				|

		52012PC0035

			Návrh NARIADENIE RADY o štatúte európskej nadácie (FE) /* COM/2012/035 final - 2012/0022 (APP) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

1.1. Všeobecný kontext
Nadácie zohrávajú v EÚ dôležitú úlohu, najmä v
občianskej spoločnosti. Pomocou rôznych činností v
početných oblastiach prispievajú k základným hodnotám a cieľom Únie,
ako je rešpektovanie ľudských práv, ochrana menšín, zamestnanosť
a sociálny pokrok, ochrana a zlepšovanie životného prostredia alebo
podpora vedeckého a technického pokroku. V tejto súvislosti
predstavujú veľký prínos pri dosahovaní ambicióznych cieľov
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktoré sú stanovené
v stratégii Európa 2020[1]. Takisto zlepšujú
a umožňujú aktívnejšie zapájanie sa občanov
a občianskej spoločnosti do európskeho projektu. Napriek tomu
uskutočňovanie ich činností naráža v rámci EÚ na rôzne
prekážky.
V oznámení s názvom Akt o jednotnom trhu[2]
prijatom v apríli 2011 sa zdôraznila potreba ukončenia roztrieštenia trhu
a odstránenia zábran a prekážok v pohybe služieb, inovácií
a tvorivosti s cieľom dosiahnuť rast
a zamestnanosť a podporiť konkurencieschopnosť. Zdôraznil
sa význam posilnenia dôvery občanov v jednotný trh
a zabezpečenie toho, aby výhody z neho pociťovali
občania. V súvislosti s prispievaním nadácií do sociálneho
hospodárstva a na financovanie inovatívnych verejnoprospešných iniciatív
sa v Akte o jednotnom trhu vyzýva na opatrenia s cieľom
odstrániť prekážky, ktorým nadácie čelia v prípade
cezhraničného pôsobenia. Rovnaká výzva odznela v správe
o občianstve EÚ za rok 2010 – Odstránenie prekážok vykonávania práv
občanov EÚ[3], v ktorej sa
zdôraznil význam zlepšovania európskeho rozmeru činností nadácií
s verejnoprospešným účelom s cieľom podporiť
občiansku iniciatívu na úrovni EÚ.

Komisia takisto zdôraznila význam rozvoja európskych právnych foriem
subjektov v sektore sociálneho hospodárstva (napr. nadácie, družstvá alebo
vzájomné spoločnosti) vo svojom oznámení s názvom Iniciatíva pre
sociálne podnikanie (ISP) z 25. októbra 2011[4].
Cieľom ISP je podporovať rozvoj podnikov, ktoré sa zameriavajú najmä
na vytváranie sociálneho vplyvu pomocou svojich činností a ich kroky
riešia a zvýhodňujú tie subjekty sociálneho hospodárstva (vrátane
nadácií), ktoré spĺňajú všeobecné kritériá „sociálneho podniku“ stanovené
v oznámení.

Európsky parlament
vyzval na vhodný právny rámec pre nadácie (ako aj pre vzájomné spoločnosti
a združenia) vo svojom uznesení, v ktorom reagoval na Akt o jednotnom
trhu vydaný Komisiou; vo svojom písomnom vyhlásení 84/2010 z marca 2011
argumentoval v prospech zavedenia štatútov pre tieto právne subjekty;
a vo svojich predchádzajúcich uzneseniach z roku 2009 a 2006[5]
naliehal na Komisiu, aby pracovala na splnení tohto cieľa. Európsky
hospodársky a sociálny výbor obhajoval štatút vo svojom stanovisku
z vlastnej iniciatívy z roku 2010[6], ktoré obsahuje
jeho úvahy o tom, ako by sa mal štatút vyvíjať, a Výbor regiónov
podporil oznámenie Komisie o iniciatíve týkajúcej sa nadácií v Akte
o jednotnom trhu[7].
1.2. Dôvody a ciele návrhu
Nadácie nemôžu v EÚ na cezhraničnom
základe efektívne smerovať finančné prostriedky. Keď sa nadácie
rozhodnú pôsobiť v zahraničí, musia vynaložiť časť
zdrojov, ktoré zhromaždili, na právne poradenstvo a splnenie právnych
a administratívnych požiadaviek stanovených rôznymi vnútroštátnymi
právnymi predpismi.
V rámci tejto iniciatívy sa vytvára nová
európska právna forma určená na to, aby sa zjednodušilo zakladanie
a pôsobenie nadácií na jednotnom trhu. Umožní nadáciám, aby efektívnejšie
smerovali súkromné finančné prostriedky na verejnoprospešné účely na
cezhraničnom základe v rámci EÚ. Výsledkom by malo byť,
napríklad vďaka nižším nákladom pre nadácie, sprístupnenie väčšieho
objemu financovania na verejnoprospešné činnosti, čo by malo
priaznivý vplyv na verejné blaho európskych občanov a hospodárstvo EÚ
ako celok.
Cieľom tohto návrhu nie je zaoberať
sa osobitnou situáciou politických nadácií, ktoré sú pridružené k politickým
stranám na európskej úrovni. Na tieto nadácie sa od roku 2007 vzťahujú
osobitné pravidlá podľa právnych predpisov EÚ, najmä pokiaľ ide o ich
prístup k finančným prostriedkom EÚ (spolu s politickými stranami na
Európskej úrovni)[8]. Komisia v
súčasnosti tieto pravidlá reviduje a v priebehu roka 2012 príjme
legislatívny návrh na ich zmenu a doplnenie[9].

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE
VPLYVU

Pri vypracúvaní tohto návrhu sa Komisia všeobecne
spoliehala na externé posudky a komplexne sa zaoberala rôznymi
zainteresovanými stranami.
Najprv konzorcium pozostávajúce
z Max-Planck-Institut für ausländisches und internationales Privatrecht
v Hamburgu a Univerzity v Heidelbergu (Stredisko pre sociálne
investície)[10] uskutočnilo
a v roku 2008 uverejnilo štúdiu uskutočniteľnosti;
v nej sa navrhovalo, aby bol štatút európskej nadácie (s riešením
daňových záležitostí alebo bez nich) uprednostňovanou možnosťou
politiky na riešenie zistených problémov.
Po druhé, Komisia uskutočnila od februára
do mája 2009 verejnú konzultáciu o odporúčaniach štúdie
uskutočniteľnosti. Zatiaľ čo nadácie vyjadrili výraznú
podporu štatútu, vnútroštátne orgány a v určitom rozsahu
obchodné organizácie boli skeptickejšie, pokiaľ ide o potrebu
a uskutočniteľnosť takejto právnej formy. Vo všeobecnejšej
konzultácii k oznámeniu s názvom Na ceste k Aktu
o jednotnom trhu v období rokov 2010 – 2011 sa tiež prejavil výrazný
záujem neziskového sektora o štatút.
Komisia okrem toho zhromažďovala
ďalšie informácie o konkrétnych problémoch, ktoré sa vyskytli
počas dvojstranných diskusií s nadáciami, najmä počas Európskeho
týždňa nadácií v júni 2010 a prostredníctvom kontaktov
s Európskym nadačným centrom (EFC).
Komisia takisto zbierala informácie
o príslušných vnútroštátnych právnych predpisoch od vnútroštátnych orgánov
pomocou dotazníka a následných diskusií v rámci expertnej skupiny pre
právo obchodných spoločností (CLEG)[11] v roku 2009,
2010 a 2011. Mnohé členské štáty vyjadrili výhrady, pokiaľ ide
o potrebu nových európskych právnych foriem, a to aj v prípade
nadácií.
Komisia zohľadnila uvedené pripomienky
a obavy pri príprave návrhu, pričom vychádza z analýzy
potrieb nadácií a ich vnútroštátnych právnych systémov a vyberá si
riešenia (napr. pokiaľ ide o rozsah iniciatívy), v prípade
ktorých by bolo možné jednoduchšie dospieť ku kompromisu vzhľadom na
rozdielnosť vnútroštátnych právnych úprav.
Posúdenie vplyvu je postavené na zhromaždených
údajoch, ako sa uvádza vyššie. Celkový zistený problém predstavovala skutočnosť,
že rozmanitosť vnútroštátnych občianskoprávnych
a daňovo-právnych predpisov spôsobila, že cezhraničné pôsobenia
nadácií sú nákladné a ťažkopádne a v dôsledku toho sa
cezhraničné smerovanie finančných prostriedkov na verejnoprospešné
účely prostredníctvom nadácií zväčša využívalo nedostatočne. Ku
špecifickejším zisteným problémom patrila neistota týkajúca sa uznania nadácie
s verejnoprospešným účelom v iných členských štátoch,
náklady na zhromažďovanie a rozdeľovanie finančných
prostriedkov na cezhraničnom základe a nízke cezhraničné dary.
Uvažovalo sa o týchto možnostiach: 1) bez
nových politických opatrení na úrovni EÚ; 2) informačná kampaň
a dobrovoľná charta kvality; 3) štatút európskej nadácie (s riešením
daňových záležitostí alebo bez neho) a 4) čiastočná harmonizácia
právnych predpisov o nadáciách.
Možnosť bez politických opatrení by
sa spoliehala na prebiehajúce iniciatívy vrátane prípadov konaní vo veci
porušenia predpisov a práce v daňovej oblasti, zabezpečenia
úplnosti vykonávania smernice o službách, nelegislatívnych iniciatív
v oblasti výskumu a iniciatív sektora nadácií na podporu
cezhraničného darcovstva.
V možnosti informačnej kampane by
sa usilovalo o zlepšenie poznatkov nadácií o svojich právach
a povinnostiach podľa vnútroštátnych právnych predpisov počas
pôsobenia na cezhraničnom základe. Okrem toho cieľom charty
kvality, ktorú vypracujú nadácie na dobrovoľnom základe,
a súvisiacej „európskej značky kvality“, ktorá by sa mohla
udeľovať nadáciám, ktoré dodržiavajú ustanovenia charty, by bolo
zabezpečiť kvalitu a dôveryhodnosť činností nadácií.
V možnosti štatútu európskej nadácie bez
riešenia daňových záležitostí sa navrhuje alternatívna právna forma
nadácií; nevyžadovala by si zmeny v existujúcich formách vnútroštátnych
nadácií a jej využívanie by bolo dobrovoľné. Štatútom by sa
ustanovili určité požiadavky (napr. minimálne počiatočné aktíva,
verejnoprospešné účely podľa dohody vo väčšine členských
štátov), aby sa nadácia stala európskou nadáciou.
Možnosť štatútu európskej nadácie
s riešením daňových záležitostí by si okrem
toho vyžadovala, aby členské štáty vnímali európsku nadáciu ako rovnocennú
s domácimi verejnoprospešnými nadáciami, a preto jej poskytovali
rovnaké daňové výhody ako takýmto domácim nadáciám. Rovnaké riešenie by sa
uplatňovalo vo vzťahu k darcom a príjemcom európskej
nadácie.
Čiastočná harmonizácia právnych
predpisov o nadáciách by znamenala zladenie tých
požiadaviek, ktoré musia nadácie spĺňať, aby sa mohli
zaregistrovať a pôsobiť v zahraničí, t. j.
prijateľné účely nadácie s verejnoprospešným účelom,
minimálna výška aktív, požiadavky na registráciu a určité aspekty
vnútorného spravovania. Členské štáty by museli umožniť, aby nadácie,
ktoré spĺňajú zladené kritériá, mohli pôsobiť v ich krajine
bez toho, aby sa im nariaďovalo splnenie akýchkoľvek ďalších
požiadaviek. Uvažovalo sa aj o možnostiach rozsiahlejšej harmonizácie
vnútroštátnych právnych predpisov o nadáciách a harmonizácie
daňového režimu nadácií a ich darcov.
Z analýzy vplyvov navrhovaných možností
vyplynulo, že štatút európskej nadácie s automaticky uplatňovaným
nediskriminačným daňovým režimom by bol najvhodnejšou možnosťou,
pretože sa odstránia cezhraničné prekážky pre nadácie a darcov
a zjednoduší sa účinné smerovanie finančných prostriedkov na
verejnoprospešné účely.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.
Právny základ

