               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 6. 2020
            COM(2020) 220 final
            2020/0097(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany
            (Text s významom pre EHP)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               ·Dôvody a ciele návrhu

                  Cieľom návrhu je zaviesť niektoré cielené zmeny do rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ (ďalej len „rozhodnutie“) o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“), na základe ktorého Európska únia podporuje, koordinuje a dopĺňa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany, pokiaľ ide o prevenciu, pripravenosť a reakciu na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v rámci Únie aj mimo nej. Návrh vychádza zo zásad solidarity a spoločnej zodpovednosti a jeho všeobecným cieľom je zabezpečiť, aby Únia poskytovala lepšiu krízovú a núdzovú podporu občanom v rámci Únie aj mimo nej.

                  Tento návrh stavia na pokroku, ktorý Európsky parlament a Rada doteraz dosiahli pri posudzovaní a prerokúvaní návrhu Komisie COM(2019) 125 final
                     1
                  .

               Preukázalo sa, že mechanizmus Únie je užitočný nástroj na mobilizáciu a koordináciu pomoci poskytovanej zúčastnenými štátmi v reakcii na krízy v Únii aj mimo nej, čo predstavuje konkrétny dôkaz o európskej solidarite. Na podobnom princípe bude Únia v rámci nástroja núdzovej podpory dočasne uľahčovať presun pacientov a zdravotníckeho personálu medzi členskými štátmi, čo je významný prínos, ktorý prináša hmatateľné výhody vzhľadom na cezhraničný rozmer akcií. Pandémia COVID-19 však poukázala na potrebu lepšej pripravenosti Európskej únie na budúce núdzové situácie veľkého rozsahu a zároveň odhalila obmedzenia súčasného rámca. Vzájomná prepojenosť našich spoločností, ktoré čelia tej istej núdzovej situácii, a ťažkosti, ktoré z toho vyplývajú pre vzájomnú pomoc, poukázali na potrebu posilnenej činnosti na úrovni Únie, ako sa požaduje aj v spoločnom vyhlásení Európskej rady z 26. marca 2020.

               Mechanizmus Únie sa v súčasnosti plne opiera o zdroje členských štátov. Ako sa ukázalo v posledných mesiacoch, tento systém vzájomnej európskej solidarity sa oslabuje, ak sú všetky členské štáty alebo väčšina z nich súčasne postihnuté tou istou núdzovou situáciou, a preto si nie sú schopné navzájom pomôcť. V takýchto prípadoch rozsiahlych núdzových situácií s veľkým dosahom nie je Únia v súčasnosti schopná v dostatočnej miere zasiahnuť, aby odstránila tieto kritické nedostatky. Aby sa zabezpečila účinná celková reakcia Únie na núdzové situácie veľkého rozsahu, musí existovať možnosť flexibilnejšieho a autonómnejšieho využitia mechanizmu Únie na riešenie situácií, ktoré presahujú schopnosti reakcie jednotlivých členských štátov.

               Komisia navrhuje v plnej miere využiť potenciál rozpočtu EÚ na mobilizáciu investícií a predsunutie finančnej podpory v kľúčových prvých rokoch obnovy. Tieto návrhy sú založené na:

               • núdzovom Nástroji Európskej únie na obnovu ako výnimočnom opatrení na základe článku 122 ZFEÚ, ktorého financovanie bude založené na splnomocnení podľa návrhu rozhodnutia o vlastných zdrojoch. Tieto finančné prostriedky umožnia vykonávanie opatrení s rýchlym účinkom zameraných na ochranu zdrojov živobytia, zvýšenie schopnosti predchádzať krízam, posilnenie odolnosti a obnovy v reakcii na krízy.

               • posilnenom viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027.

                  V tejto súvislosti Komisia navrhuje, aby sa uskutočnila cielená revízia súčasnej právnej úpravy mechanizmu Únie, ktorou by sa riešili hlavné výzvy, ktorým mechanizmus Únie v súčasnosti čelí. Tieto zmeny umožnia mechanizmu Únie konať efektívnejšie a účinnejšie, odstrániť existujúce nedostatky a zachraňovať životy. Konkrétne to znamená, že zmeny obsiahnuté v tomto návrhu sú zamerané na dosiahnutie týchto cieľov:

               a)posilniť prístup spočívajúci v medziodvetvovej a spoločenskej pripravenosti na cezhraničné riadenie rizika katastrof vrátane vytvorenia základného scenára a prvkov plánovania na európskej úrovni s prihliadnutím na to, ako zmena klímy ovplyvňuje riziko katastrof;

               b)zabezpečiť, aby Komisia bola schopná priamo obstarávať primeranú bezpečnostnú sieť kapacít rescEU;

               c)poskytnúť Komisii logistickú kapacitu na zabezpečovanie viacúčelových leteckých dopravných služieb v prípade núdzových situácií a na zabezpečovanie včasnej prepravy a dodávky pomoci;

               d)vytvoriť pružnejší systém reakcie na núdzové situácie veľkého rozsahu;

               e)posilniť úlohu operačnej koordinácie a monitorovaciu úlohu Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie pri podpore rýchlej a účinnej reakcie EÚ na širokú škálu kríz v rámci Únie aj mimo nej, a to v súčinnosti s existujúcimi mechanizmami reakcie na krízu a v súlade s existujúcimi medziinštitucionálnymi dohodami;

               f)umožniť väčšie investície do pripravenosti na úrovni Únie a ďalšie zjednodušenie plnenia rozpočtu;

               g)umožniť vykonávanie opatrení na podporu obnovy a odolnosti v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany prostredníctvom financovania z Nástroja Európskej únie na obnovu, ktoré predstavuje vonkajšie pripísané príjmy podľa článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                  Posilnený mechanizmus Únie by Únii a členským štátom umožnil, aby boli na budúce krízy lepšie pripravené a mohli na ne rýchlo a účinne reagovať, a to najmä pokiaľ ide o krízy, ktoré môžu výrazne narušiť naše hospodárstva a spoločnosti, ako sa jasne ukázalo v núdzovej situácii súvisiacej s ochorením COVID-19. Z dlhodobého hľadiska sú prevencia a minimalizácia vplyvu katastrof pomocou lepšej pripravenosti nákladovo efektívnejšie ako reakcia na katastrofy, najmä vzhľadom na to, ako zmena klímy a zhoršovanie stavu životného prostredia zvyšujú riziko katastrof na celom svete a v Únii.

               ·Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Európa má povinnosť preukazovať solidaritu a podporovať tých, ktorí to potrebujú. Solidarita, ktorá je základom rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, bude týmto návrhom posilnená spolu so zásadou spoločnej zodpovednosti.

               Tento návrh vychádza z pozitívnych výsledkov, ktoré existujúci rámec doteraz priniesol, a jeho úmyslom je napraviť nedostatky rámca prostredníctvom posilnených ustanovení s cieľom naďalej podporovať, koordinovať a dopĺňať opatrenia členských štátov v tejto oblasti.

               ·Súlad s ostatnými politikami Únie

               Opatrenia plánované v rámci revidovaného mechanizmu Únie sú zosúladené s celkovým cieľom Únie zabezpečiť, aby všetky príslušné politiky a nástroje Únie prispievali k posilňovaniu kapacít Únie v oblasti riadenia rizika katastrof a uplatňovali prístup zohľadňujúci všetky riziká, od reakcie na katastrofy a obnovy až po pripravenosť na ne.

               Osobitná pozornosť sa venuje najmä zabezpečeniu úzkej koordinácie a konzistentnosti s činnosťami vykonávanými v rámci iných politík a nástrojov Únie, ktorých cieľom je najmä ochrana ľudských životov, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a ochrana ľudskej dôstojnosti, čo zahŕňa aj predchádzanie negatívnym dôsledkom zmeny klímy, minimalizáciu týchto dôsledkov a ich riešenie.

               Osobitne dôležitá je koordinácia s novým programom Únie „EU4Health“. Zatiaľ čo mechanizmus Únie sa zameria na kapacity priamej reakcie na krízu, ktoré budú musieť byť v prípade núdze okamžite pripravené a dostupné, program EU4Health bude zahŕňať štrukturálne, rozsiahle rezervy vrátane rezervy akcieschopného zdravotníckeho personálu a odborníkov a zásadnú odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti. Tieto zdroje budú rozhodujúce pre koordinovanú reakciu na krízy na úrovni Únie.

               Týmto návrhom sa aj poskytujú potrebné rozpočtové zdroje na podporu opatrení Únie v oblasti civilnej ochrany, a to najmä prostredníctvom posilneného mechanizmu Únie. Tento mechanizmus prispieva k všeobecnému cieľu vytvoriť „Európu, ktorá chráni“ v zmysle oznámenia Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade o „novom, modernom viacročnom finančnom rámci, ktorý Európskej únii umožní efektívne napĺňať priority po roku 2020“. V rámci návrhu nového viacročného finančného rámca sa financovanie týkajúce sa civilnej ochrany zahrnulo do jedného okruhu, a to okruhu 5 „Odolnosť, bezpečnosť a obrana“. Osobitná skupina „Odolnosť a reakcia na krízy“ bude zahŕňať vnútorný aj vonkajší rozmer civilnej ochrany.

               Ciele tohto návrhu nie je v súčasnosti možné dosiahnuť žiadnym legislatívnym aktom v rámci iných politík Únie. Preto by nemalo dôjsť k prekrývaniu opatrení v tejto oblasti.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               ·Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 196 a článok 322 ods. 1 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               ·Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Komisia má podpornú právomoc v oblasti civilnej ochrany. Primárnu zodpovednosť za prevenciu katastrof a za prípravu a reakciu na katastrofy nesú členské štáty. Mechanizmus Únie bol zriadený preto, lebo rozsiahle katastrofy môžu presiahnuť kapacity v oblasti reakcie ktoréhokoľvek členského štátu konajúceho samostatne. Základom je poskytovanie dobre koordinovanej a rýchlej vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi.

                  Ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov. Akcia Únie v tejto oblasti zahŕňa riadenie situácií so silnou cezhraničnou a viacnárodnou zložkou, ktoré si nevyhnutne vyžadujú celkovú koordináciu a zosúladené postupy prekračujúce vnútroštátnu úroveň.

                  Ako vyplynulo z pandémie COVID-19, v prípade závažných núdzových situácií, pri ktorých sa rozsah a dosah núdzovej situácie dotýka Európskej únie ako celku, je potrebná kolektívna, koordinovaná a okamžitá reakcia, aby sa zabránilo roztrieštenému prístupu, ktorý by obmedzil účinnosť reakcie Únie. Vzhľadom na naliehavé požiadavky na mobilizáciu zdrojov v dostatočnom rozsahu a ich poskytnutie členským štátom v závislosti od ich potrieb je nevyhnutné, aby Únia konala v súčinnosti s členskými štátmi. Globálny rozmer a účinky týchto núdzových situácií si skutočne vyžadujú koordinovaný postup, ktorý by zabezpečoval rýchle a účinné zmiernenie katastrof spolu s predchádzaním ich opätovnému výskytu.

