označenie neexistuje) chemický názov;
(c)
od 1. januára 2007 množstvo skleníkových plynov
obsiahnutých vo výrobku alebo v zariadení, vyjadrené hmotnosťou
a ekvivalentom CO2.
V prípade, že sú fluórované skleníkové plyny
obsiahnuté v hermeticky uzavretom systéme, musí sa to uvádzať na
označení.
3.           Označenie je
zreteľne čitateľné a neodstrániteľné
a umiestňuje sa v blízkosti servisných stredísk na
napĺňanie alebo zhodnocovanie fluórovaných skleníkových plynov alebo
na časti výrobkov alebo zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové
plyny.
4.           Peny obsahujúce fluórované
skleníkové plyny sa môžu uviesť na trh len s označením, na
ktorom sú uvedené dané fluórované skleníkové plyny, pričom sa použije
akceptované priemyselné označenie alebo (ak takéto označenie
neexistuje) chemický názov. Na označení sa zreteľne uvádza, že pena
obsahuje fluórované skleníkové plyny.
V prípade penových dosiek je táto informácia
zreteľne a neodstrániteľne uvedená na týchto doskách.
5.           Informácie uvedené
v odsekoch 2 a 3 sa uvádzajú v príručke s pokynmi pre
tieto výrobky a zariadenia. V prípade výrobkov a zariadení
obsahujúcich fluórované skleníkové plyny, ktorých potenciál globálneho
otepľovania je 150 alebo viac, sa tieto informácie uvádzajú aj
v opisoch výrobkov používaných na reklamu.
6.           Komisia môže prostredníctvom
vykonávacích aktov určiť formu označení uvedených
v odsekoch 1 a 3. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania podľa článku 21.
7.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely zmeny a doplnenia požiadaviek na označovanie stanovených
v odsekoch 1 a 3 a na účely zmeny a doplnenia zoznamu
výrobkov a zariadení uvedenom v odseku 1 s cieľom
zaradiť ďalšie výrobky a zariadenia v prípadoch, keď to je
vhodné vzhľadom na komerčný alebo technologický vývoj.
Článok 11
Kontrola používania
1.           Zakazuje sa používanie SF6
pri tlakovom liatí horčíka a pri recyklácii zliatin tlakového liatia
horčíka. V prípade zariadení, ktoré používajú SF6
v množstve do 850 kg ročne, sa tento zákaz bude
uplatňovať až od 1. januára 2015.
2.           Zakazuje sa používanie SF6
na plnenie pneumatík vozidiel.
3.           Od 1. januára 2020 sa
zakazuje používanie fluórovaných skleníkových plynov alebo zmesí obsahujúcich
fluórované skleníkové plyny s potenciálom globálneho otepľovania 2 500
alebo viac, na vykonávanie servisu alebo údržby chladiacich zariadení
s objemom chladiacej zmesi zodpovedajúcim minimálne 5 tonám CO2.
Potenciál globálneho otepľovania zmesí
obsahujúcich fluórované skleníkové plyny sa na účely tohto ustanovenia
vypočíta podľa prílohy IV.
Článok 12
Plnenie zariadení vopred
1.           Od [dd/mm/rrrr] [vložiť
deň 3 roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] sa
chladiace, klimatizačné zariadenia a tepelné čerpadlá naplnia
fluórovanými uhľovodíkmi až po uvedení na trh alebo po poskytnutí
konečnému používateľovi na prvú inštaláciu.
Zariadenia plnia na mieste ich zamýšľaného
použitia osoby, ktoré majú osvedčenie podľa článku 8.
2.           Odsek 1 sa
neuplatňuje na hermeticky uzavreté zariadenia ani na zariadenia, ktoré
obsahujú množstvo fluórovaných uhľovodíkov zodpovedajúce menej ako 2 %
predpokladanej maximálnej kapacity zariadení.
Kapitola IV
Obmedzenie uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh
Článok 13
Obmedzenie uvádzania fluórovaných uhľovodíkov na trh
1.           Komisia zabezpečí, aby
množstvo fluórovaných uhľovodíkov, ktoré sú výrobcovia a dovozcovia
oprávnení každoročne uviesť na trh v Únii, nepresiahlo maximálne
množstvo na daný rok vypočítané podľa prílohy V. Každý výrobca a
dovozca zabezpečí, aby množstvo fluórovaných uhľovodíkov
vypočítané podľa prílohy V, ktoré uvádza na trh, nepresiahlo kvótu,
ktorá mu bola pridelená podľa článku 14 ods. 5 alebo prevedená
podľa článku 16.
2.           Tento článok sa
neuplatňuje na fluórované uhľovodíky, ktoré sa do Únie dovážajú na
účely zničenia.
Neuplatňuje sa na výrobcov alebo dovozcov
menej ako 1 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných
uhľovodíkov ročne.
3.           Tento článok
a články 14, 16, 17 a 22 sa uplatňujú aj na fluórované
uhľovodíky obsiahnuté v polyolových zmesiach.
4.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20:
(a)
na účely zmeny a doplnenia maximálnych
množstiev stanovených v prílohe V na základe vývoja na trhu
s fluórovanými uhľovodíkmi a súvisiacimi emisiami a
(b)
na účely oslobodenia uvádzania na trh na
špecifické účely od požiadaviek týkajúcich sa kvót uvedených
v odseku 1 v prípade, keď je použitie fluórovaných
uhľovodíkov nutné zo zdravotných alebo bezpečnostných dôvodov
a dodávky nemožno zabezpečiť iným spôsobom.
Článok 14
Prideľovanie kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh
1.           Komisia do 31. októbra 2014
prostredníctvom vykonávacích rozhodnutí určí pre každého výrobcu alebo
dovozcu, ktorý nahlasoval údaje podľa článku 6 nariadenia (ES)
č. 842/2006, referenčnú hodnotu založenú na ročnom
priemernom množstve fluórovaných uhľovodíkov, ktorých výrobu alebo dovoz
v období 2008 až 2011 daný výrobca alebo dovozca nahlásil. Na účely
určenia referenčnej hodnoty sa nezohľadnia množstvá nahlásené
ako presahujúce kvótu. Referenčné hodnoty sa vypočítajú podľa
prílohy V k tomuto nariadeniu.
Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania podľa článku 21.
