				|

		52011PC0522

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu(„nariadenie o IMI“) /* KOM/2011/0522 v konečnom znení - 2011/0226 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·
Dôvody a ciele návrhu
Od verejných správ členských štátov
zodpovedných za uplatňovanie právnych predpisov EÚ tieto právne predpisy
EÚ stále viac vyžadujú, aby spolupracovali so svojimi náprotivkami v iných
členských štátoch. S cieľom podporiť vykonávanie ich úloh
Európska komisia navrhla a vypracovala informačný systém o vnútornom trhu
(IMI) ako všeobecnú, užívateľsky prispôsobiteľnú administratívnu
platformu spolupráce, ktorá je ako bezplatná služba k dispozícii členským
štátom od roku 2008. Viac ako 6 000 registrovaným orgánom v 27
členských štátoch a troch krajinách EHP poskytuje rýchly a bezpečný
kanál na komunikáciu a cezhraničnú výmenu informácií s ich náprotivkami v
iných krajinách, čím sa účinným spôsobom odstraňujú prekážky
vyplývajúce z viacjazyčnosti a rozličných administratívnych štruktúr.
IMI sa v súčasnosti používa na výmenu informácií podľa smernice
Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní
odborných kvalifikácií[1]
(ďalej len „smernica o odborných kvalifikáciách) a podľa
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006
o službách na vnútornom trhu[2]
(ďalej len „smernica o službách“). V roku 2010 bolo prostredníctvom
IMI zaslaných približne 2 000 žiadostí o informácie.
Cezhraničná administratívna spolupráca
často zahŕňa spracúvanie a výmenu osobných údajov
občanov EÚ, ako sa to deje pri smernici o službách a smernici
o odborných kvalifikáciách. Z právneho hľadiska IMI funguje na
základe rozhodnutia Komisie, ktoré je „komitologickým“ rozhodnutím, a na
základe odporúčania Komisie[3].
Neexistencia jediného právneho nástroja, ktorý by prijal Európsky parlament
a Rada a ktorý by upravoval jeho fungovanie, začal byť
považovaný za prekážku pri ďalšom rozširovaní IMI. V praxi zaručuje
IMI vysokú úroveň technickej a procedurálnej ochrany údajov.
Vďaka množstvu procedurálnych a technických vlastností, ktoré zvyšujú
dôvernosť údajov a ktoré boli zabudované do systému na základe zásady
prihliadania na ochranu súkromia už v štádiu návrhu, ponúka spracúvanie
osobných údajov v systéme IMI výrazne vyššiu úroveň ochrany
a bezpečnosti než iné metódy výmeny informácií, ako napr. pošta,
telefón, fax či e-mail. Okrem toho aspekt ochrany údajov sa v systéme
rieši pri jeho každodennom používaní a problematika ochrany údajov je
obsiahnutá aj v školiacich materiáloch pre používateľov IMI.
Podľa oznámenia Komisie nazvaného „Na ceste k
Aktu o jednotnom trhu“ je rozšírenie IMI do iných sektorov „so zámerom
vytvoriť skutočnú elektronickú „face to face“ sieť európskych
správnych orgánov“ jedným z hlavných faktorov pri podpore lepšej správy
a riadenia jednotného trhu[4].
V oznámení Komisie[5]
nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej
administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a rozvíjania
informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ (ďalej len „oznámenie
o stratégii IMI“), prijatom 21. februára 2011, sa uvádzajú plány na budúce
rozširovanie IMI do iných oblastí právnych predpisov EÚ. V oznámení Komisie
nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť IMI pre
posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane orgánov na
miestnej úrovni, čím by sa prispelo k lepšej správe jednotného trhu[6].
Cieľom tohto návrhu je:
(1)
zriadiť vhodný právny rámec pre IMI
a stanoviť súbor spoločných pravidiel, aby sa zaistilo, že IMI
bude fungovať efektívne;
(2)
zaviesť komplexný rámec ochrany údajov tým, že
sa ustanovia pravidlá spracovania osobných údajov v IMI;
(3)
uľahčiť možné budúce rozširovanie
IMI do nových oblastí právnych predpisov EÚ a
(4)
objasniť úlohy jednotlivých aktérov systému
IMI.
·
Všeobecný kontext
Rozhodnutiami K/2006/3606 zo 14. augusta
2006, K/2007/3514 z 25. júla 2007 a K/2008/1881 zo 14. mája 2008 sa
Komisia rozhodla zriadiť a financovať informačný systém o
vnútornom trhu ako projekt spoločného záujmu v rámci programu pre
interoperabilné poskytovanie celoeurópskych služieb elektronickej verejnej
správy (eGovernment) pre orgány verejnej správy, podniky a občanov
(IDABC). Ďalšie financovanie sa zabezpečilo rozhodnutím Komisie
K/2007/3514 z 25. júla 2007 o štvrtej revízii pracovného programu IDABC.
V rozhodnutí Komisie 2008/49/ES sa ustanovili
funkcie, práva a povinnosti orgánov a používateľov IMI,
pričom sa zohľadnilo stanovisko pracovnej skupiny podľa
článku 29[7].
Následne po prijatí rozhodnutia vydal európsky dozorný úradník pre ochranu
údajov stanovisko[8],
v ktorom vyzval Európsky parlament a Radu, aby prijali právny nástroj
s ohľadom na plánované rozširovanie IMI do dodatočných oblastí
právnych predpisov o vnútornom trhu.
Bolo dohodnuté, že až do prijatia takéhoto
právneho nástroja sa bude uplatňovať postupný prístup, pričom sa
začne s prijatím usmernení na implementáciu pravidiel ochrany údajov
v IMI vypracovaných v úzkej spolupráci s EDPS[9]. Komisia zastávala názor, že tento
postupný prístup sa ukázal ako účinný pri zabezpečovaní vysokej
úrovne technickej a procedurálnej ochrany údajov v IMI[10].
·
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Spracovanie osobných údajov v IMI sa rieši v
rozhodnutiach a odporúčaniach Komisie uvedených v poznámke pod
čiarou č. 3.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
·
Konzultácie so zainteresovanými stranami
V priebehu ostatného roka Komisia informovala
prostredníctvom rôznych fór zainteresované strany vrátane vnútroštátnych
koordinátorov IMI a orgánov používajúcich tento systém o svojich
plánoch v oblasti budúceho rozširovania IMI. Z reakcií, ktoré prišli,
vyplynula všeobecná podpora pre zámer Komisie navrhnúť horizontálny právny
nástroj, ktorým by sa odstránili akékoľvek pochybnosti, pokiaľ ide
o záväznú povahu pravidiel spracovania osobných údajov v systéme.
Konzultácie s EDPS prebehli neformálne
v raných fázach prípravy návrhu a formálne v rámci
medziútvarovej konzultácie a poskytli zásadný príspevok.
·
Posúdenie vplyvu
Ako už bolo spomenuté, týmto návrhom sa
v rámci jednotného horizontálneho právne záväzného nástroja konsolidujú
súčasné úlohy, ktorými sa riadi IMI. Následne v tejto fáze nie je
potrebné, aby sa zvažovali alternatívne politické možnosti. V súčasnom
návrhu sa navyše nepredpokladajú ani nevylučujú žiadne budúce rozhodnutia
o možnom rozširovaní IMI do nových oblastí právnych predpisov EÚ; návrh
jednoducho uľahčí takéto možné rozširovanie tak, že poskytne robustný
právny rámec na fungovanie IMI a pružný postup na budúce rozhodnutia
o rozširovaní, ktoré budú založené na kritériách ustanovených vo vyššie
spomínanom oznámení o stratégii IMI. Z týchto dôvodov návrh ešte
nebol predmetom analýzy na posúdenie vplyvu. Akékoľvek následné rozhodnutia
týkajúce sa rozširovania používania IMI nad rámec oblastí právnych predpisov
EÚ, v ktorých sa v súčasnosti používa, si budú vyžadovať
primerané posúdenie vplyvu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·
Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Cieľom súčasného návrhu je zlepšiť
podmienky fungovania vnútorného trhu tak, že sa poskytne účinný
a používateľsky ústretový nástroj uľahčujúci praktické
vykonávanie ustanovení právnych predpisov EÚ, v ktorých sa stanovuje
administratívna spolupráca a výmena informácií.
V navrhovanom nariadení sa zároveň ustanovujú
základné princípy ochrany údajov prostredníctvom IMI vrátane práv dotknutých
subjektov, a to v jedinom právnom nástroji, čím sa zvýši
transparentnosť a právna istota. Zoznam oblastí aktov Únie, ktoré
v súčasnosti podporuje IMI, sa uvádza v prílohe I. Oblasti
možného budúceho rozširovania sú uvedené v prílohe II. Procedurálne
a rozpočtové aspekty zamerané na uľahčovanie budúceho
rozširovania IMI sú v súlade s vyššie spomínaným oznámením
o stratégii IMI.
·
Právny základ
Článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
·
Zásada subsidiarity a zásada proporcionality
Vzhľadom na povahu IMI ako centralizovaného
komunikačného nástroja vypracovaného a sprístupneného Komisiou je
nevyhnutné, aby sa zriadil spoločný súbor pravidiel vzťahujúcich sa
na tento systém a aby sa tieto pravidlá vykonávali centralizovaným
spôsobom. Ciele IMI – konkrétne, odstránenie prekážok cezhraničnej
spolupráce, ako napr. jazykové bariéry, odlišná administratívna a pracovná
kultúra a neexistencia zavedených postupov výmeny informácií – nie je
možné dosiahnuť v členských štátoch a vyžadujú si ustanovenie
opatrení na úrovni Európskej únie. Tento návrh nepresahuje hranicu, ktorá je
potrebná na dosiahnutie týchto cieľov.
·
Výber nástrojov
Navrhovaný nástroj: nariadenie.
S ohľadom na uvedené ciele je nevyhnutné
zriadiť spoločný súbor pravidiel fungovania IMI. Smernicou sa to
dosiahnuť nedá, pretože smernica je svojou podstatou záväzná, iba
pokiaľ ide o dosahovaný výsledok, no necháva vnútroštátnym orgánom
voľnú ruku pri výbere formy a metód. V prípade tohto návrhu je
však nevyhnutné presne vymedziť formu aj metódy administratívnej
spolupráce prostredníctvom IMI. Pokiaľ ide o spomenutia hodné
precedensy, možno uviesť, že nariadenia sa na úrovni EÚ použili aj pri
iných rozsiahlych IT systémoch, aby sa riešila problematika ochrany údajov
a iné otázky[11].
Na druhej strane, ak by sa navrhol právny akt, ktorý by mala prijať
Komisia, a nie Európsky parlament a Rada, ako napr. rozhodnutie
Komisie, len by sa tým kopíroval súčasný stav a neriešili by sa tým
obavy o právnu istotu voči občanom, ktoré v minulosti
vyjadril EDPS.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Keďže používanie IMI je pre členské
štáty povinné na základe smernice o službách a nedávno prijatej smernice
o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti[12], je nevyhnutné
zabezpečiť, aby IMI naďalej permanentne fungoval. Z tohto