                  Pri zohľadnení prínosov v podobe zníženia strát na ľudských životoch, environmentálnych, hospodárskych a materiálnych škôd, ako aj sociálneho vplyvu prináša návrh jasnú pridanú hodnotu EÚ.

               ·Primeranosť

                  Návrh neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľov. Zaoberá sa nedostatkami, ktoré boli zistené od prijatia rozhodnutia (EÚ) 2019/420 Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany, a navrhuje riešenia v súlade s mandátom udeleným Radou a Európskym parlamentom.

                  Administratívna záťaž Únie a členských štátov je obmedzená a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tohto návrhu.

               ·Výber nástroja

                  Návrh rozhodnutia, ktorým sa mení rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               ·Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Vzhľadom na naliehavú potrebu pripraviť návrh tak, aby ho mohla Rada prijať včas, sa konzultácie so zainteresovanými stranami nemohli uskutočniť.

               ·Získavanie a využívanie odborných znalostí

               Neuplatňuje sa.

                  Posúdenie vplyvu

               Vzhľadom na naliehavý charakter návrhu nebolo vykonané žiadne posúdenie vplyvu. Návrh však čerpal aj z predbežných poznatkov získaných v súvislosti s pandémiou COVID-19, ktoré boli identifikované v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni Únie, čo prispelo k dôkladnému hodnoteniu vplyvu navrhovaných politík.

               ·Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Navrhované zmeny majú cielený rozsah a charakter, vytvárajú rovnováhu medzi záujmami členských štátov a sú primerané operačným požiadavkám.

               Zo všeobecnejšieho hľadiska je zámerom tohto návrhu zaviesť flexibilnejší systém, ktorým sa zabezpečí, aby reakcie na katastrofy boli pružné a jednoducho uplatniteľné, čím sa členským štátom umožní a uľahčí v prípade potreby prístup k podpore z mechanizmu Únie. Nedávne katastrofy napríklad ukázali, že Únia nie je dostatočne vybavená pre prípad núdzových situácií s ďalekosiahlym vplyvom postihujúcim niekoľko členských štátov súčasne. V takýchto prípadoch členské štáty napriek svojmu úmyslu pomôcť nie sú vždy schopné pomoc poskytnúť. V reakcii na globálne šírenie ochorenia COVID-19 požiadalo o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie viac ako 30 krajín (10 členských štátov a zúčastnených štátov mechanizmu Únie, ako aj viac ako 20 tretích krajín). Mechanizmus Únie nebol schopný v plnej miere reagovať na väčšinu žiadostí o pomoc, ktoré dostal počas pandémie COVID-19. Týmto návrhom chce Komisia zabezpečiť lepšie a efektívnejšie výsledky v budúcich núdzových situáciách podobného rozsahu. V takýchto prípadoch rozsiahlych núdzových situácií s veľkým dosahom Únia nie je schopná zasiahnuť a odstrániť tieto kritické nedostatky, keďže si to vyžaduje príslušnú kapacitu a právne a finančné nástroje na to, aby mohla plniť aj svoju podpornú právomoc v oblasti civilnej ochrany, keď sa členské štáty nachádzajú pod tlakom súčasne a nemôžu si navzájom poskytovať pomoc. Napriek tomu, že Komisia okamžite reagovala na vypuknutie nákazy vytvorením zdravotníckej zásoby Únie, prvé verejné obstarávanie sa začalo až po približne štyroch týždňoch od prvého potvrdeného výskytu ochorenia COVID-19 v Európe, keďže členské štáty boli zaneprázdnené riešením núdzovej situácie a neboli schopné zabezpečiť rýchle obstarávanie a skladovanie kapacít rescEU v zariadeniach členského štátu.

               Z hľadiska zjednodušenia je dôležité vziať do úvahy, že priame obstarávanie kapacít rescEU Komisiou by popri umožnení autonómnej činnosti na úrovni Únie znížilo finančné a administratívne zaťaženie členských štátov, ktoré by nemuseli priamo nadobúdať, prenajímať si alebo zabezpečiť formou lízingu príslušné kapacity, ako je to aj v prípade pandémie COVID-19. Nový navrhovaný spôsob by Komisii pomohol ušetriť kritický čas a rýchlejšie zasiahnuť, čo by prinieslo jasnú pridanú hodnotu pre úsilie v oblasti reakcie na núdzovú situáciu, ktoré je základom udržateľnej obnovy.

               Doprava, logistika a komunikácia sú kľúčovými prvkami každej významnej operácie medzinárodnej pomoci. Komisia by preto chcela posilniť ustanovenia v tejto oblasti s cieľom zabezpečiť, aby Únia bola schopná rýchlo reagovať na krízu.

               Pridanie nepriameho riadenia ako spôsobu plnenia rozpočtu by tiež uľahčilo plnenie rozpočtu.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Celkový rozpočet pridelený na mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany predstavuje 3 455 902 000 EUR (v bežných cenách) na obdobie rokov 2021 – 2027.

               1.Suma 1 268 282 000 EUR pochádza z okruhu 5 „Odolnosť, bezpečnosť a obrana“ VFR na roky 2021 – 2027 (nový odsek 1a v článku 19).

               2.Suma 2 187 620 000 EUR sa sprístupní prostredníctvom Európskeho nástroja obnovy na základe splnomocnenia podľa nového rozhodnutia o vlastných zdrojoch.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               ·Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Uplatňuje sa článok 34 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany. Uvádza sa v ňom, že opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie. Ďalej sa v ňom uvádzajú aj všeobecnejšie požiadavky na Komisiu, aby vyhodnotila uplatňovanie rozhodnutia a predložila správu o priebežnom hodnotení a správu o hodnotení ex post, ako aj oznámenie o vykonávaní rozhodnutia. Tieto hodnotenia by mali byť založené na ukazovateľoch stanovených v článku 3 uvedeného rozhodnutia.

               ·Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Týmto návrhom sa mení obmedzený počet článkov rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ s cieľom dosiahnuť ciele stanovené v dôvodovej správe (oddiel 1).

                  Pandémia COVID-19 jasne preukázala vzájomnú závislosť členských štátov, pokiaľ ide o ich schopnosť včas a rýchlo reagovať na vyvíjajúcu sa núdzovú situáciu s cezhraničným vplyvom. Takáto vzájomná závislosť nie je obmedzená len na pandémie, ale existovala by aj pri celom rade katastrof veľkého rozsahu, ktoré by mohli mať vplyv na viaceré členské štáty súčasne. V záujme riešenia tejto vzájomnej závislosti a zabezpečenia lepšej pripravenosti na úrovni Únie treba posilniť kolektívnu spoluprácu v oblasti odolnosti voči katastrofám a plánovania postupu v prípade ich výskytu. Na tento účel Komisia navrhuje v koordinácii s členskými štátmi pracovať na rozvoji cieľov Únie v oblasti odolnosti voči katastrofám a plánovania scenárov vrátane riešenia dôsledkov zmeny klímy na riziko katastrof.

                  S cieľom zabezpečiť, aby rescEU poskytovala primeranú bezpečnostnú sieť v prípade preťaženia kapacít členských štátov, by Komisia mala byť schopná kapacity rescEU obstarávať priamo, aby sa zabezpečilo vytvorenie dostatočnej bezpečnostnej siete strategických aktív s cieľom podporiť členské štáty v mimoriadnych situáciách, ako je napríklad núdzová situácia veľkého rozsahu. Komisia tak zabezpečí konzistentnosť a komplementárnosť medzi obstarávaním rescEU a inými akciami Únie, ako je napríklad program „EU4Health“.

                  Dostupnosť primeranej bezpečnostnej siete kapacít rescEU sa dosiahne financovaním strategických kapacít, ako aj prepojenej infraštruktúry pre riadenie informácií v prípade núdze použiteľnej pod záštitou systému rescEU, ktorá môže reagovať na akýkoľvek druh núdzovej situácie.

                  Tieto strategické kapacity budú dopĺňať kapacity členských štátov a poskytovať dodatočnú podporu v prípadoch preťaženia členských štátov v dôsledku veľkého rozsahu núdzovej situácie. Mali by byť strategicky predbežne umiestnené s cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie geografické pokrytie pri reakcii na núdzovú situáciu a mali by ich dopĺňať potrebné logistické, skladovacie a dopravné kapacity.

                  Uskladňovanie pomoci a prepravná kapacita by mali byť strategicky prepojené, aby sa zvýšila rýchlosť dodávok a zabezpečilo riadne fungovanie dodávateľského reťazca.

                  Potreba flexibilnejšieho systému reakcie na núdzové situácie veľkého rozsahu vyplynula ako jednoznačné ponaučenie z pandémie COVID-19. Účinnosť celého mechanizmu reakcie by bolo možné maximalizovať prostredníctvom dostupnosti ďalších kapacít a väčšej flexibility, pokiaľ ide o nasaditeľnosť zdrojov rescEU – bez ohľadu na to, kde potreba takýchto aktív nastane.

                  V súlade so závermi Európskej rady z marca 2020 by sa mala posilniť operačná úloha Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie ako ústredného článku siete národných krízových centier podporujúcich rýchlu a účinnú reakciu Únie na rôzne krízy doma a na celom svete. To sa má dosiahnuť posilnením prepojení s inými príslušnými subjektmi na úrovni EÚ zapojenými do krízového riadenia a posilnením ich funkcií monitorovania a včasného varovania, bez toho, aby boli dotknuté existujúce sektorové systémy včasného varovania a mechanizmy reakcie na krízy.

                  Zlepšenie pripravenosti Únie a pridelenie dodatočných zdrojov na mechanizmus Únie sa dosiahne prostredníctvom ambiciózneho rozpočtu, ktorého cieľom je posilniť kolektívnu kapacitu členských štátov a Únie reagovať na katastrofy, a prostredníctvom intenzívnejšieho zamerania sa na prevenciu a zlepšenie koherentnosti s ostatnými kľúčovými politikami Únie. Reakcia na núdzové situácie si vyžaduje aj primeranú flexibilitu pri plnení rozpočtu a prijímaní naliehavých opatrení vo výnimočných prípadoch, ktoré si vyžadujú rýchlu reakciu.

                  V tomto návrhu sa počíta s vypustením prílohy I, v ktorej sa v súčasnosti stanovujú relatívne percentuálne podiely, ktoré by mal každý pilier mechanizmu Únie (prevencia, pripravenosť a reakcia) získať, pokiaľ ide o financovanie z celkového finančného krytia. Ako ukázala pandémia COVID-19, percentuálne podiely uvedené v prílohe I zrejme nezaisťujú dostatočnú flexibilitu, aby Únia mohla dosiahnuť stanovené ciele. Percentuálne podiely v prílohe I vedú v stave núdze k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu a môžu obmedzovať flexibilitu potrebnú na prispôsobenie sa potrebám v súvislosti s katastrofami v ktoromkoľvek danom roku. Potreba investovať do všetkých fáz cyklu riadenia rizika katastrof, prevencie, pripravenosti a reakcie je pevne začlenená do mechanizmu Únie a posilňuje sa týmto návrhom.