2.           Výrobcovia a dovozcovia,
ktorí za referenčné obdobie uvedené v odseku 1 nenahlasovali výrobu
alebo dovoz podľa článku 6 nariadenia (ES) č. 842/2006,
môžu ohlásiť svoj úmysel vyrábať alebo dovážať fluórované
uhľovodíky v nasledujúcom roku.
Vyhlásenie sa adresuje Komisii a uvedú sa
v ňom typy fluórovaných uhľovodíkov a plánované množstvá,
ktoré sa majú uviesť na trh.
Komisia vydá oznámenie o časovej lehote
na podanie týchto vyhlásení. Podniky sa pred predložením vyhlásenia podľa
odsekov 2 a 3 zaregistrujú v registri podľa článku 15.
3.           Komisia do 31. októbra 2017
a potom každé tri roky prepočíta referenčné hodnoty pre výrobcov
a dovozcov uvedených v odsekoch 1 a 2 na základe ročného
priemerného množstva fluórovaných uhľovodíkov vyrobených alebo dovezených
po 1. januári 2015, ktoré boli nahlásené podľa článku 17.
Tieto referenčné hodnoty stanoví prostredníctvom vykonávacích aktov.
Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania podľa článku 21.
4.           Výrobcovia a dovozcovia,
pre ktorých boli stanovené referenčné hodnoty, môžu formou vyhlásenia
oznámiť predpokladané množstvá na základe postupu podľa
v odseku 2.
5.           Komisia prideľuje
každému výrobcovi a dovozcovi kvóty na uvádzanie fluórovaných
uhľovodíkov na trh na každý rok počnúc rokom 2015 na základe
mechanizmu prideľovania podľa prílohy VI.
6.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely určenia mechanizmu na prepočet referenčných hodnôt
podľa odseku 3 a na účely zmeny alebo doplnenia mechanizmu
prideľovania kvót podľa prílohy VI.
Článok 15
Register kvót
1.           Zriadi sa elektronický
register kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh. Komisia prijme
opatrenia na zriadenie a zabezpečenie prevádzky tohto elektronického
registra.
V tomto elektronickom registri sú na základe
žiadosti registrovaní:
(a)
výrobcovia a dovozcovia, ktorým sa
v súlade s článkom 14 ods. 5 pridelila kvóta na
uvádzanie na trh;
(b)
výrobcovia a dovozcovia, ktorým sa previedla
kvóta v súlade s článkom 16;
(c)
výrobcovia a dovozcovia, ktorí ohlásili svoj
zámer predložiť vyhlásenie podľa článku 14 ods. 2.
2.           Komisia zabezpečí, aby
výrobcovia, dovozcovia a príslušné orgány členských štátov boli
prostredníctvom tohto registra informovaní o pridelených kvótach
a o všetkých zmenách počas alokačného obdobia.
Článok 16
Prevod kvót
Výrobcovia alebo dovozcovia, pre ktorých sa
podľa článku 14 ods. 1 alebo 3 stanovila referenčná
hodnota a ktorým sa v súlade s článkom 14 ods. 5
pridelila kvóta, môžu previesť danú kvótu na celé množstvo alebo ľubovoľné
množstvá na iný podnik v Únii, ktorý je registrovaný v registri
uvedenom v článku 15 ods. 1. Každý takýto prevod sa vopred
oznámi Komisii.
Kapitola V
Nahlasovanie
Článok 17
Nahlasovanie výroby, dovozu, vývozu a zničenia
1.           Každý výrobca, dovozca
a vývozca, ktorý v predchádzajúcom kalendárnom roku vyrobil, doviezol
alebo vyviezol viac ako jednu metrickú tonu alebo 1 000 ton
ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov a plynov
uvedených v prílohe II, do 31. marca 2014 a potom každý rok
nahlási Komisii údaje uvedené v prílohe VII pre každú z týchto
látok za daný kalendárny rok.
2.           Každý podnik, ktorý
v predchádzajúcom kalendárnom roku zničil viac ako jednu metrickú
tonu alebo 1 000 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových
plynov a plynov uvedených v prílohe II, do 31. marca 2014
a potom každý rok nahlási Komisii údaje uvedené v prílohe VII pre
každú z týchto látok za daný kalendárny rok.
3.           Každý podnik, ktorý
v predchádzajúcom kalendárnom roku uviedol na trh viac ako 10 000 ton
ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov a plynov
uvedených v prílohe II obsiahnutých vo výrobkoch alebo zariadeniach,
do 31. marca 2014 a potom každý rok nahlási Komisii údaje uvedené
v prílohe VII pre každú z týchto látok za daný kalendárny rok.
4.           Každý podnik, ktorý má
podľa odsekov 1 a 3 nahlasovať, že v predchádzajúcom roku
uviedol na trh viac ako 10 000 ton ekvivalentu CO2
fluórovaných uhľovodíkov, zabezpečí pred predložením správy overenie
správnosti údajov nezávislým audítorom akreditovaným podľa smernice 2003/87/ES[45] alebo akreditovaný, na
overovanie finančných výkazov v súlade s právnymi predpismi
príslušného členského štátu.
Podnik uchováva správu o overení minimálne
päť rokov. Správa o overení sa na základe žiadosti sprístupni
príslušnému orgánu a Komisii.
5.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely prípadnej zmeny prahových hodnôt pre povinnosti stanovené
v odsekoch 1, 2 a 3 vzhľadom na vývoj na trhu s cieľom
zabrániť tomu, že sa nebudú monitorovať vyrobené, dovozené alebo
vyvezené významné množstvá fluórovaných skleníkových plynov, alebo
s cieľom znížiť administratívnu záťaž v prípadoch,
keď sú nahlasované množstvá nevýznamné.
6.           Komisia môže prostredníctvom
vykonávacích aktov určiť formu a prostriedky predkladania správ
uvedených v tomto článku.
Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania podľa článku 21.
7.           Komisia prijme primerané
opatrenia na ochranu dôvernosti informácií, ktoré jej boli predložené
v súlade s týmto článkom.
Článok 18
Zhromažďovanie údajov o emisiách
1.           Členské štáty
zhromažďujú údaje o emisiách fluórovaných skleníkových plynov.
Na tento účel zriadia podľa potreby
jeden z týchto systémov:
a)      systém, v rámci ktorého sa na
vnútroštátnej úrovni vedie databáza na zhromažďovanie údajov
zaznamenávaných v súlade s článkom 5 ods. 1;
b)      systém, v rámci ktorého sa
vykonávajú prieskumy o emisiách z reprezentatívnej vzorky
prevádzkovateľov, ktorých sa týkajú ustanovenia článku 5
ods. 1, a z týchto prieskumov sa extrapolujú výsledky.
