				|

		52015PC0010

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskom fonde pre strategické investície a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
V dôsledku
hospodárskej a finančnej krízy úroveň investícií v EÚ od roku 2007,
keď dosahovala najvyššie hodnoty, poklesla približne o 15 %.
Súčasná úroveň je výrazne pod hodnotou, ktorá by sa dala na základe
historických trendov očakávať, a ak nebudú prijaté nijaké opatrenia,
prognózy naznačujú, že v nasledujúcich rokoch dôjde len k
čiastočnému zlepšeniu situácie. V dôsledku toho sa oslabuje oživenie
hospodárstva, vytváranie pracovných miest, dlhodobý rast aj konkurencieschopnosť.
Táto investičná medzera znamená riziko, že ciele stanovené v stratégii
Európa 2020 sa nedosiahnu. Predseda Európskej komisie preto vo svojich
politických usmerneniach pre Komisiu na roky 2014 – 2019 túto problematiku
identifikoval ako kľúčovú politickú výzvu, pričom k rovnakému
záveru sa dopracovala aj Európska rada na svojom zasadnutí 18. decembra 2014
(EUCO 237/14) a vedúci predstavitelia G20 na samite 15. – 16. novembra 2014.

Manévrovací
priestor je obmedzený v dôsledku všeobecnej neistoty ohľadom hospodárskej
situácie, vysokej úrovne verejného aj súkromného dlhu v niektorých
častiach hospodárstva EÚ a ich vplyvu na kreditné riziko. Na druhej strane
však existujú značné úspory a vysoká úroveň finančnej likvidity.
Nedávne preskúmania, ktoré spoločne uskutočnili Európska komisia,
Európska investičná banka a členské štáty EÚ, navyše potvrdili, že
značný počet životaschopných investičných projektov ostáva
naďalej bez financovania.
V tomto kontexte
Komisia vo svojom oznámení „Investičný plán pre Európu“, ktoré bolo
uverejnené 26. novembra 2014, navrhla celoeurópsku iniciatívu na riešenie tejto
problematiky. Základom tohto plánu budú tri navzájom sa posilňujúce prvky:
Prvým prvkom bude mobilizácia dodatočných investícií vo výške minimálne 315
miliárd EUR počas nasledujúcich troch rokov, pričom sa maximalizuje
vplyv verejných zdrojov a uvoľnia súkromné investície. Druhým prvkom budú
cielené iniciatívy, ktoré majú zabezpečiť, aby tieto mimoriadne
investície uspokojili potreby reálnej ekonomiky. A tretím prvkom budú opatrenia
zamerané na zvýšenie predvídateľnosti regulačného rámca a odstránenie
prekážok, ktoré bránia investíciám, čím sa zvýši atraktívnosť Európy
a zároveň znásobí vplyv investičného plánu.
Tento návrh
vytvára nevyhnutný právny rámec a poskytuje rozpočtové prostriedky pre
prvé dva prvky plánu v rámci právneho poriadku EÚ. Po prijatí navrhovaného
nariadenia ho spoločne realizujú Komisia s Európskou investičnou
bankou (EIB) ako strategickí partneri, ktorých jednoznačným cieľom je
spojiť zainteresované strany na všetkých úrovniach. Pokiaľ ide o
tretí prvok investičného plánu týkajúci sa regulačného prostredia a
odstránenia prekážok brániacich investíciám, Komisia vo svojom pracovnom
programe, ktorý prijala 16. decembra 2014 [COM(2014) 910], vytýčila prvý
súbor opatrení. Pokiaľ ide o tieto záležitosti, Komisia bude zároveň
v kontexte európskeho semestra spolupracovať s ostatnými inštitúciami EÚ a
členskými štátmi.
Vzhľadom na
kľúčovú úlohu, ktorú v hospodárstve EÚ zohrávajú malé a stredné
podniky (MSP), najmä pokiaľ ide o vytváranie pracovných miest, budú MSP
jedným z hlavných príjemcov podpory podľa tohto návrhu.
Aj v tejto oblasti
koncepcia a vlastnosti uvedených mechanizmov vychádzajú z existujúcich
skúseností s inovačnými nástrojmi financovania, ktoré spoločne
využívajú EÚ a skupina EIB.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Predseda Juncker predložil investičný
plán Európskemu parlamentu 26. novembra. Investičný plán navyše schválila
Európska rada na svojom zasadnutí 18. decembra 2014. Európska rada zároveň
vyzvala zákonodarcov Únie, aby sa do júna dohodli na príslušnom právnom znení
tak, aby nové investície mohli byť aktivované už v polovici roka 2015.
Právne, hospodárske a finančné koncepcie,
z ktorých vychádza tento návrh, boli predmetom rozsiahlej diskusie so skupinou
Európskej investičnej banky a neformálne aj so zástupcami verejného a
súkromného sektora. Zainteresované strany zo súkromného sektora poukázali najmä
na dôležitosť spoľahlivých kvalitatívnych kritérií a nezávislý výber
projektov, ktoré by mohli byť z plánu podporené. Konkrétnejšie bolo
odporučené, aby projekty boli 1) hospodársky životaschopné s podporou
iniciatívy, 2) dostatočne vyspelé na to, aby sa dali považovať za
prínosné v globálnom či lokálnom meradle, 3) mali európsku pridanú hodnotu
a boli v súlade s politickými prioritami EÚ (ako napr. politiky v oblasti klímy
a energetiky na obdobie do roku 2030, stratégia Európa 2020 a iné dlhodobé
strategické priority EÚ). Záber projektov by sa navyše nemal obmedzovať na
cezhraničné projekty (ako je to pri projektoch TEN-T a TEN-E).
Komisia navyše získala významné skúsenosti aj
vďaka svojej účasti na osobitnej skupine pre investície v EÚ.
Celkovým cieľom tejto skupiny bolo vypracovať prehľad hlavných
investičných trendov a potrieb; analyzovať hlavné prekážky a
problematické miesta v oblasti investícií; navrhnúť praktické riešenia na
prekonanie týchto prekážok a problematických miest; identifikovať
strategické investície s pridanou hodnotou pre EÚ, ktoré by sa v krátkodobom
horizonte mohli realizovať a vypracovať odporúčania na
zostavenie dôveryhodnej a transparentnej databázy pre strednodobú až dlhodobú
budúcnosť. Táto práca bola zohľadnená pri príprave tohto návrhu.
Záverečná správa skupiny je k dispozícii na tejto adrese:
http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právnym základom tohto návrhu sú články 172,
173, článok 175 ods. 3 a článok 182 ods. 1 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie. V tomto návrhu sa stanovuje právny rámec potrebný na realizáciu
prvých dvoch prvkov „Investičného plánu pre Európu“.
V súlade so zásadou subsidiarity a
proporcionality, ktoré sú stanovené v článku 5 Zmluvy o Európskej únii,
ciele navrhovaných opatrení nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni
členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. Z
dôvodu rôznorodosti fiškálnej kapacity členských štátov konať a z
dôvodu rozsahu a účinkov navrhovaných opatrení možno sledované ciele
lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Konkrétnejšie možno povedať, že na
úrovni EÚ sa vďaka využívaniu inovačných finančných nástrojov
dosiahnu úspory z rozsahu mobilizáciou súkromných investícií v celej EÚ a
optimálnym využitím európskych inštitúcií a ich odborných znalostí a schopností
na daný účel. Multiplikačný účinok a reálny vplyv opatrení tak
bude oveľa citeľnejší v porovnaní s tým, čo by sa dosiahlo
investičnými opatreniami v jedinom členskom štáte alebo skupine
členských štátov. Jednotný trh Únie spolu so skutočnosťou, že
nebude dochádzať k prideľovaniu projektov podľa jednotlivých
krajín či sektorov, zabezpečí v očiach investorov väčšiu
atraktivitu a nižšie celkové riziká. Návrh neprekračuje rámec toho,
čo je nevyhnutné na dosiahnutie sledovaných cieľov.