                  V dôsledku vypustenia prílohy I by sa mali vypustiť terajšie odseky 5 a 6 článku 19, pretože sa priamo týkajú percentuálnych podielov uvedených v prílohe I.

               V dôsledku toho sa návrhom mení aj článok 30 o výkone delegovania právomocí prenesených na Komisiu. Zatiaľ čo vecný obsah článku sa nemení, ruší sa odkaz na článok 19. Článok 30 nebol vypustený, aby nezanikla možnosť prijímať delegované akty.

               2020/0097 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196 a článok 322 ods. 1 písm. a),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  2
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  3
               ,

               so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) upraveným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ
                  4
                sa posilňuje spolupráca medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčuje koordinácia v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia reakcie Únie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

               (2)Zatiaľ čo mechanizmus Únie uznáva primárnu zodpovednosť členských štátov za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne, zároveň podporuje solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

               (3)Bezprecedentná skúsenosť s pandémiou COVID-19 ukázala, že efektívnosť Únie pri riadení krízy je obmedzená rozsahom riadiaceho rámca Únie, ale aj stupňom jej pripravenosti v prípade katastrof postihujúcich väčšinu členských štátov.

               (4)Európska rada vo svojom spoločnom vyhlásení z 26. marca 2020
                  5
                a Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. apríla 2020
                  6
                vyzvali Komisiu, aby predložila návrhy na ambicióznejší a rozsiahlejší systém krízového riadenia v rámci Únie.

               (5)Je potrebné urýchlene prijať opatrenia na posilnenie mechanizmu Únie, aby bol lepšie pripravený, keď bude treba v budúcnosti čeliť takýmto udalostiam.

               (6)S cieľom zlepšiť plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala naďalej presadzovať investície do predchádzania katastrofám naprieč odvetviami a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi a kľúčovými hospodárskymi subjektmi. Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti. Pri stanovovaní celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi.

               (7)Mechanizmus Únie by mal aj naďalej využívať synergie s Európskym programom na ochranu kritickej infraštruktúry a s rámcom Únie pre ochranu kritickej infraštruktúry, pričom odolnosť by mala byť hlavným dôvodom pre stanovenie takýchto celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti.

               (8)Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „ERCC“), ktoré pôsobí ako non-stop operačné centrum na úrovni Únie a dokáže v reálnom čase sledovať a podporovať operácie vykonávané v núdzových situáciách rôznych druhov v rámci Únie aj mimo nej, by sa malo ďalej posilniť. Malo by to zahŕňať kvalitnejšiu koordináciu ERCC s vnútroštátnymi krízovými systémami a orgánmi civilnej ochrany v členských štátoch, ako aj s inými príslušnými orgánmi Únie. Práca ERCC sa opiera o vedecké odborné znalosti, napríklad aj Spoločného výskumného centra Európskej komisie.

               (9)Mechanizmus Únie by mal využívať únijné vesmírne infraštruktúry, ako sú napríklad európsky program pozorovania Zeme (Copernicus), Galileo, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore a GOVSATCOM, ktoré poskytujú dôležité nástroje na úrovni Únie umožňujúce reagovať na vnútorné a vonkajšie núdzové situácie. Systémy riadenia núdzovej situácie Copernicus poskytujú podporu centru ERCC v rôznych obdobiach núdze, počínajúc včasným varovaním a prevenciou až po katastrofu a obnovu. GOVSATCOM má poskytovať možnosť zabezpečenej satelitnej komunikácie, osobitne prispôsobenej potrebám vládnych používateľov v rámci riadenia núdzových situácií. Galileo je prvá globálna infraštruktúra satelitnej navigácie a určovania polohy osobitne zameraná na civilné účely v Európe a na celom svete a môže sa využívať v iných oblastiach, ako je napríklad riadenie núdzových situácií vrátane systémov včasného varovania. Príslušné služby systému Galileo budú zahŕňať núdzovú službu, ktorá prostredníctvom vysielania signálov šíri varovania týkajúce sa prírodných katastrof alebo iných núdzových situácií v konkrétnych oblastiach. Členské štáty by mali mať možnosť využívať túto službu. Ak sa rozhodnú využívať ju, mali by na validáciu systému určiť a Komisii oznámiť vnútroštátne orgány, ktoré sú spôsobilé využívať túto núdzovú službu.

               (10)S cieľom získať operačnú kapacitu potrebnú na rýchlu reakciu na núdzovú situáciu veľkého rozsahu alebo na nízko pravdepodobnú udalosť s veľkým dosahom, akou je napríklad pandémia COVID-19, by Únia mala mať možnosť nadobúdať, prenajímať, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity rescEU, aby bola schopná pomôcť členským štátom, na ktoré doľahla núdzová situácia veľkého rozsahu, v súlade s podpornými právomocami v oblasti civilnej ochrany a s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby. Tieto kapacity majú byť predbežne umiestnené v logistických centrách v rámci Únie alebo zo strategických dôvodov prostredníctvom dôveryhodných sietí centier, ako sú napríklad sklady humanitárnej reakcie OSN.

               (11)Kapacity rescEU, ktoré členské štáty nadobudli, prenajali si, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili, by sa mohli použiť na vnútroštátne účely, ale len v prípade, ak sa nepoužívajú alebo nie sú potrebné na operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie.

               (12)V prípade potreby má Únia záujem reagovať na núdzové situácie v tretích krajinách. Kapacity rescEU boli síce vytvorené tak, aby slúžili v prvom rade ako bezpečnostná sieť v rámci Únie, ale v riadne odôvodnených prípadoch a pri zohľadnení humanitárnych zásad ich možno nasadiť aj mimo Únie.

               (13)V záujme podpory členských štátov pri poskytovaní tejto pomoci by sa malo posilniť európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany spolufinancovaním prevádzkových nákladov poskytnutých kapacít pri ich nasadení mimo Únie.

               (14)Nevyhnutné je zabezpečiť potrebnú dopravnú a logistickú kapacitu na to, aby Únia mohla reagovať na akýkoľvek druh núdzovej situácie v rámci Únie aj mimo nej. V prípade núdzovej situácie je kľúčové poskytovať viacúčelové letecké dopravné služby a zabezpečovať včasnú prepravu a dodávku a poskytovanie pomoci nielen v rámci Únie, ale aj do krajín mimo Únie a z krajín mimo Únie. Kapacity rescEU by preto mali zahŕňať aj dopravné kapacity.

               (15)Mechanizmus Únie by mal poskytovať aj dopravnú pomoc potrebnú pri environmentálnych katastrofách prostredníctvom presadzovania zásady „znečisťovateľ platí“ v súlade s článkom 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/CE
                  7
                o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd.

               (16)Keďže nasadenie kapacít rescEU pri operáciách reakcie v rámci mechanizmu Únie prináša značnú pridanú hodnotu Únie tým, že zabezpečuje účinnú a rýchlu reakciu pre ľudí v núdzových situáciách, mali by sa stanoviť ďalšie povinnosti týkajúce sa zviditeľňovanie s cieľom posilniť význam mechanizmu v rámci Únie.

               (17)S cieľom zvýšiť flexibilitu a dosiahnuť optimálne plnenie rozpočtu by sa ako metóda plnenia rozpočtu malo zahrnúť nepriame riadenie.

               (18)S cieľom podporiť predvídateľnosť a dlhodobú účinnosť by Komisia pri vykonávaní rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ mala prijať ročné alebo viacročné pracovné programy, v ktorých sa uvádzajú plánované alokácie. Únii by to malo pomôcť dosiahnuť väčšiu flexibilitu pri plnení rozpočtu, a tým posilniť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti.

               (19)V súlade s nariadením (EÚ, Euratom) 2018/1046
                  8
                (nariadenie o rozpočtových pravidlách) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013
                  9
               , nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95
                  10
               , nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96
                  11
                a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939
                  12
                majú byť finančné záujmy Únie chránené primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a prípadne ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže v súlade s nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 vykonávať administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra (EPPO) môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať trestné činy proti finančným záujmom Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371
                  13
               . V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách musí každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, Európskej prokuratúre, pokiaľ ide o členské štáty zúčastňujúce sa na posilnenej spolupráci podľa nariadenia (EÚ) 2017/1939, a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby rovnocenné práva udelili aj všetky tretie strany zúčastňujúce sa na čerpaní finančných prostriedkov Únie. Z tohto dôvodu by dohody s tretími krajinami a územiami a s medzinárodnými organizáciami a akékoľvek zmluvy alebo dohody vyplývajúce z vykonávania tohto rozhodnutia mali obsahovať ustanovenia, ktoré výslovne splnomocňujú Komisiu, Európsky dvor audítorov, Európsku prokuratúru a úrad OLAF na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ich príslušnými právomocami a ktoré zabezpečujú, aby akékoľvek tretie strany zúčastňujúce sa na čerpaní finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva.

               (20)Tretie krajiny, ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru, sa môžu zúčastňovať na programoch Únie v rámci spolupráce vytvorenej na základe Dohody o Európskom hospodárskom priestore, v ktorej sa stanovuje vykonávanie programov na základe rozhodnutia podľa uvedenej dohody. Tretie krajiny sa môžu zúčastňovať aj na základe iných právnych nástrojov. V tomto rozhodnutí by sa malo zaviesť osobitné ustanovenie o udelení potrebných práv a prístupu zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, úradu OLAF, Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov, aby mohli komplexne vykonávať svoju príslušnú právomoc.

               (21)Komisia by mala mať právomoc prijímať okamžite uplatniteľné vykonávacie akty pre prípad núdzovej situácie, ktorá sa musí bezodkladne riešiť, ak si to v riadne odôvodnených prípadoch vyžadujú vážne a naliehavé dôvody. Únii by to umožnilo bezodkladne reagovať na núdzové situácie veľkého rozsahu, ktoré by mohli mať veľký vplyv na ľudské životy, zdravie, životné prostredie, majetok a kultúrne dedičstvo a ktoré postihujú väčšinu členských štátov súčasne alebo všetky členské štáty.

               (22)Finančné krytie stanovené v článku 19 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ sa musí nahradiť novými údajmi stanovenými v aktualizovanom návrhu Komisie týkajúcom sa viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 (ďalej len „VFR“).

               (23)Opatrenia týkajúce sa prevencie a pripravenosti sú síce nevyhnutné na posilnenie spoľahlivosti Únie pri riešení prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, lenže z ich povahy vyplýva, že výskyt, načasovanie a rozsah katastrof sú nepredvídateľné. Ako sa ukázalo pri nedávnej kríze spôsobenej ochorením COVID-19, finančné zdroje požadované na zabezpečenie primeranej reakcie sa môžu z roka na rok výrazne líšiť a mali by byť okamžite prístupné. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlej reakcie na nové potreby teda znamená prispôsobenie finančnej implementácie programov. Je teda vhodné povoliť prenos nepoužitých rozpočtových prostriedkov, s obmedzením len na nasledujúci rok a výlučne na opatrenia týkajúce sa reakcie, a to v dodatku k článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

               (24)V súlade s nariadením (Nástroj Európskej únie pre obnovu) a v rámci limitovaných zdrojov, ktoré sú v ňom vyčlenené, by sa v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany mali vykonávať opatrenia týkajúce sa obnovy a odolnosti s cieľom riešiť bezprecedentný vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19
                  14
               . Takéto dodatočné zdroje by sa mali použiť tak, aby sa zabezpečil súlad s lehotami stanovenými v nariadení [ERI].