Právnym základom
navrhovaného nariadenia o štatúte európskej nadácie je článok 352
ZFEÚ, ktorým sa poskytuje vhodný právny základ, keď sa žiadnym iným
ustanovením v zmluve inštitúciám EÚ neposkytujú potrebné právomoci na
prijatie opatrenia.
Článok 352 je právnym základom zvoleným
pre existujúce európske právne formy v oblasti práva obchodných
spoločností, t. j. európskej spoločnosti, európskeho zoskupenia
hospodárskych záujmov a európskeho družstva. Európsky súdny dvor potvrdil
vo svojom rozhodnutí[12] o európskom
družstve, že článok 352 bol správnym právnym základom.

3.2.
Subsidiarita a proporcionalita

Navrhované opatrenie je úplne v súlade so zásadou subsidiarity.
Na účel odstránenia súčasných vnútroštátnych prekážok
a obmedzení, ktorým čelia nadácie v prípade pôsobenia
v rámci EÚ, je potrebné opatrenie na úrovni EÚ. V súčasnej
situácii sa ukazuje, že problém sa dostatočne nerieši na vnútroštátnej
úrovni a že jeho cezhraničný charakter si vyžaduje spoločný
rámec na zlepšenie mobility nadácií. Opatrenia len zo strany samotných
členských štátov by neumožnili, aby jednotný trh dosahoval optimálne
výsledky pre občanov EÚ. Touto iniciatívou sa nadáciám poskytuje
možnosť zvoliť si navrhovanú európsku právnu formu a zabezpečiť
tak zjednodušenie ich cezhraničných činností.
Navrhované opatrenie by bolo vhodné
a nešlo by nad rámec toho, čo je potrebné na uspokojivé dosiahnutie
cieľov, ktoré boli stanovené, a je preto v súlade so zásadou proporcionality.
Cieľom je vytvoriť novú právnu formu popri vnútroštátnych formách,
pričom sa ponechajú nezmenené rozdielne vnútroštátne právne predpisy,
ktoré už existujú. Členským štátom sa tak ponechá možnosť výberu
a rozsah pôsobnosti na presadzovanie a rozvoj svojich vnútroštátnych
právnych foriem. Okrem toho, pokiaľ ide o zdanenie, nenahradili by sa
zákony členských štátov o daňovom režime pre verejnoprospešné nadácie
(a ich darcov) pomocou nového súboru harmonizovaných pravidiel, ale len by sa
už existujúce pravidlá automaticky stali platnými pre európsku nadáciu (a jej
darcov). Navrhovaným opatrením by sa vyriešili najpodstatnejšie prekážky,
ktorým nadácie čelia pri cezhraničnom pôsobení, bez toho, aby sa
stanovovali podrobne všetky pravidlá týkajúce sa európskej nadácie a bez
zavádzania nového súboru daňových predpisov.

3.3.
Výber právneho nástroja

Nariadenie je
najvhodnejším prostriedkom na zabezpečenie jednotnosti štatútu vo všetkých
členských štátoch, keďže európska právna forma si vyžaduje jednotné
a priame uplatňovanie pravidiel v rámci EÚ.

4.
PODROBNÉ OBJASNENIE NÁVRHU

Kapitola I (Všeobecné
ustanovenia) obsahuje predmet, pravidlá vzťahujúce sa na FE
a súbor vymedzení na zabezpečenie jasnosti pojmov použitých na
účel nariadenia.
Ustanovujú sa hlavné znaky FE: FE je
subjekt s verejnoprospešným účelom s právnou subjektivitou
a úplnou právnou spôsobilosťou vo všetkých členských štátoch EÚ;
má cezhraničný rozmer, pokiaľ ide o činnosti alebo
štatutárny cieľ vykonávania činností najmenej v dvoch
členských štátoch; výška jeho počiatočných aktív sa rovná
najmenej 25 000 eur. FE môže vykonávať hospodárske činnosti,
pokiaľ sa zisk použije na presadzovanie jej verejnoprospešného účelu
(účelov) v súlade s nariadením. Na účely právnej istoty sa
uvádza úplný zoznam verejnoprospešných účelov uznaných podľa
občianskoprávnych a daňovo-právnych predpisov vo väčšine
členských štátov.
V kapitole II (Založenie) sa ustanovujú
spôsoby založenia FE, minimálny obsah stanov a požiadavky na
registráciu.
Pokiaľ ide o založenie, FE môže
byť založená ex nihilo (ustanoveniami závetu, notárskou listinou
alebo prostredníctvom písomného vyhlásenia akejkoľvek fyzickej a/alebo
právnickej osoby (osôb) alebo verejného orgánu (orgánov) v súlade
s príslušnými vnútroštátnymi predpismi), fúziou verejnoprospešných
subjektov právne založených v jednom alebo viacerých členských
štátoch alebo zmenou vnútroštátneho verejnoprospešného subjektu právne
založeného v členskom štáte na FE.
V kapitole sa ustanovuje zoznam
dokumentov a údajov, ktoré by mali sprevádzať žiadosti o registráciu
a ktoré by sa mali zverejniť. Okrem toho sa na účel
zjednodušenia postupu registrácie vyžaduje, aby registre navzájom
spolupracovali, pokiaľ ide o dokumenty a údaje týkajúce sa FE.
V kapitole III (Organizácia európskej
nadácie) sa ustanovujú pravidlá týkajúce sa správnej rady, výkonných
riaditeľov a dozornej rady vrátane pravidiel o konflikte záujmov. Na
účel zabezpečenia jej hodnovernosti a dôveryhodnosti musí FE
uplatňovať vysoké normy transparentnosti a zodpovednosti.
Kapitola IV (Sídlo a jeho
premiestnenie). FE môže premiestniť svoje sídlo
do iného členského štátu, pričom si udrží svoju právnu subjektivitu
a nemusí sa zrušiť.
Kapitola V
(Zapojenie zamestnancov a dobrovoľníkov) obsahuje
pravidlá týkajúce sa informácií a konzultácií zamestnancov
a dobrovoľníkov v súlade s príslušnými právnymi predpismi
EÚ. Návrh neobsahuje pravidlá týkajúce sa
účasti zamestnancov v rade, keďže účasť na úrovni rady
vo verejnoprospešných subjektoch existuje len vo veľmi malom počte
členských štátov.
Kapitola VI
(Zrušenie FE). Nariadením sa povoľuje zmena FE
naspäť na verejnoprospešný subjekt riadiaci sa právom členského
štátu, v ktorom má svoje sídlo, pod podmienkou, že je táto zmena prípustná
podľa stanov FE. Obsahuje aj pravidlá o zrušení v prípadoch,
keď sa účel FE nedosiahol alebo keď ho nemožno dosiahnuť,
čas, na ktorý bola zriadená, uplynul, alebo ak stratila všetky svoje
aktíva.
Kapitolou VII (Dohľad členských
štátov) sa poskytujú stabilné právomoci príslušným
národným dozorným orgánom, aby mohli účinne dohliadať nad
činnosťami verejnoprospešných subjektov, za ktoré sú zodpovedné. Majú
napríklad právomoc schváliť zmenu účelu FE, prešetrovať
záležitosti FE, vydávať varovania správnej rade a nariadiť
správnej rade, aby dodržiavala stanovy FE, nariadenie a príslušné
vnútroštátne právne predpisy, odvolať alebo navrhnúť odvolanie
člena správnej rady na súde alebo zrušiť alebo navrhnúť zrušenie
FE na súde. Dozorné orgány sú povinné aj spolupracovať
a vymieňať si navzájom informácie a kapitola obsahuje aj
pravidlá týkajúce sa spolupráce registrov a dozorných orgánov s
daňovými orgánmi.
Kapitola VIII (Daňový režim). Nariadením sa zabezpečuje pre FE a jej darcov automatické
uplatňovanie rovnakých daňových výhod, ktoré sú udelené domácim
verejnoprospešným subjektom. Je to preto, aby sa od členských štátov
vyžadovalo, aby vnímali FE ako rovnocennú s verejnoprospešnými subjektmi
zriadenými podľa právnych predpisov príslušných členských štátov.
Darcovia a príjemcovia FE by sa mali posudzovať podľa rovnakej
zásady.
Kapitolou IX (Záverečné ustanovenia) sa od členských štátov vyžaduje, aby stanovili pravidlá
o sankciách vzťahujúcich sa na porušenia ustanovení tohto nariadenia
a aby prijali všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania.
Návrh zahŕňa ustanovenie o preskúmaní.