3.1.      Vytvorenie
Európskeho fondu pre strategické investície a zriadenie Európskeho centra
investičného poradenstva (články 1 – 3)
Článkom 1 návrhu sa Komisia
splnomocňuje uzavrieť s EIB dohodu o zriadení „Európskeho fondu pre
strategické investície“ (EFSI), ktorého účelom bude podporovať
investície v Únii a zabezpečovať zlepšený prístup spoločností s
maximálne 3 000 zamestnancami k financovaniu, s osobitným dôrazom na malé a
stredné podniky, prostredníctvom poskytnutia kapacity v oblasti preberania
rizík pre EIB. V článku 2 návrhu sa uvádza, že táto záruka EÚ sa má
prideliť na osobitné operácie financovania a investičné operácie EIB
prostredníctvom EFSI.
O využívaní záruky EÚ pre EFSI majú
rozhodovať riadiace štruktúry uvedené v tomto návrhu. EFSI má mať
najmä riadiaci výbor (článok 3), ktorý bude určovať strategickú
orientáciu, strategické prideľovanie aktív a operačnú politiku a
postupy vrátane investičnej politiky pre projekty, ktoré EFSI môže
podporiť, a rizikového profilu EFSI. Investičný výbor, ktorý bude
pozostávať z nezávislých odborníkov, bude zodpovedať za preskúmavanie
potenciálnych operácií a schvaľovanie podpory operácií bez ohľadu na
geografickú lokalitu daného projektu.
Členov riadiaceho výboru vymenúvajú
prispievatelia kapacity v oblasti preberania rizík, pričom hlasovacie
práva zodpovedajú veľkosti ich príspevku. Tak dlho, kým sú jedinými
prispievateľmi do EFSI Únia a EIB, počet členov a hlasov v
riadiacom výbore sa prideľuje na základe príslušnej veľkosti
príspevkov vo forme hotovosti alebo záruk a všetky rozhodnutia sa prijímajú na
základe konsenzu.
Keď k dohode o EFSI pristúpia iné strany,
počet členov a hlasov v riadiacom výbore sa prideľuje na základe
príslušnej veľkosti príspevkov od prispievateľov vo forme hotovosti
alebo záruk. Počet členov a hlasov Komisie a EIB sa zodpovedajúcim
spôsobom prepočíta. Riadiaci výbor sa snaží prijímať rozhodnutia na
základe konsenzu. Ak riadiaci výbor nedokáže rozhodnúť na základe konsenzu
v lehote, ktorú stanovil predseda, riadiaci výbor prijme rozhodnutie
jednoduchou väčšinou. Rozhodnutie riadiaceho výboru sa nesmie prijať
v prípade, že Komisia alebo EIB hlasuje proti nemu.
Členov investičného výboru tvorí
šesť nezávislých expertov na trh a generálny riaditeľ. Generálnemu
riaditeľovi pomáha zástupca generálneho riaditeľa. Generálny
riaditeľ pripravuje zasadnutia investičného výboru a predsedá im.
Rozhodnutia sa v oboch orgánoch prijímajú jednoduchou väčšinou hlasov, no
v riadiacom výbore musí existovať snaha o konsenzus. Projekty sa vyberajú
na základe ich vlastných predností, pričom neexistuje žiadne vopred
stanovené sektorové či geografické rozdelenie, čím sa má maximalizovať
pridaná hodnota fondu. EFSI bude mať zároveň možnosť spolu s
členskými štátmi a súkromnými investormi financovať investičné
platformy na vnútroštátnej, regionálnej alebo sektorovej úrovni.
Popri osobitných ustanoveniach upravujúcich
vytvorenie, činnosť a riadenie EFSI sa v dohode o EFSI zriaďuje
aj Európske centrum investičného poradenstva (EIAH, článok 2 ods. 2).
Budujúc na existujúcich poradenských službách EIB a Komisie, EIAH bude
poskytovať poradenskú podporu pri identifikácii, príprave a vypracúvaní
investičných projektov a pôsobiť ako jednotné centrum technického
poradenstva (aj pre právne záležitosti) pre financovanie projektov v EÚ. To
zahŕňa podporu pri využívaní technickej pomoci pri štruktúrovaní
projektov, využívaní inovačných finančných nástrojov a využívaní
verejno-súkromných partnerstiev.
3.2.      Poskytovanie
záruky EÚ a zriadenie záručného fondu EÚ (články 4 – 8)
Článkom 4 návrhu sa vytvára prvotná
záruka EÚ vo výške 16 mld. EUR na operácie financovania a investičné
operácie EIB. V súlade s článkom 5 musia tieto operácie podporovať
rozvoj infraštruktúry, alebo investície do vzdelávania, zdravotníctva, výskumu,
vývoja, informačných a komunikačných technológií a inovácií, alebo
rozširovanie energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti,
alebo infraštruktúrne projekty v oblastiach životného prostredia, prírodných
zdrojov, rozvoja miest a sociálnej oblasti, alebo MSP a spoločnosti so
strednou trhovou kapitalizáciou, a to aj prostredníctvom poskytovania
rizikového financovania prevádzkového kapitálu. Podpora môže byť
poskytnutá buď priamo Európskou investičnou bankou alebo
prostredníctvom Európskeho investičného fondu. Tieto inštitúcie budú
poskytovať financovanie s vysokou mierou absorbovania finančných
rizík (kapitálových, kvázikapitálových atď.), čo umožní investorom zo
súkromného sektora investovať paralelne s nimi.
S cieľom zabezpečiť riadne
plnenie rozpočtu EÚ aj v prípade, že dôjde k uplatneniu záruky, sa
článkom 8 zriaďuje záručný fond („fond“). Zo skúseností s
povahou investícií, ktoré má EFSI podporovať, vyplýva, že vhodným pomerom
medzi platbami z rozpočtu Únie a z celkových záručných záväzkov Únie
by bol pomer 50 %. Pri rovnovážnom stave sa tento cieľový pomer 50 %
dosiahne z rozpočtu EÚ, súm splatných v prospech Únie z investícií, súm
získaných od prípadných veriteľov v omeškaní a z výnosov investovaných
zdrojov záručného fondu. Počas prvotného obdobia však suma 8 mld. EUR
bude pochádzať iba z platieb z rozpočtu. Počínajúc rokom 2016 sa
z týchto platieb z rozpočtu postupne vytvoria základné prostriedky fondu,
ktoré by do roku 2020 mali dosiahnuť kumulovanú výšku 8 mld. EUR. Ak by
však došlo k výzvam na uplatnenie záruky EÚ, je vhodné, aby sa pri výpočte
cieľovej úrovne zvážili aj alternatívne zdroje záručného fondu, aby
sa obmedzil potenciálny vplyv na rozpočet EÚ. Tieto aspekty výpočtu
sa obmedzia na tú sumu záruky EÚ, v súvislosti s ktorou došlo k výzve na jej
uplatnenie.