               (25)Príloha I k rozhodnutiu č. 1313/2013/EÚ nie je dostatočne pružná na to, aby umožňovala Únii riadne upraviť investície do prevencie, pripravenosti a reakcie, a preto sa vypúšťa. Úrovne investícií, ktoré sa majú prideliť rôznym fázam cyklu riadenia rizika katastrof, musia byť stanovované vopred. Táto nepružnosť bráni Únii v tom, aby mohla reagovať na nepredvídateľnú povahu katastrof.

               (26)Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ sa mení takto:

               1.V článku 3 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza takto:

               „b) pokrok vo zvyšovaní úrovne pripravenosti na katastrofy: meraný množstvom kapacít v oblasti reakcie zahrnutých do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany vo vzťahu k cieľom týkajúcich sa kapacít uvedených v článku 11, počtu modulov registrovaných v CECIS a počtu kapacít rescEU vytvorených na poskytovanie pomoci v mimoriadnych situáciách;“.

               2.Článok 6 sa mení takto:

               a)V odseku 1 sa písmeno e) nahrádza takto:

               „e) dobrovoľne sa zúčastňujú na partnerskom preskúmaní posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík;“;

               b)Vkladá sa toto písmeno f):

               „f) na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej nižšej úrovni zlepšujú zber údajov o stratách v dôsledku katastrof s cieľom zabezpečiť zostavenie scenárov založených na dôkazoch, ako sa uvádza v článku 10 ods. 1.“;

               c)Dopĺňa sa tento odsek 5:

               „5. Komisia vymedzí ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám s cieľom podporiť opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Ciele týkajúce sa odolnosti voči katastrofám zabezpečujú spoločné východiská pre zachovanie kritických spoločenských funkcií, keď treba čeliť kaskádovým účinkom katastrof so závažným vplyvom, a pre zabezpečenie fungovania vnútorného trhu. Ciele budú vychádzať z výhľadových scenárov vrátane vplyvov zmeny klímy na riziko katastrof, údajov o minulých udalostiach a medziodvetvového posúdenia vplyvu s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby.

               V prípade potreby je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom vymedziť ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám.“

               3.Článok 7 sa nahrádza takto:

               „Článok 7

               Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie

               1. Zriaďuje sa Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC). ERCC zabezpečuje operačnú spôsobilosť 24 hodín denne a 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii na dosahovanie cieľov mechanizmu Únie.

               ERCC predovšetkým koordinuje, monitoruje a podporuje v reálnom čase reakciu na núdzové situácie na úrovni Únie. ERCC úzko spolupracuje s vnútroštátnymi krízovými systémami, orgánmi civilnej ochrany a príslušnými orgánmi Únie.

               2.ERCC má prístup k operačným, analytickým, monitorovacím a komunikačným kapacitám a kapacitám na riadenie informácií pre potreby riešenia širokej škály núdzových situácií v rámci Únie a mimo nej.“

               4.Článok 8 sa mení takto:

               a)Písmeno c) sa nahrádza takto:

               „c) pracuje s členskými štátmi na

               –vývoji nadnárodných systémov detekcie a varovania, ktoré fungujú v záujme Únie,

               –lepšej integrácii existujúcich systémov podľa prístupu zameraného na viacnásobné nebezpečenstvo, minimalizujúc čas potrebný na reakciu na katastrofu,

               –zachovávaní a ďalšom rozvíjaní situačnej informovanosti a analytickej schopnosti,

               –monitorovaní a poskytovaní poradenstva na základe vedeckých poznatkov o katastrofách a v relevantných prípadoch aj o vplyvoch zmeny klímy,

               –prevádzaní vedeckých informácií do operačných informácií,

               –tvorbe, údržbe a rozvoji európskych vedeckých partnerstiev, ktoré pokryjú problematiku prírodných nebezpečenstiev a nebezpečenstiev spôsobených ľudskou činnosťou, čo by malo prispievať k vzájomnému prepojeniu vnútroštátnych systémov včasného varovania a výstrahy a ich prepojeniu s ERCC a CECIS,

               –podpore úsilia členských štátov a poverených medzinárodných organizácií formou vedeckých poznatkov, inovačných technológií a odborných znalostí, keď tieto orgány budú ďalej rozvíjať svoje systémy včasného varovania.“;

               b)
                     Vkladá sa toto písmeno l):

               „l) podporuje členské štáty prostredníctvom cielených analýz situačnej informovanosti, a to aj prostredníctvom spolupráce so službami včasného varovania.“

               5.V článku 9 sa dopĺňa tento odsek:

               „10. Ak sa núdzové služby poskytujú prostredníctvom programov Galileo, Copernicus, GOVSATCOM alebo iných zložiek vesmírneho programu
                  15
               , každý členský štát sa môže rozhodnúť, že ich využije.

               Ak sa členský štát rozhodne využiť núdzové služby prostredníctvom programu Galileo uvedené v prvom pododseku, určí a Komisii oznámi vnútroštátne orgány, ktoré majú povolenie na využívanie tejto núdzovej služby.“

               6.Článok 10 sa nahrádza takto:

               „Článok 10

               Plánovanie odolnosti voči katastrofám

               „1. Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení medziodvetvového plánovania odolnosti pre prípady prírodných katastrof aj katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré môžu mať cezhraničný účinok vrátane nežiaducich účinkov zmeny klímy. Plánovanie odolnosti zahŕňa zostavovanie scenárov na úrovni Únie na účely prevencie katastrof a reakcie na ne na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 ods. 1 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), plánovania riadenia rizík v prípade katastrof uvedeného v článku 6 ods. 1 písm. c), údajov o stratách v dôsledku katastrof uvedených v článku 6 ods. 1 písm. f), mapovania prostriedkov a vypracúvania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie, a to s prihliadnutím na ciele Únie týkajúce sa odolnosti voči katastrofám uvedené v článku 6 ods. 5.

               2. Komisia a členské štáty určujú a podporujú synergie medzi pomocou v oblasti civilnej ochrany a humanitárnou pomocou financovanou Úniou a členskými štátmi pri plánovaní odolnosti voči katastrofám, pokiaľ ide o operácie reakcie na humanitárne krízy mimo Únie.“

               7.V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto:

               „2. Komisia na základe zistených rizík, cieľov týkajúcich sa odolnosti uvedených v článku 6 ods. 5, zostavovania scenárov uvedených v článku 10 ods. 1 a na základe celkových kapacít a nedostatkov vymedzí prostredníctvom vykonávacích aktov v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2 druhy a počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“).

               Komisia v spolupráci s členskými štátmi monitoruje pokrok v dosahovaní cieľov kapacity stanovených vo vykonávacích aktoch uvedených v prvom pododseku tohto odseku a identifikuje potenciálne závažné nedostatky v kapacite v oblasti reakcie v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany. Ak sa zistia takéto nedostatky, Komisia preskúma, či sú potrebné kapacity členským štátom dostupné mimo európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Komisia nabáda členské štáty, aby riešili závažné nedostatky v kapacite v oblasti reakcie v európskom zoskupení v oblasti civilnej ochrany. Môže členským štátom poskytovať podporu v súlade s článkom 20 a článkom 21 ods. 1 písm. i) a ods. 2.“

               8.Článok 12 sa mení takto:

               a)Odseky 2 a 3 sa nahrádzajú takto:

               „2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijatých v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2 a na základe cieľov týkajúcich sa odolnosti uvedených v článku 6 ods. 5 a zostavovania scenárov uvedeného v článku 10 ods. 1 vymedzí, z čoho sa kapacity rescEU majú skladať, pričom zohľadní identifikované a nové riziká a celkové kapacity a nedostatky na úrovni Únie, osobitne v oblastiach leteckého hasenia lesných požiarov, chemických, biologických, rádiologických a jadrových udalostí a rýchlej zdravotnej pomoci.

               3. Kapacity rescEU sa nadobúdajú, prenajímajú, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú zo strany Komisie alebo členských štátov. Kapacity rescEU určené na skladovanie a distribúciu dodávok alebo na poskytovanie služieb členským štátom môže Komisia nadobúdať, prenajímať si, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať prostredníctvom postupov verejného obstarávania v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie. Ak kapacity rescEU nadobúdajú, prenajímajú si, zabezpečujú formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečujú členské štáty, Komisia môže udeliť členským štátom priame granty bez výzvy na predkladanie návrhov.

               Komisia a všetky členské štáty, ktoré si to želajú, sa môžu zapojiť do spoločného postupu verejného obstarávania, ktoré sa uskutočňuje podľa článku 165 nariadenia o rozpočtových pravidlách, s cieľom nadobudnúť kapacity rescEU.

               Kapacity rescEU spravujú členské štáty, ktoré ich nadobudli, prenajali si ich, zabezpečili formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečili. V záujme zvýšenia odolnosti Únie sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, strategicky predbežne umiestnia v rámci Únie. Po konzultácii s členskými štátmi by sa kapacity rescEU, ktoré nadobudla, prenajala si, zabezpečila formou lízingu alebo inak zmluve zabezpečila Komisia, mohli nachádzať aj v tretích krajinách prostredníctvom dôveryhodných sietí spravovaných príslušnými medzinárodnými organizáciami.“;

               b)V odseku 10 sa prvý pododsek nahrádza takto:

               „Kapacity rescEU sa môžu nasadiť mimo Únie v súlade s odsekom 6 až 9 tohto článku.“

               9.V článku 15 ods. 3 sa písmeno b) nahrádza takto:

               „b) v súčinnosti s postihnutým členským štátom zhromaždí a zanalyzuje overené informácie o situácii s cieľom vypracovať spoločnú situačnú informovanosť a poskytne ich členským štátom;“.

               10.V článku 17 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

               „1. Komisia môže vybrať, vymenovať a vyslať tím odborníkov zložený z odborníkov, ktorých poskytli členské štáty:

               a)na žiadosť o odborné znalosti z oblasti prevencie v súlade s článkom 5 ods. 2;

               b)na žiadosť o odborné znalosti z oblasti pripravenosti v súlade s článkom 13 ods. 3;

               c)v prípade katastrofy v rámci Únie uvedenej v článku 15 ods. 5;

               d)v prípade katastrofy mimo Únie uvedenej v článku 16 ods. 3.

               Do tímu môžu byť začlenení odborníci z Komisie a ďalších útvarov Komisie v záujme podpory tímu a uľahčenia udržiavania stykov s ERCC. Odborníci, ktorých vyslali agentúry OSN alebo iné medzinárodné organizácie, sa môžu do tímu začleniť s cieľom posilniť spoluprácu a uľahčovať spoločné hodnotenia.