2.           Údaje zhromaždené
v súlade s odsekom 1 sa na základe žiadosti sprístupnia Komisii.
Komisia môže tieto údaje postúpiť ostatným členským štátom.
3.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely stanovenia požiadaviek týkajúcich sa systémov zhromažďovania
údajov uvedených v odseku 1 druhom pododseku tohto článku a na
účely stanovenia, či sa pre určité odvetvia systém zriadi
podľa bodu a) alebo s bodu b) odseku 1 druhého pododseku
tohto článku.
Kapitola VI
Záverečné ustanovenia
Článok 19
Preskúmanie
1.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely zmeny a doplnenia prílohy I s cieľom
zaradiť do zoznamu látky s významným potenciálom globálneho
otepľovania, ktoré sa používajú na nahradenie látok, ktoré sú už do
zoznamu v danej prílohe zaradené a ktoré sa vyvážajú, dovážajú,
vyrábajú alebo uvádzajú na trh vo významných množstvách.
2.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 20 na
účely aktualizácie príloh I, II a III na základe nových
vedeckých poznatkov, najmä poznatkov týkajúcich sa potenciálu globálneho
otepľovania látok uvedených v zozname.
3.           Komisia monitoruje
uplatňovanie a účinky tohto nariadenia na základe informácií
o uvedení na trh nahlásených v súlade s článkom 17
a informácií o emisiách fluórovaných skleníkových plynov
sprístupnených v súlade s článkom 18 ods. 2.
Komisia najneskôr 31. decembra 2020 zverejní
správu o dostupnosti fluórovaných uhľovodíkov na trhu Únie, najmä na
lekárske účely.
Najneskôr 31. decembra 2024 zverejní
komplexnú správu o účinkoch tohto nariadenia vrátane prognózy
pretrvávajúceho dopytu po fluórovaných uhľovodíkoch po roku 2030.
Článok 20
Vykonávanie delegovania právomocí
1.           Právomoc prijímať
delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto
článku.
2.           Právomoc prijímať
delegované akty uvedená v článku 3 ods. 4,
článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 7,
článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 7,
článku 13 ods. 5, článku 14 ods. 6,
článku 17 ods. 5, článku 18 ods. 3
a článku 19 ods. 1 a 2 sa Komisii udeľuje na dobu
neurčitú od [dd/mm/rrrr] [vložiť dátum nadobudnutia účinnosti
tohto nariadenia].
3.           Právomoc prijímať
delegované akty uvedenú v článku 3 ods. 4,
článku 7 ods. 2, článku 8 ods. 7,
článku 9 ods. 3, článku 10 ods. 7,
článku 13 ods. 5, článku 14 ods. 6,
článku 17 ods. 5, článku 18 ods. 3
a článku 19 ods. 1 a 2 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom
uvedenej.. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po
jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie alebo k
neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá
platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.           Delegovaný akt prijatý
podľa článku 3 ods. 4, článku 7 ods. 2,
článku 8 ods. 7, článku 9 ods. 3,
článku 10 ods. 7, článku 13 ods. 5,
článku 14 ods. 6, článku 17 ods. 5,
článku 18 ods. 3 a článku 19 ods. 1 a 2
nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči
nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia
uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej
lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí
nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto
lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 21
Postup výboru
1.           Komisii pomáha výbor.
Uvedeným výborom je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.           Pri odkaze na tento odsek sa
uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 22
Sankcie
1.           Členské štáty stanovia
pravidlá týkajúce sa sankcií za porušenie tohto nariadenia a prijmú všetky
potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Ustanovené sankcie
musia byť účinné, primerané a odrádzajúce.
Členské štáty oznámia tieto ustanovenia
Komisii najneskôr k [dd/mm/rrrr] [dátumu nadobudnutia účinnosti]
a bezodkladne ju informujú o každej ich následnej zmene
a doplnení.
2.           Okrem sankcií uvedených
v odseku 1 môže byť podnikom, ktoré prekročili svoju kvótu na
uvedenie fluórovaných uhľovodíkov na trh, ktorá im bola pridelená
v súlade s článkom 14 ods. 5 alebo ktorá bola na ne
prevedená v súlade s článkom 16, na alokačné obdobie,
ktoré nasleduje po alokačnom období, v ktorom sa zistilo prekročenie,
pridelená len znížená kvóta.
Množstvo, o ktoré sa kvóta zníži, sa
vypočíta ako 200 % množstva, o ktoré bola kvóta prekročená.
Ak je množstvo, o ktoré sa kvóta zníži, väčšie ako množstvo, ktoré sa
má prideliť v súlade s článkom 14 ods. 5 ako kvóta
na príslušné alokačné obdobie, ktoré nasleduje po alokačnom období,
v ktorom sa zistilo prekročenie, nepridelí sa na toto alokačné
obdobie žiadna kvóta a kvóta na nasledujúce obdobia sa znižuje, pokým sa
neodpočíta celé množstvo.
Článok 23
Zrušenie
Nariadenie (ES) č. 842/2006 sa
zrušuje.
Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za
odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody
uvedenou v prílohe IX.