S cieľom zabezpečiť maximálnu
možnú efektívnosť nákladov bude investovaním týchto zdrojov poverená
Komisia. Komisia je navyše prostredníctvom delegovaného aktu splnomocnená
zmeniť po roku 2018 cieľovú sumu Fondu o 10 %. To by malo Komisii
umožniť využiť nadobudnuté praktické skúsenosti, a predísť tak
zbytočnému odlivu prostriedkov z rozpočtu a súčasne
zabezpečiť jeho nepretržitú ochranu.
S výnimkou možných strát na vlastnom kapitáli,
keď sa EIB môže rozhodnúť, že predloží okamžitú výzvu na uplatnenie
záruky, by k výzvam na uplatnenie záruky malo dochádzať len raz ročne
po tom, ako boli vzájomne započítané všetky zisky a straty vyplývajúce z
neukončených operácií.
Ak by došlo k uplatneniu záruky, objem záruky
by sa znížil pod pôvodných 16 mld. EUR. Z budúcich príjmov Únie z činnosti
EFSI by však malo byť možné obnoviť záruku EÚ až na jej pôvodnú
hodnotu.
3.3.      Vytvorenie
Európskej databázy investičných projektov (článok 9)
Ako často poukazujú zainteresované
strany, jedným z problémov vyššej úrovne investícií v EÚ je nedostatočná
informovanosť o prebiehajúcich a budúcich investičných projektoch v
Únii. Popri aktivitách EFSI sa v návrhu stanovuje vytvorenie Európskej databázy
investičných projektov ako prostriedku na zabezpečenie toho, aby boli
informácie o potenciálnych projektoch transparentné a aby sa dostávali k
investorom.
3.4.      Predkladanie
správ, zodpovednosť, hodnotenie a preskúmavanie operácií EFSI (články
10 – 12)
Vzhľadom na využívanie záruky EÚ
Európskou investičnou bankou je vhodné, aby EIB Komisii, Európskemu
parlamentu a Rade pravidelne predkladala správy o realizovaných operáciách, na
ktoré sa vzťahuje záruka EÚ.
V článku 12 sa stanovuje niekoľko
pravidelných hodnotení vykonávaných EIB a Komisiou, ktorých cieľom je
zabezpečiť, aby sa EFSI, záruka EÚ a fungovanie záručného fondu
využívali v súlade s prvotným zámerom. Zodpovednosť voči Európskemu
parlamentu je v tomto kontexte obzvlášť dôležitá.
3.5.      Všeobecné
ustanovenia (články 13 – 17)
Je vhodné, aby sa v kontexte využívania záruky
EÚ Európskou investičnou bankou uplatňovalo niekoľko všeobecných
pravidiel. V článku 13 sa stanovuje, že informácie súvisiace s
činnosťou, na ktorú sa vzťahuje záruka EÚ, by sa mali verejne
sprístupňovať. Článok 14 a článok 15 obsahujú ustanovenia o
kompetenciách Dvora audítorov a Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF)
a článok 16 obsahuje vylúčenie určitých druhov činností.
Článkom 17 sa napokon Komisia splnomocňuje prijímať delegované
akty v súlade s príslušným postupom.
3.6.      Zmeny
(články 18 – 19)
V článkoch 18 a 19 sa stanovuje
prerozdelenie operačných rozpočtových prostriedkov z programu
Horizont 2020 [nariadenie (EÚ) č. 1291/2013] a z Nástroja na
prepájanie Európy [nariadenie (EÚ) č. 1316/2013].
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Záruka EÚ stanovená pre EFSI má výšku 16 mld.
EUR a je plne k dispozícii od nadobudnutia účinnosti nariadenia. S
cieľom zabezpečiť riadne plnenie rozpočtu napriek prípadným
výzvam na uplatnenie záruky sa vytvára záručný fond a jeho prostriedky
predstavujú 50 % celkových záručných záväzkov EÚ do roku 2020. Platby do
záručného fondu budú predstavovať 500 mil. EUR v roku 2016, 1 mld.
EUR v roku 2017 a 2 mld. EUR v roku 2018. Platby vo výške 2,25 mld. EUR v
každom z rokov 2019 a 2020 budú závisieť od toho, aby cieľová suma
záručného fondu bola po roku 2018 udržiavaná na nezmenenej výške 50 %.
Viazané rozpočtové prostriedky budú predstavovať 1,35 mld. EUR v roku
2015, 2,03 mld. EUR v roku 2016, 2,641 mld. EUR v roku 2017 a 1,979 mld. EUR v
roku 2018. Progresívnym financovaním záručného fondu by sa počas
prvých rokov nemali vytvárať riziká pre rozpočet EÚ, pretože k
potenciálnym výzvam na uplatnenie záruky v súvislosti so vzniknutými stratami
dôjde až neskôr.
Podobne ako pri súčasných aktivitách EIB,
náklady na operácie EIB v rámci EFSI budú účtované príjemcom. Využívanie
záruky Európskou investičnou bankou a investovanie zdrojov záručného
fondu by mali generovať čisté kladné príjmy. Výnosy EFSI sa pomerne
rozdelia medzi prispievateľov kapacity v oblasti preberania rizík.
Nadmerné základné prostriedky záručného fondu sa môžu použiť na
obnovenie záruky EÚ do jej pôvodnej výšky.
Dve činnosti však budú pre EIB
generovať náklady, ktoré sa nemôžu účtovať príjemcom:
1.           Európske centrum investičného
poradenstva, vytvorené v súlade s článkom 2 ods. 2 tohto návrhu, bude
primárne financované z existujúcich balíkov na technickú pomoc EIB v rámci
existujúcich programov EÚ (Nástroj na prepájanie Európy, Horizont 2020…).
Potrebné však môže byť dodatočné financovanie až do maximálnej výšky 20
mil. EUR ročne (10 mil. EUR v roku 2015), ktoré bude rozpočtované v
súlade s finančným výkazom pripojeným k tomuto návrhu. Akékoľvek
prípadné náklady za databázu projektov budú takisto kryté.
2.           EIB vzniknú administratívne výdavky
z titulu zvýšenia jej financovania prostredníctvom EIF pre malé a stredné
podniky. Na základe súčasných predpokladov ohľadom druhu nástrojov a
rýchlosti podpisovania nových operácií si to bude vyžadovať úhradu
poplatkov v kumulovanej celkovej výške rádovo 105 mil. EUR, z čoho
približne 48 mil. EUR do roku 2020. Vzhľadom na možnosť odloženia
platby – až dovtedy, kým sa na tento účel nebudú môcť použiť
prijaté príjmy – tieto platby ešte neboli rozpočtované, ale len opísané v
prílohe k finančnému výkazu.
Náklady pre EIB, ktoré ešte neboli ani
vymožené od príjemcov ani odpočítané od výnosov záruky poskytnutej od EÚ,
možno kryť zo záruky EÚ v rámci kumulatívneho limitu, ktorý zodpovedá 1 %
jej nesplatených súm.