dôvodu, ako aj v snahe umožniť efektívnejšie riadenie a lepšiu
kontrolu rozpočtu sa navrhuje, aby výdavky súvisiace s IMI boli
preskupené tak, že všetky náklady sa presunú do jedného rozpočtového
riadku, ktorý riadi GR MARKT (12.02.01 Implementácia a rozvoj vnútorného
trhu), ako je vysvetlené v priloženom legislatívnom finančnom výkaze.
Tento návrh nemá vplyv na rozpočet nad
rámec toho, s čím sa už počíta v nadchádzajúcich rokoch v oficiálnom
programe Komisie, a nie sú ním dotknuté rozhodnutia o viacročnom
finančnom rámci na obdobie po roku 2013.
5.           VOLITEĽNÉ PRVKY
·
Európsky hospodársky priestor
Navrhovaný právny akt sa týka záležitosti s
významom pre EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky
priestor.
·
Podrobné vysvetlenie návrhu
Voľba právneho základu
Hlavným cieľom návrhu je zlepšiť
podmienky fungovania vnútorného trhu tým, že sa stanoví účinný
a používateľsky ústretový nástroj, ktorým sa uľahčí
praktické vykonávanie týchto ustanovení právnych aktov Únie, na základe ktorých
sa od členských štátov vyžaduje vzájomná spolupráca, spolupráca
s Komisiou a výmena informácií (v mnohých prípadoch vrátane osobných
údajov). S cieľom zabezpečiť efektívne fungovanie IMI je
nevyhnutné ustanoviť určité spoločné pravidlá súvisiace so
správou a používaním tohto systému. Sem patrí povinnosť
vymenovať v každom členskom štáte jedného vnútroštátneho
koordinátora IMI (článok 7), povinnosť príslušných orgánov
poskytnúť adekvátnu odpoveď v primeranom čase (článok
8 ods. 1) a ustanovenie, že informácie vymieňané cez IMI sa môžu
používať na poskytovanie dôkazov rovnakým spôsobom, ako podobné informácie
získané v rámci toho istého členského štátu (článok 8 ods. 2).
Pri vykonávaní IMI by sa zároveň mala
zabezpečiť vysoká úroveň ochrany údajov.
Kapitola I (Všeobecné ustanovenia)
Niekoľko ustanovení právnych aktov Únie od
členských štátov vyžaduje, aby navzájom a s Komisiou
spolupracovali tak, že si budú vymieňať informácie. Napríklad v
smernici o odborných kvalifikáciách sa medzi správnymi orgánmi
členských štátov vyžaduje administratívna spolupráca a výmena
určitých informácií vrátane osobných údajov. Od roku 2008 sa členské
štáty dohodli používať na takúto spoluprácu a výmenu informácií IMI
v prípade mnohých profesií, ktorých počet bol priebežne rozširovaný
s cieľom pokryť postupne všetky regulované profesie. Smernica o
službách ukladá členským štátom povinnosti v oblasti vzájomnej pomoci
vrátane povinnosti poskytovať informácie elektronickými prostriedkami
(článok 28 ods. 6). V rozhodnutí Komisie 2009/739/ES z 2.
októbra 2009 sa ustanovujú praktické mechanizmy výmeny informácií medzi
členskými štátmi podľa smernice o službách.
Od 16. mája 2011 si môžu orgány v celej EÚ,
ktoré sa zaoberajú vyslanými pracovníkmi, vymieňať informácie
prostredníctvom IMI v pilotnom projekte[13].
Nedávno prijatá smernica o uplatňovaní práv pacientov pri
cezhraničnej zdravotnej starostlivosti navyše zavádza povinné používanie
IMI pri výmene informácií o práve zdravotníckych pracovníkov
vykonávať túto profesiu[14].
V sprievodnom dokumente nazvanom „oznámenie o stratégii IMI“ sa
uvádzajú ďalšie oblasti, ktoré by mohli mať osoh zo systému IMI.
Okrem toho by sa mali preskúmať synergie medzi IMI a inými IT
nástrojmi, ktoré používa Komisia, vrátane oblasti riešenia problémov.
Ustanovenia článkov 1, 2 a 3 majú za
cieľ stanoviť účel a rozsah pôsobnosti IMI.
Cieľom
navrhovaného mechanizmu rozširovania IMI o nové právne akty Únie
(článok 4) je poskytnutie flexibility nevyhnutnej pre budúcnosť
a súčasné zabezpečenie vysokej úrovne právnej istoty
a transparentnosti, najmä pre dotknuté osoby. S týmto cieľom sa
právne akty Únie v súčasnosti podporované systémom IMI uvádzajú
v prílohe I. Okrem toho sa v prílohe II uvádzajú oblasti možného budúceho
rozširovania IMI. Následne po posúdení technickej realizovateľnosti,
nákladovej efektívnosti, ústretovosti pri používaní a celkového vplyvu na
systém a podľa potreby aj výsledkov možnej testovacej fázy bude
Komisia splnomocnená náležitým spôsobom aktualizovať zoznam oblastí
v prílohe I a prijať delegovaný akt.
Kapitola II (Funkcie a úlohy
v súvislosti s IMI)
Ustanovenia tejto kapitoly sú nevyhnutné na to,
aby systém fungoval efektívne (t. j. jednotlivé úlohy vnútroštátneho
koordinátora IMI podľa článku 7 a príslušných orgánov podľa
článku 8). Príslušným orgánom by nemalo byť dovolené najmä
spochybňovať dôkaznú hodnotu dokumentu prijatého od iného
členského štátu iba preto, že bol prijatý prostredníctvom IMI, pričom
tieto orgány by s ním mali nakladať rovnakým spôsobom ako s podobnými
dokumentmi pochádzajúcimi z ich členského štátu. V týchto ustanoveniach sa
zároveň odzrkadľuje flexibilita, ktorú členským štátom ponúka
IMI pri zadeľovaní rozličných úloh v rámci systému v súlade
s ich vnútroštátnou administratívnou štruktúrou.
V článku 9 je objasnená úloha Komisie.
Pri tých druhoch administratívnej spolupráce, ktoré v súčasnosti IMI
pokrýva, sa táto úloha naďalej obmedzuje na zaisťovanie
bezpečnosti, dostupnosti, údržby a vývoja softvéru a IT
infraštruktúry pre systém IMI. Komisia by sa však mohla takisto aktívne
podieľať na pracovných postupoch IMI (workflows), napríklad pri
oznamovacích postupoch, na základe právnych ustanovení alebo iných opatrení,
z ktorých vychádza používanie IMI v danej oblasti vnútorného trhu.
Článok 10 o prístupových právach je
nevyhnutne dôležitý na zabezpečenie účinnej ochrany osobných údajov
spracúvaných v systéme. Spresňuje sa v ňom najmä to, že
prístup k osobným údajom spracúvaným v IMI musí byť obmedzený na
tých používateľov IMI, ktorí sa podieľajú na predmetnom postupe.
Kapitola III (Spracovanie
a bezpečnosť údajov)
Spracovanie osobných údajov prostredníctvom IMI
bude naďalej založené na vopred zadefinovaných pracovných postupoch,
súboroch otázok a iných postupoch (článok 12). Predstavuje to
dodatočnú záruku transparentnosti pre dotknuté osoby.
Osobné údaje spracúvané prostredníctvom IMI by
nemali zostať prístupné na dlhšie obdobie, než je nevyhnutné. Preto je
dôležité stanoviť maximálne lehoty uchovávania údajov, po skončení
ktorých by údaje boli zablokované, t. j. pre používateľov IMI by sa
stali neprístupnými prostredníctvom normálneho rozhrania a potom by sa
automaticky vymazali zo systému päť rokov po ukončení postupu
administratívnej spolupráce (článok 13). Preferovanou možnosťou je
zablokovať údaje po 18 mesiacoch (namiesto okamžitého vymazania), aby sa
zaistilo, že dotknuté osoby budú môcť účinne uplatňovať
svoje práva, napr. tak, že získajú dôkaz o tom, že došlo k výmene
informácií prostredníctvom IMI, aby sa mohli odvolať proti rozhodnutiu
prijatému na základe takejto výmeny informácií. Tento prístup je v súlade
s rozhodnutím Súdneho dvora vo veci C-553/07 Rijkeboer.
Spracovanie osobných údajov používateľmi IMI
(napr. zamestnancami vnútroštátnej správy používajúcimi IMI) by malo byť
možné na účely súvisiace s fungovaním IMI, ako napr. zaisťovanie
náležitého fungovania systému koordinátormi IMI a Komisiou, alebo
zhromažďovanie informácií súvisiacich s administratívnou spoluprácou
na vnútornom trhu prostredníctvom prieskumov (článok 14).
V článku 15 sa odzrkadľuje
skutočnosť, že už dnes sa IMI podľa smernice o odborných
kvalifikáciách a smernice o službách používa na výmenu údajov
citlivej povahy vrátane napr. informácií o disciplinárnych alebo
trestnoprávnych sankciách.
Dôležité je objasniť, že keďže je to
práve Komisia, ktorá systém IMI vyvinula, udržuje ho a centrálne
prevádzkuje, príslušnými pravidlami týkajúcimi sa bezpečnosti údajov sú
pravidlá, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 45/2001
(článok 16).
Kapitola IV (Práva dotknutých osôb a
dohľad)
Vzhľadom na rôznorodosť príslušných
orgánov, ktoré používajú IMI (k marcu 2011 ich bolo vyše 6 000), ako
aj vzhľadom na rôznorodosť situácií a kontextov,
v ktorých sa IMI môže použiť v budúcnosti, nie je možné
v navrhovanom nariadení ustanoviť univerzálne riešenie na
uplatňovanie práv dotknutých osôb. Povinnosti príslušných orgánov sú
v zásade obsiahnuté vo vnútroštátnych právnych predpisoch o ochrane
údajov, zatiaľ čo články 15 a 16 sa vzťahujú na
problémy špecifické pre IMI (napr. blokované údaje), ako aj na povinnosti
Komisie. Je takisto dôležité zaistiť transparentnosť pre dotknuté
osoby vždy vtedy, keď uplatňovanie ich práv v kontexte IMI
obmedzujú vnútroštátne právne predpisy (článok 19).
Ustanovenia v oblasti koordinovaného
dohľadu sa riadia modelom ustanoveným v nariadení o VIS
a v nariadení o SIS II[15]
(článok 20).
Kapitola V (Geografický rozsah pôsobnosti
IMI)
Právny nástroj pre IMI by mal poskytovať
dostatočnú flexibilitu na to, aby sa zohľadnil budúci vývoj
v oblasti používania systému vrátane možného zapojenia tretích krajín do
výmeny informácií v určitých oblastiach (článok 22), alebo
používania systému vo výhradne vnútroštátnom kontexte (článok 21),
o čo už prejavili záujem niektoré členské štáty. Vo všetkých
takýchto prípadoch by mali naďalej platiť záruky v oblasti
ochrany osobných údajov.
Kapitola VI (Záverečné ustanovenia)
S cieľom umožniť rozširovanie IMI
na ďalšie právne akty Únie bude Komisia splnomocnená aktualizovať
v prílohe I uvedený zoznam ustanovení, na ktoré sa IMI už
vzťahuje, dodatočnými ustanoveniami uvedenými v prílohe II.
Komisia sa zaväzuje predkladať pravidelné
správy o fungovaní IMI, okrem iného na základe štatistických informácií
získaných zo samotného systému, prípadne na základe informácií na žiadosť
poskytnutých členskými štátmi (článok 26).
2011/0226 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o administratívnej spolupráci
prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu
(„nariadenie o IMI“)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po predložení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[16],