Článok 24
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Toto nariadenie je
záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých
členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Fluórované
skleníkové plyny uvedené v článku 1 bode 1)
  Látka || Potenciál globálneho otepľovania[46]
 Priemyselné označenie || Chemický názov (bežný názov) || Chemický vzorec
 Oddiel 1:             Fluórované uhľovodíky (HFC)
 HFC-23 || trifluórmetán (fluoroform) || CHF3 || 14 800
 HFC-32 || difluórmetán || CH2F2 || 675
 HFC-41 || difluórmetán (metylfluorid) || CH3F || 92
 HFC-125 || pentafluóretán || CHF2CF3 || 3 500
 HFC-134 || 1,1,2,2-tetrafluóretán || CHF2CHF2 || 1 100
 HFC-134a || 1.1.1.2-tetrafluóretán || CH2FCF3 || 1 430
 HFC-143 || 1,1,2-trifluóretán || CH2FCHF2 || 353
 HFC-143a || 1,1,1-trifluóretán || CH3CF3 || 4 470
 HFC-152 || 1,2-difluóretán || CH2FCH2F || 53
 HFC-152a || 1,2-difluóretán || CH3CHF2 || 124
 HFC-161 || fluóretán (etylfluorid) || CH3CH2F || 12
 HFC-227ea || 1,1,1,2,3,3,3-heptafluórpropán || CF3CHFCF3 || 3 220
 HFC-236cb || 1,1,1,2,2,3-hexafluórpropán || CH2FCF2CF3 || 1 340
 HFC-236ea || 1,1,1,2,3,3-hexafluórpropán || CHF2CHFCF3 || 1 370
 HFC-236fa || 1,1,1,3,3,3-hexafluórpropán || CF3CH2CF3 || 9 810
 HFC-245ca || 1,1,2,2,3-pentafluópropán || CH2FCF2CHF2  || 693
 HFC-245fa || 1,1,1,3,3-pentafluórpropán || CHF2CH2CF3 || 1030
 HFC-365 mfc || 1,1,1,3,3-pentafluórbután || CF3CH2CF2CH3 || 794
 HFC-43-10 mee || 1,1,1,2,2,3,4,5,5,5-dekafluórpentán || CF3CHFCHFCF2CF3 || 1 640
 Oddiel 2:             Plnofluórované uhľovodíky (PFC)
  PFC-14 || tetrafluórmetán (karbotetrafluorid) || CF4 || 7 390
  PFC-116 || hexafluóretán (plnofluórovaný etán) || C2F6 || 12 200
  PFC-218 || oktafluórpropán (plnofluórovaný propán) || C3F8 || 8 830
  PFC-3-1-10 (R-31-10) || dekafluórbután (plnofluórovaný bután) || C4F10 || 8 860
  PFC-4-1-12 (R-41-12) || dodekafluórpentán (plnofluórovaný pentán) || C5F12 || 9 160
  PFC-5-1-14 (R-51-14) || tetradekafluórhexán (plnofluórovaný hexán) || C6F14 || 9 300
  PFC-c-318 || oktafluórcyklobután              (plnofluórovaný cyklobután) || c-C4F8 || 10 300
 Oddiel 3:             Ostatné plnofluórované zlúčeniny
   || fluorid sírový || SF6 || 22 800
PRÍLOHA II
Ostatné
fluórované látky, ktoré sa musia nahlasovať podľa článku 17
 Látka || Potenciál globálneho otepľovania[47]
 Bežný názov/priemyselné označenie || Chemický vzorec
 Oddiel 1:             Nenasýtené fluórované uhľovodíky
 HFC-1234yf || CF3CF=CH2 || 4 Fn [48]
 HFC-1234ze || trans — CHF=CHCF3 || 7 Fn 48
 Oddiel 2:             Fluórované étery
 HFE-125 || CHF2OCF3 || 14 900
 HFE-134 || CHF2OCHF2 || 6 320
 HFE-143a || CH3OCF3 || 756
 HCFE-235da2 || CHF2OCHClCF3 || 350
 HFE-245cb2 || CH3OCF2CF3 || 708
 HFE-245fa2 || CHF2OCH2CF3 || 659
 HFE-254cb2 || CH3OCF2CHF2 || 359
 HFE-347 mcc3 || CH3OCF2CF2CF3 || 575
 HFE-347pcf2 || CHF2CF2OCH2CF3 || 580
 HFE-356pcc3 || CH3OCF2CF2CHF2 || 110
 HFE-449sl (HFE-7100) || C4F9OCH3 || 297
 HFE-569sf2 (HFE-7200) || C4F9OC2:5 || 59
 HFE-43-10pccc124 (H-Galden 1040x) || CHF2OCF2OC2F4OCHF2 || 1 870
 HFE-236ca12 (HG-10) || CHF2OCF2OCHF2 || 2 800
 HFE-338pcc13 (HG-01)  || CHF2OCF2CF2OCHF2 || 1 500
   || (CF3)2CFOCH3 || 343
   || CF3CF2CH2OH || 42
   || (CF3)2CHOH || 195
 HFE-227ea || CF3CHFOCF3 || 1 540
 HFE-236ea2 || CHF2OCHFCF3 || 989
 HFE-236fa || CF3CH2OCF3 || 487
 HFE-245fa1 || CHF2CH2OCF3 || 286
 HFE 263fb2 || CF3CH2OCH3 || 11
 HFE-329 mcc2 || CHF2CF2OCF2CF3 || 919
 HFE-338 mcf2 || CF3CH2OCF2CF3 || 552
 HFE-347 mcf2 || CHF2CH2OCF2CF3 || 374
 HFE-356 mec3 || CH3OCF2CHFCF3 || 101
 HFE-356pcf2 || CHF2CH2OCF2CHF2 || 265
 HFE-356pcf3 || CHF2OCH2CF2CHF2 || 502
 HFE 365 mcf3 || CF3CF2CH2OCH3 || 11
 HFE-374pc2 || CHF2CF2OCH2CH3 || 557
   || - (CF2)4CH (OH) - || 73
   || (CF3)2CHOCHF2 || 380
   || (CF3)2CHOCH3 || 27
 Oddiel 3:             Ostatné plnofluórované zlúčeniny
 PFPMIE || CF3OCF(CF3)CF2OCF2OCF3 || 10 300
 fluorid dusitý || NF3 || 17 200
 trifluórmetyl-sulfopentafluorid || SF5CF3 || 17 700
 hexafluórcyklopropán || c-C3F6 || 17 340 Fn [49]
PRÍLOHA III
Zákazy
uvedenia na trh podľa článku 9 ods. 1
 Výrobky a zariadenia V prípade potreby sa potenciál globálneho otepľovania (GWP) zmesí obsahujúcich fluórované skleníkové plyny sa vypočíta podľa prílohy IV v zmysle článku 9 ods. 2 pododseku 2. || Dátum zákazu
 1.      Jednorazové nádoby na fluórované skleníkové plyny používané na servis, údržbu alebo plnenie chladiacich a klimatizačných zariadení, tepelných čerpadiel, systémov protipožiarnej ochrany alebo rozvádzačov, alebo používané ako rozpúšťadlá. || 4. júl 2007
 2.      Neuzatvorené systémy priameho odparovania, ktoré obsahujú HFC a PFC ako chladivá || 4. júl 2007
 3.      Systémy protipožiarnej ochrany a hasiace prístroje || obsahujúce PFC || 4. júl 2007
 obsahujúce HFC-23 || 1. január 2015