Operačné rozpočtové prostriedky
potrebné na tento návrh sa majú plne financovať vo viacročnom
finančnom rámci 2014 – 2020. V rámci okruhu 1A sa má prerozdeliť 6
mld. EUR, pričom 2,11 mld. EUR bude financovaných využitím nepridelenej
rezervy vrátane celkovej rezervy pre záväzky. Hoci financovanie formou grantov
z Nástroja na prepájanie Európy a programu Horizont 2020 sa zníži,
multiplikačný účinok, ktorý sa dosiahne vďaka EFSI, umožní
výrazný celkový nárast investičnej aktivity v tých oblastiach politiky, na
ktoré sa vzťahujú uvedené dva existujúce programy.
5.           DODATOČNÉ INFORMÁCIE
Finančný balík tohto návrhu výslovne
nezahŕňa príspevky od členských štátov alebo iných tretích strán
do ktorýchkoľvek zo štruktúr, ktoré sa na základe návrhu vytvárajú. Na
základe článku 1 ods. 2 je však výslovne povolené, aby sa tie strany,
ktoré o to prejavia záujem, k dohode o EFSI pripojili prostredníctvom
kapitálových príspevkov do fondu.
Ak sa členské štáty rozhodnú
prispievať do EFSI, Komisia naznačila, že k takýmto príspevkom zaujme
priaznivé stanovisko v kontexte jej posudzovania verejných financií podľa
článku 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a nariadenia (ES) č. 1467/1997.
V oznámení Komisie („Optimálne využívanie flexibility v rámci existujúcich
pravidiel Paktu stability a rastu“) z 13. januára 2015 sa uvádzajú osobitné
aspekty platiace pre tento scenár.
2015/0009 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o Európskom fonde pre strategické investície
a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ)
č. 1316/2013
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej články 172, 173, článok 175 ods. 3 a
článok 182 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanoviská Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Hospodárska a finančná
kríza spôsobila, že došlo k zníženiu miery investícií v Únii. Od vyvrcholenia
krízy v roku 2007 poklesol objem investícií približne o 15 %. Nedostatkom
investícií trpí Únia hlavne v dôsledku neistoty na trhoch v súvislosti s
hospodárskou budúcnosťou a fiškálnymi obmedzeniami platiacimi pre
členské štáty. V dôsledku tohto nedostatku investícií sa spomaľuje
oživenie hospodárstva a negatívne je ovplyvnené vytváranie pracovných miest,
dlhodobé vyhliadky rastu a konkurencieschopnosť.
(2)       Na vystúpenie z tohto
bludného kruhu, ktorý vznikol v dôsledku nedostatku investícií, sú potrebné
komplexné opatrenia. Nevyhnutnými predpokladmi pre stimuláciu investícií sú
štrukturálne reformy a fiškálna zodpovednosť. Spolu s obnovenou motiváciou
využívať investičné financovanie môžu tieto predpoklady prispieť
k vytvoreniu účinného kolobehu, v rámci ktorého investičné projekty
pomôžu podporiť zamestnanosť a dopyt a povedú k priebežnému
zvyšovaniu rastového potenciálu.
(3)       Prostredníctvom iniciatívy
pre globálnu infraštruktúru uznala skupina G20 dôležitosť investícií pri posilňovaní
dopytu a zvyšovaní produktivity a rastu a zaviazala sa vytvoriť
prostredie, ktoré bude priaznivejšie pre vyššie úrovne investícií.
(4)       Únia počas hospodárskej
a finančnej krízy vynakladala úsilie v snahe podporiť rast, a to
najmä prostredníctvom iniciatív stanovených v stratégii Európa 2020, ktorými sa
zaviedol prístup presadzujúci inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Aj Európska investičná banka („EIB“) posilnila svoju úlohu pri podnecovaní
a podpore investícií v rámci Únie, čiastočne prostredníctvom zvýšenia
kapitálu v januári 2013. S cieľom zabezpečiť, aby sa riešili
investičné potreby Únie a aby sa likvidita, ktorá je k dispozícii na trhu,
používala efektívnym spôsobom a bola smerovaná do financovania životaschopných
investičných projektov, sú potrebné ďalšie opatrenia.
(5)       Vtedy čerstvo zvolený
predseda Európskej komisie predložil 15. júla 2014 Európskemu parlamentu súbor
politických usmernení pre Európsku komisiu. Tieto politické usmernenia
obsahovali výzvu na mobilizáciu „až 300 miliárd EUR v podobe dodatočných
verejných a súkromných investícií do reálnej ekonomiky počas nasledujúcich
troch rokov“ na stimuláciu investícií s cieľom vytvoriť pracovné
miesta.
(6)       Komisia 26. novembra 2014
predložila oznámenie s názvom „Investičný plán pre Európu“[1], v ktorom sa
počíta so zriadením Európskeho fondu pre strategické investície („EFSI“),
transparentnou databázou investičných projektov na európskej úrovni,
vytvorením centra investičného poradenstva (Európske centrum
investičného poradenstva – „EIAH“) a ambicióznym programom, ktorého
cieľom by bolo odstrániť prekážky brániace investíciám a
dobudovať jednotný trh.
(7)       Európska rada 18. decembra 2014
konštatovala, že „posilnenie investícií a riešenie zlyhania trhu v Európe je
kľúčovou politickou výzvou“ a že „nový dôraz na investície v spojení
so záväzkom členských štátov, že zintenzívnia štrukturálne reformy a
uskutočnia fiškálnu konsolidáciu priaznivú pre rast, bude základom rastu a
zamestnanosti v Európe“ a „vyzýva na zriadenie Európskeho fondu pre strategické
investície (EFSI) v skupine EIB s cieľom mobilizovať v rokoch 2015 až
2017 nové investície vo výške 315 miliárd EUR“.
(8)       EFSI je súčasťou
komplexného prístupu zameraného na odstránenie neistoty, ktorá sprevádza
verejné a súkromné investície. Táto stratégia má tri piliere: mobilizácia
financií pre investície, dosiahnutie toho, aby investície skončili v
reálnej ekonomike a zlepšenie investičného prostredia v Únii.
(9)       Investičné prostredie v
Únii by sa malo zlepšiť tým, že sa odstránia prekážky brániace
investíciám, posilní sa jednotný trh a zlepší sa predvídateľnosť
regulačných predpisov. Práca EFSI – a investície v celej Európe vo
všeobecnosti – by mali z tejto sprievodnej snahy profitovať.
(10)     Účelom EFSI by malo
byť pomáhať pri riešení ťažkostí s financovaním a realizáciou
produktívnych investícií v Únii a zabezpečiť zlepšený prístup k
financovaniu. Zámerom je, aby bol zlepšený prístup k financovaniu obzvlášť
prínosný pre malé a stredné podniky. Zároveň je vhodné poskytnúť
výhodu takéhoto zlepšeného prístupu k financovaniu aj spoločnostiam so
strednou trhovou kapitalizáciou, ktoré sú spoločnosťami
s maximálne 3 000 zamestnancami. Ak sa preklenú súčasné
investičné ťažkosti Európy, malo by sa prispieť k posilneniu
hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie.
(11)     EFSI by mal podporovať
strategické investície s vysokou pridanou ekonomickou hodnotou, ktoré
prispievajú k dosahovaniu politických cieľov Únie.
(12)     Mnohé malé a stredné podniky i
spoločnosti so strednou trhovou kapitalizáciou v celej Únii potrebujú
pomoc, aby dokázali prilákať trhové financovanie, a to najmä pokiaľ
ide o investície, s ktorými sa spája väčší stupeň rizika. EFSI by
týmto podnikom mal pomôcť prekonať nedostatok kapitálu tak, že EIB a Európskemu
investičnému fondu („EIF“) umožní poskytovať priame a nepriame
kapitálové injekcie, záruky za vysoko kvalitnú sekuritizáciu úverov a iné
produkty, ktoré sa budú poskytovať na plnenie cieľov EFSI.