so zreteľom na stanovisko Európskeho
dozorného úradníka pre ochranu údajov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Uplatňovanie určitých právnych aktov Únie
upravujúcich voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu na
vnútornom trhu vyžaduje od členských štátov, aby navzájom
a s Komisiou spolupracovali a vymieňali si informácie.
Keďže praktické prostriedky na uskutočňovanie takejto výmeny
informácií často v týchto aktoch nie sú uvedené, treba ustanoviť
vhodné praktické opatrenia.
(2)
Informačný systém o vnútornom trhu
(ďalej len „IMI“) je softvérová aplikácia dostupná cez internet, ktorú
vyvinula Európska komisia v spolupráci s členskými štátmi
s cieľom pomáhať členským štátom pri uskutočňovaní
požiadaviek na výmenu informácií v praxi, ustanovených v právnych
aktoch Únie, a to poskytnutím centralizovaného komunikačného
mechanizmu na uľahčenie cezhraničnej výmeny informácií
a vzájomnej pomoci. IMI pomáha príslušným orgánom najmä identifikovať
ich náprotivok v inom členskom štáte, riadiť výmenu informácií
vrátane osobných údajov na základe jednoduchých a zjednotených postupov,
ako aj prekonávať jazykové bariéry na základe vopred definovaných
a vopred preložených pracovných postupov.
(3)
Účelom IMI by malo byť zlepšiť fungovanie
vnútorného trhu poskytnutím účinného, používateľsky ústretového
nástroja na administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi
a Komisiou, čím sa uľahčí uplatňovanie právnych aktov
Únie ustanovených v prílohách k tomuto nariadeniu.
(4)
V oznámení Komisie[17]
nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej
administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a ďalšieho
rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ sa uvádzajú plány
na možné rozširovanie IMI do iných oblastí právnych predpisov Únie.
V oznámení Komisie nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala
dôležitosť IMI pre posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými
orgánmi vrátane orgánov na miestnej úrovni, čím sa prispeje k lepšej
správe jednotného trhu[18].
Preto je nevyhnutné zriadiť vhodný právny rámec pre IMI
a stanoviť súbor spoločných pravidiel, aby sa zaistilo, že
systém bude fungovať efektívne.
(5)
V prípadoch, keď si uplatňovanie
ustanovenia právneho aktu Únie vyžaduje, aby členské štáty
uskutočňovali výmenu osobných údajov a ustanovuje sa účel tohto
spracovania, takéto ustanovenie by sa malo považovať za primeraný právny
základ na spracovanie osobných údajov za predpokladu dodržania podmienok
ustanovených v článkoch 8 a 52 Charty základných práv Európskej
únie. IMI by mal byť vnímaný primárne ako nástroj používaný na výmenu
informácií (vrátane osobných údajov), ktorá by sa inak uskutočnila inými
prostriedkami vrátane bežnej pošty, faxu alebo elektronickej pošty (e-mailu) na
základe právnej povinnosti, ktorú orgánom a úradom členských štátov
ukladajú právne akty Únie.
(6)
Na základe zásady prihliadania na ochranu súkromia
už v štádiu návrhu bol systém IMI navrhnutý s ohľadom na požiadavky
právnych predpisov na ochranu údajov a od svojho počiatku je priaznivo
naklonený ochrane údajov, a to najmä vďaka obmedzeniam, ktoré sú
uplatňované na prístup k osobným údajov vymieňaným v rámci
systému. IMI preto ponúka výrazne vyššiu úroveň ochrany
a bezpečnosti než iné metódy výmeny informácií, ako napr. pošta,
telefón, fax, alebo e-mail.
(7)
Administratívna spolupráca medzi členskými
štátmi a medzi členskými štátmi a Komisiou elektronickou cestou by sa
mala riadiť pravidlami ochrany osobných údajov stanovenými v smernici
Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických
osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[19] a v nariadení Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane
jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a
orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[20].
(8)
S cieľom zaistiť
transparentnosť, a to najmä pre dotknuté osoby, by právne akty Únie,
pre ktoré sa IMI má používať, mali byť vymenované v prílohe
I k tomuto nariadeniu. Oblasti možného ďalšieho rozširovania by
mali byť uvedené v prílohe II. V prílohe II je vhodné
uviesť súbor tých právnych aktov Únie, pri ktorých je potrebné
vyhodnotiť technickú realizovateľnosť, nákladovú
efektívnosť, ústretovosť pri používaní a celkový vplyv na systém pred
tým, ako sa rozhodne o používaní IMI pri takýchto aktoch.
(9)
Žiadne z ustanovení tohto nariadenia by nemalo
zabrániť členským štátom a Komisii v tom, aby sa rozhodli
používať IMI na výmenu informácií, ktorá nezahŕňa spracovanie
osobných údajov.
(10)
V tomto nariadení by sa mali ustanoviť
pravidlá používania IMI na účely administratívnej spolupráce, ktorá môže
zahŕňať okrem iného výmenu informácií medzi dvoma subjektmi
(„one-to-one“), oznamovacie postupy, mechanizmy varovania, opatrenia vzájomnej
pomoci a riešenie problémov.
(11)
Členské štáty by mali mať možnosť
prispôsobovať funkcie a úlohy v IMI svojim interným
administratívnym štruktúram, resp. zohľadňovať konkrétne potreby
špecifických pracovných postupov v rámci IMI. Úlohy koordinátorov IMI môže
vykonávať jeden alebo viacerí delegovaní koordinátori IMI, a to
samostatne alebo spoločne v inými koordinátormi pre konkrétnu
oblasť vnútorného trhu, divíziu administratívy, geografický región alebo
podľa iného kritéria.
(12)
Aj keď IMI je v svojej podstate
komunikačným nástrojom pre verejné orgány a ako taký nie je otvorený
pre všeobecnú verejnosť, môže byť potrebné vypracovať technické
prostriedky, ktoré by umožňovali externým aktérom, ako napr. občanom,
podnikom a organizáciám, aby interagovali s príslušnými orgánmi s cieľom
poskytovať a získavať informácie alebo uplatňovať si
práva ako dotknuté osoby. Takéto technické prostriedky by mali
zahŕňať vhodné záruky na ochranu údajov.
(13)
Výmena informácií prostredníctvom IMI vyplýva zo
zákonnej povinnosti orgánov členských štátov poskytovať si vzájomne
pomoc. Aby sa zaistilo náležité fungovanie vnútorného trhu, informácie prijaté
príslušným orgánom prostredníctvom IMI z iného členského štátu by nemali
byť zbavené svojej dôkaznej hodnoty v administratívnom konaní iba na
základe toho, že pochádzajú z iného členského štátu alebo že boli
získané elektronickou cestou, pričom tento orgán by s nimi mal
nakladať rovnako ako s podobnými dokumentmi pochádzajúcimi z jeho
členského štátu.
(14)
Aby sa zaistila vysoká úroveň ochrany údajov,
musia sa v IMI stanoviť maximálne lehoty uchovávania osobných údajov.
Tieto lehoty však zároveň musia byť dostatočne dlhé na to, aby
umožňovali dotknutým osobám plne si uplatniť ich práva, napríklad
získaním dôkazov o tom, že došlo k výmene informácií, s cieľom
odvolať sa proti rozhodnutiu.
(15)
Malo by byť možné spracúvať meno
a kontaktné údaje používateľov IMI na účely zlučiteľné
s cieľmi tohto nariadenia vrátane monitorovania používania systému zo
strany koordinátorov IMI a zo strany Komisie, ďalej vrátane
komunikácie, školení a iniciatív na zvýšenie povedomia, ako aj
zhromažďovania informácií o administratívnej spolupráci alebo
vzájomnej pomoci na vnútornom trhu.
(16)
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by mal
monitorovať a zabezpečiť uplatňovanie ustanovení tohto
nariadenia vrátane relevantných ustanovení o bezpečnosti údajov.
(17)
Dotknuté osoby by mali byť informované
o spracovaní ich osobných údajov v IMI a o tom, že majú
právo prístupu k údajom, ktoré sa na nich vzťahujú, ako aj právo
nechať nepresné údaje opraviť a nelegálne spracúvané údaje
vymazať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa
vykonáva smernica 95/46/ES.
(18)
Postupy administratívnej spolupráce ustanovené v
IMI by mali byť uľahčené vopred vymedzenými pracovnými postupmi
(workflows), súbormi otázok a formulármi, ktoré na tento účel
vypracuje Komisia a ktoré budú doplnené podľa potreby priloženými
súbormi a zadaním voľného textu. Aby sa zaistila dostatočná
transparentnosť pre dotknuté osoby, vopred vymedzené pracovné postupy
a formuláre, ako aj iné opatrenia súvisiace s postupmi administratívnej
spolupráce v IMI by sa mali zverejniť.
(19)
Ak členské štáty v súlade
s článkom 13 smernice 95/46/ES uplatňujú akékoľvek
obmedzenia alebo výnimky v oblasti práv dotknutých osôb, informácie o takýchto
obmedzeniach alebo výnimkách by sa mali zverejniť, aby sa zaistila úplná