5.
VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet
Európskej únie.

6.
DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE

Navrhované
nariadenie má význam pre Európsky hospodársky priestor.
2012/0022 (APP)
Návrh
NARIADENIE RADY
o štatúte európskej nadácie (FE)
(Text s významom pre EHP)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 352,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na súhlas Európskeho
parlamentu[13],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[14],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[15],

konajúc v súlade s mimoriadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Verejnoprospešné subjekty pomocou rôznych
činností v početných oblastiach prispievajú k základným hodnotám a
cieľom Únie, ako je rešpektovanie ľudských práv, ochrana menšín,
zamestnanosť a sociálny pokrok, ochrana, zachovanie
a zlepšovanie životného prostredia alebo podpora vedeckého
a technického pokroku.
(2)
Právny rámec, v ktorom verejnoprospešné
subjekty vykonávajú svoje činnosti v Únii, je založený na
vnútroštátnych právnych predpisoch bez harmonizácie na úrovni Únie. Okrem toho
existujú podstatné rozdiely medzi jednotlivými občianskymi
a daňovými zákonmi v rámci členských štátov. Z dôvodu
týchto rozdielov je cezhraničné pôsobenie verejnoprospešných subjektov
nákladné a ťažkopádne. V dôsledku toho sa cezhraničné
smerovanie finančných prostriedkov na verejnoprospešné účely
zväčša využíva nedostatočne.
(3)
Vzhľadom na problémy, ktorým čelia
verejnoprospešné subjekty, a na skutočnosť, že neexistuje iná
európska právna forma, ktorú by mohli na svoje činnosti využívať,
mala by sa ustanoviť európska forma osobitne určená pre tieto
subjekty, ktorá by sa mohla vytvoriť v rámci celej Únie. Táto právna
forma by mala byť v rámci Únie čo najjednotnejšia, aby sa
čo najlepšie podporili cezhraničné činnosti na verejnoprospešný
účel.
(4)
Európsky parlament prijal 6. apríla 2011 uznesenie
o jednotnom trhu pre Európanov[16], 19. februára 2009
o sociálnom hospodárstve[17] a 4. júla 2006
o najnovšom vývoji a výhľadoch v oblasti práva obchodných
spoločností[18] a 10. marca
2011 vydal písomné vyhlásenie o vypracovaní európskych štatútov pre
vzájomné spoločnosti, združenia a nadácie[19], v ktorom
vyzýva na vytvorenie štatútu európskej nadácie.
(5)
Európsky hospodársky a sociálny výbor vydal
28. apríla 2010 stanovisko o štatúte európskej nadácie[20].
Výbor regiónov vydal 1. apríla 2011 stanovisko o Akte o jednotnom
trhu[21]. V oboch
stanoviskách sa podporila iniciatíva Komisie na vytvorenie štatútu európskej
nadácie.
(6)
Európska nadácia (ďalej len „FE“) by sa mala
riadiť základnými pravidlami ustanovenými v tomto nariadení
a stanovami FE. Ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúce sa
verejnoprospešných subjektov by sa mali uplatňovať na záležitosti,
ktoré nie sú upravené nariadením alebo stanovami FE alebo ktoré sú nimi
upravené len čiastočne.
(7)
FE by mala presadzovať len verejnoprospešné
účely, chápané ako také, ktoré sú v prospech všeobecne vymedzenej
skupiny príjemcov. Keďže činnosti verejnoprospešných subjektov sa
zameriavajú na oblasti, ktoré sú dôležité pre európskych občanov
a európske hospodárstvo, tento rozsah pôsobnosti by priniesol najvyššie
spoločenské, hospodárske a environmentálne výhody. Verejnoprospešný účel by mal byť
vymedzený pomocou úplného zoznamu účelov, aby sa zabezpečila právna
istota.
(8)
Hlavným účelom štatútu je odstránenie
prekážok, ktorým nadácie čelia pri pôsobení za hranicami v rámci
Únie. Z toho dôvodu by sa opatrenia Únie mali zameriavať na tie
verejnoprospešné subjekty, ktoré už vykonávajú činnosti v iných
členských štátoch, alebo, ako je uvedené v ich stanovách, tak
zamýšľajú.
(9)
FE by mala vlastniť aktíva v určitej
minimálnej hodnote, aby bola dôveryhodná pre darcov a verejné orgány, aby
preukázala vážnosť svojho účelu a aby sa zabránilo zneužívaniu
tejto právnej formy. Požiadavka na minimálnu hodnotu aktív by však nemala
spôsobiť, že bude založenie európskej nadácie príliš nákladné, čím by
sa sťažilo využitie tejto právnej formy.
(10)
Aby bola FE úplne prevádzkyschopná, mala by
mať právnu subjektivitu a úplnú právnu spôsobilosť vo všetkých
členských štátoch a mala by byť schopná podnikať
akékoľvek činnosti potrebné na presadzovanie verejnoprospešného
účelu, pokiaľ sú v súlade s jej stanovami a týmto
nariadením.
(11)
Schopnosť vykonávať hospodárske
činnosti súvisiace aj nesúvisiace s verejnoprospešným účelom FE
by jej poskytla významný zdroj financií a prostriedkov na zvýšenie zdrojov
dostupných na verejnoprospešné účely a mala by sa povoliť.
V záujme zabezpečenia primeraného využívania aktív a ochrany
veriteľov by sa však mala určiť hranica pre povolené nesúvisiace
hospodárske činnosti.
(12)
Aby sa FE umožnilo vykonávanie jej
cezhraničných činností, v prípade potreby by mala mať právo
usadiť sa v zmysle článku 49 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie.
(13)
S cieľom všeobecne sprístupniť FE
pre zakladateľov a nadácie by malo byť možné vytvoriť FE ex
nihilo, fúziou medzi vnútroštátnymi verejnoprospešnými subjektmi alebo zmenou
vnútroštátnych verejnoprospešných subjektov na FE. S cieľom
zjednodušiť vytvorenie FE zmenou alebo cezhraničnou fúziou by sa
v nariadení mali ustanoviť pravidlá o ich príslušných postupoch.
Fúzie medzi verejnoprospešnými subjektmi, ktoré majú svoje sídlo
v rovnakom členskom štáte, by sa mali riadiť zákonmi daného
členského štátu.
(14)
S cieľom vyhnúť sa nepotrebným
záťažiam na verejnoprospešné subjekty by sa mali náležitosti na
registráciu FE obmedziť na tie požiadavky, ktoré sú potrebné na
zabezpečenie právnej istoty. Vnútroštátne registre by mali oznámiť
Komisii FE, ktoré zaregistrovali.
(15)
Aby sa FE umožnilo mať vlastné právne
štruktúry, ktoré sa môžu prispôsobiť jej potrebám a veľkosti
a aby boli schopné vyvíjať sa tak, ako sa vyvíja činnosť,
FE by mala byť schopná slobodne rozhodovať vo svojich stanovách
o vnútornej organizácii, ktorá jej najviac vyhovuje. Nariadením by sa však mali
ustanoviť niektoré povinné pravidlá týkajúce sa riadenia, ako aj najmä pre
úlohy a povinnosti správnej rady a minimálny počet jej členov.
FE by mala byť schopná vytvoriť dozornú radu alebo iné orgány.
S cieľom umožniť nezávislé názory a kritické výzvy by mala
byť správna rada a dozorná rada FE dostatočne rozmanité, pokiaľ
ide o vek, pohlavie, vzdelanie a odborné skúsenosti. Na účel
zaistenia primeraného zastúpenia obyvateľstva má osobitný význam rodová
rovnováha. Z dôvodu rozdielov vo vnútroštátnych systémoch by sa
zodpovednosť riaditeľov mala riadiť príslušnými vnútroštátnymi
právnymi predpismi.
(16)
Je veľmi dôležité, aby sa aktíva FE používali
na podporovanie jej verejnoprospešného účelu. Mali by sa poskytnúť
jasné pravidlá, aby sa zabránilo konfliktu záujmov, ktorý by ohrozil túto
zásadu. V tomto smere by sa malo poznamenať, že nielen skutočný
konflikt záujmov, ale aj zdanie sa, že dochádza ku konfliktu záujmov, môže
mať vplyv na povesť a dobré meno FE.
(17)
V záujme hodnovernosti a dôveryhodnosti
by FE mala uplatňovať vysoké normy transparentnosti a zodpovednosti.
FE by mala uchovávať záznamy o svojich finančných transakciách
a ročných účtovných závierkach. Tieto závierky by boli predmetom
auditu v súlade s požiadavkami stanovenými v smernici Európskeho
parlamentu a Rady 2006/43/ES zo 17. mája 2006 o štatutárnom audite
ročných účtovných závierok a konsolidovaných účtovných
závierok, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 78/660/EHS a
83/349/EHS a ktorou sa zrušuje smernica Rady 84/253/EHS[22]
a mali by sa zverejňovať.
(18)
S cieľom umožniť FE v plnom
rozsahu využívať výhody jednotného trhu by malo byť možné
premiestniť jej sídlo z jedného členského štátu do iného.
(19)
So zreteľom na osobitnú charakteristiku FE by
nad ňou mal dohliadať štátny dozorný orgán. Takto to
v súčasnosti je vo všetkých členských štátoch v prípade
vnútroštátnych verejnoprospešných subjektov. S cieľom
využiť už vypracované postupy vnútroštátnych orgánov by sa dohľad
mal uskutočňovať na vnútroštátnej úrovni. Nariadením by sa
určili minimálne ale veľmi významné právomoci dohľadu, aby sa
zaručili primerané a dostatočne jednotné právomoci dozorných
orgánov v rámci Únie. Na účel účinného dohľadu by sa mala
zabezpečiť spolupráca medzi dozornými orgánmi členských štátov.
(20)
Členské štáty požívajú všeobecnú slobodu
v určovaní daňového režimu týkajúceho sa verejnoprospešných
subjektov a ich darcov, pokiaľ ide o dane z príjmov
a z kapitálových ziskov, dane z darovania a dedičstva,
dane z majetku a pozemkov, dane z prevodu, registračné
dane, administratívne poplatky a podobné dane. Zároveň je potrebné
zabezpečiť, aby členské štáty nediskriminovali zahraničné
verejnoprospešné subjekty a ich darcov.
(21)
Mnohé členské štáty zabezpečujú pre
verejnoprospešné subjekty a ich darcov zvýhodnený daňový režim. FE by
preto na účel dosiahnutia najvyššej možnej pridanej hodnoty pre
verejnoprospešné subjekty v Únii mali byť spôsobilé využívať
rovnaké daňové výhody, ktoré členský štát, v ktorom má FE svoje
sídlo, poskytuje domácim verejnoprospešným subjektom. Takýto
nediskriminačný režim by sa uplatňoval aj na darcov prispievajúcich
do FE a na príjemcov FE v rámci hraníc alebo za hranicami. Vo
všetkých prípadoch by sa tento režim mal uplatňovať bez toho, aby FE
alebo jej darcovia alebo príjemcovia museli preukazovať, že FE je rovnocenná
s domácimi verejnoprospešnými subjektmi.
(22)
Členské štáty by mali FE priznať pre ich
hospodárske činnosti vrátane prípustných nesúvisiacich hospodárskych
činností rovnaký daňový režim, aký platí pre domáce verejnoprospešné
subjekty. Akýkoľvek preferenčný daňový režim pre hospodárske
činnosti vrátane prípustných nesúvisiacich hospodárskych činností by
mal dodržiavať ustanovenia zmluvy o hospodárskej súťaži vrátane
pravidiel štátnej pomoci.
(23)
Musia sa prijať ustanovenia, aby sa
zaručilo právo zamestnancov FE na to, aby boli informovaní a aby
s nimi prebehla porada na primeranom nadnárodnom stupni v situáciách,
keď má FE podstatný počet zamestnancov v rôznych členských
štátoch. S cieľom zabezpečiť, aby praktické
opatrenia týkajúce sa nadnárodného informovania a porady so zamestnancami
vyhovovali konkrétnej situácii každej FE, mali by sa určovať najmä
dohodou medzi stranami v FE alebo v prípade jej nedosiahnutia
uplatnením súboru doplnkových požiadaviek uvedených v smernici Európskeho
parlamentu a Rady 2009/38/ES zo 6. mája 2009 o zriaďovaní
európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na
úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na
úrovni Spoločenstva na účely informovania zamestnancov a porady
s nimi[23]. Vzhľadom na význam
dobrovoľníctva v nadáciách by mali byť do postupu informovania
a porady vo FE zapojení dlhodobí dobrovoľníci.
(24)
Na účinné uplatňovanie tohto nariadenia
by členské štáty mali zabezpečiť, aby ustanovenia, ktoré príjmu
v súvislosti s týmto nariadením, nespôsobili neprimerané
regulačné obmedzenia, pokiaľ ide o FE, alebo diskriminačné
zaobchádzanie s FE v porovnaní s verejnoprospešnými subjektmi
riadiacimi sa vnútroštátnymi právnymi predpismi.
(25)
Členské štáty by mali ustanoviť pravidlá
o sankciách uplatňujúcich sa na porušenia ustanovení tohto nariadenia
vrátane porušenia povinnosti regulovať v stanovách FE záležitosti
nariadené týmto nariadením, a mali by zabezpečiť, aby sa
presadzovali. Uvedené sankcie musia byť účinné, primerané a odradzujúce.