               Ak si to vyžaduje operačná účinnosť, Komisia môže prostredníctvom nasadenia zabezpečiť ďalších odborníkov, technickú i vedeckú podporu a čerpať zo špecializovaných odborných znalostí z oblasti vedy, urgentnej medicíny a rôznych odvetví.

               2. Uplatňuje sa tento postup výberu a vymenúvania odborníkov:

               a)členské štáty určia v rámci svojej zodpovednosti odborníkov, ktorí sa môžu nasadiť ako členovia tímov odborníkov;

               b)Komisia vyberie odborníkov a vedúceho týchto tímov na základe ich kvalifikácie a skúseností vrátane úrovne absolvovanej odbornej prípravy týkajúcej sa mechanizmu Únie, predchádzajúcich skúseností z misií v rámci mechanizmu Únie a inej práce v oblasti poskytovania pomoci na medzinárodnej úrovni; výber sa zakladá aj na ďalších kritériách vrátane jazykových zručností, aby sa zabezpečilo, že tím ako celok disponuje zručnosťami, ktoré sú potrebné v konkrétnych situáciách;

               c)Komisia vymenúva odborníkov a vedúcich tímov pre misiu po dohode s členským štátom, ktorý ich nominoval.

               Komisia informuje členské štáty o dodatočnej odbornej podpore poskytnutej v súlade s odsekom 1.“

               11.Článok 18 sa nahrádza takto:

               „Článok 18

               Doprava a vybavenie

               1. V prípade katastrofy v rámci Únie alebo mimo Únie môže Komisia podporovať členské štáty pri získavaní prístupu k vybaveniu alebo dopravným a logistickým zdrojom prostredníctvom:

               a) poskytovania a spoločného využívania informácií o vybavení a dopravných a logistických zdrojoch, ktoré môžu členské štáty sprístupniť, a to s cieľom uľahčiť združovanie takého vybavenia alebo dopravných a logistických zdrojov;

               b) pomoci členským štátom pri určovaní dopravných a logistických zdrojov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčovanie ich prístupu k nim; alebo

               c) pomoci členským štátom pri určovaní vybavenia, ktoré môže byť k dispozícii z iných zdrojov vrátane komerčného trhu.

               2. Komisia môže dopĺňať dopravné a logistické zdroje poskytované členskými štátmi prostredníctvom poskytnutia ďalších zdrojov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na katastrofy.

               3. Pomoc požadovaná členským štátom alebo treťou krajinou môže pozostávať len z dopravných a logistických zdrojov, aby bolo možné reagovať na katastrofy, pričom zásielky núdzovej pomoci alebo vybavenie zabezpečí v tretej krajine žiadajúci členský štát alebo krajina.“

               12.Článok 19 sa mení takto:

               a)Vkladá sa tento odsek:

               „1a. Finančné krytie na vykonávanie mechanizmu Únie na roky 2021 až 2027 je stanovené na 1 268 282 000 EUR v bežných cenách.“;

               b)Odsek 2 sa nahrádza takto:

               „2. Rozpočtové prostriedky pochádzajúce z úhrad príjemcov na opatrenia týkajúce sa reakcie na katastrofu predstavujú pripísaný príjem v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách.“;

               c)Odsek 4 sa nahrádza takto:

               „4. Finančné krytie uvedené v odsekoch 1 a 1a sa pridelí tak, aby pokrylo opatrenia týkajúce sa predchádzania prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou, prípravy a reakcie na ne.“;

               d)Odseky 5 a 6 sa vypúšťajú.

               13.Vkladá sa tento článok:

               „Článok 19a

               Zdroje z Nástroja Európskej únie na obnovu

               Opatrenia uvedené v článku 2 nariadenia [ERI] sa vykonávajú v rámci tohto rozhodnutia prostredníctvom súm uvedených v článku 3 ods. 2 písm. a) bode iv) uvedeného nariadenia s výhradou jeho článku 4 ods. 4 a 8.

               Tieto sumy predstavujú vonkajšie pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046.“

               14.Článok 20 a sa nahrádza takto:

               „Článok 20a

               Viditeľnosť a ocenenia

               1. Príjemcovia, ktorí prijímajú finančné prostriedky Únie, ako aj príjemcovia poskytnutej pomoci, priznávajú pôvod a zabezpečujú viditeľnosť finančných prostriedkov Únie (najmä pri propagácii akcií a ich výsledkov) tým, že poskytujú ucelené, účinné a primerané cielené informácie rôznym cieľovým skupinám vrátane médií a verejnosti.

               Každá pomoc alebo každé financovanie poskytnuté podľa tohto rozhodnutia sa vhodne zviditeľnia. Členské štáty zabezpečia najmä to, aby verejná komunikácia týkajúca sa operácií financovaných v rámci mechanizmu Únie:

               –
                     obsahovala príslušné odkazy na mechanizmus Únie,

               –
                     poskytovala vizuálne označenie, pokiaľ ide o kapacity financované alebo spolufinancované prostredníctvom mechanizmu Únie,

               –
                     prebiehala s emblémom Únie,

               –
                     aktívne komunikovala tému podpory Únie vnútroštátnym médiám a zainteresovaným stranám, a to aj na ich vlastných komunikačných kanáloch,

               –
                     podporovala komunikačné opatrenia Komisie týkajúce sa operácií.

               2. Komisia vykonáva v súvislosti s týmto rozhodnutím a jeho akciami a výsledkami informačné a komunikačné činnosti. Finančné zdroje pridelené na toto rozhodnutie zároveň prispievajú k inštitucionálnej komunikácii o politických prioritách Únie, pokiaľ sa týkajú cieľov uvedených v článku 3 ods. 1.

               3. Komisia udeľuje medaily s cieľom uznať a uctiť si dlhodobú oddanosť mechanizmu Únie a mimoriadne prínosy k nemu.“

               15.Článok 21 sa mení takto:

               a)V odseku 1 sa písmeno g) nahrádza takto:

               „g) vypracovanie plánu odolnosti v rámci mechanizmu Únie, ako sa uvádza v článku 10.“;

               b)Odsek 3 sa nahrádza takto:

               „3. Finančná pomoc na opatrenie uvedené v odseku 1 písm. j) pokrýva všetky náklady potrebné na zabezpečenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie v súlade s druhým pododsekom tohto odseku. Kategórie oprávnených nákladov potrebných na zabezpečenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU sú uvedené v prílohe Ia.

               Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 týkajúce sa zmeny prílohy Ia, pokiaľ ide o kategórie oprávnených nákladov.

               Finančná pomoc uvedená v tomto odseku sa môže vykonávať prostredníctvom viacročných pracovných programov. V súvislosti s opatreniami, ktoré trvajú viac ako jeden rok, sa rozpočtové záväzky môžu rozdeliť na ročné splátky.“;

               c)Odsek 4 sa vypúšťa.

               16.V článku 22 sa písmeno b) nahrádza takto:

               „b) v prípade katastrofy podpora členských štátov pri získavaní prístupu k vybaveniu a dopravným a logistickým zdrojom, ako sa uvádza v článku 23;“.

               17.Článok 23 sa nahrádza takto:

               „Článok 23

               Oprávnené opatrenia spojené s vybavením a operáciami

               1. Na finančnú pomoc na účely umožnenia prístupu k vybaveniu a dopravným a logistickým zdrojom v rámci mechanizmu Únie sú oprávnené tieto opatrenia:

               a)poskytovanie a spoločné využívanie informácií o vybavení a dopravných a logistických zdrojoch, ktoré sa členské štáty rozhodnú sprístupniť, a to s cieľom uľahčiť združovanie takého vybavenia alebo dopravných a logistických zdrojov;

               b)pomoc členským štátom pri určovaní dopravných a logistických zdrojov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a uľahčovanie ich prístupu k nim;

               c)pomoc členským štátom pri určovaní vybavenia, ktoré môže byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane komerčného trhu;

               d)financovanie dopravných a logistických zdrojov potrebných na zabezpečenie rýchlej reakcie na katastrofy. Takéto opatrenia sú oprávnené na finančnú podporu len v prípade, že sú splnené tieto kritériá:

               i)žiadosť o pomoc sa podala v rámci mechanizmu Únie v súlade s článkami 15 a 16;

               ii)na zabezpečenie účinnosti reakcie na katastrofu v rámci mechanizmu Únie sú potrebné dodatočné dopravné a logistické zdroje;

               iii)pomoc zodpovedá potrebám, ktoré zistilo ERCC, a poskytuje sa v súlade s odporúčaniami vydanými ERCC, pokiaľ ide o technické špecifikácie, kvalitu, časový harmonogram a spôsoby poskytovania;

               iv)pomoc akceptovala krajina, ktorá o ňu v rámci mechanizmu Únie požiadala, a to priamo alebo prostredníctvom Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, alebo relevantnej medzinárodnej organizácie;

               v)pri katastrofách v tretích krajinách dopĺňa táto pomoc celkovú humanitárnu reakciu Únie.

               1a. Suma finančnej pomoci Únie na dopravu kapacít, ktoré neboli vopred poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a nasadzujú sa v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy v Únii alebo mimo Únie, a na každú inú dopravnú podporu potrebnú na reakciu na katastrofu, nepresahuje 75 % celkových oprávnených nákladov.

               2. Suma finančnej pomoci Únie na kapacity vopred poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v prípade katastrofy alebo bezprostrednej hrozby katastrofy v Únii alebo mimo nej nepresahuje 75 % nákladov na prevádzku kapacít vrátane dopravy.

               4. Finančná pomoc Únie na dopravné a logistické zdroje môže okrem toho pokrývať najviac 100 % celkových oprávnených nákladov podľa písmen a) až d), ak je potrebné operačne zefektívniť zoskupenie pomoci členských štátov a náklady sa týkajú niektorej z nasledujúcich oblastí:

               a)krátkodobý prenájom skladovacej kapacity na dočasné uskladnenie pomoci od členských štátov v záujme uľahčenia jej koordinovanej dopravy;

               b)doprava z členského štátu ponúkajúceho pomoc do členského štátu, ktorý uľahčuje jej koordinovanú dopravu;

               c)prebaľovanie pomoci členských štátov s cieľom maximálne využiť dostupné dopravné kapacity alebo splniť osobitné operačné požiadavky; alebo

               d)miestna doprava, tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci s cieľom zabezpečiť jej koordinované doručenie na miesto konečného určenia v krajine, ktorá o pomoc požiadala.

               4a. Keď sa kapacity rescEU používajú na vnútroštátne účely podľa článku 12 ods. 5, všetky náklady vrátane nákladov na údržbu a opravy znáša členský štát, ktorý kapacity využíva.

               4b. V prípade nasadenia kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie pokrýva finančná pomoc Únie 75 % prevádzkových nákladov.