(13)     EFSI by sa mal zriadiť v
rámci EIB, aby mohol čerpať z jej skúseností a preukázaných výsledkov
a aby jeho operácie čo najskôr začali mať pozitívny vplyv.
Činnosť EFSI v oblasti poskytovania financií malým a stredným
podnikom a malým spoločnostiam so strednou trhovou kapitalizáciou by mala
byť smerovaná cez Európsky investičný fond („EIF“), aby pri týchto
činnostiach mohla profitovať z jeho skúseností.
(14)     EFSI by sa mal zameriavať
na projekty, ktoré prinášajú vysokú spoločenskú a hospodársku hodnotu.
EFSI by sa najmä mal zameriavať na projekty, ktoré podporujú vytváranie
pracovných miest, dlhodobý rast a konkurencieschopnosť. EFSI by mal
podporovať širokú škálu finančných produktov vrátane produktov
kapitálových, dlhu či záruk, aby pomohol čo najlepšie splniť
potreby príslušného projektu. Táto široká škála produktov by mala EFSI umožniť,
aby sa prispôsobil potrebám trhu a aby zároveň prilákal súkromné
investície do daných projektov. EFSI by nemal byť náhradou za financovanie
z prostriedkov súkromného trhu; namiesto toho by mal byť katalyzátorom
financovania zo súkromných zdrojov tým, že bude riešiť zlyhania trhu, aby
sa zabezpečilo čo najúčinnejšie a najstrategickejšie využívanie
verejných finančných prostriedkov. K takémuto účinnému a
strategickému využívaniu prostriedkov by mala prispieť požiadavka súladu
so zásadami štátnej pomoci.
(15)     EFSI by sa mal zameriavať
na projekty, ktorých pomer rizika k návratnosti je vyšší než pri existujúcich
nástrojoch EIB a Únie, aby sa zabezpečila komplementarita so
súčasnými operáciami. EFSI by mal financovať projekty v celej Únii, a
to aj v tých krajinách, ktoré sú najviac postihnuté finančnou krízou. K
využitiu EFSI by malo dôjsť len vtedy, keď nie je za primeraných
podmienok k dispozícii financovanie z iných zdrojov.
(16)     EFSI by sa mal zameriavať
na investície, pri ktorých sa očakáva, že budú ekonomicky a technicky
životaschopné, čo môže znamenať určitý stupeň primeraného
rizika, pričom daná investícia musí stále spĺňať príslušné
požiadavky na financovanie z EFSI.
(17)     Rozhodnutia o využití podpory
EFSI na infraštruktúru a veľké projekty so strednou trhovou kapitalizáciou
by mal prijímať investičný výbor. Investičný výbor by mal
byť zložený z nezávislých expertov, ktorí majú odborné znalosti a
skúsenosti v oblasti investičných projektov. Investičný výbor by mal
podliehať riadiacemu výboru EFSI, ktorý by mal dohliadať na plnenie
cieľov EFSI. Aby mohol EFSI účinne využívať skúsenosti EIF, EFSI
by mal podporovať financovanie do EIF, aby umožnil EIF realizovať
jednotlivé projekty v oblasti malých a stredných podnikov a malých
spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou.
(18)     Aby EFSI mohol podporovať
investície, Únia by mala poskytnúť záruku vo výške rovnajúcej sa 16 000 000
000 EUR. Keď sa táto záruka poskytne na báze portfólií, jej krytie by malo
byť zhora obmedzené v závislosti od druhu nástroja, ako napr. dlhový,
kapitálový nástroj alebo záruka, ako percentuálny podiel objemu portfólia
nesplatených záväzkov. Očakáva sa, že keď sa táto záruka skombinuje s
5 000 000 000 EUR, ktoré má poskytnúť EIB, podpora zo strany EFSI by mala
vygenerovať dodatočné investície zo strany EIB a EIF vo výške 60 800 000
000 EUR. Táto podpora zo strany EFSI vo výške 60 800 000 000 EUR by mala
podľa očakávaní v období rokov 2015 až 2017 vygenerovať v Únii
investície v celkovej výške 315 000 000 000 EUR. Záruky súvisiace s
projektmi, ktoré sa dokončia bez výzvy na uplatnenie záruky, sú k
dispozícii na podporu nových operácií.
(19)     Aby sa umožnilo ďalšie
zvyšovanie jeho zdrojov, účasť v EFSI by mala byť otvorená
pre tretie strany vrátane členských štátov, národných podporných bánk
či verejných agentúr vo vlastníctve alebo pod kontrolou členských
štátov, subjektov súkromného sektora a subjektov mimo Únie, a to pod podmienkou
súhlasu existujúcich prispievateľov. Tretie strany môžu do EFSI
prispievať priamo a zúčastňovať sa na jeho riadiacej
štruktúre.
(20)     Na úrovni projektov môžu
tretie strany s EFSI spolufinancovať jednotlivé projekty alebo v rámci
investičných platforiem v súvislosti s osobitnými geografickými či
tematickými sektormi.
(21)     Za predpokladu, že sú splnené všetky
relevantné kritériá oprávnenosti, členské štáty môžu využívať
európske štrukturálne a investičné fondy na to, aby prispeli k
financovaniu oprávnených projektov, ktoré sú podporované zárukou EÚ.
Flexibilita tohto prístupu by mala maximalizovať potenciál prilákania
investorov do investičných oblastí, na ktoré sa zameriava EFSI.
(22)     V súlade so Zmluvou o
fungovaní Európskej únie by investície do infraštruktúry a projektov
podporované z EFSI mali byť v súlade s pravidlami štátnej pomoci. S
týmto cieľom Komisia oznámila, že na účely posúdenia štátnej pomoci
stanoví súbor základných kritérií, ktoré bude musieť spĺňať
projekt na to, aby bol oprávnený na poskytnutie podpory z EFSI. Ak projekt
tieto kritériá splní a získa podporu z EFSI, Komisia oznámila, že akákoľvek
vnútroštátna doplnková podpora sa posúdi v rámci zjednodušeného a zrýchleného
posúdenia štátnej pomoci, v rámci ktorého má Komisia overiť navyše len
primeranosť podpory z verejných zdrojov (teda či nedošlo k nadmernej
kompenzácii). Komisia zároveň oznámila, že poskytne ďalšie usmernenia
k súboru kľúčových princípov s cieľom zabezpečiť
efektívne využívanie verejných prostriedkov.
(23)     Vzhľadom na naliehavú
potrebu konať v rámci Únie môžu EIB a EIF v priebehu roku 2015
financovať dodatočné projekty mimo svojho obvyklého profilu pred tým,
ako toto nariadenie nadobudne účinnosť. S cieľom
maximalizovať prínos opatrení stanovených v tomto nariadení by malo
byť možné, aby takéto dodatočné projekty boli zahrnuté do rozsahu záručného
krytia EÚ v prípade, že spĺňajú vecné kritériá stanovené v tomto
nariadení.