(26)
V Zmluve o fungovaní Európskej únie sa
neustanovujú na účel prijatia tohto nariadenia iné právomoci, ako sú
právomoci podľa článku 352.
(27)
Keďže ciele navrhovaného opatrenia na
zjednodušenie cezhraničných činností verejnoprospešných subjektov
nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov v tom
zmysle, že zahŕňajú vytvorenie formy verejnoprospešného subjektu so
spoločnými znakmi v celej Únii, a preto je možné lepšie ich
dosiahnuť z dôvodu veľkosti opatrenia na úrovni Únie, Únia môže
prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity ustanovenou
v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou
proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto
nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.
(28)
Týmto nariadením nie sú dotknuté pravidlá pre
politické nadácie na európskej úrovni ustanovené nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 2004/2003 zo 4. novembra 2003 o štatúte a
financovaní politických strán na európskej úrovni[24].
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Kapitola 1
Všeobecné ustanovenia
Oddiel 1
Predmet úpravy, príslušné pravidlá a vymedzenie
pojmov
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa ustanovujú podmienky
upravujúce založenie a pôsobenie európskej nadácie (Fundatio Europaea,
ďalej len „FE“).
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(1)          „aktíva“ sú akýkoľvek hmotný
alebo nehmotný zdroj, ktorý môže byť vlastnený alebo kontrolovaný na
účel vytvárania hodnoty;
(2)          „nesúvisiaca hospodárska
činnosť“ je hospodárska činnosť FE, ktorá neslúži priamo
verejnoprospešnému účelu verejnoprospešného subjektu;
(3)          „ustanovenia závetu“ sú
akýkoľvek právny dokument podľa vnútroštátnych právnych predpisov
členského štátu, v ktorom má poručiteľ bydlisko,
v ktorom sa opisuje, ako sa má spravovať a rozdeliť
poručiteľov majetok po jeho smrti;
(4)          „verejný subjekt“ je akákoľvek organizácia,
ktorá je alebo nie je zákonnou súčasťou orgánov na štátnej, vnútroštátnej,
regionálnej alebo miestnej úrovni alebo iného zákonom ustanoveného verejného
orgánu, ktorá poskytuje verejné služby alebo vykonáva verejné funkcie na
základe zákona;
(5)          „verejnoprospešný subjekt“ je
nadácia s verejnoprospešným účelom a/alebo podobná verejnoprospešná
právnická osoba nevyžadujúca členstvo vytvorená podľa právnych
predpisov jedného z členských štátov;
(6)          „domovský členský štát“ je
členský štát, v ktorom má FE svoje sídlo bezprostredne pred premiestnením
jej sídla do iného členského štátu;
(7)          „hostiteľský členský štát“
je členský štát, do ktorého je premiestnené sídlo FE.
Článok 3
Pravidlá vzťahujúce sa na FE
1.
FE sa riadi týmto nariadením a stanovami FE.
2.
V záležitostiach, ktoré nie sú upravené alebo sú
len čiastočne upravené týmto nariadením a/alebo stanovami FE, sa FE
riadi podľa týchto pravidiel:
(a)
ustanoveniami prijatými členskými štátmi
s cieľom zabezpečiť účinné uplatňovanie tohto
nariadenia;
(b)
v prípade záležitostí, na ktoré sa
nevzťahuje písm. a), ustanoveniami vnútroštátnych právnych predpisov
uplatňujúcimi sa na verejnoprospešné subjekty.
Článok 4
Zverejňovanie
1.
Informácie týkajúce sa FE, ktoré sa majú
zverejniť podľa tohto nariadenia, sa zverejnia v súlade
s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi takým spôsobom, aby boli
jednoducho dostupné verejnosti.
2.
Listy a objednávky FE bez ohľadu na to,
či sú v papierovej alebo elektronickej podobe, ako aj akákoľvek
webová stránka FE, obsahujú tieto údaje:
(a)
informácie potrebné na identifikovanie registra
uvedeného v článku 22 ods. 1 s číslom zápisu FE do
uvedeného registra;
(b)
názov FE, členský štát, v ktorom má FE
svoje sídlo, adresu jej sídla a
(c)
v prípade potreby skutočnosť, že FE
je predmetom konania vo veci platobnej neschopnosti alebo zrušenia.
Oddiel 2
Všeobecné požiadavky na FE
Článok 5
Verejnoprospešný účel
1.
FE je samostatne zriadený subjekt na
verejnoprospešný účel.
2.
FE slúži všeobecne verejnému záujmu.
Môže sa vytvoriť len na tieto účely, na
ktoré sa neodvolateľne venujú jej aktíva:
(a)
umenie, kultúra alebo ochrana historických pamiatok;
(b)
ochrana životného prostredia;
(c)
občianske alebo ľudské práva;
(d)
odstraňovanie diskriminácie na základe
pohlavia, rasy, etnického pôvodu, náboženstva, postihnutia, sexuálnej
orientácie alebo akejkoľvek inej zákonne predpísanej formy diskriminácie;
(e)
sociálna starostlivosť vrátane prevencie alebo
zníženia chudoby;
(f)
humanitárna pomoc alebo pomoc pri postihnutí
živelnou pohromou;
(g)
rozvojová pomoc a rozvojová spolupráca;
(h)
pomoc utečencom alebo imigrantom;
(i)
ochrana a podpora detí, mládeže alebo starších
ľudí;
(j)
pomoc ľuďom s postihnutiami alebo ich
ochrana;
(k)
ochrana zvierat;
(l)
veda, výskum a inovácie;
(m)
vzdelávanie a odborná príprava;
(n)
európske a medzinárodné porozumenie;
(o)
zdravie, dobré životné podmienky a zdravotná
starostlivosť;
(p)
ochrana spotrebiteľa;
(q)
pomoc zraniteľným a znevýhodneným osobám alebo
ich ochrana;
(r)
amatérske športy;
(s)
podpora infraštruktúry pre verejnoprospešné
organizácie.
Článok 6
Cezhraničný prvok
V čase registrácie má FE
činnosti alebo štatutárny cieľ vykonávania činností najmenej
v dvoch členských štátoch.
Článok 7
Aktíva
1.
Aktíva FE sa vyjadrujú v eurách.
2.
FE má aktíva rovnajúce sa najmenej 25 000 EUR.