 4.      Okná do obytných budov obsahujúce fluórované skleníkové plyny || 4. júl 2007
 5.      Ostatné okná obsahujúce fluórované skleníkové plyny || 4. júl 2008
 6.      Obuv obsahujúca fluórované skleníkové plyny || 4. júla 2006
 7.      Pneumatiky obsahujúce fluórované skleníkové plyny || 4. júl 2007
 8.      Jednozložkové peny obsahujúce fluórované skleníkové plyny, ktorých GWP je minimálne 150, okrem prípadov, keď je ich použitie nutné na splnenie vnútroštátnych bezpečnostných noriem || 4. júl 2008
 9.      Aerosólové rozprašovače, ktoré sa predávajú a sú určené na predaj širokej verejnosti na zábavné a dekoratívne účely v zmysle bodu 40 prílohy XVII k nariadeniu (ES) č. 1907/2006[50], a varovné akustické zariadenia obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 150 || 4. júl 2009
 10.    Chladiace a mraziace zariadenia do domácnosti obsahujúce HFC, ktorého GWP je miminálne 150 || 1. január 2015
 11.    Chladiace a mraziace zariadenia na skladovanie, prezentáciu alebo distribúciu výrobkov v maloobchodných a stravovacích službách („komerčné použitie“) – hermeticky uzavreté systémy || obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 2500 || 1. január 2017
 obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 150 || 1. január 2020
 12.    Mobilné interiérové klimatizačné systémy (hermeticky uzavreté zariadenia, ktoré môže koncový užívateľ prenášať z miestnosti do miestnosti) obsahujúce HFC, ktorého GWP je minimálne 150 || 1. január 2020
PRÍLOHA IV
Spôsob
výpočtu celkového potenciálu globálneho otepľovania zmesi
v zmysle článkov 9 ods. 1 a 11 ods. 3
Celkový potenciál globálneho otepľovania
(GWP) zmesi s obsahom fluórovaných skleníkových plynov sa vypočíta
ako vážený priemer odvodený zo súčtu hmotností podielov jednotlivých látok
vynásobených ich GWP (pokiaľ nie je uvedené inak) vrátane látok, ktoré nie
sú fluórovanými skleníkovými plynmi.
Σ (látka X % x GWP) + (látka
Y % x GWP) + … (látka N % x GWP),
kde % je hmotnostný príspevok s toleranciou
hmotnosti +/– 1 %.
Príklad: použitie vzorca na zmes plynov so
zložením 60 % dimetyléter, 10 % HFC-152a a 30 % izobután:
Σ (60 % x 1) + (10 % x 125) + (30 %
x 4)
→ celkový GWP = 14,3
Na výpočet GWP zmení sa používa GWP
týchto nefluórovaných látok. Pre ostatné látky, ktoré nie sú uvedené
v tejto prílohe, sa použije hodnota 0.
 Látka || Potenciál globálneho otepľovania[51]
 Bežný názov || Priemyselné označenie || Chemický vzorec
 metán ||   || CH4 || 25
 oxid dusný ||   || N2O || 298
 dimetyléter ||   || CH3OCH3 || 1
 metylénchlorid ||   || CH2Cl2 || 9
 metylchlorid ||   || CH3Cl || 13
 chloroform ||   || CHCl3 || 31
 etán || R-170 || CH3CH3 || 6
 propán || R-290 || CH3CH2CH3 || 3
 bután || R-600 || CH3CH2CH2CH3 || 4
 izobután || R-600a || CH(CH3)2CH3 || 3
 pentán || R-601 || CH3CH2CH2CH2CH3 || 20
 izopentán || R-601a || (CH3)2CHCH2CH3 || 4
 etoxyetán (dietyléter) || R-610 || CH3CH2OCH2CH3 || 4
 metyl-formiát || R-611 || HCOOCH3 || 25
 vodík || R-702 || H2 || 6
 amoniak || R-717 || NH3 || 0
 etylén || R-1150 || C2H5 || 4
 propylén || R-1270 || C3H6 || 2
PRÍLOHA V
Výpočet
maximálneho množstva, referenčnej hodnoty a kvót na uvádzanie
fluórovaných uhľovodíkov na trh
Maximálne množstvo uvedené
v článku 13 ods. 1 sa vypočíta pomocou týchto
percentuálnych hodnôt uplatnených na ročný priemer celkového množstva
vyrobeného v Únii a celkového množstva dovezeného do Únie v období 2008
až 2011:
 Roky ||
 2015 || 100 %
 2016 – 17 || 93 %
 2018 – 20 || 63 %
 2021 – 23 || 45 %
 2024 – 26 || 31 %
 2027 – 29 || 24 %
 2030 || 21 %
Maximálne množstvo,
referenčné hodnoty a kvóty na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov
na trh, ktoré sú uvedené v článkoch 13 a 14, sa vypočítajú
ako súhrnné množstvá všetkých typov fluórovaných uhľovodíkov vyjadrené
v tonách ekvivalentu CO2.
Výpočet referenčných hodnôt
a kvót na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh, ktoré sú uvedené
v článkoch 13 a 14, je založené na množstvách fluórovaných
uhľovodíkov, ktoré výrobcovia a dovozcovia uviedli na trh v Únii
počas alokačného obdobia.
Množstvá prevedené na podnik, ktoré sa majú
vyviezť v tomto istom alokačnom období, sa pri výpočte
kvóty alebo hodnotení dodržiavania článku 13 ods. 2
nezohľadňujú, ak sa vývoz uskutočňuje v rovnakom
období a vývozca podáva správy v súlade s článkom 17
ods. 1 písm. c). Prevod sa musí overiť v súlade
s článkom 17 ods. 4 bez ohľadu na predmetné množstvá.
PRÍLOHA VI
Mechanizmus
prideľovania uvedený v článku 14
1.           Určenie množstva, ktoré
sa má prideliť podnikom, v prípade ktorých sa stanovila
referenčná hodnota podľa článku 14 ods. 1 a 3
Každý podnik, v prípade ktorého sa
stanovila referenčná hodnota, získa kvótu zodpovedajúcu 95 %
referenčnej hodnoty vynásobenej percentuálnou hodnotou na príslušný rok,
uvedenou v prílohe V.