transparentnosť pre dotknuté osoby. Takéto výnimky a obmedzenia by
mali byť nevyhnutné a úmerné zamýšľanému účelu a mali
by byť predmetom primeraných záruk.
(20)
Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007
o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s
ochranou osobných údajov by sa malo zrušiť[21]. Rozhodnutie Komisie
2009/739/ES z 2. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú praktické opatrenia na
výmenu informácií medzi členskými štátmi elektronickými prostriedkami
podľa kapitoly VI smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES o
službách na vnútornom trhu[22]
by sa malo naďalej uplatňovať na otázky súvisiace s výmenou
informácií podľa smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu[23].
(21)
Komisia by mala byť splnomocnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy
s ohľadom na právne akty Únie, medzi tými, ktoré sú uvedené
v prílohe II, pri ktorých ustanovenia o administratívnej
spolupráci a výmene informácií môžu byť implementované
prostredníctvom IMI.
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Kapitola
I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Predmet
úpravy
Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá
používania informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „IMI“) na
administratívnu spoluprácu, vrátane spracovania osobných údajov, medzi
príslušnými orgánmi v členských štátoch a Komisiou.
Článok 2
Zriadenie
informačného systému o vnútornom trhu
Týmto sa zriaďuje informačný systém
o vnútornom trhu.
Článok 3
Rozsah
pôsobnosti
IMI sa používa na výmenu informácií medzi
príslušnými orgánmi v členských štátoch a Komisiou, ktorá je
nevyhnutná na implementáciu právnych aktov o vnútornom trhu,
v ktorých sa ustanovuje administratívna spolupráca, vrátane výmeny
osobných údajov, medzi jednotlivými členskými štátmi alebo medzi
členskými štátmi a Komisiou. Právne akty o vnútornom trhu sú
uvedené v prílohe I.
Článok 4
Tvorba
IMI
1.
S ohľadom na technickú
realizovateľnosť, nákladovú efektívnosť, ústretovosť pri
používaní a celkový vplyv na systém môže Komisia rozhodnúť, že IMI sa bude
používať pre právne akty uvedené v prílohe II k tomuto
nariadeniu. V takýchto prípadoch je Komisia splnomocnená zahrnúť
tieto právne akty do prílohy I po uplatnení postupu, ktorý je uvedený
v článku 23.
2.
Prijatiu delegovaného aktu môže predchádzať
testovacia fáza (pilotný projekt) v obmedzenom trvaní, ktorá
zahŕňa niektoré alebo všetky členské štáty.
Článok 5
Vymedzenie
pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú vymedzenia pojmov smernice 95/46/ES a nariadenia (ES)
č. 45/2001.
Ďalej platia aj tieto definície:
(a)
„Informačný systém o vnútornom trhu“ (IMI) je
elektronický nástroj, ktorý poskytuje Európska komisia na uľahčenie
administratívnej spolupráce medzi štátnymi správami a Komisiou;
(b)
„administratívna spolupráca“ je úzka spolupráca
medzi príslušnými orgánmi členských štátov a Komisiou prostredníctvom
výmeny informácií, okrem iného aj prostredníctvom oznámení alebo
prostredníctvom poskytovania vzájomnej pomoci, a to aj na riešenie
problémov, na účely lepšieho uplatňovania právnych predpisov Únie;
(c)
„oblasť vnútorného trhu“ je legislatívna alebo
funkčná oblasť vnútorného trhu v zmysle článku 26 ods. 2
zmluvy, v ktorej sa IMI používa v súlade s vyššie uvedeným
článkom 3;
(d)
„postup administratívnej spolupráce“ je vopred
vymedzený pracovný postup (workflow) ustanovený pre IMI, ktorý umožňuje
orgánom IMI vzájomne komunikovať a interagovať štruktúrovaným
spôsobom;
(e)
„príslušný orgán“ je akýkoľvek orgán zriadený
buď na štátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ktorý má špecifické
úlohy súvisiace s uplatňovaním vnútroštátnych právnych predpisov
alebo právnych predpisov Únie v jednej alebo viacerých oblastiach
vnútorného trhu, ktorých registráciu v IMI schválil koordinátor IMI;
(f)
„koordinátor IMI“ je orgán vymenovaný
členskými štátmi, ktorý má vykonávať podporné úlohy nevyhnutné na
efektívne fungovanie IMI v súlade s týmto nariadením;
(g)
„používateľ IMI“ je fyzická osoba, ktorá
pracuje pod kontrolou príslušného orgánu, koordinátora IMI alebo Komisie
a ktorá je registrovaná v IMI v ich mene;
(h)
„orgány IMI“ sú príslušné orgány, koordinátori IMI
a Komisia;
(i)
„vonkajší aktéri“ sú fyzické alebo právnické osoby
iné ako používatelia IMI, ktoré môžu používať IMI prostredníctvom
technických prostriedkov a v súlade so špecifickými vopred
vymedzenými pracovnými postupmi na tento účel;
(j)
„blokovanie“ je uplatňovanie technických
prostriedkov, prostredníctvom ktorých sa osobné údaje stanú nedostupnými pre
používateľov IMI cez normálne rozhranie aplikácie.
Kapitola
II
FUNKCIE
A POVINNOSTI V SÚVISLOSTI S IMI
Článok 6
Všeobecný
účel
Orgány IMI si vymieňajú a spracúvajú
osobné údaje iba na účely vymedzené v príslušnom právnom základe
uvedenom v prílohe I.
Článok 7
Koordinátori
IMI
1.
Každý členský štát vymenuje jedného
vnútroštátneho koordinátora IMI, ktorého úlohy zahŕňajú:
(a)
registráciu alebo schvaľovanie registrácií
koordinátorov IMI a príslušných orgánov;
(b)
pôsobenie v úlohe hlavnej kontaktnej osoby pre
záležitosti súvisiace s IMI a v úlohe partnera pre Komisiu,
okrem iného aj pre aspekty súvisiace s ochranou osobných údajov;
(c)
poskytovanie znalostí, školení a podpory
vrátane technickej podpory príslušným orgánom a používateľom IMI;
(d)
zabezpečovanie efektívneho fungovania systému
vrátane včasných a adekvátnych reakcií príslušných orgánov na
žiadosti o administratívnu spoluprácu.
2.
Každý členský štát môže dodatočne
vymenovať jedného alebo viacerých koordinátorov IMI, aby vykonávali jednu
alebo viaceré úlohy uvedené vyššie, a to v súlade so svojou vnútornou
administratívnou štruktúrou.
3.
Členské štáty informujú Komisiu
o koordinátoroch IMI vymenovaných v súlade s odsekmi
1 a 2 a o úlohách, za ktoré budú zodpovedať. Komisia
tieto informácie poskytne ostatným členským štátom.
4.
Členské štáty zabezpečujú, aby
koordinátori IMI disponovali adekvátnymi zdrojmi na výkon svojich povinností
v súlade s týmto nariadením.
5.
Všetci koordinátori IMI môžu konať ako
príslušné orgány. Koordinátor IMI v takýchto prípadoch disponuje rovnakými
prístupovými právami ako príslušný orgán. Každý koordinátor IMI je ako orgán
IMI aj kontrolórom, pokiaľ ide o jeho vlastné činnosti
v oblasti spracovania údajov.
Článok 8
Príslušné
orgány
1.
Pri spolupráci prostredníctvom IMI príslušné orgány
zabezpečia, aby adekvátna reakcia bola poskytnutá v čo
najkratšom čase alebo v lehote stanovenej v príslušnom právnom akte Únie,
konajúc prostredníctvom používateľov IMI v súlade s postupmi
administratívnej spolupráce.
2.
Príslušné orgány môžu ako dôkazy použiť všetky
informácie, dokumenty, zistenia, výroky, osvedčené kópie alebo
spravodajské informácie komunikované prostredníctvom IMI, a to na tom
istom základe, ako podobné dokumenty získané v ich vlastnej krajine, na
účely zlučiteľné s účelmi, na ktoré boli tieto údaje
pôvodné získané.
3.
Každý príslušný orgán je kontrolórom, pokiaľ
ide o jeho vlastné činnosti v oblasti spracovania údajov
vykonávané používateľom IMI v rámci jeho právomoci, a zabezpečí,
aby dotknuté osoby mohli uplatňovať svoje práva v súlade
s kapitolami III a IV, pokiaľ je to vhodné.
4.
Členské štáty zabezpečujú, aby príslušné
orgány disponovali adekvátnymi zdrojmi na výkon svojich povinností
v súlade s týmto nariadením.
Článok 9
Komisia
1.
Komisia zaisťuje bezpečnosť,
dostupnosť, údržbu a vývoj softvéru a infraštruktúry IT pre IMI.
Poskytuje viacjazyčný systém, školenia v spolupráci
s členskými štátmi a služby helpdesku s cieľom
pomôcť členským štátom pri používaní IMI.
2.
Komisia sa môže zúčastňovať na
postupoch administratívnej spolupráce, ktoré zahŕňajú spracovanie
osobných údajov, ak si to vyžaduje právny akt Únie uvedený v prílohe I.
3.
Komisia zaregistruje vnútroštátnych koordinátorov
IMI a poskytne im prístup do IMI.
4.
Komisia vykonáva operácie spracovania osobných
údajov v IMI, ak sa tak ustanovuje v tomto nariadení.
5.
Na účely vykonávania svojich úloh podľa
tohto článku a na vypracúvanie správ a štatistických
ukazovateľov má Komisia prístup k nevyhnutným informáciám týkajúcim
sa operácií spracovania, ktoré sa vykonávajú v IMI.
Článok 10
Prístupové práva orgánov a používateľov IMI
1.
Do IMI majú prístup iba tí používatelia IMI, ktorí
sú riadne schválení a ktorí konajú v mene orgánu IMI.