Článok 8
Zodpovednosť
Zodpovednosť FE je obmedzená jej aktívami.
Oddiel 3
Právna subjektivita a právna spôsobilosť
Článok 9
Právna subjektivita
FE má právnu subjektivitu vo všetkých
členských štátoch.
FE získava právnu subjektivitu v deň
jej zápisu do registra v súlade s článkami 21, 22 a 23.
Článok 10
Právna spôsobilosť
1.
FE má úplnú právnu spôsobilosť vo všetkých
členských štátoch.
FE má všetky práva potrebné na vykonávanie svojich
činností vrátane práva vlastniť hnuteľný a nehnuteľný
majetok, poskytovať granty, získavať finančné prostriedky,
dostávať a držať dary akéhokoľvek druhu vrátane akcií
a iných obchodovateľných nástrojov, dedičstiev a „vecných“ darov
z akéhokoľvek zákonného zdroja vrátane tretích krajín, pokiaľ to
nie je obmedzené v jej stanovách.
FE má právo usadiť sa
v ktoromkoľvek členskom štáte v prípade, že je to potrebné
na vykonávanie jej činností.
2.
FE môže konať na presadzovanie svojho
účelu akýmkoľvek zákonným spôsobom, ktorý jej stanovy umožňujú,
ktorý je v súlade s jej verejnoprospešným účelom a je
v súlade s týmto nariadením.
3.
FE môže vykonávať činnosti v ktorejkoľvek
tretej krajine, pokiaľ to nie je obmedzené v jej stanovách.
Článok 11
Hospodárske činnosti
1.
FE má spôsobilosť a možnosť slobodne
sa angažovať v obchodovaní alebo iných hospodárskych
činnostiach, pokiaľ to nie je obmedzené v jej stanovách, za
predpokladu, že akýkoľvek zisk sa použije výhradne na presadzovanie jej
verejnoprospešného účelu (účelov).
2.
Hospodárske činnosti nesúvisiace
s verejnoprospešným účelom FE sú povolené do výšky 10 % čistého ročného
obratu FE za predpokladu, že výsledky z nesúvisiacich činností sa v
účtovníctve uvádzajú oddelene.
Kapitola II
Založenie
Oddiel 1
Spôsoby založenia
Článok 12
Spôsoby založenia
1.
FE môže byť založená jedným z týchto spôsobov:

(a)
ustanoveniami závetu akejkoľvek fyzickej osoby
podľa článku 13;
(b)
notárskou listinou alebo písomným vyhlásením
akejkoľvek fyzickej a/alebo právnickej osoby (osôb) alebo verejného
subjektu (subjektov) v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi
podľa článku 13;
(c)
fúziou verejnoprospešných subjektov, ktoré sú zákonne
založené v jednom alebo viacerých členských štátoch podľa
článkov 14, 15 a 16;
(d)
zmenou vnútroštátneho verejnoprospešného subjektu zákonne
založeného v členskom štáte na FE podľa článkov 17 a 18.
2.
FE sa zriaďuje na dobu neurčitú alebo, ak
sa tak výslovne ustanovuje v jej stanovách, na dobu určitú v rozsahu
minimálne dvoch rokov.
Článok 13
Založenie ustanoveniami závetu, notárskou
listinou alebo písomným vyhlásením
Ustanovenia závetu, notárska listina alebo
písomné vyhlásenie obsahuje aspoň:
(a)
vyjadrenie zámeru založiť FE;
(b)
vyjadrenie zámeru darovať niečo v
prospech FE;
(c)
určenie počiatočných aktív FE;
(d)
určenie verejnoprospešného účelu FE.
Článok 14
Založenie fúziou
1.
FE môže byť vytvorená fúziou
verejnoprospešných subjektov zákonne založených v jednom alebo viacerých
členských štátoch, ak sú splnené tieto podmienky:
(a)
fúzia medzi vnútroštátnymi verejnoprospešnými
subjektmi je povolená podľa príslušných vnútroštátnych právnych predpisov;

(b)
fúzia je povolená podľa stanov každého zo
spájajúcich sa subjektov.
2.
O fúzii rozhoduje správna rada každého zo
spájajúcich sa subjektov. Rozhodnutie spĺňa požiadavky týkajúce sa
uznášaniaschopnosti a väčšiny, ktoré by sa uplatňovali na
vnútroštátny verejnoprospešný subjekt, ktorý sa chce spojiť s iným
vnútroštátnym verejnoprospešným subjektom, alebo, v prípade neexistencie takýchto
pravidiel, požiadavky, ktoré by sa uplatňovali na vnútroštátny
verejnoprospešný subjekt, ktorý chce zmeniť a doplniť svoje
stanovy.
3.
Bez toho, aby bol dotknutý článok 16, fúzia
medzi verejnoprospešnými subjektmi zákonne založenými v rovnakom
členskom štáte sa uskutočňuje v súlade s príslušnými
vnútroštátnymi právnymi predpismi.
Fúzia medzi verejnoprospešnými subjektmi zákonne založenými
v rôznych členských štátoch sa uskutočňuje v súlade s
článkom 15.
Článok 15
Žiadosť o cezhraničnú fúziu
1.
Podrobnú žiadosť o fúziu, o ktorej
rozhodli správne rady podľa článku 14 ods. 2, predloží každý zo spájajúcich
sa subjektov príslušnému orgánu v členskom štáte, v ktorom je
subjekt zákonne založený, a prípadne ju uverejní v súlade
s pravidlami daného členského štátu.
2.
Žiadosť o fúziu obsahuje rozhodnutie
správnej rady uvedené v článku 14 ods. 2 a spoločný návrh
podmienok fúzie, ktorý obsahuje aspoň tieto údaje:
(a)
názov a adresu každého zo spájajúcich sa
verejnoprospešných subjektov;
(b)
názov a adresu zamýšľaného sídla FE;
(c)
navrhované stanovy FE;
(d)
formy ochrany práv veriteľov
a zamestnancov spájajúcich sa subjektov.
3.
Každý príslušný orgán zaobchádza so žiadosťou
o fúziu v súlade s rovnakými postupmi a zásadami, ako keby
išlo o žiadosť o fúziu, ktorej výsledkom by bol vnútroštátny
verejnoprospešný subjekt.
4.
V každom dotknutom členskom štáte
príslušný orgán vydá bez zbytočného odkladu osvedčenie o splnení
úkonov a náležitostí, ktoré predchádzali fúzii.
5.
Po registrácii FE podľa článkov 21, 22
a 23 register bezodkladne informuje príslušné orgány uvedené v odseku
1 a v prípade potreby orgán zodpovedný za registráciu verejnoprospešných
subjektov zrušených z dôvodu fúzie.
Prípadné odstránenie starej registrácie sa
uskutočňuje bezodkladne, nie však pred doručením oznámenia.
Článok 16
Dôsledky fúzie
1.
V prípade fúzie z dôvodu vytvorenia novej
právnickej osoby sa všetky aktíva a záväzky každého verejnoprospešného
subjektu prevedú na novú FE a spájajúce sa subjekty zaniknú.
2.
V prípade fúzie prevzatím sa všetky aktíva
a záväzky verejnoprospešného subjektu, ktorý sa prevzal, prevádzajú na preberajúci
verejnoprospešný subjekt, prevzatý subjekt zaniká a preberajúca právnická
osoba sa stáva FE.
Článok 17
Vytvorenie zmenou
1.
FE sa môže vytvoriť zmenou verejnoprospešného
subjektu zákonne založeného v členskom štáte za predpokladu, že je to
povolené podľa stanov meniaceho sa subjektu.
2.
O zmene na FE a o potrebných zmenách a
doplneniach stanov rozhoduje správna rada subjektu.
3.
Vytvorenie FE zmenou nemá za následok likvidáciu meniaceho
sa verejnoprospešného subjektu alebo stratu alebo prerušenie jeho právnej
subjektivity ani neovplyvňuje právo alebo povinnosť existujúce pred
zmenou.
Článok 18
Žiadosť o zmenu
1.
Podrobná žiadosť o zmenu, o ktorej
rozhodla správna rada podľa článku 17 ods. 2, sa predloží príslušnému
orgánu v členskom štáte, v ktorom je subjekt zákonne založený,
a v prípade potreby sa uverejní v súlade s pravidlami
daného členského štátu.
2.
Žiadosť o zmenu obsahuje rozhodnutie
správnej rady uvedené v článku 17 ods. 2 a návrh podmienok zmeny,
ktorý obsahuje aspoň tieto údaje:
(a)
názov a adresu meniaceho sa verejnoprospešného
subjektu;
(b)
názov a adresu zamýšľaného sídla FE;
(c)
navrhované stanovy FE;
(d)
formy ochrany práv zamestnancov meniaceho sa verejnoprospešného
subjektu.
3.
Príslušný orgán zaobchádza so žiadosťou
o zmenu v súlade s rovnakými postupmi a zásadami, ako keby
išlo o žiadosť o zmenu a doplnenie stanov
verejnoprospešného subjektu.
4.
Príslušný orgán vydá bez zbytočného odkladu
osvedčenie o splnení úkonov a náležitostí, ktoré predchádzali
zmene.
5.
Po registrácii FE podľa článkov 21, 22
a 23 register bezodkladne informuje príslušný orgán uvedený v odseku
1 a v prípade potreby orgán zodpovedný za registráciu meniaceho sa verejnoprospešného
subjektu.
Prípadné odstránenie starej registrácie sa
uskutočňuje bezodkladne, nie však pred doručením oznámenia.
Oddiel 2
Stanovy
Článok 19
Minimálny obsah stanov
1.
Stanovy FE obsahujú aspoň:
(a)
mená zakladateľov
(b)
názov FE
(c)
adresu sídla
(d)
opis jej verejnoprospešných účelov
(e)
aktíva v čase založenia
(f)
účtovné obdobie FE
(g)
počet členov správnej rady
(h)
pravidlá menovania a odvolania správnej rady
(i)
iné orgány FE ako správna rada
a v prípade potreby ich funkcie
(j)
postup zmeny a doplnenia stanov
(k)
stanovenie časového obdobia, počas
ktorého bude FE existovať, ak nie je zriadená na neobmedzené časové
obdobie
(l)
rozdelenie čistých aktív po likvidácii
(m)
dátum schválenia stanov
2.
Stanovy FE majú písomnú podobou a podliehajú
formálnym požiadavkám príslušných vnútroštátnych právnych predpisov.
Článok 20
Zmena a doplnenie stanov
1.
V prípade, že sa existujúce stanovy stali
nevhodnými pre fungovanie FE, správna rada môže rozhodnúť o zmene
a doplnení stanov.
2.
Účel FE sa môže zmeniť len vtedy, ak sa
súčasný účel dosiahol alebo ho nemožno dosiahnuť, alebo
v prípade, že súčasný účel (účely) jasne prestal
predstavovať vhodnú a účinnú metódu využívania aktív FE.
3.
Akákoľvek zmena a doplnenie stanov musí
byť v súlade s vôľou zakladateľa, pokiaľ ovplyvní
účel FE.
4.
Správna rada jednomyseľne schváli
akúkoľvek zmenu účelu FE a predloží ju na schválenie dozornému
orgánu.
Oddiel 3
Registrácia
Článok 21
Registrácia
1.
FE je registrovaná v jednom členskom
štáte.
2.
FE vytvorená fúziou dvoch verejnoprospešných
subjektov zákonne založených v tom istom členskom štáte sa registruje
v danom členskom štáte.
3.
FE vytvorená cezhraničnou fúziou sa registruje
v jednom z členských štátov, v ktorom boli spájajúce sa
subjekty zákonne založené.
4.
FE vytvorená zmenou sa registruje
v členskom štáte, v ktorom bol zmenený subjekt pôvodne zákonne založený.