2.           Určenie množstva, ktoré
sa má prideliť podnikom, ktoré predložili vyhlásenie podľa
článku 14 ods. 2
Súčet kvót pridelených podľa
bodu 1 sa odčíta od maximálneho množstva na daný rok uvedeného
v prílohe V s cieľom určiť množstvo, ktoré sa má prideliť
podnikom, v prípade ktorých nebola stanovená referenčná hodnota
a ktoré predložili vyhlásenie podľa článku 14 ods. 3
(množstvo, ktoré sa má prideliť v 1. kroku výpočtu).
2.1.        1. krok
výpočtu
Každý podnik dostane pridelenú kvótu
zodpovedajúcu množstvu požadovanému v jeho vyhlásení, ale najviac pomerný
podiel množstva, ktoré sa má prideliť v 1. kroku.
Pomerný podiel sa vypočíta tak, že 100 sa
vydelí počtom podnikov, ktoré predložili vyhlásenie. Súčet kvót
pridelených v 1. kroku sa odpočíta od množstva, ktoré sa má
prideliť v 1. kroku, aby sa určilo množstvo, ktoré sa má
prideliť v 2. kroku.
2.2.        2. krok výpočtu
Každý podnik, ktorý nedostal 100 %
množstva požadovaného vo svojom vyhlásení v 1. kroku, získa pridelené
ďalšie množstvo zodpovedajúce rozdielu medzi požadovaným množstvom
a množstvom získaným v 1. kroku. Toto množstvo však nesmie
presiahnuť pomerný podiel množstva, ktoré sa má prideliť v 2. kroku.
Pomerný podiel sa vypočíta tak, že 100 sa
vydelí počtom podnikov oprávnených na pridelenie v 2. kroku.
Súčet kvót pridelených v 2. kroku sa odpočíta od množstva,
ktoré sa má prideliť v 2. kroku, aby sa určilo množstvo,
ktoré sa má prideliť v 3. kroku.
2.3.        3. krok výpočtu
Opakuje sa 2. krok, kým nebude zvyšné
množstvo, ktoré sa má prideliť v nasledujúcej fáze, menšie ako 1 000 ton
ekvivalentu CO2.
3.           Určenie množstva, ktoré
sa má prideliť podnikom, ktoré predložili vyhlásenie podľa
článku 13 ods. 4
Súčet kvót
pridelených podľa bodov 1 a 2 sa odpočíta od maximálneho
množstva pre daný rok uvedeného v prílohe V s cieľom určiť
množstvo, ktoré sa má prideliť podnikom, v prípade ktorých bola
stanovená referenčná hodnota a ktoré predložili vyhlásenie podľa
článku 14 ods. 4.
Použije sa mechanizmus prideľovania
stanovený v bodoch 2.1 a 2.2.
PRÍLOHA VII
Údaje,
ktoré sa majú nahlasovať podľa článku 17
1.           Každý výrobca uvedený
v článku 17 ods. 1 nahlasuje:
(a)
celkové vyrobené množstvo každej látky v Únii,
pričom určí hlavné aplikačné kategórie, v ktorých sa látka
používa,
(b)
množstvá každej látky, ktorú uviedol na trh
v Únii,
(c)
množstvá každej látky, ktorá sa recyklovala,
regenerovala alebo zničila;
(d)
všetky zásoby na začiatku a na konci
obdobia nahlasovania.
2.           Každý dovozca uvedený
v článku 17 ods. 1 nahlasuje
(a)
celkové množstvá každej látky dovezenej
do Únie, pričom určí hlavné aplikačné kategórie,
v ktorých sa látka používa;
(b)
množstvá každej látky, ktorá sa recyklovala,
regenerovala alebo zničila.
3.           Každý vývozca uvedený
v článku 17 ods. 1 nahlasuje
(a)
množstvá každej látky, ktorú vyviezol z EÚ na
iné účely ako na recykláciu, regeneráciu alebo zničenie;
(b)
všetky množstvá každej látky, ktorú vyviezol na
recykláciu, regeneráciu alebo zničenie.
4.           Každý podnik uvedený
v článku 17 ods. 2 nahlasuje:
(a)
množstvá každej zničenej látky vrátane
množstiev obsiahnutých vo výrobkoch alebo zariadeniach;
(b)
všetky zásoby každej látky, ktorá sa má
zničiť, vrátane množstiev obsiahnutých vo výrobkoch alebo
zariadeniach;
(c)
technológiu používanú na zničenie.
5.           Každý podnik uvedený
v článku 17 ods. 3 nahlasuje:
(a)
kategórie výrobkov alebo zariadení;
(b)
počet jednotiek;
(c)
všetky množstvá každej látky obsiahnutej vo
výrobkoch alebo zariadeniach.
PRÍLOHA VIII
Tabuľka
zhody
 Nariadenie (ES) č. 842/2006 || Toto nariadenie
 Článok 1 || -
 Článok 2 || Článok 1
 Článok 3 ods. 1 || Článok 2 ods. 2
 Článok 3 ods. 2 prvý pododsek || Článok 3 ods. 1
 Článok 3 ods. 2 druhý pododsek || Článok 2 ods. 3 druhý pododsek
 Článok 3 ods. 3 tretí pododsek || Článok 3 ods. 1 prvý pododsek
 Článok 3 ods. 3 || Článok 3 ods. 3
 Článok 3 ods. 4 || Článok 3 ods. 4
 Článok 3 ods. 5 || Článok 3 ods. 5
 Článok 3 ods. 6 || Článok 4 ods. 1
 Článok 3 ods. 7 || Článok 3 ods. 6
 Článok 4 ods. 1 || Článok 6 ods. 1
 Článok 4 ods. 2 || Článok 6 ods. 3
 Článok 4 ods. 3 || Článok 6 ods. 4
 Článok 4 ods. 4 || Článok 6 ods. 5
 Článok 5 ods. 1 || Článok 8 ods. 7
 Článok 5 ods. 2 prvá veta || Článok 8 ods. 6 a 4
 Článok 5 ods. 2 druhá veta || Článok 8 ods. 6 prvá veta
 Článok 5 ods. 2 tretia veta || Článok 8 ods. 6 druhá veta
 Článok 5 ods. 3 || Článok 2 ods. 5
 Článok 5 ods. 4 || Článok 2 ods. 4 písm. d)
 Článok 5 ods. 5 || Článok 8 ods. 8
 Článok 6 ods. 1 prvý pododsek || Článok 17 ods. 1 prvý pododsek
 Článok 6 ods. 1 || Článok 17 ods. 1 a príloha VII
 Článok 6 ods. 2 || Článok 17 ods. 5
 Článok 6 ods. 3 || Článok 17 ods. 6
 Článok 6 ods. 4 || Článok 18 ods. 1
 Článok 7 ods. 1    prvý pododsek || Článok 10 ods. 1
 Článok 7 ods. 1    druhý pododsek    druhá a tretia veta || Článok 10 ods. 2 a 3
 Článok 7 ods. 2 || Článok 10 ods. 1 prvý pododsek
 Článok 7 ods. 3 prvá veta || Článok 10 ods. 6
 Článok 7 ods. 3 druhá veta || Článok 10 ods. 7
 Článok 8 ods. 1 || Článok 11 ods. 1
 Článok 8 ods. 2 || Článok 11 ods. 2
 Článok 9 ods. 1 || Článok 9 ods. 1
 Článok 9 ods. 2 || -
 Článok 9 ods. 3 || -
 Článok 10 || Článok 19 ods. 3
 Článok 11 || -
 Článok 12 || Článok 21
 Článok 13 ods. 1 || Článok 22 ods. 2 prvý pododsek
 Článok 13 ods. 2 || Článok 22 ods. 2 druhý pododsek
 Článok 14 || -
 Článok 15 || Článok 24
 Príloha I časť 1 || Príloha I
 Príloha I časť 2 || Príloha IV
 Príloha II || Príloha III
[1]               Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), „Príspevok
pracovnej skupiny III k štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu
o zmene klímy, 2007“. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html.