               Odchylne od prvého pododseku pokrýva finančná pomoc Únie 100 % prevádzkových nákladov kapacít rescEU potrebných v prípade katastrof s nízkou pravdepodobnosťou a závažným vplyvom, keď sú uvedené kapacity nasadené v rámci mechanizmu Únie.

               4c. V prípade nasadení mimo Únie podľa článku 12 ods. 10 finančná pomoc Únie pokrýva 100 % prevádzkových nákladov.

               4d. Keď finančná pomoc Únie uvedená v tomto článku nepokrýva 100 % nákladov, zvyšnú sumu nákladov znáša žiadateľ o pomoc, pokiaľ sa s členským štátom, ktorý ponúka pomoc alebo spravuje kapacity rescEU, nedohodne inak.

               4e. V prípade nasadenia kapacít rescEU môžu finančné prostriedky Únie pokryť 100 % všetkých priamych nákladov potrebných na prepravu nákladu, logistických prostriedkov a služieb v rámci Únie a do Únie z tretích krajín.

               5. V prípade zoskupovania dopravných operácií zahŕňajúcich niekoľko členských štátov môže vedenie týkajúce sa žiadosti o finančnú podporu Únie pre celú operáciu prevziať jeden členský štát.

               6. Ak členský štát od Komisie žiada, aby zadala zákazku na dopravné služby, Komisia požaduje úhradu časti nákladov podľa sadzieb financovania uvedených v odsekoch 2, 3 a 4.

               6a. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2 a 3, môže finančná podpora Únie na dopravu pomoci, ako sa uvádza v odseku 1a, potrebná pri environmentálnych katastrofách, v ktorých sa uplatňuje zásada „znečisťovateľ platí“, pokrývať najviac 100 % celkových oprávnených nákladov. Platia pritom tieto podmienky:

               a) o pomoc žiada postihnutý členský štát na základe riadne odôvodneného posúdenia potrieb;

               b) postihnutý členský štát prijíma všetky kroky potrebné na vyžiadanie a získanie náhrady škody od znečisťovateľa v súlade so všetkými platnými medzinárodnými právnymi predpismi, právnymi predpismi Únie alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi;

               c) po získaní náhrady škody od znečisťovateľa postihnutý členský štát bezodkladne uhradí náklady Únii.

               7. Podľa tohto článku sú na získanie finančnej podpory Únie týkajúcej sa nákladov na dopravné a logistické zdroje oprávnené tieto náklady: všetky náklady súvisiace s prepravou dopravných a logistických zdrojov vrátane nákladov na všetky služby, poplatkov, nákladov na logistiku, obsluhu a palivo a možných nákladov na ubytovanie, ako aj iné nepriame náklady, akými sú napríklad vo všeobecnosti dane, clá a náklady na tranzit.

               8. Náklady na dopravu môžu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie nákladov.“

               18.Článok 25 sa nahrádza takto:

               „Článok 25

               Druhy finančných intervencií a vykonávacie postupy

               1.Komisia vykonáva finančnú podporu Únie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.

               2.Finančnú podporu Únie vykonáva Komisia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách v rámci priameho riadenia alebo nepriameho riadenia s orgánmi uvedenými v článku 62 ods. 1 písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

               3.Finančná podpora podľa tohto rozhodnutia môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä formu grantov, obstarávania alebo príspevkov do trustových fondov.

               4.Na účely vykonávania tohto rozhodnutia Komisia prijme ročné alebo viacročné pracovné programy prostredníctvom vykonávacích aktov. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 33 ods. 2. V ročných alebo viacročných pracovných programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať, očakávané výsledky, spôsob vykonávania a celková suma programu. Budú obsahovať aj opis opatrení, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na každé opatrenie a orientačný časový plán vykonávania. So zreteľom na finančnú podporu uvedenú v článku 28 ods. 2 ročné alebo viacročné pracovné programy obsahujú opis opatrení plánovaných pre každú v nich uvedenú krajinu.

               Ročné ani viacročné pracovné programy sa však nevyžadujú na opatrenia v rámci reakcie na katastrofy stanovené v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predvídať.

               5.V dodatku k článku 12 ods. 4 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa viazané rozpočtové prostriedky a platobné rozpočtové prostriedky, ktoré sa nepoužili do konca rozpočtového roka, na ktorý boli zahrnuté do ročného rozpočtu, automaticky prenášajú a môžu sa viazať a vyplatiť do 31. decembra nasledujúceho roka. Prenesené rozpočtové prostriedky sa použijú výlučne na opatrenia týkajúce sa reakcie. Prenesené rozpočtové prostriedky sa v nasledujúcom rozpočtovom roku použijú ako prvé.“

               19.Článok 27 sa nahrádza takto:

               „Článok 27

               Ochrana finančných záujmov Únie

               Ak sa tretia krajina zúčastňuje na mechanizme Únie rozhodnutím podľa medzinárodnej dohody alebo na základe akéhokoľvek iného právneho nástroja, táto tretia krajina udelí potrebné práva a prístup zodpovednému povoľujúcemu úradníkovi, úradu OLAF a Európskemu dvoru audítorov, aby mohli komplexne vykonávať svoje príslušné právomoci. V prípade úradu OLAF takéto práva zahŕňajú právo vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ, Euratom) č. 883/2013.“

               20.Článok 30 sa mení takto:

               a)Odsek 2 sa nahrádza takto:

               „2. Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 6 ods. 5 a v článku 21 ods. 3 druhom pododseku sa Komisii udeľuje do 31. decembra 2027.“;

               b)Odsek 4 sa nahrádza takto:

               „4. Delegovanie právomoci uvedené v článku 6 ods. 5 a v článku 21 ods. 3 druhom pododseku môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.“;

               c)Odsek 7 sa nahrádza takto:

               „7. Delegovaný akt prijatý podľa článku 6 ods. 5 alebo článku 21 ods. 3 druhého pododseku nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.“

               21.V článku 32 ods. 1 sa písmeno i) nahrádza takto:

               „i) organizácie podpory na dopravu pomoci, ako sa uvádza v článkoch 18 a 23;“.

               22.V článku 33 sa dopĺňa tento odsek:

               „3. Komisia prijme z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov okamžite uplatniteľné vykonávacie akty v súlade s postupom uvedeným v článku 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011“.

               23.Príloha I sa vypúšťa.

               24.Názov prílohy Ia sa nahrádza takto:

               „Kategórie oprávnených nákladov podľa článku 21 ods. 3“

               Článok 2

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 1 ods. 12 písm. a) a c) sa však uplatňujú od 1. januára 2021.

               Článok 3

               Adresáti

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)

               1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:

               1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy.

               1.4.2.Prínos zapojenia Únie.

               1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

               1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

               1.5.Trvanie a finančný vplyv

               1.6.Plánovaný spôsob riadenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmu vykonávania financovania, spôsobov platieb a stratégie kontrol

               2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie

               2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer náklady na kontroly – hodnota súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušný okruh viacročného finančného rámca a navrhované nové rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

               1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)

                  14 Reakcia na krízy

                  Tento návrh sa týka oblasti civilnej ochrany a jeho cieľom je posilniť mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany (mechanizmus Únie).

                  V rámci návrhu nového viacročného finančného rámca sa financovanie týkajúce sa civilnej ochrany zahrnulo do jedného okruhu, a to okruhu 5 „Odolnosť, bezpečnosť a obrana“. Osobitnou skupinou je „Odolnosť a reakcia na krízy“, hlava 14, kapitola 02. Táto skupina bude zahŕňať vnútorný aj vonkajší rozmer civilnej ochrany.

               1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:

               ◻ novej akcie

               ◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
                  16

               x predĺženia trvania existujúcej akcie

               ◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu

               1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy.

                  Cieľom návrhu je zaviesť niektoré cielené zmeny do rozhodnutia Rady č. 1313/2013/EÚ (ďalej len „rozhodnutie“) o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“), na základe ktorého Európska únia podporuje, koordinuje a dopĺňa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany, pokiaľ ide o prevenciu, pripravenosť a reakciu na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v rámci Únie aj mimo nej. Návrh vychádza zo zásad solidarity a spoločnej zodpovednosti a jeho všeobecným cieľom je zabezpečiť, aby Únia poskytovala lepšiu krízovú a núdzovú podporu občanom v rámci Únie aj mimo nej.

                  Týmto rozhodnutím sa mení existujúce opatrenie (mechanizmus Únie) a má sa posúdiť súbežne so zatiaľ neschváleným návrhom, ktorým sa takisto mení mechanizmus Únie a ktorý Komisia prijala v roku 2019
                     17
                  .

                  Pandémia COVID-19 poukázala na potrebu lepšej pripravenosti Európskej únie na budúce núdzové situácie veľkého rozsahu a odhalila obmedzenia súčasného rámca. V tejto súvislosti sa považuje za potrebné navrhnúť ďalšie úpravy existujúceho právneho rámca na posilnenie mechanizmu Únie.

                  Táto iniciatíva sa týka finančného krytia dostupného pre mechanizmus Únie vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027.

               1.4.2.Prínos zapojenia Únie.

                  Dôvody na akciu na európskej úrovni (ex ante)

                  Preukázalo sa, že mechanizmus Únie je užitočný nástroj na mobilizáciu a koordináciu pomoci poskytovanej zúčastnenými štátmi v reakcii na krízy v Únii aj mimo nej, čo predstavuje konkrétny dôkaz o európskej solidarite. Pandémia COVID-19 a operačné skúsenosti získané z iných kríz však poukázali na potrebu ďalšieho posilnenia mechanizmu Únie. Konkrétne to znamená, že zmeny obsiahnuté v tomto návrhu sú zamerané na dosiahnutie týchto cieľov:

                  a)
                        posilniť prístup spočívajúci v medziodvetvovej a spoločenskej pripravenosti na cezhraničné riadenie rizika katastrof vrátane vytvorenia základného scenára a prvkov plánovania na európskej úrovni;

                  b)
                        zabezpečiť, aby Komisia bola schopná priamo obstarávať primeranú bezpečnostnú sieť kapacít rescEU;

                  c)
                        poskytnúť Komisii logistickú kapacitu na zabezpečovanie viacúčelových leteckých dopravných služieb v prípade núdzových situácií a na zabezpečovanie včasnej prepravy a dodávky pomoci;

                  d)
                        vytvoriť pružnejší systém reakcie na núdzové situácie veľkého rozsahu;

                  e)
                        posilniť úlohu operačnej koordinácie a monitorovaciu úlohu Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie pri podpore rýchlej a účinnej reakcie EÚ na širokú škálu kríz v rámci Únie aj mimo nej;

                  f)
                        umožniť väčšie investície do pripravenosti na úrovni EÚ a ďalšie zjednodušenie plnenia rozpočtu;

                  g)
                        umožniť financovanie efektívnych a škálovateľných opatrení zameraných na obnovu a odolnosť v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany prostredníctvom vonkajších pripísaných príjmov z financovania dostupného podľa návrhu nariadenia, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po pandémii COVID-19 [COM (2020) 441 final].