Článok 22
Register
1.
Každý členský štát určí register na
účely registrácie FE a oboznámi o tom Komisiu.
2.
Registre určené podľa odseku 1 sú zodpovedné
za uchovávanie informácií o registrovaných FE.
Registre navzájom spolupracujú, pokiaľ ide
o dokumenty, informácie a údaje týkajúce sa FE.
3.
Registre oznámia Komisii každoročne do 31.
marca názov, adresu sídla, registračné číslo a odvetvie
činnosti FE zaregistrovaných a odstránených z registra
v predchádzajúcom kalendárnom roku, ako aj celkový počet
registrovaných FE k 31. decembru predchádzajúceho roka.
Článok 23
Náležitosti týkajúce sa registrácie
1.
Žiadosti o registráciu FE obsahujú tieto dokumenty
a údaje v jazyku, ktorý sa vyžaduje podľa príslušných
vnútroštátnych právnych predpisov:
(a)
názov FE a adresu jej zamýšľaného sídla
v Európskej únii;
(b)
zakladajúce listiny;
(c)
podpísaný výkaz aktív, ktoré sa vyhradia na
účely FE, alebo iný dôkaz o platbe peňažného príspevku alebo
poskytnutí nepeňažného protiplnenia a podrobnosti k tomu;
(d)
stanovy FE;
(e)
mená a adresy a akékoľvek iné potrebné
informácie podľa príslušných vnútroštátnych právnych predpisov na určenie
totožnosti
i)        všetkých členov správnej rady
a ich prípadných náhradníkov,
ii)       akejkoľvek inej osoby, ktorá je
oprávnená zastupovať FE v konaniach s tretími stranami
a v právnych konaniach,
iii)      audítora (audítorov) FE;
(f)
či osoby v bodoch i) a ii) písmena
e) zastupujú FE jednotlivo alebo spoločne;
(g)
názvy, účely a adresy zakladajúcich
organizácií, ak sú právnymi subjektmi, alebo podobné relevantné informácie,
pokiaľ ide o verejné subjekty;
(h)
názvy a adresy kancelárií FE, ak existujú, a informácie
potrebné na identifikáciu príslušného registra a číslo zápisu;
(i)
v prípade, že FE bola vytvorená
v dôsledku fúzie, tieto dokumenty
i)        podmienky fúzie;
ii)       osvedčenia uvedené
v článku 15 ods. 4 vydané menej než šesť mesiacov pred dátumom
predloženia žiadosti;
iii)      dôkaz o tom, že boli splnené požiadavky
príslušných vnútroštátnych právnych predpisov, pokiaľ ide o ochranu
veriteľov a zamestnancov;
(j)
v prípade, že FE bola vytvorená
v dôsledku zmeny, tieto dokumenty
i)        podmienky zmeny;
ii)       osvedčenie uvedené
v článku 18 ods. 4 vydané menej než šesť mesiacov pred dátumom predloženia
žiadosti;
iii)      dôkaz o tom, že boli splnené požiadavky
príslušných vnútroštátnych právnych predpisov, pokiaľ ide o ochranu
zamestnancov;
(k)
osvedčenie z registra trestov
a vyhlásenie členov správnej rady, že nie sú nespôsobilí na výkon
funkcie člena rady.
Členské štáty nesmú na účel registrácie
vyžadovať žiadne iné dokumenty alebo údaje.
Register alebo v prípade potreby iný
príslušný orgán skontroluje súlad dokumentov a údajov s požiadavkami
tohto nariadenia a príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.
2.
Register alebo v prípade potreby iný príslušný
orgán skontroluje, či žiadateľ spĺňa požiadavky tohto
nariadenia.
3.
Register zaregistruje FE v prípade, že
predložila všetky dokumenty a údaje uvedené v odseku 1
a v prípade, že splní požiadavky tohto nariadenia do dvanástich
týždňov od dátumu podania žiadosti.
Po registrácii sa nevyžaduje žiadne ďalšie
povolenie zo strany členského štátu.
4.
Rozhodnutie registra spolu s informáciami
uvedenými v písmenách a) a d) až h) odseku 1 tohto článku sa
zverejní.
Článok 24
Zmeny v dokumentoch a údajoch predložených
na registráciu
1.
Správna rada alebo akákoľvek osoba oprávnená
zastupovať FE predloží akúkoľvek zmenu týkajúcu sa dokumentov alebo údajov
uvedených v článku 23 ods. 1 registru do 14 kalendárnych dní odo
dňa uskutočnenia zmeny.
2.
Po každej zmene a doplnení stanov FE predloží
úplné znenie stanov registru v aktuálnom znení. Každé predloženie zmeny
v registrovaných informáciách sa doplní o listinný dôkaz, že
o zmene sa rozhodlo zákonným spôsobom.
3.
Registrácia zmien týkajúcich sa dokumentov a údajov
uvedených v článku 23 ods. 4 sa zverejní.
Článok 25
Názov FE
1.
Názov FE obsahuje skratku „FE“.
2.
Len FE môže vo svojom názve používať skratku
„FE“.
Nevyžaduje sa však, aby subjekty, ktorých názov
obsahuje „FE“ alebo za ním nasleduje skratka „FE“ a ktoré boli
zaregistrované v členskom štáte pred nadobudnutím účinnosti
tohto nariadenia, menili svoje názvy alebo uvedenú skratku.
Článok 26
Zodpovednosť za úkony vykonané pred
registráciou FE
Zodpovednosť za úkony vykonané pred
registráciou FE sa riadi príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.
Kapitola III
Organizácia FE
Článok 27
Správna rada
1.
FE riadi správna rada zložená z nepárneho
počtu najmenej troch členov, ako je stanovené v stanovách FE.
2.
Každý člen rady má pri hlasovaniach
o uzneseniach jeden hlas.
3.
Pokiaľ sa v stanovách FE alebo tomto
nariadení neuvádza inak, rada rozhoduje väčšinou svojich členov.
Článok 28
Členovia správnej rady
1.
Členovia správnej rady majú úplnú právnu
spôsobilosť a nie sú nespôsobilí podľa právnych predpisov ktoréhokoľvek
členského štátu alebo súdneho alebo správneho rozhodnutia v ktoromkoľvek
členskom štáte na výkon funkcie člena rady.
2.
Členovia správnej rady môžu kedykoľvek odstúpiť.