[2]               „Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové
hospodárstvo v roku 2050“, KOM(2011) 112
                eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:SK:NOT
[3]               Správa Komisie o používaní, účinkoch
a adekvátnosti nariadenia o určitých fluórovaných skleníkových
plynoch [nariadenie (ES) č. 842/2006], KOM(2011) 581
v konečnom znení.
[4]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 842/2006 zo 17. mája 2006 o určitých fluórovaných skleníkových
plynoch, Ú. v. EÚ L 161, 14.6.2006, s. 1.
[5]               Schwarz et al., 2011, „Preparatory study for
a review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain fluorinated greenhouse
gases“, Öko-Recherche et al.
[6]               Na porovnanie: Cenovo výhodné ročné zníženia emisií
F-plynov možné do roku 2030 zhruba zodpovedajú objemu, ktorý musia
v súčasnosti znížiť odvetvia zapojené do systému EÚ na
obchodovanie s emisiami (EÚ ETS) za dva roky.
[7]               „How to bring natural refrigerants faster to market“,
súhrnná správa ATMOsphere 2010, medzinárodný seminár o prírodných
chladivách.
[8]               Závery Rady z 10. októbra 2011
o prípravách na 17. konferenciu zmluvných strán (COP 17)
Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCC) a na 7. stretnutie
zmluvných strán Kjótskeho protokolu v Durbane.
[9]               http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html.
[10]             http://www.unep.org/CCAC/.
[11]             Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2011,
„Komplexný prístup k antropogénnym emisiám látok iných ako CO2,
ktoré prispievajú k zmene klímy“, P7_TA-PROV(2011)0384 a uznesenie
Európskeho parlamentu z 15. marca 2012, „Konkurencieschopné
nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050 – uznesenie EP o pláne
prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050“, P7_TA-PROV(2012)0086.
[12]             Nariadenie Komisie (ES) č. 1493/2007 zo 17. decembra 2007,
Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 7.
[13]             Nariadenie Komisie (ES) č. 1494/2007 zo 17. decembra 2007,
Ú. v. EÚ L 332, 18.12.2007, s. 25.
[14]             Nariadenie Komisie (ES) č. 1516/2007 z 19. decembra
2007, Ú. v. EÚ L 335, 20.12.2007, s. 10.
[15]             Nariadenie Komisie (ES) č. 1497/2007 z 18. decembra
2007, Ú. v. EÚ L 333, 19.12.2007, s. 4.
[16]             Nariadenie Komisie (ES) č. 303/2008 z 2. apríla 2008, Ú.
v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 3.
[17]             Nariadenie Komisie (ES) č. 304/2008 z 2. apríla 2008, Ú.
v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 12.
[18]             Nariadenie Komisie (ES) č. 305/2008 z 2. apríla 2008, Ú.
v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 17.
[19]             Nariadenie Komisie (ES) č. 306/2008 z 2. apríla
2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 21
[20]             ´  Nariadenie Komisie (ES) č. 307/2008 z 2.
apríla 2008, Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2008,
s. 25.
[21]             Nariadenie Komisie (ES) č. 308/2008 z 2. apríla 2008, Ú.
v. EÚ L 92, 3.4.2008, s. 28.
[22]             http://ec.europa.eu/europe2020/priorities/sustainable-growth/index_en.htm.
[23]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/index_en.htm.
[24]             http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/ecodesign/index_en.htm.
[25]             http://ec.europa.eu/energy/efficiency/index_en.htm
[26]             SKM Enviros, 2012, „Further Assessment of Policy Options
for the Management and Destruction of Banks of ODS and F-Gases in the EU“
(Ďalšie posúdenie možností politiky na spravovanie a zničenie
bánk látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu a fluórovaných skleníkových
plynov v EÚ). http://ec.europa.eu/clima/policies/ozone/research/docs/ods_f-gas_destruction_report_2012_en.pdf.
[27]             Becken a kol., 2010. „Avoiding Fluorinated Greenhouse
Gases — Prospects for Phasing Out“, Umweltbundesamt, Dessau, Nemecko. http://www.umweltbundesamt.de/uba-info-medien-e/3977.html.
[28]             Skupina pre technológiu a hospodárske posudzovanie
UNEP (TEAP), Nairobi, 2009. „Assessment of Alternatives to HCFCs and HFCs and
Update of the TEAP 2005 Supplement Report Data“, Montrealský protokol, správa
skupiny pre technológiu a hospodárske posudzovanie UNEP.
                http://ozone.unep.org/teap/Reports/TEAP_Reports/teap-may-2009-decisionXX-8-task-force-report.pdf.
[29]             Clodic a kol., 2011, „1990 to 2010 Refrigerant
Inventories for Europe — Previsions on banks and emissions from 2006 to 2030
for the European Union“, Armines/ERIE.
                http://www.epeeglobal.org/refrigerants/F-Gas-review/.
[30]             List európskej siete predstaviteľov agentúr pre
ochranu životného prostredia pre komisárov Potočnika, Hedegaardovú,
Tajaniho a Oettingera, 15. mája 2012.