2.
Členské štáty vymenujú v spolupráci
s Komisiou koordinátorov IMI a príslušné orgány a oblasti vnútorného
trhu, v ktorých majú právomoci.
3.
Každý orgán IMI podľa potreby udeľuje
a odoberá príslušné prístupové práva svojim používateľom IMI
v tej oblasti vnútorného trhu, za ktorú je zodpovedný.
4.
Aby sa zabezpečilo, že používatelia IMI môžu
pristupovať k osobným údajom spracúvaným v IMI iba vtedy,
keď ich nevyhnutne potrebujú poznať, a v tej oblasti alebo
oblastiach vnútorného trhu, ku ktorým im boli udelené prístupové práva v súlade
s odsekom 3, zavedú sa vhodné technické prostriedky.
5.
Používanie osobných údajov spracúvaných
prostredníctvom IMI na osobitný účel spôsobom nezlučiteľným
s pôvodným účelom je zakázané, pokiaľ sa to výslovne
neustanovuje v zákone.
6.
Ak postup administratívnej spolupráce
zahŕňa spracovanie osobných údajov, prístup k takýmto osobným
údajom majú iba tí používatelia IMI, ktorí sa zúčastňujú na danom
postupe.
7.
Vonkajší aktéri môžu používať IMI pomocou
technických prostriedkov poskytnutých na tento účel, ak je to nevyhnutné
na uľahčenie administratívnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi
v členských štátoch, alebo s cieľom uplatniť si svoje
práva ako dotknuté osoby, alebo ak sa to inak ustanovuje v právnom akte
Únie.
Článok 11
Dôvernosť
1.
Každý členský štát uplatňuje v súlade s
vnútroštátnymi právnymi predpismi svoje pravidlá služobného tajomstva alebo iné
rovnocenné povinnosti v oblasti dôvernosti informácií na svoje orgány IMI
a používateľov IMI.
2.
Orgány IMI zabezpečujú, aby žiadosti iných
orgánov IMI o dôverné zaobchádzanie s informáciami vymieňanými
prostredníctvom IMI spĺňali používatelia IMI, ktorí fungujú
v rámci ich zodpovednosti.
Článok 12
Postupy
administratívnej spolupráce
IMI je založený
na postupoch administratívnej spolupráce, ktoré na tento účel vyvinula
a aktualizuje Komisia v úzkej spolupráci s členskými
štátmi.
Kapitola
III
SPRACOVANIE
A BEZPEČNOSŤ ÚDAJOV
Článok 13
Uchovávanie
osobných údajov
1.
Osobné údaje spracúvané v IMI sa zablokujú
najneskôr osemnásť mesiacov po formálnom ukončení postupu
administratívnej spolupráce, pokiaľ príslušný orgán v konkrétnom
prípade výslovne nepožiada o takéto zablokovanie pred uplynutím tohto obdobia.
2.
Ak sa postupom administratívnej spolupráce v IMI
vytvorí databáza informácií pre budúce potreby orgánov IMI, osobné údaje
obsiahnuté v takejto databáze sa môžu spracúvať tak dlho, ako je to
potrebné na tento účel, a to buď so súhlasom dotknutej osoby,
alebo ak je to nevyhnutné na splnenie ustanovení právneho aktu Únie.
3.
Osobné údaje zablokované podľa tohto
článku sa s výnimkou ich archivácie môžu spracúvať iba na
účely dokladovania výmeny informácií prostredníctvom IMI, alebo so
súhlasom dotknutej osoby.
4.
Zablokované údaje sa automaticky vymažú päť
rokov po tom, ako bol ukončený postup administratívnej spolupráce.
5.
Komisia technickými prostriedkami zabezpečí
zablokovanie a vymazanie osobných údajov a ich opätovné získanie
v súlade s odsekom 3.
Článok 14
Uchovávanie
osobných údajov používateľov IMI
1.
Odchylne od článku 13 platia odseky 2 a 3
na uchovávanie osobných údajov používateľov IMI.
2.
Osobné údaje týkajúce sa používateľov IMI sa
archivujú v IMI tak dlho, ako sú títo používatelia používateľmi IMI
a môžu sa spracúvať na účely zlučiteľné
s cieľmi tohto nariadenia.
Tieto osobné údaje zahŕňajú celé meno
a všetky elektronické a iné kontaktné údaje nevyhnutné na účely
tohto nariadenia.
3.
Keď fyzická osoba prestane byť
používateľom IMI, jej osobné údaje sa zablokujú technickými prostriedkami
na obdobie piatich rokov. S výnimkou ich archivácie sa spracúvajú iba na
účely dokladovania výmeny informácií prostredníctvom IMI a na konci
päťročného obdobia sa vymažú.
Článok 15
Spracovanie
osobitných kategórií údajov
1.
Spracovanie osobitných kategórií údajov uvedených
v článku 8 ods. 1 smernice 95/46/ES a článku 10 ods. 1
nariadenia (ES) č. 45/2001 prostredníctvom IMI je povolené iba na základe
osobitných dôvodov uvedených v článku 8 ods. 2 smernice
a článku 10 ods. 2 nariadenia a s príslušnými zárukami na
zabezpečenie práv jednotlivcov, ktorých osobné údaje sa spracúvajú.
2.
IMI sa môže použiť na spracovanie údajov
týkajúcich sa trestných činov, odsúdení za trestné činy alebo
bezpečnostných opatrení uvedených v článku 8 ods. 5 smernice
95/46/ES a článku 10 ods. 5 nariadenia (ES) č. 45/2001 vrátane
informácií o disciplinárnych, administratívnych alebo trestných sankciách
alebo iných informácií nevyhnutných na dosiahnutie dobrej reputácie jednotlivca
alebo právnickej osoby iba vtedy, ak je spracovanie takýchto údajov ustanovené
v právnom akte Únie, ktorý predstavuje základ pre toto spracovanie, alebo
s výslovným súhlasom dotknutej osoby pod podmienkou uplatnenia vhodných
záruk.
Článok 16
Bezpečnosť
1.
Spracovanie osobných údajov podľa tohto
nariadenia musí spĺňať pravidlá bezpečnosti údajov prijaté
Komisiou v nadväznosti na článok 22 nariadenia (ES) č. 45/2001.
2.
Komisia zavedie nevyhnutné opatrenia, aby zaistila
bezpečnosť osobných údajov spracúvaných v IMI vrátane
príslušných kontrol prístupu k údajom a bezpečnostného plánu,
ktorý bude udržiavať v aktualizovanej podobe.
3.
Komisia zaistí, aby v prípade
bezpečnostného incidentu bolo možné overiť, aké osobné údaje boli
spracované v IMI, kedy k tomu došlo, kým a na aký účel.
Kapitola
IV
PRÁVA
DOTKNUTÝCH OSÔB A DOHĽAD
Článok 17
Informácie
poskytované dotknutým osobám a transparentnosť
1.
Orgány IMI zabezpečia, aby dotknuté osoby boli
informované o spracovaní ich osobných údajov v IMI a aby mali
prístup k vyhláseniu o dôvernosti údajov, v ktorom budú vysvetlené ich
práva a spôsob, ako ich uplatniť, v súlade s článkami
10 alebo 11 smernice 95/46/ES a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré
sú v súlade s touto smernicou.
2.
Komisia uverejňuje:
(a)
komplexné vyhlásenie o dôvernosti údajov
týkajúce sa IMI v súlade s článkami 10 a 11 nariadenia (ES)
č. 45/2001, a to jasnou a zrozumiteľnou formou;
(b)
informácie o aspektoch ochrany údajov
v rámci postupov administratívnej spolupráce v IMI, ako sa uvádza
v článku 12;
(c)
informácie o výnimkách alebo obmedzeniach
v právach dotknutých osôb, ako sa uvádza v článku 19.
Článok 18
Právo
na prístup, opravu a vymazanie
1.
Orgány IMI zaistia, aby dotknutá osoba mohla
účinne uplatňovať právo prístupu k údajom týkajúcim sa tejto
osoby a právo nechať nepresné alebo neúplné údaje opraviť
a nezákonné spracúvané údaje vymazať v súlade
s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Opravu a vymazanie
uskutoční do 60 dní zodpovedný orgán IMI.
2.
Osobné údaje zablokované podľa článku 13
ods. 1 sa neopravujú ani nemažú, pokiaľ sa nedá jasne preukázať,
že takáto oprava alebo vymazanie je nevyhnutné na ochranu práv dotknutej osoby
a neznižuje sa ním ich hodnota ako dôkazu výmeny informácií
prostredníctvom IMI.
3.
Ak je presnosť alebo zákonnosť údajov
zablokovaných podľa článku 13 ods. 1 spochybnená dotknutou osobou,
táto skutočnosť sa zaznamená spolu so správnymi, opravenými
informáciami.
Článok 19
Výnimky
a obmedzenia
Ak členské štáty ustanovujú vo
vnútroštátnych právnych predpisoch výnimky alebo obmedzenia práv dotknutých
osôb uvedených v tejto kapitole v súlade s článkom 13
smernice 95/46/ES, upovedomia o tom Komisiu.
Článok 20
Dohľad
1.
Vnútroštátny orgán alebo orgány dohľadu
vymenované v každom členskom štáte, ktorým boli udelené právomoci
uvedené v článku 28 smernice 95/46/ES (ďalej len „vnútroštátne
orgány dohľadu“), monitorujú zákonnosť spracovania osobných údajov
príslušnými orgánmi v rámci ich územia a zabezpečujú najmä, aby
sa rešpektovali práva dotknutých osôb ustanovené v tejto kapitole.
2.
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov
zabezpečuje, aby sa činnosti spracúvania osobných údajov Komisie v
jej úlohe orgánu IMI vykonávali v súlade s týmto nariadením.
Povinnosti a právomoci uvedené v článkoch 46 a 47
nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uplatňujú zodpovedajúcim spôsobom.
3.
Vnútroštátne orgány dohľadu a európsky
dozorný úradník pre ochranu údajov, konajúc v rámci svojich jednotlivých
kompetencií, zabezpečujú koordinovaný dohľad nad systémom IMI
a nad jeho používaním príslušnými orgánmi v členských štátoch.
Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov môže v prípade potreby