Člen správnej rady odstúpi v ktorejkoľvek
z týchto situácií:
(a)
člen nespĺňa požiadavky stanovené
v odseku 1;
(b)
člen nespĺňa požiadavky na prijatie
stanovené v zakladajúcich listinách alebo v stanovách FE;
(c)
člen bol súdom uznaný vinným za nečestné
finančné praktiky;
(d)
skutkami alebo nekonaním člena sa preukázalo,
že člen je jasne nespôsobilý na plnenie úloh člena rady.
3.
Správna rada alebo dozorná rada môže odvolať
člena správnej rady z dôvodov stanovených v druhom pododseku odseku
2, ak sa tak ustanovuje v stanovách FE.
Dozorný orgán môže odvolať člena
správnej rady z dôvodov stanovených v druhom pododseku odseku 2 alebo
v prípade, že sa tak ustanovuje príslušnými vnútroštátnymi právnymi
predpismi, navrhnúť jeho odvolanie príslušnému súdu.
Článok 29
Povinnosti správnej rady a jej
členov
1.
Správna rada má tieto povinnosti:
(a)
nesie zodpovednosť za riadnu správu, riadenie
a výkon činností FE;
(b)
zabezpečuje dodržiavanie stanov FE, tohto
nariadenia a príslušných vnútroštátnych právnych predpisov.
2.
Členovia správnej rady konajú v najlepšom
záujme FE a jej verejnoprospešného účelu a pri výkone svojich povinností
dodržiavajú povinnosť lojálnosti.
Článok 30
Výkonní riaditelia
1.
Správna rada môže menovať jedného alebo viac výkonných
riaditeľov, ktorí budú zodpovední za každodenné riadenie FE podľa jej
usmernení.
Predseda a väčšina členov správnej
rady nie sú súčasne výkonnými riaditeľmi.
2.
Výkonní riaditelia konajú v najlepšom záujme
FE a jej verejnoprospešného účelu a pri výkone svojich povinností
dodržiavajú povinnosť lojálnosti.
Článok 31
Ostatné orgány FE
V stanovách FE sa môže ustanoviť
dozorná rada a iné orgány.
Článok 32
Konflikt záujmov
1.
Zakladateľ a ktorýkoľvek iní
členovia rady, ktorí môžu mať obchodný, rodinný alebo iný vzťah
so zakladateľom alebo medzi sebou navzájom, ktorý by mohol
predstavovať skutočný alebo možný konflikt záujmov tým, že by narušil
ich rozhodnutie, netvoria väčšinu správnej rady.
2.
Nikto nesmie byť zároveň členom
správnej rady aj dozornej rady.
3.
Zakladateľovi, členovi správnej alebo
dozornej rady, výkonnému riaditeľovi alebo audítorovi, ani osobe, ktorá má
s nimi obchodný alebo úzky rodinný vzťah, sa nesmie poskytovať
žiadna priama alebo nepriama výhoda v prípade, keď nejde o výhodu za
plnenie ich povinností v rámci FE.
Článok 33
Zastupovanie FE voči tretím stranám
Správna rada, ako aj ktorákoľvek iná
osoba, ktorú správna rada oprávnila a podlieha jej pokynom, môže
zastupovať FE voči tretím stranám a v súdnych konaniach.
Článok 34
Transparentnosť a zodpovednosť
1.
FE uchováva úplné a presné záznamy
o všetkých finančných transakciách.
2.
FE vypracuje a poskytne príslušnému národnému
registru a dozornému orgánu ročnú účtovnú závierku
a výročnú správu o činnosti do šiestich mesiacov od konca
účtovného obdobia.
Prvé účtovné obdobie je od dátumu, ku ktorému
sa FE zapísala do registra v súlade s článkami 21, 22 a 23, do posledného
dňa účtovného obdobia podľa stanov FE.
3.
Výročná správa o činnosti obsahuje
aspoň:
a)      informácie o činnostiach FE;
b)      opis spôsobu, akým sa počas daného
účtovného obdobia podporovali verejnoprospešné účely, na ktoré bola
FE založená;
c)      zoznam rozdelenej finančnej podpory so
zohľadnením práva príjemcov na súkromie.
4.
Ročné účtovné závierky FE sú predmetom
auditu jednej alebo viacerých osôb schválených na vykonávanie štatutárnych
auditov v súlade s vnútroštátnymi pravidlami prijatými podľa
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/43/ES.
5.
Ročné účtovné závierky náležite
schválené správnou radou spolu so stanoviskom predloženým osobou zodpovednou sa
vykonanie auditu účtovných závierok a správa o činnosti sa
zverejnia.
Kapitola IV
Sídlo a jeho premiestnenie
Článok 35
Sídlo FE
FE má svoje sídlo a ústredie alebo hlavné
miesto činností v Európskej únii.
Článok 36
Premiestnenie sídla
1.
FE môže premiestniť svoje sídlo z jedného
členského štátu do iného.
Výsledkom tohto premiestnenia nie je likvidácia FE
alebo vytvorenie nového právneho subjektu alebo ovplyvnenie práva alebo
povinnosti existujúcich pred premiestnením.
2.
Premiestnenie nadobúda účinnosť
k dátumu registrácie FE v hostiteľskom členskom štáte.
3.
FE nepremiestni svoje sídlo v prípade, že je
predmetom využitia právomocí dohľadu stanovených v článku 46
ods. 2 druhom pododseku, keď je v procese zrušenia podľa
článku 40, alebo ak bolo voči nej začaté konanie vo veci
likvidácie, platobnej neschopnosti alebo iné podobné konanie, alebo
v prípade, že premiestnenie je v rozpore so stanovami FE, alebo by
ohrozilo plnenie účelu FE.
4.
Registrácia v hostiteľskom členskom
štáte a odstránenie z registra v domovskom členskom štáte
sa zverejní.
Článok 37
Postup premiestnenia
1.
Správna rada FE predloží návrh na premiestnenie
príslušnému orgánu domovského členského štátu.
2.
Návrh na premiestnenie zahŕňa aspoň
tieto údaje:
(a)
názov FE, adresu jej sídla v domovskom
členskom štáte, informácie potrebné na identifikáciu registra uvedeného
v článku 21 ods. 1 a číslo FE v uvedenom registri;
(b)
navrhovaný názov FE a adresu jej zamýšľaného
sídla v hostiteľskom členskom štáte;
(c)
prípadne zmenené a doplnené stanovy FE;
(d)
navrhovaný časový harmonogram premiestnenia;
(e)
správu s objasnením a odôvodnením
právnych a hospodárskych aspektov navrhovaného premiestnenia a objasnenie
vplyvov premiestnenia na veriteľov a zamestnancov FE.
3.
Príslušný orgán domovského členského štátu overí,
či nie sú splnené situácie uvedené v článku 36 ods. 3, a bez
zbytočného odkladu vydá osvedčenie, ktorým sa potvrdzuje splnenie
úkonov a náležitostí, ktoré sa musia splniť pred premiestnením.
4.
FE predloží príslušnému orgánu
v hostiteľskom členskom štáte tieto dokumenty a údaje:
(a)
osvedčenie uvedené v odseku 3;
(b)
návrh na premiestnenie schválený správnou radou;
(c)
dokumenty a údaje uvedené v článku
23 ods. 1.
5.
Príslušný orgán hostiteľského členského
štátu bez zbytočného odkladu overí, či sú splnené hmotnoprávne a
formálne podmienky stanovené v tejto kapitole pre premiestnenie sídla a svoje
rozhodnutie oznámi príslušnému registru hostiteľského členského
štátu.
Príslušný orgán hostiteľského členského
štátu môže zamietnuť premiestnenie len z dôvodov nesplnenia podmienok
uvedených v predchádzajúcom pododseku.
6.
Príslušný register hostiteľského
členského štátu zaregistruje FE. Príslušný orgán hostiteľského
členského štátu bezodkladne informuje príslušný register domovského
členského štátu o registrácii FE v hostiteľskom
členskom štáte.
Príslušný register domovského členského štátu
odstráni FE z registra bezodkladne, nie však pred prijatím oznámenia.
Kapitola V
Zapojenie zamestnancov a dobrovoľníkov
                                                                   Článok 38
Zastupovanie zamestnancov a
dobrovoľníkov
1.
V prípade, že celkový počet zamestnancov
zamestnaných vo FE a jej kanceláriách v rámci Únie dosiahne alebo
presiahne 50 a najmenej 10 v každom z najmenej dvoch
členských štátov, FE založí európsku zamestnaneckú radu, ktorá bude
zastupovať zamestnancov FE v súlade s odsekom 2.
2.
FE s počtom zamestnancov do 200 založí
európsku zamestnaneckú radu na žiadosť najmenej 20 jej zamestnancov v
najmenej dvoch členských štátoch alebo zástupcov týchto zamestnancov.
FE s viac než 200 zamestnancami založí
európsku zamestnaneckú radu na žiadosť aspoň 10 % jej zamestnancov
v najmenej dvoch členských štátoch alebo zástupcov týchto
zamestnancov.
Na založenie európskej zamestnaneckej rady sa uplatňujú
vnútroštátne opatrenia o doplnkových požiadavkách stanovených
v písmenách a) až e) bodu 1 prílohy I smernice Európskeho parlamentu
a Rady 2009/38/ES.
3.
Zástupcom dobrovoľníkov zapojeným počas
dlhotrvajúceho obdobia do formálnych dobrovoľníckych činností v FE sa
udeľuje štatút pozorovateľa v európskej zamestnaneckej rade.
Počet týchto zástupcov je najmenej jeden za
každý členský štát, v ktorom je prítomných aspoň 10 takýchto
dobrovoľníkov.
Článok 39
Informovanie zamestnancov a
dobrovoľníkov a konzultácie s nimi
1.
Zamestnanci a dobrovoľníci FE sú
informovaní a konzultovaní na úrovni Únie o otázkach týkajúcich sa
situácie, vývoja, organizácie a zamestnanosti v danej FE
prostredníctvom európskej zamestnaneckej rady založenej v súlade s
článkom 38.
2.
Európska zamestnanecká rada a správna rada
alebo prípadne výkonní riaditelia FE môžu uzatvoriť dohodu
o praktických opatreniach týkajúcich sa informovania zamestnancov a
konzultácie s nimi v rámci FE.
3.
V prípade, že sa neuzavrie takáto dohoda alebo
v prípade záležitostí, ktorých sa táto dohoda netýka, sa uplatňujú
vnútroštátne opatrenia o doplnkových požiadavkách stanovených v bodoch
2 až 6 prílohy 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/38/ES.
Kapitola VI
Zrušenie FE
Článok 40
Spôsoby zrušenia
FE sa môže zrušiť jedným z týchto spôsobov:
a)           zmenou FE na verejnoprospešný
subjekt podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ako sa ustanovuje
v článkoch 41 a 42;
b)           likvidáciou FE, ako sa ustanovuje v článkoch
43 a 44.
Článok 41
Zrušenie zmenou
1.
FE sa môže zmeniť na verejnoprospešný subjekt
riadiaci sa právnymi predpismi členského štátu, v ktorom má svoje
sídlo, za predpokladu, že zmena je povolená podľa stanov FE.
Zmena sa smie uskutočniť najskôr až po dvoch
rokoch od registrácie FE.
2.
O zmene a potrebných zmenách a doplneniach
stanov rozhoduje správna rada FE.
3.
Výsledkom zmeny nie je likvidácia subjektu alebo
vytvorenie novej právnickej osoby alebo ovplyvnenie práva alebo povinnosti existujúcich
pred zmenou.
Článok 42
Žiadosť o zrušenie zmenou
1.
FE predloží podrobnú žiadosť o zrušenie zmenou
príslušnému orgánu v členskom štáte, v ktorom má svoje sídlo,
v súlade s právnymi predpismi daného členského štátu.
2.
Žiadosť o zrušenie zmenou obsahuje rozhodnutie
správnej rady FE podľa článku 41 ods. 2, názov a adresu sídla meniacej
sa FE, navrhovaný názov, adresu a stanovy nového verejnoprospešného
subjektu a formy ochrany práv zamestnancov meniacej sa FE.
3.
V prípade, že príslušný orgán schváli
žiadosť o zrušenie zmenou, predloží ju registru a v prípade
potreby orgánu zodpovednému za registráciu nového verejnoprospešného subjektu.
4.
Po prijatí schválenej žiadosti o zrušenie zmenou
register bezodkladne odstráni FE z registra za predpokladu, že právne založenie
nového verejnoprospešného subjektu je dokončené.
5.
Zmena nadobúda účinnosť v deň
odstránenia FE z príslušného registra.
Zmena sa zverejní.
Článok 43
Rozhodnutie o likvidácii
1.
Správna rada FE môže rozhodnúť
o likvidácii FE v jednom z týchto prípadov:
a)      účel FE sa dosiahol alebo ho nemožno
dosiahnuť;
b)      čas, na ktorý bola zriadená,
uplynul;
c)      stratila všetky svoje aktíva.
Správna rada predloží svoje rozhodnutie
o likvidácii FE na schválenie dozornému orgánu.
2.
Dozorný orgán môže po vypočutí správnej rady
FE rozhodnúť o likvidácii FE alebo, ak sa tak ustanovuje príslušnými
vnútroštátnymi právnymi predpismi, navrhnúť jej likvidáciu príslušnému
súdu v jednej z týchto situácií:
(a)
v prípade, že správna rada nekonala
v prípadoch uvedených v odseku 1;
(b)
v prípade, že FE stále porušuje svoje stanovy,
toto nariadenie alebo príslušné vnútroštátne právne predpisy.
Článok 44
Likvidácia
1.
V prípade, že dozorný orgán schválil
rozhodnutie správnej rady podľa článku 43 ods. 1 druhého pododseku
alebo v prípade, že dozorný orgán alebo prípadne súd rozhodol
o likvidácii FE, aktíva FE sa použijú v súlade s odsekom 2 tohto
článku.
2.
Po úplnom vyplatení veriteľov FE sa
akékoľvek zvyšné aktíva FE prevedú na iný verejnoprospešný subjekt
s podobným verejnoprospešným účelom alebo sa použijú inak na
verejnoprospešné účely čo najbližšie k tým účelom, na ktoré
bola založená FE.
3.
Správna rada alebo likvidátor zodpovedný za
likvidáciu pošle konečné účtovné závierky do dátumu uskutočnenia
likvidácie dozornému orgánu spolu so správou obsahujúcou informácie
o rozdelení zvyšných aktív. Tieto dokumenty sa zverejnia.
Kapitola VII
Dohľad členských štátov
Článok 45
Dozorný orgán
Každý členský štát určí dozorný
orgán na účely vykonávania dohľadu nad FE zaregistrovanými
v danom členskom štáte a upovedomí o tom Komisiu.
Článok 46
Právomoci a povinnosti dozorného
orgánu
1.
Dozorný orgán zabezpečí, aby správna rada
konala v súlade so stanovami FE, týmto nariadením a príslušnými
vnútroštátnymi právnymi predpismi.
2.
Dozorný orgán má právomoc schváliť zmenu
účelu FE podľa článku 20 ods. 4 a likvidáciu FE podľa
článku 43 ods. 1 druhého pododseku.
Na účely odseku 1 má dozorný orgán aspoň
tieto právomoci:
(a)
v prípade, že dozorný orgán má odôvodnené
dôvody veriť, že správna rada FE nekoná v súlade so stanovami FE,
týmto nariadením alebo príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi,
prešetriť záležitosti FE a na tento účel požiadať riaditeľov
a zamestnancov FE, ako aj jej audítora (audítorov) o sprístupnenie
všetkých potrebných informácií a dôkazov;
(b)
v prípade, že existuje dôkaz
o nečestných finančných praktikách, závažnom zlom riadení alebo zneužívaní,
menovať nezávislého odborníka, aby prešetril záležitosti FE na náklady FE;
(c)
v prípade, že existuje dôkaz, že správna rada
nekonala v súlade so stanovami FE, týmto nariadením alebo príslušnými
vnútroštátnymi právnymi predpismi, vydať varovania správnej rade
a nariadiť správnej rade, aby dodržiavala stanovy FE, toto nariadenie
a príslušné vnútroštátne právne predpisy;
(d)
odvolať člena správnej rady alebo
v prípade, že sa tak ustanovuje príslušnými vnútroštátnymi právnymi
predpismi, navrhnúť odvolanie príslušnému súdu v súlade
s článkom 28 ods. 3 druhým pododsekom;
(e)
rozhodnúť o likvidácii FE alebo,
v prípade, že sa tak stanovuje príslušnými vnútroštátnymi právnymi
predpismi, navrhnúť likvidáciu FE príslušnému súdu v súlade
s článkom 43 ods. 2.
3.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2, dozorný orgán
nemá právomoc konať v oblasti spravovania FE.
Článok 47
Spolupráca medzi dozornými orgánmi
1.
Na účely vykonávania právomocí dohľadu
a prijatia potrebných opatrení stanovených v článku 46 dozorný
orgán členského štátu, v ktorom má FE svoje sídlo, a dozorné
orgány členských štátov, v ktorých FE vykonáva svoje činnosti,
navzájom spolupracujú.
2.
Dozorné orgány si navzájom poskytujú všetky
relevantné informácie v prípade porušení alebo údajných porušení stanov,
tohto nariadenia alebo príslušných vnútroštátnych právnych predpisov zo strany
FE.
3.
Na žiadosť dozorného orgánu členského
štátu, v ktorom FE vykonáva svoje činnosti, dozorný orgán
členského štátu, v ktorom má FE svoje sídlo, vyšetrí údajné porušenia
zo strany tejto FE.
Dožiadaný dozorný orgán informuje žiadajúci
dozorný orgán o záveroch, ktoré vyvodí z jemu dostupných informácií,
a o akomkoľvek prijatom opatrení.
Článok 48
Spolupráca s daňovými orgánmi
1.
Dozorný orgán členského štátu, v ktorom
má FE svoje sídlo, informuje daňové orgány tohto členského štátu
ihneď, keď začne prešetrovanie údajných nesprávností podľa
písmena a) druhého pododseku odseku 2 článku 46, ako aj vtedy, keď
určí nezávislého odborníka podľa písmena b) druhého pododseku odseku
2 článku 46.
2.
Daňové orgány informuje aj o napredovaní
a výsledku týchto prešetrení, ako aj o akýchkoľvek vydaných
varovaniach a uložených sankciách.
3.
Register, ako aj dozorný orgán členského
štátu, v ktorom má FE svoje sídlo, sprístupní daňovému orgánu ktoréhokoľvek
členského štátu na jeho žiadosť akékoľvek dokumenty alebo informácie
týkajúce sa FE.
Kapitola VIII
Daňový režim
Článok 49
Daňový režim pre FE
1.
Pokiaľ ide o dane z príjmu
a z kapitálových ziskov, dane z darovania a dedičstva,
dane z majetku a pozemkov, dane z prevodu, registračné dane, administratívne
poplatky a podobné dane, členský štát, v ktorom má FE svoje
sídlo, podrobuje FE rovnakému daňovému režimu, ktorý sa uplatňuje na
verejnoprospešné subjekty založené v danom členskom štáte.
2.
Pokiaľ ide o dane uvedené v odseku 1,
iné členské štáty ako tie, v ktorých má FE svoje sídlo, podrobujú FE
rovnakému daňovému režimu, ktorý sa uplatňuje na verejnoprospešné
subjekty založené v tých členských štátoch.
3.
Na účely odsekov 1 a 2 sa FE považuje za
rovnocennú s verejnoprospešnými subjektmi založenými podľa právnych
predpisov dotknutých členských štátov.
Článok 50
Daňový režim pre darcov FE
1.
Akákoľvek fyzická alebo právnická osoba poskytujúca
FE dary v rámci hraníc alebo za hranicami podlieha, pokiaľ ide
o dane z príjmu, dane z darovania, dane z prevodu,
registračné dane, administratívne poplatky a podobné dane, rovnakému
daňovému režimu, ktorý sa uplatňuje na dary poskytnuté
verejnoprospešným subjektom založeným v členskom štáte, v ktorom
je darca rezidentom na daňové účely.
2.
Na účely odseku 1 FE prijímajúca dar sa
považuje za rovnocennú s verejnoprospešnými subjektmi zriadenými
podľa právnych predpisov členského štátu, v ktorom je darca rezidentom
na daňové účely.
Článok 51
Daňový režim pre príjemcov FE
Príjemcovia FE sa
posudzujú, pokiaľ ide o finančnú podporu alebo iné prijaté
výhody, ako keby im ich poskytol verejnoprospešný subjekt zriadený
v členskom štáte, v ktorom je príjemca rezidentom na daňové
účely.
Kapitola IX
Záverečné ustanovenia
Článok 52
Účinné uplatňovanie
Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na
zabezpečenie účinného uplatňovania tohto nariadenia najneskôr
dva roky po jeho nadobudnutí účinnosti.
Článok 53
Sankcie
Členské štáty ustanovia pravidlá týkajúce
sa sankcií za porušenie ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky potrebné
opatrenia, aby zabezpečili ich vykonávanie. Ustanovené sankcie musia
byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto
ustanovenia Komisii najneskôr do [dva roky po nadobudnutí účinnosti]
a oznámia jej bez zbytočného odkladu akúkoľvek následnú
zmenu a doplnenie, ktoré sa ich dotýkajú.
Článok 54
Preskúmanie nariadenia
Sedem rokov po nadobudnutí účinnosti
tohto nariadenia Komisia predloží Rade a Európskemu parlamentu správu
o uplatňovaní nariadenia a prípadné návrhy na zmeny a doplnenia.