[31]             Odhaduje sa, že v roku 2030 sa bude takmer 20 %
množstva hydrofluórovaných uhľovodíkov uvedených na trh nachádzať
v dovezených zariadeniach. Ak by dovážané zariadenia nemuseli
spĺňať tie isté požiadavky na dodávky F-plynov ako zariadenia
vyrobené v EÚ, pravdepodobne by došlo k zvýšeniu podielu dovezených
zariadení a teda aj nekontrolovaných dodávok F-plynov.
[32]             Plnením zariadení využívajúcich HFC počas inštalácie
na mieste by sa okrem toho rozptýlili obavy odvetvia služieb (hlavne MSP), že
v prípade nových zariadení v súčasnosti často dochádza
k nesprávnej inštalácii bez asistencie certifikovaných odborníkov
v zmysle nariadenia o F-plynoch. To spôsobuje ďalšie emisie.
AREA, 2010, „Position paper: Review of Regulation (EC) No 842/2006 on certain
fluorinated greenhouse gases – pre-charged non-monobloc air-conditioning
equipment.“ www.area-eur.be.
[33]             Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové
hospodárstvo v roku 2050, KOM(2011) 112 v konečnom
znení.
[34]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[35]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[36]             Rozhodnutie Rady z 15. decembra 1993 o uzavretí Rámcového
dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách, Ú. v. ES L 33, 7.2.1994,
s. 11.
[37]             Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), „Contribution of
Working Group III to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental
Panel on Climate Change, 2007“, Zmiernenie zmeny klímy, kapitola 13.3.3.
[38]             Plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové
hospodárstvo v roku 2050, KOM(2011) 112 v konečnom znení.
[39]             Správa Komisie o používaní, účinkoch
a adekvátnosti nariadenia o určitých fluórovaných skleníkových
plynoch (nariadenie (ES) č. 842/2006), KOM(2011) 581 v konečnom
znení.
[40]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 842/2006 zo 17. mája 2006 o určitých fluórovaných
skleníkových plynoch, Ú. v. EÚ L 161, 14.6.2006, s. 1.
[41]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES
z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek
na ekodizajn energeticky významných výrobkov, Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009,
s. 10.
[42]             Ú. v. EÚ L 286, 31.10.2009, s. 1.
[43]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[44]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES
z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek
na ekodizajn energeticky významných výrobkov, Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009,
s. 10.
[45]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13.
októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových
plynov v Spoločenstve, Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32.
[46]             Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje sú založené na
štvrtej hodnotiacej správe prijatej Medzivládnym panelom o zmene klímy.
[47]             Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje sú založené na
štvrtej hodnotiacej správe prijatej Medzivládnym panelom o zmene klímy.
[48]             GWP podľa správy o hodnotení za rok 2010, ktoré
vykonala vedecká posudková skupina v rámci Montrealského protokolu (SAP),
tabuľky 1 až 11, s uvedením dvoch partnersky preskúmaných vedeckých
referencií.
                http://ozone.unep.org/Assessment_Panels/SAP/Scientific_Assessment_2010/index.shtml.
[49]             Minimálna hodnota podľa Výzvy na konanie dohovoru
UNFCCC.
[50]
[51]             Pokiaľ nie je uvedené inak, údaje sú založené na
štvrtej hodnotiacej správe prijatej Medzivládnym panelom o zmene klímy.


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0024

Návrh nariadenie rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie rady (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom  /* KOM/2009/0024 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 21.1.2009KOM(2009) 24 v konečnom zneníNávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1.  Nariadením Rady (ES) č. 1210/2003 boli uložené určité reštriktívne opatrenia voči Iraku v súlade so spoločnou pozíciou 2003/495/SZBP a s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1483 (2003). Nariadením (ES) č. 1210/2003 sa okrem iného zaviedli špecifické úpravy týkajúce sa tak platieb za ropu, ropné výrobky a zemný plyn vyvážané z Iraku, ako aj vyňatia určitých irackých aktív zo súdnych konaní, konkrétne v článkoch 2 a 10 tohto nariadenia.2.  Prostredníctvom rezolúcie č. 1790 z 18. decembra 2007 Bezpečnostná rada OSN rozhodla okrem iného o tom, že tieto špecifické úpravy by sa mali uplatňovať do 31. decembra 2008. V súlade so spoločnou pozíciou 2008/186/SZBP bolo nariadenie (ES) č. 1210/2003 podľa toho zmenené a doplnené prostredníctvom nariadenia (ES) č. 195/2008.3.  Prostredníctvom rezolúcie č. 1859 z 22. decembra 2008 Bezpečnostná rada OSN rozhodla splniť požiadavku Iraku a predĺžiť uplatňovanie týchto špecifických úprav do 31. decembra 2009. Nariadenie (ES) č. 1210/2003 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s IrakomRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej články 60 a 301,so zreteľom na spoločnú pozíciu 2009/.../SZBP, ktorou sa mení a dopĺňa spoločná pozícia 2003/495/SZBP o Iraku[1],so zreteľom na návrh Komisie,keďže:4.  V súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1483 (2003) sa v článku 2 nariadenia (ES) č. 1210/2003 o niektorých osobitných obmedzeniach hospodárskych a finančných vzťahov s Irakom, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 2465/96[2], zaviedli špecifické úpravy týkajúce sa platieb za ropu, ropné výrobky a zemný plyn vyvážané z Iraku a v článku 10 uvedeného nariadenia sa zaviedli špecifické úpravy týkajúce sa vyňatia určitých irackých aktív zo súdnych konaní. Tieto špecifické úpravy sa uplatňovali do 31. decembra 2008.5.  V rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN č. 1859 (2008) a spoločnej pozícii 2009/.../SZBP sa ustanovuje, že obe špecifické úpravy by sa mali uplatňovať do 31. decembra 2009. Preto je potrebné nariadenie (ES) č. 1210/2003 zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.6.  S cieľom zabezpečiť účinnosť opatrení stanovených v tomto nariadení, toto nariadenie musí nadobudnúť účinnosť bezodkladne,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1V článku 18 nariadenia (ES) č. 1210/2003 sa odsek 3 nahrádza takto:„3. Články 2 a 10 sa uplatňujú do 31. decembra 2009.“Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V Bruseli [...]Za Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L ..., ... 2009, s. .... . .[2] Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 6.