(24)     Operácie financovania a
investičné operácie EIB podporované z EFSI by sa mali spravovať v
súlade s vlastnými pravidlami a postupmi EIB, a to aj pomocou vhodných
kontrolných opatrení a opatrení prijatých s cieľom predchádzať
daňovým únikom, ako aj v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi
týkajúcimi sa Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Dvora audítorov
vrátane trojstrannej dohody medzi Európskou komisiou, Európskym dvorom
audítorov a Európskou investičnou bankou.
(25)     EIB by mala pravidelne
vyhodnocovať činnosti podporované z EFSI s cieľom posúdiť
ich relevantnosť, výsledky a vplyv a s cieľom identifikovať
aspekty, ktoré by mohli budúcu činnosť EFSI zlepšiť. Takéto hodnotenia
by mali prispievať k zodpovednosti a analýze udržateľnosti.
(26)     Popri operáciách financovania,
ktoré sa budú realizovať prostredníctvom EFSI, by sa malo vytvoriť
Európske centrum investičného poradenstva („EIAH“). EIAH by malo
poskytovať posilnenú podporu pre vypracúvanie a prípravu projektov v celej
Únii, stavajúc na odborných znalostiach Komisie, EIB, národných podporných bánk
a riadiacich orgánov európskych štrukturálnych a investičných fondov. Malo
by sa tak vytvoriť jednotné kontaktné miesto pre všetky otázky týkajúce sa
technickej pomoci pre investície v rámci Únie.
(27)     S cieľom pokryť
riziká súvisiace so zárukou EÚ voči EIB by sa mal zriadiť
záručný fond. Záručný fond by sa mal vybudovať z postupných
platieb z rozpočtu Únie. Do záručného fondu by následne mali
prúdiť aj príjmy a splátky z projektov podporovaných z EFSI a sumy
vymožené od dlžníkov v omeškaní, keď záručný fond už splnil záruku
voči EIB.
(28)     Logikou vytvorenia
záručného fondu je poskytovať pre rozpočet Únie likviditný
vankúš chrániaci pred stratami, ktoré EFSI vytvorí pri presadzovaní svojich
cieľov. Zo skúseností s povahou investícií, ktoré má EFSI podporovať,
vyplýva, že vhodným pomerom medzi platbami z rozpočtu Únie a z celkových
záručných záväzkov Únie by bol pomer 50 %.
(29)     S cieľom čiastočne
financovať príspevok z rozpočtu Únie by sa mali znížiť dostupné
balíky prostriedkov programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a
inováciu 2014 – 2020, zriadeného podľa nariadenia Európskeho parlamentu a
Rady (EÚ) č. 1291/2013[2],
a Nástroja na prepájanie Európy, zriadeného podľa nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013[3].
Uvedené programy slúžia na účely, ktoré EFSI nemá za cieľ
replikovať. Znížením prostriedkov oboch programov na financovanie
záručného fondu sa však podľa očakávaní zabezpečia
investície do niektorých oblastí ich jednotlivých mandátov, ktoré sú vyššie,
než by bolo možné prostredníctvom existujúcich programov. EFSI by mal byť
schopný pretaviť záruku EÚ do znásobenia finančného účinku v uvedených
oblastiach výskumu, vývoja a inovácií a dopravy, telekomunikácií a energetickej
infraštruktúry oproti stavu, ktorý by sa dosiahol, keby dané zdroje boli
vynaložené prostredníctvom grantov v rámci plánovaných programov Horizont 2020
a Nástroj na prepájanie Európy. Preto je vhodné presmerovať časť
finančných prostriedkov, ktorých vynaloženie sa v súčasnosti plánuje
na uvedené programy, v prospech EFSI.
(30)     Vzhľadom na povahu svojho
zriadenia ani záruka EÚ voči EIB ani záručný fond nie sú
„finančnými nástrojmi“ v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. 966/2012[4].

(31)     V Únii existuje značné
množstvo potenciálne životaschopných projektov, ktoré nie sú financované z
dôvodu neistoty a netransparentnosti spájanej s takýmito projektmi. Často
je dôvodom skutočnosť, že súkromní investori o projektoch nevedia
alebo nemajú dostatočné informácie na posúdenie investičných rizík.
Komisia a EIB by s podporou členských štátov mali podporiť vytvorenie
transparentnej databázy súčasných a budúcich investičných projektov v
Únii, do ktorých by bolo vhodné investovať. Táto „databáza projektov“ by
mala zabezpečovať, aby sa pravidelne a štruktúrovaným spôsobom
zverejňovali informácie o investičných projektoch, čím by sa
zabezpečilo, že investori majú spoľahlivé informácie, na ktorých založia
svoje investičné rozhodnutia.
(32)     Členské štáty na
vnútroštátnej úrovni takisto začali pracovať na vytváraní a podpore
databáz projektov pri projektoch, ktoré majú význam z vnútroštátneho
hľadiska. Informácie, ktoré pripraví Komisia a EIB, by mali obsahovať
odkazy na sprievodné vnútroštátne databázy projektov.
(33)     Hoci projekty identifikované v
databáze projektov môže EIB využiť pri identifikácii a výbere projektov
podporovaných z EFSI, databáza projektov by pri identifikácii projektov mala
mať širší, celoeurópsky rozsah pôsobnosti. Tento rozsah pôsobnosti môže
zahŕňať projekty, ktoré majú šancu byť plne financované
súkromným sektorom alebo pomocou iných nástrojov poskytovaných na európskej
alebo vnútroštátnej úrovni. EFSI by mal byť schopný podporovať
financovanie a investície do projektov, ktoré boli identifikované v databáze
projektov, no zahrnutie do zoznamu by nemalo automaticky znamenať prístup
k podpore z EFSI a fondu EFSI by mala byť poskytnutá možnosť
voľne vyberať a podporovať projekty, ktoré na zozname zahrnuté
nie sú.
(34)     Aby sa zabezpečila
zodpovednosť voči európskym občanom, EIB by mala Európskemu
parlamentu a Rade pravidelne predkladať správy o dosiahnutom pokroku a
vplyve EFSI.
(35)     S cieľom
zabezpečiť vhodné pokrytie záručných záväzkov EÚ a s cieľom
zabezpečiť nepretržitú dostupnosť záruky EÚ by právomoc
prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie, pokiaľ ide o úpravu súm, ktoré sa majú uhrádzať zo všeobecného
rozpočtu Únie, a zodpovedajúce zmeny prílohy I, mala byť delegovaná
na Komisiu. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia uskutočnila počas
svojich prípravných prác primerané konzultácie, a to aj na expertnej úrovni.
Komisia by pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov mala zabezpečiť
súbežné, včasné a primerané zasielanie relevantných dokumentov Európskemu
parlamentu a Rade.
(36)     Keďže ciele tohto
nariadenia, konkrétne podpora investícií v Únii a zabezpečenie zlepšeného
prístupu spoločností s maximálne 3 000 zamestnancami k financovaniu,
nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu
rôznorodosti ich fiškálnej kapacity konať a z dôvodu ich rozsahu a
účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia
prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5
Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa
uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je
nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I – Európsky fond pre strategické
investície
Článok 1
Európsky fond pre strategické investície
1.           Komisia uzavrie s Európskou
investičnou bankou (EIB) dohodu o zriadení Európskeho fondu pre
strategické investície („EFSI“).
Účelom EFSI je podporovať investície v
Únii a zabezpečovať zlepšený prístup spoločností s maximálne 3 000
zamestnancami k financovaniu, s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky,
prostredníctvom poskytnutia kapacity v oblasti preberania rizík pre EIB
(„dohoda o EFSI“).