                  Ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov. Akcia EÚ v tejto oblasti zahŕňa riadenie situácií so silnou cezhraničnou a viacnárodnou zložkou, ktoré si nevyhnutne vyžadujú celkovú koordináciu a zosúladené postupy prekračujúce vnútroštátnu úroveň.

                  Ako vyplynulo z pandémie COVID-19, v prípade závažných núdzových situácií, pri ktorých sa rozsah a dosah núdzovej situácie dotýka Európskej únie ako celku, je potrebná kolektívna, koordinovaná a okamžitá reakcia, aby sa zabránilo roztrieštenému prístupu, ktorý by obmedzil účinnosť reakcie Únie. Vzhľadom na naliehavé požiadavky na mobilizáciu zdrojov v dostatočnom rozsahu a ich poskytnutie členským štátom v závislosti od ich potrieb je nevyhnutné, aby Únia konala v súčinnosti s členskými štátmi. Globálny rozmer a účinky týchto núdzových situácií si skutočne vyžadujú koordinovaný postup, ktorý by zabezpečoval rýchle a účinné zmiernenie katastrof spolu s predchádzaním ich opätovnému výskytu.

                  Pri zohľadnení prínosov v podobe zníženia strát na ľudských životoch, environmentálnych, hospodárskych a materiálnych škôd prináša návrh jasnú pridanú hodnotu Únie.

               1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Mechanizmus Únie doteraz dosiahol povzbudivé výsledky, pokiaľ ide o výkonnosť v každom z troch pilierov (predchádzanie/pripravenosť/reakcia). Zúčastnené štáty a hlavné zainteresované strany ho vo všeobecnosti vnímajú pozitívne. To bol celkový záver z priebežného hodnotenia mechanizmu Únie (2014 – 2016), ktorý vykonal externý konzultant a ktorý bol zverejnený v auguste 2017.

                  Ďalším ponaučením z priebežného hodnotenia, ako aj zo správy Európskeho dvora audítorov
                     18
                   je potreba zlepšiť rámec mechanizmu Únie na monitorovanie výsledkov. To zahŕňa lepšiu merateľnosť vo forme možných kvantitatívnych ukazovateľov a referenčných hodnôt s cieľom viac sa zamerať na vplyv v priebehu času. Komisia zaviedla pre všetky opatrenia merateľné ukazovatele výstupov. Ide o prvý krok v dlhodobom procese zabezpečenia finančnej pomoci v rámci mechanizmu, ktorý je súčasťou prístupu, ktorý sa viac zameriava na výsledky.

                  Ďalším relevantným zdrojom, na ktorom Komisia založila svoj návrh na zlepšenie súčasného fungovania mechanizmu Únie, je prehľad rizík Únie
                     19
                  . Vnútroštátne posúdenia rizík predložené členskými štátmi sa použili na vytvorenie tohto prehľadu na základe existujúcich právnych predpisov.

                  Komisia vychádza aj zo skúseností získaných:

                  –v núdzových situáciách, ktoré sa v rámci mechanizmu Únie riešili od jeho vzniku v roku 2001, a najmä z poznatkov získaných počas pandémie COVID-19,

                  –v súvislosti s projektmi financovanými v rámci výziev, ktoré sa začali v roku 2013 v oblasti pripravenosti a prevencie a

                  –v súvislosti s pilotným projektom financovania v rámci výzvy vyhlásenej v roku 2008 na zintenzívnenie spolupráce medzi členskými štátmi v boji proti lesným požiarom.

               1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

                  Opatrenia plánované v rámci revidovaného mechanizmu Únie sú zosúladené s celkovým cieľom Únie zabezpečiť, aby všetky príslušné politiky a nástroje Únie prispievali k posilňovaniu kapacít Únie v oblasti riadenia rizika katastrof, od reakcie na katastrofy a obnovy až po pripravenosť na ne.

                  Osobitná pozornosť sa venuje najmä zabezpečeniu úzkej koordinácie a konzistentnosti s činnosťami vykonávanými v rámci iných politík a nástrojov EÚ, ktorých cieľom je najmä ochrana ľudských životov, predchádzanie ľudskému utrpeniu a jeho zmierňovanie a ochrana ľudskej dôstojnosti.

                  Osobitne dôležitá je koordinácia s novým programom Únie „EU4Health“. Zatiaľ čo mechanizmus Únie sa zameria na kapacity priamej reakcie na krízu, ktoré budú musieť byť v prípade núdze okamžite pripravené a dostupné, program EU4Health bude zahŕňať štrukturálne, rozsiahle rezervy vrátane rezervy akcieschopného zdravotníckeho personálu a odborníkov a zásadnú odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti. Tieto zdroje budú rozhodujúce pre koordinovanú reakciu na krízy na úrovni Únie.

                  Súlad s:

                  –nariadením Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci,

                  –nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 z 27. júna 2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná bezpečnostná agentúra,

                  –nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie,

                  –nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability,

                  –rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany,

                  –nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320),

                  –nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“),

                  –nariadením Rady (EÚ) 2016/369 z 15. marca 2016 o poskytovaní núdzovej podpory v rámci Únie,

                  –nariadením Rady (EÚ) 2020/521, ktorým sa aktivuje núdzová podpora podľa nariadenia (EÚ) 2016/369 a ktorým sa menia jeho ustanovenia s ohľadom na výskyt ochorenia COVID-19,

                  –nariadením Rady (EÚ) XXX/XX, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po pandémii COVID-19

               1.5.Trvanie a finančný vplyv

               X obmedzené trvanie

               –X
                     v platnosti od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2027

               –X
                     Finančný vplyv trvá od roku 2021 do roku 2027 pre viazané rozpočtové prostriedky a od roku 2021 do roku 2032 pre platobné rozpočtové prostriedky.

               ◻ neobmedzené trvanie

               –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,

               –a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.

               1.6.Plánovaný spôsob riadenia
                  20

               X Priame riadenie na úrovni Komisie

               –X prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie

               –◻
                     prostredníctvom výkonných agentúr

               ◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi

               X Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:

               –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,

               –X medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),

               –X Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,

               –◻ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

               –X verejnoprávne subjekty,

               –X súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.

               POZNÁMKY:

               Zavedenie možnosti plnenia rozpočtu mechanizmu Únie v rámci nepriameho riadenia popri priamom riadení, ktoré sa používalo doteraz, poskytuje ďalší nástroj na optimalizáciu plnenia rozpočtu. Rozmanitosť subjektov uvedených na zozname zvýši celkovú efektívnosť čerpania finančných prostriedkov Únie v súvislosti so zvýšeným rozpočtom. Vzhľadom na kontext politiky civilnej ochrany, ktorá sa často zaoberá nepredvídateľnými udalosťami (rôzne druhy katastrof spôsobených človekom a prírodných katastrof), je nevyhnutné zaručiť inkluzívny (z hľadiska zúčastnených aktérov) a flexibilný VFR.

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  Akcie a opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc podľa týchto rozhodnutí, sa pravidelne monitorujú.

                  Od Komisie sa požaduje, aby zhodnotila mechanizmus Únie v súlade s článkom 34 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmu vykonávania financovania, spôsobov platieb a stratégie kontrol

                  Finančná pomoc v oblasti prevencie a pripravenosti v rámci mechanizmu Únie sa poskytuje v súlade s ročným pracovným programom, ktorý prijal Výbor pre civilnú ochranu. Komisia pravidelne informuje výbor o vykonávaní pracovného programu.

                  Implementácia sa bude uskutočňovať prostredníctvom grantov a zmlúv, pričom spôsoby platieb budú založené na skúsenostiach získaných v minulosti.

                  Na základe skúseností získaných pri vykonávaní mechanizmu Únie v minulosti a s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie cieľov mechanizmu Únie má Komisia v úmysle vykonávať tieto opatrenia v rámci priameho a nepriameho riadenia tak, že v plnej miere zohľadní zásady hospodárnosti, efektívnosti a najlepšieho pomeru ceny a kvality.

               2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie

                  Uplatňuje sa existujúci systém vnútornej kontroly Európskej komisie s cieľom zabezpečiť, aby sa finančné prostriedky dostupné v rámci mechanizmu Únie používali riadne a v súlade s príslušnými právnymi predpismi.

                  Súčasný systém je zostavený takto:

                  1. Tím pre vnútornú kontrolu v rámci vedúceho útvaru (Generálne riaditeľstvo pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ / GR ECHO) sa zameriava na dodržiavanie administratívnych postupov a právnych predpisov platných v oblasti civilnej ochrany. Na tento účel sa používa rámec vnútornej kontroly Komisie.

                  2. Pravidelný audit grantov a zmlúv zo strany externých audítorov, ktoré sa zadávajú v rámci rozpočtu civilnej ochrany, sa plne začlení do ročného plánu auditu GR ECHO.

                  3. Hodnotenie celkových činností externými hodnotiteľmi.

                  Vykonávané akcie môžu byť podrobené auditu zo strany Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Dvora audítorov.

                  Pokiaľ ide o dohľad a monitorovanie, na vykonávanie mechanizmu Únie v rámci nepriameho riadenia sa s potrebnými zmenami budú uplatňovať rozsiahle skúsenosti získané prostredníctvom vykonávania nástroja humanitárnej pomoci.

               2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer náklady na kontroly – hodnota súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)

                  Odhadované náklady na stratégiu kontroly GR ECHO predstavujú 0,3 % nepriameho riadenia rozpočtu na rok 2019 a 0,4 % priameho riadenia rozpočtu na rok 2019. Tento ukazovateľ pozostáva hlavne z týchto zložiek:

                  – celkové náklady na zamestnancov vynaložené na odborníkov v oblasti z GR ECHO a náklady finančných a prevádzkových útvarov vynásobené odhadovaným podielom času venovaného zabezpečovaniu kvality, kontrole a monitorovaniu,

                  – celkové zdroje v rámci oddelenia externého auditu GR ECHO vyčlenené na audity a overovanie.

                  Keďže tieto kontroly so sebou prinášajú nízke náklady, ktoré majú kvantifikovateľné (opravy a spätné získanie vyplatených čiastok) a nekvantifikovateľné (odrádzajúci účinok kontrol a ich význam pre zabezpečovanie kvality) prínosy, môže Komisia vyvodiť záver, že kvantifikovateľné a nekvantifikovateľné prínosy kontrol značne prevažujú nad ich obmedzenými nákladmi.

                  Pokiaľ ide o poverené subjekty, ktoré implementujú finančné prostriedky Únie v rámci nepriameho riadenia, Komisia prispieva až do výšky 7 % priamych oprávnených nákladov týchto subjektov na zabezpečenie dohľadu nad financovaním Únie a jeho riadenia.

                  Svedčí o tom viacročná zvyšková chybovosť vo výške 0,87 %, ktorú Komisia vykázala v roku 2019 za oddelenie pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu.

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie boja proti podvodom.

                  Stratégia boja proti podvodom GR ECHO v súlade so stratégiou Komisie zameranou na boj proti podvodom sa používa s cieľom zabezpečiť, aby:

                  – vnútorné kontroly GR ECHO týkajúce sa boja proti podvodom boli plne v súlade so stratégiou Komisie v oblasti boja proti podvodom,

                  – prístup GR ECHO k riadeniu rizika podvodov umožňoval zistenie rizikových oblastí podvodov a primerané reakcie.