pozývať vnútroštátne orgány dohľadu na zasadnutie na tento účel.
Náklady na tieto zasadnutia uhrádza európsky dozorný úradník pre ochranu
údajov. Ďalšie pracovné metódy na tieto účely vrátane rokovacieho
poriadku sa podľa potreby môžu vypracovať spoločne. Minimálne
každé tri roky zašlú Európskemu parlamentu, Rade a Komisii spoločnú správu
o činnosti.
Kapitola
V
GEOGRAFICKÝ
ROZSAH PÔSOBNOSTI IMI
Článok 21
Vnútroštátne
používanie IMI
1.
Členský štát môže používať IMI na
účely administratívnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi na jeho území
v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi za podmienky, že:
(a)
sa nevyžadujú zásadné zmeny existujúcich postupov
administratívnej spolupráce a
(b)
vnútroštátnemu orgánu dohľadu bolo predložené
oznámenie o predpokladanom použití IMI a
(c)
nemá to žiadny významný vplyv na efektívne
fungovanie IMI.
2.
Ak vnútroštátne použitie IMI pravdepodobne bude
mať významný vplyv na efektívne fungovanie IMI, členský štát oznámi
takéto použitie Komisii a požiada ju o schválenie vopred. Ak je to
nevyhnutné, uzavrie sa medzi členským štátom a Komisiou dohoda,
v ktorej sa okrem iného ustanovia technické, finančné
a organizačné opatrenia vrátane zodpovedností orgánov IMI.
Článok 22
Výmena
informácií s tretími krajinami
1.
Osobné údaje sa podľa tohto nariadenia môžu
vymieňať v IMI medzi orgánmi IMI v rámci Únie
a v tretej krajine iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky:
(a)
údaje sa spracúvajú v súlade
s ustanovením uvedeným v prílohe I a rovnocenným
ustanovením právneho predpisu tretej krajiny;
(b)
údaje sa vymieňajú alebo zverejňujú
v súlade s medzinárodnou dohodou, v ktorej sa ustanovuje, že
tretia krajina bude uplatňovať ustanovenie uvedené v prílohe I a
(c)
Komisia prijala rozhodnutie, v ktorom sa
uvádza, že predmetná tretia krajina zaistí adekvátnu ochranu osobných údajov
v súlade s článkom 25 ods. 6 smernice 95/46/ES, alebo že sa
uplatňuje ustanovenie článku 26 smernice 95/46/ES vrátane adekvátnych
záruk, že údaje spracúvané v IMI sa použijú iba na účel, na ktorý
boli prvotne poskytnuté.
2.
Ak je Komisia orgánom IMI, článok 9 ods. 1
a článok 9 ods. 7 nariadenia č. 45/2001 sa uplatňujú na
akúkoľvek výmenu osobných údajov spracúvaných v IMI s orgánmi
IMI v tretej krajine.
3.
Komisia uverejní v Úradnom vestníku
Európskej únie aktualizovaný zoznam tretích krajín zapojených do výmeny
informácií v súlade s týmto článkom.
Kapitola
VI
ZÁVEREČNÉ
USTANOVENIA
Článok 23
Vykonávanie
delegovania právomocí
1.
Právomoc prijímať delegované akty uvedené v
článku 4 sa prenesie na Komisiu na neurčitý čas.
2.
Komisia ihneď po prijatí delegovaného právneho
aktu o tom súčasne informuje Európsky parlament a Radu.
3.
Právomoc prijímať delegované právne akty
udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 24 a 25.
Článok 24
Odvolanie
delegovania právomocí
1.
Delegovanie právomoci uvedené v článku 3
môže odvolať Európsky parlament alebo Rada.
2.
Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom
rozhodnúť, či delegovanie právomoci zrušiť, o tom informuje
druhého zákonodarcu a Komisiu najneskôr jeden mesiac pred prijatím
konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktoré by
sa mali zrušiť, ako aj príslušné dôvody tohto zrušenia.
3.
Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie
právomocí uvedených v danom rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda
účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom
určený. Nemá vplyv na platnosť už účinných delegovaných aktov.
Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 25
Námietky
voči delegovaným aktom
1.
Európsky parlament a Rada môžu voči
delegovanému aktu vzniesť námietky v lehote dvoch mesiacov odo dňa
oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota
predĺži o jeden mesiac.
2.
Ak do konca tejto lehoty Európsky parlament ani
Rada nevznesú námietky voči delegovanému aktu, alebo ak pred týmto dátumom
Európsky parlament aj Rada informujú Komisiu o svojom rozhodnutí námietky
nevzniesť, delegovaný akt nadobudne účinnosť v deň stanovený
v jeho ustanoveniach.
3.
Prijatý delegovaný akt nenadobúda
účinnosť v prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu
vznesú námietky. Inštitúcia, ktorá namieta, uvádza dôvody námietok voči
delegovanému aktu.
Článok
26
Monitorovanie
a predkladanie správ
1.
Komisia každoročne predkladá Európskemu
parlamentu a Rade správy o fungovaní IMI.
2.
Každé tri roky Komisia predkladá európskemu
dozornému úradníkovi pre ochranu údajov správu o aspektoch súvisiacich
s ochranou osobných údajov v IMI vrátane bezpečnosti údajov.
3.
Na účely vypracovania správ uvedených v
odsekoch 1 a 2 poskytnú členské štáty Komisii na požiadanie všetky
informácie relevantné pre uplatňovanie tohto nariadenia vrátane
uplatňovania v praxi požiadaviek na ochranu údajov ustanovených
v tomto nariadení.
Článok
27
Náklady
1.
Náklady vzniknuté na vývoj, prevádzku a údržbu
IMI znáša všeobecný rozpočet Európskej únie bez toho, aby boli dotknuté
opatrenia podľa článku 21 ods. 2.
2.
Pokiaľ nie je v právnom akte Únie
ustanovené inak, náklady na prevádzku IMI na úrovni členských štátov
vrátane ľudských zdrojov potrebných na činnosti v oblasti
zaškolenia, propagácie a technickej pomoci (helpdesk), ako aj na správu
systému na vnútroštátnej úrovni znáša každý príslušný členský štát.
Článok
28
Nadobudnutie
účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
[…] dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V […]
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
Príloha I, na ktorú sa odkazuje
v článku 3 a v ktorej sú uvedené
ustanovenia o administratívnej spolupráci v právnych aktoch
Únie, ktoré sa implementujú prostredníctvom IMI
1.         Smernica Európskeho parlamentu a
Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu: kapitola VI
2.         Smernica Európskeho parlamentu a
Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií:
články 8, 50, 51 a 56
3.         Smernica Európskeho parlamentu
a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv
pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti: článok 10[24]
Príloha II, na ktorú sa odkazuje
v článku 4, o potenciálnych oblastiach, v ktorých by sa
mohli prostredníctvom IMI implementovať ustanovenia
o administratívnej spolupráci
I.          Vnútorný trh a voľný
pohyb tovaru
(1)
Odporúčanie Komisie zo 7. decembra 2001
k zásadám využívania siete SOLVIT – siete na riešenie problémov na
vnútornom trhu: kapitoly I a II[25]
II.        Sloboda usadiť sa
a poskytovať služby
(1)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z
12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu: článok 15
ods. 7 a článok 39 ods. 5
(2)
Smernica Európskeho Parlamentu a Rady 96/71/ES zo
16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb:
článok 4[26]
(3)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady
2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych
aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä
o elektronickom obchode („smernica o elektronickom obchode“):
článok 3[27]
[4.       Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO
PARLAMENTU A RADY, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 89/666/EHS,
2005/56/ES a 2009/101/ES, pokiaľ ide o prepojenie centrálnych
registrov, obchodných registrov a registrov spoločností (COD/2011/0038)]
III.       Voľný pohyb osôb
(1)
Smernica Európskeho parlamentu a Rady
2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri
cezhraničnej zdravotnej starostlivosti: Článok 6
IV.       Sloboda kapitálu a platieb
[1.       Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO
PARLAMENTU A RADY o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej
hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny
(COD/2010/0204)]
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ PRE NÁVRHY
[ku
každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré sa predkladajú legislatívnemu orgánu
(článok
28 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 22 vykonávacích
predpisov)]
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Cieľ
(ciele)
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Pravidlá
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. xxx o administratívnej
spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu
(ďalej len „nariadenie o IMI“)