2.           K dohode o EFSI môžu
pristúpiť členské štáty. Pod podmienkou súhlasu existujúcich
prispievateľov je dohoda o EFSI otvorená pre pristúpenie aj pre iné tretie
strany vrátane národných podporných bánk alebo verejných agentúr vlastnených
alebo ovládaných členskými štátmi, ako aj pre subjekty súkromného sektora.
Článok 2
Podmienky dohody o EFSI
1.           Dohoda o EFSI obsahuje najmä
nasledovné:
a)      ustanovenia upravujúce zriadenie EFSI ako
samostatného, jasne identifikovateľného a transparentného nástroja záruk a
osobitného účtu spravovaného EIB;
b)      sumy a podmienky finančného
príspevku, ktorý prostredníctvom EFSI poskytuje EIB;
c)      podmienky financovania, ktoré
prostredníctvom EFSI poskytuje EIB Európskemu investičnému fondu („EIF“);
d)      mechanizmy riadenia týkajúce sa EFSI v
súlade s článkom 3 bez toho, aby bol dotknutý štatút Európskej investičnej
banky;
e)      podrobné pravidlá o poskytovaní záruky EÚ
v súlade s článkom 7, a to vrátane jej zhora obmedzeného krytia portfólií
osobitných druhov nástrojov, výziev na uplatnenie záruky EÚ, ku ktorým – s
výnimkou možných strát na vlastnom kapitáli – dochádza len raz ročne po
tom, ako boli vzájomne započítané zisky a straty z operácií, a
výnosov zo záruky a požiadavky, aby odmeňovanie za podstupovanie rizika
bolo rozdeľované medzi prispievateľov pomerne k ich príslušnému
podielu na riziku;
f)       ustanovenia a postupy týkajúce sa
vymáhania pohľadávok;
g)      požiadavky upravujúce využívanie záruky
EÚ vrátane jej využívania v osobitných časových lehotách a
kľúčových ukazovateľov výkonnosti;
h)      ustanovenia o financovaní nevyhnutnom pre
EIAH v súlade s odsekom 2 tretím pododsekom;
i)       ustanovenia upravujúce spôsob, akým
tretie strany môžu spoluinvestovať s operáciami financovania a
investičnými operáciami EIB podporovanými z EFSI;
j)       spôsoby krytia záruky EÚ.
V dohode o EFSI sa stanoví, že existuje jasný
rozdiel medzi operáciami realizovanými s podporou EFSI a inými operáciami EIB.
V dohode o EFSI sa stanoví, že činnosti EFSI
realizované Európskym investičným fondom majú byť riadené riadiacimi
orgánmi EIF.
V dohode o EFSI sa stanoví, že výnosy pripadajúce
Únii z operácií podporovaných z EFSI sa poskytnú po odpočítaní platieb
splatných na základe výziev na uplatnenie záruky EÚ a následne i nákladov v
súlade s odsekom 2 tretím pododsekom a článkom 5 ods. 3.
2.           V dohode o EFSI sa stanoví
vytvorenie Európskeho centra investičného poradenstva („EIAH“) v rámci
EIB. Cieľom EIAH je budovať na existujúcich poradenských službách EIB
a Komisie v snahe poskytovať poradenskú podporu pri identifikácii,
príprave a vypracúvaní investičných projektov a pôsobiť ako jednotné
centrum technického poradenstva pre financovanie projektov v Únii. To
zahŕňa, podľa potreby, podporu pri využívaní technickej pomoci
pri štruktúrovaní projektov, využívaní inovačných finančných
nástrojov, využívaní verejno-súkromných partnerstiev a poradenstva k relevantným
otázkam právnych predpisov EÚ.
V snahe splniť tento cieľ EIAH využíva
odborné znalosti EIB, Komisie, národných podporných bánk a riadiacich orgánov
európskych štrukturálnych a investičných fondov.
Dodatočné služby, ktoré EIAH poskytuje nad
rámec existujúcej technickej pomoci EIB, sú čiastočne financované
Úniou až do maximálnej výšky 20 000 000 EUR ročne počas
obdobia, ktoré sa skončí 31. decembra 2020.  V rokoch po roku 2020 bude
finančný príspevok Únie priamo viazaný na ustanovenia obsiahnuté v
budúcich viacročných finančných rámcoch.
3.           Členské štáty, ktoré sa
stanú zmluvnými stranami dohody o EFSI, budú môcť poskytovať svoj
príspevok najmä formou hotovosti alebo záruky prijateľnej pre EIB. Iné
tretie strany budú môcť poskytovať svoj príspevok výhradne formou
hotovosti.
Článok 3
Správa a riadenie EFSI
1.           V dohode o EFSI sa stanoví,
že na EFSI dohliada riadiaci výbor, ktorý určuje strategickú orientáciu,
strategické prideľovanie aktív a operačnú politiku a postupy vrátane
investičnej politiky pre projekty, ktoré EFSI môže podporiť, a
rizikového profilu EFSI v súlade s cieľmi podľa článku 5 ods. 2.
Riadiaci výbor si spomedzi svojich členov volí predsedu.
2.           Tak dlho, kým sú jedinými
prispievateľmi do EFSI Únia a EIB, počet členov a hlasov v riadiacom
výbore sa prideľuje na základe príslušnej veľkosti príspevkov vo
forme hotovosti alebo záruk.
Riadiaci výbor
prijíma rozhodnutia na základe konsenzu.
3.           Keď k dohode o EFSI
pristúpia v súlade s článkom 1 ods. 2 iné strany, počet členov a
hlasov v riadiacom výbore sa prideľuje na základe príslušnej veľkosti
príspevkov od prispievateľov vo forme hotovosti alebo záruk. Počet
členov a hlasov Komisie a EIB podľa odseku 2 sa zodpovedajúcim
spôsobom prepočíta.
Riadiaci výbor sa
snaží prijímať rozhodnutia na základe konsenzu. Ak riadiaci výbor nedokáže
rozhodnúť na základe konsenzu v lehote, ktorú stanovil predseda, riadiaci
výbor prijme rozhodnutie jednoduchou väčšinou.
Rozhodnutie
riadiaceho výboru sa nesmie prijať v prípade, že Komisia alebo EIB hlasuje
proti nemu.
4.           V dohode o EFSI sa stanoví,
že EFSI bude mať generálneho riaditeľa, ktorý bude zodpovedať za
každodenné riadenie EFSI a prípravu a predsedanie zasadnutiam investičného
výboru uvedeného v odseku 5. Generálnemu riaditeľovi pomáha zástupca generálneho
riaditeľa.
Generálny riaditeľ každý štvrťrok
predkladá riadiacemu výboru správu o činnosti EFSI.
Generálneho riaditeľa a zástupcu generálneho
riaditeľa vymenúva riadiaci výbor na základe spoločného návrhu
Komisie a EIB na obnoviteľné pevne stanovené obdobie troch rokov.
5.           V dohode o EFSI sa stanoví,
že EFSI musí mať investičný výbor, ktorý zodpovedá za preskúmavanie
potenciálnych operácií v súlade s investičnou politikou EFSI a za
schvaľovanie podpory operácií zo záruky EÚ v súlade s článkom 5 bez
ohľadu na ich geografickú lokalitu.