Článok 55
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od [2 roky od
nadobudnutia účinnosti].
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné
vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli 8. 2. 2012
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               KOM(2010) 2020.
[2]               KOM(2011) 206.
[3]               KOM (2010) 603.
[4]               KOM(2011) 682.
[5]               Uznesenie EP o jednotnom trhu pre Európanov zo 6.
apríla 2011 (2010/2278(INI)); písomné vyhlásenie 84/2010, P7 DCL(2010)0084;
uznesenie EP o sociálnom hospodárstve z 19. februára 2009 (2008/2250(INI)); a uznesenie
EP o najnovšom vývoji a výhľadoch v oblasti práva
obchodných spoločností zo 4. júla 2006 (2006/2051(INI)).
[6]               INT/498 – CESE 634/2010 – apríl 2010.
[7]               CdR 330/2010 v konečnom znení.
[8]               Pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1524/2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č.
2004/2003 z 4.11.03, o štatúte a financovaní politických na európskej úrovni
[9]               Pracovný program Komisie na rok 2012, bod č. 76.
[10]             Pozri http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/eufoundation/feasibilitystudy_en.pdf, ďalej len ako „štúdia uskutočniteľnosti“.
[11]             CLEG spája odborníkov na právo obchodných spoločností
z orgánov verejnej správy a zasadá trikrát ročne pod
predsedníctvom GR pre vnútorný trh a služby.
[12]             C-436/03 Európsky parlament proti Rade Európskej únie.
[13]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[14]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[15]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[16]             2010/2278(INI).
[17]             2008/2250(INI).
[18]             2006/2051(INI).
[19]             Písomné vyhlásenie 84/2010, P7_DCL(2010)0084.
[20]             INT/498 – CESE 634/2010 – apríl 2010.
[21]             CdR 330/2010 v konečnom znení.
[22]             Ú. v. EÚ L 157, 9.6.2006, s. 87.
[23]             Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2009, s. 28.
[24]             Ú. v. EÚ L 297, 15.11.2003, s. 1.