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[28]

Vnútorný
trh – Služby

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy

þNávrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré
sú predmetom návrhu/iniciatívy

Vo
svojom oznámení nazvanom „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ [KOM(2010) 2020]
Komisia navrhla, aby sa prekážky na jednotnom trhu riešili okrem iného
„posilnením štruktúr na včasné a správne uplatňovanie opatrení v
oblasti jednotného trhu, vrátane […] smernice o službách […], ich
účinným presadzovaním a ak nastanú problémy, ich bezodkladným riešením“.
Informačný
systém o vnútornom trhu (IMI) je online komunikačný nástroj vyvinutý
Európskou komisiou a od roku 2008 ponúkaný ako bezplatná služba
členským štátom. V súčasnosti sa používa na výmenu informácií
podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra
2005 o uznávaní odborných kvalifikácií[29]
(ďalej len „smernica o odborných kvalifikáciách) a podľa
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006
o službách na vnútornom trhu[30]
(ďalej len „smernica o službách“).
IMI
umožňuje štátnym, regionálnym a miestnym orgánom komunikovať
rýchlo a ľahko s ich náprotivkami v iných krajinách,
pričom sa riadia jednotnými pracovnými metódami, ktoré schválili všetky
členské štáty. IMI pomáha svojim používateľom i) nájsť správny
kontaktný orgán, ii) komunikovať s týmto orgánom pomocou vopred
preložených súborov otázok a odpovedí a iii) sledovať postup vybavovania
žiadosti o informácie vďaka monitorovaciemu mechanizmu. Napríklad orgán
v Írsku, ktorý potrebuje informácie od maďarského orgánu, môže zvoliť
otázku v angličtine. Maďarský orgán vidí otázku
a zodpovedajúce možnosti odpovede v maďarčine; jeho
odpoveď bude prijatá v angličtine.
Podľa
oznámenia Komisie nazvaného „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu“ je rozšírenie
IMI do iných sektorov „so zámerom vytvoriť skutočnú elektronickú
„face to face“ sieť európskych správnych orgánov“ jedným z hlavných
faktorov pri podpore lepšej správy a riadenia jednotného trhu[31]. V oznámení Komisie
nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť IMI pre
posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane orgánov na
miestnej úrovni, čím sa prispeje k lepšej správe jednotného trhu[32].

1.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v
rámci ABM/ABB

Konkrétny cieľ č. 12: Rozvinúť
plný potenciál informačného systému o vnútornom trhu (IMI) na podporu
zlepšeného vykonávania právnych predpisov o jednotnom trhu.
Používanie
IMI je povinné podľa smernice o službách.
Komisia
uvádza plány na budúce rozšírenie IMI do iných oblastí právnych predpisov Únie
v oznámení nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom
posilnenej administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania
a rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“
[KOM(2011) 75 v konečnom znení] (ďalej len „oznámenie o stratégii
IMI“).
Ciele
tohto návrhu sú:
-        zriadiť
vhodný právny rámec pre IMI a stanoviť súbor spoločných
pravidiel, aby sa zaistilo, že IMI bude fungovať efektívne;
-        poskytnúť
komplexný rámec ochrany údajov tak, že sa v rámci jedného horizontálneho
právneho nástroja ustanovia pravidlá ochrany osobných údajov, ktoré sa
vzťahujú na IMI;
-        uľahčiť
možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie;
-        objasniť
úlohy jednotlivých aktérov systému IMI.
V
snahe dosiahnuť tieto ciele budeme pokračovať v týchto
aktivitách:
1.       údržba,
t. j. prevencia a opravovanie chýb, menšie vylepšenia existujúcich
funkcií, zabezpečovanie operačnej kontinuity systému;
2.       poskytovanie
systémovej infraštruktúry (hosting);
3.       vývoj,
t. j. implementácia nových systémových požiadaviek a
4.       komunikačné
a informačné aktivity vrátane konferencií, školení a prípravy
propagačných a školiacich materiálov.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
12/03
4: Vnútorný trh služieb
Ako
sa systém bude rozširovať do iných oblastí právnych predpisov Únie, môže
sa týkať aj iných činností ABM/ABB.

1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
1.       vysoká
úroveň právnej istoty s ohľadom na spracovanie osobných údajov
občanov EÚ prostredníctvom IMI, a tým odstránenie právnych prekážok
pri rozširovaní IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie;
2.       pružný
rámec pre možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov
Únie;
3.       objasnenie
jednotlivých úloh a povinností Komisie, členských štátov,
vnútroštátnych orgánov a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov,
pokiaľ ide o výmeny informácií prostredníctvom IMI;
4.       úspory
na nákladoch prostredníctvom opätovného využívania existujúceho IT nástroja
v nových oblastiach namiesto toho, aby sa vyvíjali nové jednoúčelové
nástroje;
5.       zabezpečenie
budúcej udržateľnosti financovania IMI vzhľadom na jeho záväzný
status podľa smernice o službách a možné budúce rozširovanie
v súlade s oznámením o stratégii IMI.

1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Návrhom
sa prispeje k účinnejšiemu uplatňovaniu právnych predpisov Únie
v oblastiach, v ktorých sa používa IMI, a ušetria sa náklady na
vývoj a údržbu IT.
Jeho
priamy vplyv by sa dal merať pomocou týchto ukazovateľov:
-        počet
legislatívnych oblastí, ktoré pokrýva IMI (zvýšenie v porovnaní
s dvoma oblasťami existujúcimi v roku 2011);
-        počet
výmen informácií, ku ktorým každoročne dôjde prostredníctvom IMI;
-        počet
príslušných orgánov, ktoré aktívne používajú systém (t. j. nie len
zaregistrovaných používateľov);
-        odhadované
úspory na nákladoch na každú pridanú oblasť politiky.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Požiadavky, ktoré treba splniť v
krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

Návrh
poskytne vysokú úroveň právnej istoty, pokiaľ ide o spracovanie
osobných údajov v IMI, v súlade s návrhmi európskeho dozorného
úradníka pre ochranu údajov. V dlhodobom horizonte návrh uľahčí
možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie tak, že
poskytne pružný nástroj pre takéto rozširovanie.

1.5.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

Vzhľadom
na povahu IMI ako centralizovaného komunikačného nástroja vypracovaného
a spravovaného Komisiou je nevyhnutné, aby sa zriadil spoločný súbor
pravidiel vzťahujúcich sa na tento systém a aby sa tieto pravidlá
vykonávali centralizovaným spôsobom. Komisia ponúka IMI členským štátom
ako bezplatnú službu, poskytuje služby údržby, vývoja a helpdesku, ako
aj sprístupnenie počítačovej infraštruktúry. Tieto úlohy by sa
nemohli vykonávať decentralizovaným spôsobom.
IMI
prekonáva prekážky v cezhraničnej spolupráci, ako napr. jazykové
bariéry, odlišnú administratívnu a pracovnú kultúru a nedostatok
zaužívaných postupov v oblasti výmeny informácií. Vďaka zapojeniu
členských štátov do koncipovania systému ponúka IMI jednotné pracovné
metódy, na ktorých sa dohodli všetky členské štáty.

1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v
minulosti

IMI
bol spustený v roku 2008. V systéme je v súčasnosti
registrovaných viac ako 5 700 príslušných orgánov a 11 000
používateľov. V roku 2010 sa uskutočnilo približne 2 000 výmen
informácií.
Z právneho
hľadiska IMI funguje na základe rozhodnutia Komisie, ktoré je
„komitologickým“ rozhodnutím, a na základe odporúčania Komisie[33]. Neexistencia jediného právneho
nástroja, ktorý by prijal Európsky parlament a Rada, začal byť
považovaný za prekážku pri ďalšom rozširovaní IMI.
Počiatočné
náklady na rozvoj IMI sa financovali z programu IDABC (Interoperable Delivery
of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Business and
Citizens – Program o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych
e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a
občanov) až do konca jeho realizácie v roku 2009. Do júla 2010 znášalo
GR MARKT náklady súvisiace s údržbou, druhostupňovou podporou, správou
systému, sprístupnením, odbornou prípravou, komunikáciou a zvyšovaním
informovanosti. V júli 2010 sa rozhodlo o financovaní IMI z programu ISA
(programu o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy) na
roky 2010 až 2015[34],
pričom v roku 2010 sa financovala prevádzka a zlepšenie aplikácie.
Očakáva sa, že program ISA bude naďalej poskytovať financovanie
IMI najmenej do roku 2012. GR MARKT naďalej znáša náklady na
sprístupnenie, odbornú prípravu, komunikáciu a zvyšovanie informovanosti.
Keďže
používanie systému je povinné v rámci smernice o službách a
vzhľadom na plány na budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych
predpisov Únie, bude nutné objasniť aspekt financovania a bude treba
zaistiť stabilné a udržateľné financovanie po roku 2012.

1.5.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia s
inými príslušnými nástrojmi

V
oznámení Komisie nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom
posilnenej administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a ďalšieho
rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ [KOM(2011) 75
v konečnom znení] sa uvádzajú plány na budúce rozširovanie IMI do
iných oblastí právnych predpisov EÚ.
V oznámení
Komisie nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť
IMI pre posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane
orgánov na miestnej úrovni, čím by sa prispelo k lepšej správe
jednotného trhu[35].