                  Systémy používané na vynakladanie finančných prostriedkov Únie v tretích krajinách umožňujú získavanie relevantných údajov, ktoré sa tak môžu použiť na účely riadenia rizík vzniku podvodov (napr. odhalenie dvojitého financovania).

                  V prípade potreby sa môže vytvoriť sieť skupín a primerané IT nástroje určené na analýzu prípadov podvodu týkajúcich sa daného sektora.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušný okruh viacročného finančného rámca a navrhované nové rozpočtové riadky výdavkov

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                        výdavkov

                        Príspevky

                        Číslo 14: Reakcia na krízy

                        Okruh 5: Bezpečnosť a obrana

                        DRP/NRP
                           21
                        .

                        krajín EZVO
                           22

                        kandidátskych krajín
                           23

                        tretích krajín
                           24

                        v zmysle článku [21 ods. 2 písm. b)] nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        5

                        14 01 01 – Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany – Podporné výdavky

                        NRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        5

                        14 02 01 – Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany: Prevencia a pripravenosť a reakcia

                        DRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               V tejto tabuľke sa uvádza finančné krytie pridelené na mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany na obdobie 2021 – 2027 podľa článku 19 ods. 1a. Táto tabuľka nahrádza tabuľku uvedenú v legislatívnom finančnom výkaze návrhu COM(2019) 125 final.

               Orientačné rozdelenie výdavkov z okruhu 5 je takéto:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        5

                        Odolnosť, bezpečnosť a obrana

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        14 02 01 – Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany: Prevencia a pripravenosť a reakcia

                        Záväzky

                        (1)

                        89,703

                        94,744

                        101,055

                        106,454

                        282,036

                        292,363

                        298,210

                        1 264,565

                        Platby

                        (2)

                        25,613

                        47,027

                        72,889

                        87,778

                        143,087

                        187,377

                        236,920

                        463,876

                        1 262,565

                        Administratívne rozpočtové prostriedky financované z finančného krytia na vykonávanie programu
                           25

                        Záväzky = Platby

                        (3)

                        0,500

                        0,510

                        0,520

                        0,531

                        0,541

                        0,552

                        0,563

                        3,717

                        Rozpočtové prostriedky na finančné krytie programu SPOLU

                        Záväzky

                        =1+3

                         90,203

                         95,254

                         101,575

                         106,985

                         282,577

                         292,915

                         298,773

                        1 268,282

                        Platby

                        =2+3

                         26,113

                         47,537

                         73,409

                         88,309

                         143,628

                         187,929

                         237,483

                         463,876

                         1 268,282

               Popri finančnom krytí vymedzenom v článku 19 ods. 1a bude k dispozícii suma 2 187 620 000 EUR (v bežných cenách) vo forme vonkajších pripísaných príjmov v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách ako financovanie z Nástroja Európskej únie na obnovu. Z toho až 22 580 000 EUR možno vyčleniť na administratívne výdavky vrátane nákladov na externých zamestnancov.

               Orientačné rozdelenie výdavkov z vonkajších pripísaných príjmov je takéto:

                        Mechanizmus Únie/RescEU

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        Operačné výdavky z vonkajších pripísaných príjmov v rámci EURI

                        Záväzky

                        (1)

                        525,290

                        535,800

                        546,510

                        557,440

                        2 165,040

                        Platby

                        (2)

                        150,192

                        270,024

                        409,595

                        320,738

                        209,535

                        72,916

                        9,477

                        722,563

                        2 165,040

                        Výdavky na administratívnu podporu z vonkajších pripísaných príjmov v rámci EURI

                        Záväzky = Platby

                        (3)

                         3,040

                         3,100

                         3,160

                         3,220

                         3,290

                         3,350

                         3,420

                         22,580

                        Vonkajšie pripísané príjmy spolu

                        Záväzky

                        =1+3

                         528,330

                         538,900

                         549,670

                         560,660

                         3,290

                         3,350

                         3,420

                        2 187,620

                        Platby

                        =2+3

                         153,232

                         273,124

                         412,755

                         323,958

                         212,825

                         76,266

                         12,897

                         722,563

                         2 187,620

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        7

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        Ľudské zdroje

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        10,500

                        Ostatné administratívne výdavky

                        Rozpočtové prostriedky OKRUHU 7 viacročného finančného rámca SPOLU

                        xx

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        10,500

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky všetkých OKRUHOV
                           viacročného finančného rámca
                        SPOLU

                        Záväzky

                        91,703

                        96,754

                        103,075

                        108,485

                        284,077

                        294,415

                        300,273

                        1 278,782

                        Platby

                        27,613

                        49,037

                        74,909

                        89,809

                        145,128

                        189,429

                        238,983

                        463,876

                        1 278,782

               3.2.2.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na administratívne rozpočtové prostriedky

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov

               –X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Roky

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        SPOLU

                        OKRUH 7
                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        10,500

                        Ostatné administratívne výdavky

                        xxx

                        xxx

                        xxx

                        xxx

                        xxx

                        xxx

                        xxx

                        xxx

                        Medzisúčet OKRUHU 7
                        viacročného finančného rámca

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        10,500

                        Mimo OKRUHU 7
                           26

                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje
                           27

                           28

                        1,600

                        1,600

                        1,600

                        1,600

                        1,600

                        1,600

                        1,600

                        11,200

                        Ostatné administratívne
                        výdavky

                        0,500

                        0,510

                        0,520

                        0,531

                        0,541

                        0,552

                        0,563

                        3,717

                        Ostatné administratívne
                        výdavky

                        1,440

                        1,500

                        1,560

                        1,620

                        1,690

                        1,750

                        1,820

                        11,380

                        Medzisúčet
                        mimo OKRUHU 7
                        viacročného finančného rámca

                        3,540

                        3,610

                        3,680

                        3,751

                        3,831

                        3,902

                        3,983

                        26,297

                        SPOLU

                        5,040

                        5,110

                        5,180

                        5,251

                        5,331

                        5,402

                        5,483

                        36,797

               Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               3.2.2.1.Odhadované potreby ľudských zdrojov

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               –X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času

                        Roky

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        •Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        Ústredie a zastúpenia Komisie

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Delegácie

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Výskum

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED
                           29

                        Okruh 7

                        Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca

                        ‒ ústredie

                        91

                        92

                        93

                        94

                        94

                        94

                        94

                        – delegácie

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Financované z finančného krytia programu
                           30

                        ‒ ústredie

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        – delegácie

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Výskum

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Iné (pripísané príjmy)

                        20

                        20

                        20

                        20

                        20

                        20

                        20

                        SPOLU

                        30

                        30

                        30

                        30

                        30

                        30

                        30

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        V tejto tabuľke sa uvádzajú údaje o počte zamestnancov potrebných okrem zamestnancov, s ktorými sa počíta v návrhu COM(2019) 125 final. Táto požiadavka je odôvodnená výrazným zvýšením navrhovaného rozpočtu a potrebou riadiť nové alebo zložitejšie činnosti.

                        Požadovaní zamestnanci na plný pracovný úväzok budú pracovať v oblasti rozvoja politiky, právnych záležitostí s osobitným zameraním na otázky verejného obstarávania, finančného riadenia, auditu a hodnotenia.

                        Externí zamestnanci

                        Požadovaní zamestnanci na plný pracovný úväzok budú pracovať v oblasti rozvoja politiky, právnych záležitostí s osobitným zameraním na otázky verejného obstarávania, finančného riadenia, auditu a hodnotenia.

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               –X
                     Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

               –◻
                     Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               –◻
                     vplyv na vlastné zdroje

               –◻
                     vplyv na iné príjmy

               uveďte, či sú príjmy pripísané rozpočtovým riadkom výdavkov ◻

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rozpočtový riadok príjmov:

                        Vplyv návrhu/iniciatívy
                           31

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        2027

                        Článok ………….

               V prípade pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.

               Ďalšie poznámky (napr. spôsob/vzorec použitý na výpočet vplyvu na príjmy alebo akékoľvek ďalšie informácie).

                     (1)

                        COM(2019) 125 zo 7. marca 2019.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (3)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (4)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (5)

                        Spoločné vyhlásenie členov Európskej rady,
                  https://www.consilium.europa.eu/media/43096/26-vc-euco-statement-sk.pdf
                  .

                     (6)

                        Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. apríla 2020 o koordinovanom postupe EÚ v boji proti pandémii COVID-19 a jej dôsledkom [2020/2616(RSP)].

                     (7)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/35/ES z 21. apríla 2004 o environmentálnej zodpovednosti pri prevencii a odstraňovaní environmentálnych škôd (Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 56).

                     (8)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1).

                     (9)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).

                     (10)

                        Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).

                     (11)

                        Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).

                     (12)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).

                     (13)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29).

                     (14)

                        Ú. v. EÚ L ...

                     (15)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/..., ktorým sa stanovuje Vesmírny program Únie a zriaďuje Agentúra Európskej únie pre vesmírny program a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č. 912/2010, (EÚ) č. 1285/2013, (EÚ) č. 377/2014 a rozhodnutie č. 541/2014/EÚ.

                     (16)

                        Podľa článku 58 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                     (17)

                        COM(2019) 125 final zo 7. marca 2019.

                     (18)

                        Európsky dvor audítorov, „Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany: koordinácia reakcií na katastrofy mimo EÚ bola vo všeobecnosti účinná“, osobitná správa č. 33, 2016.

                     (19)

                        Pracovný dokument útvarov Komisie „Prehľad rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým môže čeliť Európska únia“, SWD(2017)176 final, 23. 5. 2017,

                     (20)

                        Vysvetlenie spôsobov riadenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (22)

                        EZVO: Európske združenie voľného obchodu. Krajiny EZVO, ktoré sú súčasťou EHP, sa môžu pripojiť k mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany ako „zúčastnené štáty“, ako sa stanovuje v článku 28 ods. 1 písm. a) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.

                     (23)

                        Kandidátske krajiny a prípadne potenciálni kandidáti zo západného Balkánu. Tieto krajiny sa môžu pripojiť k mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany ako „zúčastnené štáty“, ako sa stanovuje v článku 28 ods. 1 písm. a) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.

                     (24)

                        Na účely tejto tabuľky by sa odkaz na tretie krajiny mal chápať ako „ostatné európske krajiny“, ktoré ešte nie sú súčasťou mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, ale môžu sa pripojiť v budúcnosti tak, ako je stanovené v článku 28 ods. 1 písm. a) rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ. Od tretích krajín sa neočakávajú žiadne príspevky okrem tých, ktoré sú uvedené vyššie.

                     (25)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie vykonávania programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (26)

                        Pripísané príjmy.

                     (27)

                        Pripísané príjmy.

                     (28)

                        Pripísané príjmy.

                     (29)

                        ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (30)

                        Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

                     (31)

                        Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 20 % na náklady na výber.