1.6.
Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
Očakáva sa, že návrh nadobudne
účinnosť v roku 2013.

1.7.
Plánovaný spôsob hospodárenia[36]

þ Priame centralizované hospodárenie na
úrovni Komisie

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania
správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Komisia
vypracuje každoročnú správu o vývoji a výsledkoch fungovania
IMI. Okrem toho sa európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov bude
pravidelne predkladať správa o problematike ochrany údajov v IMI
vrátane bezpečnosti.

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Komisia
je „vlastníkom systému“ IMI, a ako taká je zodpovedná za jeho každodenné
fungovanie, údržbu a vývoj. Systém vypracoval a hosťuje interný
dodávateľ, konkrétne jedno z generálnych riaditeľstiev Komisie
(DIGIT), ktoré zabezpečuje vysokú úroveň kontinuity činností.
S rozšírením
IMI do nových legislatívnych oblastí sa môže jeho správa stať
komplikovanejšou, pretože skupina zainteresovaných strán porastie a môže
byť nutné zohľadňovať stále rozličnejšie nároky. Tento
proces je potrebné starostlivo riadiť.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

IT
údržba a vývoj IMI sa riadi memorandom o porozumení medzi generálnymi
riaditeľstvami MARKT a DIGIT, v ktorom sa ustanovujú pravidlá,
postupy a jednotlivé zodpovednosti a povinnosti vlastníka systému
(MARKT) a dodávateľa systému (DIGIT). Pravidelné stretnutia a
nástroje na predkladanie správ uľahčujú prísne monitorovanie
činností údržby a vývoja v oblasti IT.
Riadiaci
výbor IMI vrátane predstaviteľov všetkých zainteresovaných strán projektu
IMI [ktorými sú vlastník systému, dodávateľ systému, Poradný výbor pre
koordináciu v oblasti vnútorného trhu (IMAC) a používatelia IMI] je
zodpovedný okrem iného za monitorovanie a kontrolou na vysokej úrovni.
Pracovná skupina pre IMI v rámci IMAC (podskupina Poradného výboru pre
koordináciu v oblasti vnútorného trhu) poskytuje Komisii poradenstvo v
súvislosti s horizontálnymi otázkami týkajúcimi sa vývoja IMI.
Podľa
článku 19 návrhu bude navyše európsky dozorný úradník pre ochranu údajov
zabezpečovať, aby sa spracúvanie osobných údajov Komisiou v IMI
uskutočňovalo v súlade s príslušnými pravidlami.
Vnútroštátne orgány na ochranu údajov budú spracovanie osobných údajov
monitorovať prostredníctvom príslušných orgánov na úrovni členských
štátov.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
Na
účely boja proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam
sa ustanovenia zvyčajne uplatniteľné na aktivity Komisie vrátane
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25.
mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym orgánom pre boj proti podvodom
(OLAF) uplatňujú v kontexte IMI bez akéhokoľvek obmedzenia..

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Opis………………………………...……….] || DRP/NRP ([37]) || krajín EZVO[38] || kandidátskych krajín[39] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1A || 12.02.01 Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu || DRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE
 1A || 12.01.04 Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu – výdavky na administratívne riadenie || NRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE
 1A || 26.03.01.01 Riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) || DRP || ÁNO || ÁNO || NIE || NIE

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 1B || Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu
 GR: MARKT ||   ||   || Rok 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12.02.01 || Záväzky || (1) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Platby || (2) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky pre GR MARKT SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Platby || =2+2a +3 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
Očakáva sa, že tento návrh nadobudne
účinnosť v roku 2013 a nebude mať vplyv na
rozpočet nad rámec toho, s čím sa už počíta
v nadchádzajúcich rokoch v oficiálnom programe Komisie. Návrhom
navyše nie sú dotknuté rozhodnutia viacročného finančného rámca na
obdobie po roku 2013.
V roku 2010 bolo financovanie IMI hradené
s týchto zdrojov: program ISA (500 000 EUR – rozpočtový riadok
26.03.01.01) a rozpočtové riadky vnútorného trhu
(925 000 EUR). Na roky 2011 – 2012 bude plánované financovanie
z ISA predstavovať cca 1 150 000 EUR ročne. Financovanie
z programu ISA však podlieha každoročnému prehodnocovaniu celkových
programových priorít a dostupného rozpočtu. Očakáva sa, že
program ISA bude naďalej poskytovať financovanie IMI najmenej do roku
2012.
Aby sa zaistilo, že IMI bude môcť
ponúkať členských štátom permanentne, a zároveň aby sa
umožnilo efektívnejšie riadenie a lepšia kontrola rozpočtu, Komisia
preskúma možnosť dať všetky náklady do jedného rozpočtového
riadka spravovaného generálnym riaditeľstvom MARKT (12.02.01 Zavedenie a
rozvoj vnútorného trhu). Znamenalo by to čisté zvýšenie tohto rozpočtového
riadka v roku 2013 presunom z iných rozpočtových riadkov.
V každom prípade sa očakáva, že
celkové náklady IMI začnú od roku 2012 klesať, čo bude spôsobené
predpokladaným znížením potreby vyvíjať nové funkcie, ktoré by dovtedy už
vo všeobecnosti mali byť zavedené.
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Platby || (5) || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
  Rozpočtové prostriedky administratívneho charakteru financované z rozpočtu osobitných programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1A viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Platby || =5+ 6 || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Platby || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || SPOLU
 GR: MARKT ||
  Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GR MARKT SPOLU || Rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013[40] ||   ||   ||   ||   ||   ||   || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky

–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2013 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[41] || Priemerné náklady na výstup || Počet výstupov || Náklady ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[42] ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Údržba A || 0,4 ||   || 0,4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,4
 - Sprístupnenie B || 0,24 ||   || 0,24 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,24
 Vývoj C || 0,3 ||   || 0,6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,6
 - Komunikácia a zvyšovanie informovanosti D || 0,2 ||   || 0,2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,2
 Konkrétny cieľ č. 1 – medzisúčet ||   || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 – medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   || 1,440 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,440

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne
rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
þ  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

3.2.3.2.
Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
þ  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie dodatočných
ľudských zdrojov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke: Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom.

3.2.4.
Príspevky tretích strán

–
þ Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami.

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
[1]               Ú. v. ES L 255, 30.09.2005, s. 22.
[2]               Ú. v. ES L 376, 27.12.2006, s. 36.
[3]               Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007
o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s
ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18), rozhodnutie
Komisie 2009/739/ES z 2. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú praktické
opatrenia na výmenu informácií medzi členskými štátmi elektronickými
prostriedkami podľa kapitoly VI smernice Európskeho parlamentu a Rady
2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s.
32). Odporúčanie Komisie z 26. marca 2009 o usmerneniach na ochranu
osobných údajov pre informačný systém vnútorného trhu (IMI) (Ú. v. EÚ
L 100, 18.4.2009, s. 12).
[4]               Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Na
ceste k Aktu o jednotnom trhu. Pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové
hospodárstvo. 50 návrhov, ako lepšie spoločne pracovať, podnikať
a obchodovať“, KOM(2010) 608 v konečnom znení, návrh
č. 45 na s. 31.
[5]               KOM(2011) 75.
[6]               KOM(2011) 206.
[7]               Stanovisko 01911/07/EN, WP 140.
[8]               Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu
údajov (EDPS) z 22. februára 2008 k rozhodnutiu Komisie z 12. decembra
2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v
súvislosti s ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ C 270, 25.10.2008, s. 1).
[9]               Odporúčanie Komisie z 26. marca 2009 o
usmerneniach na ochranu osobných údajov pre informačný systém vnútorného
trhu (IMI) (Ú. v. EÚ L 100, 18.4.2009, s. 12).
[10]             Správa Komisie z 22. apríla 2010 o stave ochrany
údajov v informačnom systéme vnútorného trhu, KOM(2010) 170
v konečnom znení.
[11]             Pozri napr. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní
Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v.
EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a
výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie
o VIS) (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60).
[12]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EC
z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri
cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88/45, 4.4.2011,
s. 45).
[13]             Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní
pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1).
Pozri aj závery Rady zo 7. marca 2011, ktoré sú k dispozícii na
adrese: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119621.pdf.
[14]             Pozri poznámku pod čiarou č. 12, článok 10
ods. 4.
[15]             Závery Rady z 10. decembra 2010.
[16]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[17]             KOM(2011) 75.
[18]             KOM(2011) 206.
[19]             Ú. v. ES L 281, 23.11.1995,
s. 31.
[20]             Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[21]             Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18.
[22]             Ú. v. EÚ L 263,
7.10.2009, s. 32.
[23]             Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006,
s. 36.
[24]             Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.
[25]             Ú. v. ES L 331, 15.12.2001,
s. 79.
[26]             Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1.
[27]             Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1.
[28]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[29]             Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.
[30]             Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.
[31]             Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu
hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Na ceste k Aktu
o jednotnom trhu. Pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo.
50 návrhov, ako lepšie spoločne pracovať, podnikať
a obchodovať“, KOM(2010) 608 v konečnom znení, návrh
č. 45 na s. 31.
[32]             Pozri poznámku pod čiarou č. 6 vyššie.
[33]             Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007 o
implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s
ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18), rozhodnutie
Komisie 2009/739/ES z 2. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú praktické
opatrenia na výmenu informácií medzi členskými štátmi elektronickými
prostriedkami podľa kapitoly VI smernice Európskeho parlamentu a Rady
2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s.
32), odporúčanie Komisie z 26. marca 2009 o usmerneniach na ochranu
osobných údajov pre informačný systém vnútorného trhu (IMI) (Ú. v. EÚ
L 100, 18.4.2009, s. 12).
[34]             Rozhodnutie č. 922/2009/ES, Ú. v. EÚ L 260,
3.10.2009, s. 20.
[35]             Pozri poznámku pod čiarou č. 6.
[36]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[37]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky
[38]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[39]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[40]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[41]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[42]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.