Investičný výbor sa skladá zo šiestich
nezávislých expertov a generálneho riaditeľa. Nezávislí experti musia
mať vysokú úroveň relevantných trhových skúseností s financovaním
projektov a vymenúva ich riadiaci výbor na obnoviteľné pevne stanovené
obdobie troch rokov.
Rozhodnutia investičného výboru sa prijímajú
na základe jednoduchej väčšiny.
KAPITOLA II – Záruka EÚ a záručný
fond EÚ
Článok 4
Záruka EÚ
Únia poskytuje EIB záruku za operácie
financovania alebo investičné operácie realizované v Únii, na ktoré sa
vzťahuje toto nariadenie („záruka EÚ“). Záruka EÚ sa poskytuje ako záruka
na požiadanie v súvislosti s nástrojmi uvedenými v článku 6.
Článok 5
Požiadavky na využitie záruky EÚ
1.           Poskytnutie záruky EÚ je
podmienené nadobudnutím účinnosti dohody o EFSI.
2.           Záruka EÚ sa poskytuje na
operácie financovania a investičné operácie EIB schválené investičným
výborom uvedeným v článku 3 ods. 5 alebo na financovanie Európskemu
investičnému fondu s cieľom realizovať operácie financovania a
investičné operácie EIB v súlade s článkom 7 ods. 2. Dotknuté
operácie musia byť v súlade s politikami Únie a podporovať
ktorýkoľvek z týchto všeobecných cieľov:
a)      rozvoj infraštruktúry, a to aj v
oblastiach dopravy, najmä v priemyselných centrách; energetiky, najmä
energetických prepojení a digitálnej infraštruktúry;
b)      investície do vzdelávania a odbornej
prípravy, zdravotníctva, výskumu a vývoja, informačných a
komunikačných technológií a inovácií;
c)      rozširovanie energie z obnoviteľných
zdrojov, energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov;
d)      infraštruktúrne projekty v oblastiach
životného prostredia, prírodných zdrojov, rozvoja miest a sociálnej oblasti;
e)      poskytovanie finančnej podpory pre
spoločnosti uvedené v článku 1 ods. 1, a to vrátane rizikového
financovania prevádzkového kapitálu.
Záruka EÚ sa okrem toho prostredníctvom EIB
poskytuje na podporu účelových investičných platforiem a národných
podporných bánk, ktoré investujú do operácií spĺňajúcich požiadavky
tohto nariadenia. Politiku v súvislosti s oprávnenými investičnými
platformami v takom prípade stanovuje riadiaci výbor.
3.           V súlade s článkom 17
štatútu Európskej investičnej banky účtuje EIB príjemcom operácií
financovania poplatok, aby pokryla svoje výdavky súvisiace s EFSI. Bez
toho, aby boli dotknuté pododseky 2 a 3, sa z rozpočtu Únie
nehradia žiadne administratívne výdavky ani akékoľvek iné poplatky EIB na
činnosti financovania a investičné činnosti, ktoré
uskutočňuje EIB na základe tohto nariadenia.
             EIB môže predložiť výzvu
na uplatnenie záruky EÚ v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. e) v rámci
kumulovaného maximálneho limitu, ktorý zodpovedá 1 % celkových
nesplatených záručných záväzkov EÚ, s cieľom pokryť výdavky,
ktoré napriek tomu, že boli účtované príjemcom v rámci finančných
operácií, neboli vymožené.
             Ak by EIB poskytla v mene
EFSI pre EIF financovanie, ktoré je v súlade s článkom 7 ods. 2 podporené
zárukou EÚ, poplatky EIB môžu byť kryté z rozpočtu Únie.
4.           Za predpokladu, že sú splnené
všetky relevantné kritériá oprávnenosti, členské štáty môžu využívať
európske štrukturálne a investičné fondy na to, aby prispeli k
financovaniu oprávnených projektov, do ktorých EIB investuje s podporou záruky
EÚ.
Článok 6
Oprávnené nástroje
Na účely článku 5 ods. 2 platí
pravidlo, že EIB využíva záruku EÚ na krytie rizika pre nástroje na
portfóliovom základe.
Jednotlivé nástroje oprávnené na krytie alebo
portfóliá sa môžu skladať z týchto nástrojov:
(a)
úvery EIB, záruky, protizáruky, nástroje kapitálového
trhu, akákoľvek iná forma nástroja na financovanie alebo zvýšenie
kreditnej kvality, kapitálové či kvázikapitálové účasti. Tieto
nástroje sa poskytujú, nadobúdajú alebo emitujú v prospech operácií
realizovaných v Únii, a to vrátane cezhraničných operácií medzi
členským štátom a treťou krajinou, v súlade s týmto nariadením a
keď financovanie EIB bolo poskytnuté v súlade s podpísanou dohodou, ktorej
platnosť ani neskončila ani nebola zrušená;
(b)
financovanie EIB pre EIF umožňujúce EIF
realizovať úvery, záruky, protizáruky, akúkoľvek inú formu nástroja
na zvýšenie kreditnej kvality, nástroje kapitálového trhu a kapitálové či
kvázikapitálové účasti. Tieto nástroje sa poskytujú, nadobúdajú alebo
emitujú v prospech operácií realizovaných v Únii, v súlade s týmto nariadením a
keď financovanie EIF bolo poskytnuté v súlade s podpísanou dohodou, ktorej
platnosť ani neskončila ani nebola zrušená.
Článok 7
Krytie a podmienky záruky EÚ
1.           Záruka EÚ pre EIB má výšku
rovnajúcu sa 16 000 000 000 EUR, z čoho maximálna suma 2 500 000 000 EUR
môže byť pridelená na financovanie EIB pre EIF v súlade s odsekom 2.  Bez
toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 9, súhrnné platby z Únie na základe
záruky pre EIB nesmú presiahnuť výšku záruky.
2.           Krytie záruky pri konkrétnom
druhu portfólia nástrojov uvedeného v článku 6 sa určuje na základe
rizika daného portfólia. Záruka EÚ je oprávnená poskytnúť buď záruky
prvej straty na portfóliovom základe alebo úplnú záruku. Záruka EÚ môže
byť poskytnutá na pomernom základe s ostatnými prispievateľmi.
Keď EIB poskytuje financovanie pre EIF s
cieľom realizovať operácie financovania a investičné operácie
EIB, záruka EÚ poskytne úplnú záruku financovania zo strany EIB pod podmienkou,
že EIB poskytne rovnakú sumu financovania bez záruky EÚ. Výška krytá zárukou EÚ
nesmie presiahnuť 2 500 000 000 EUR.
3.           Keď EIB uplatní záruku
EÚ v súlade s dohodou o EFSI, Únia na požiadanie záruku uhradí v súlade s
podmienkami uvedenej dohody.
4.           Keď Únia realizuje
akúkoľvek platbu na základe záruky EÚ, EIB začne realizovať
vymáhanie pohľadávok za zaplatené sumy a z vymožených súm Únii
prostriedky preplatí.
Článok 8
Záručný fond EÚ
1.           Zriadi sa záručný fond
EÚ („záručný fond“), z ktorého sa v prospech EIB môžu uhradiť
prostriedky v prípade, že dôjde k uplatneniu záruky EÚ.
2.           Záručný fond je
financovaný z:
a)      platieb zo všeobecného rozpočtu
Únie,
b)      výnosov z investovaných zdrojov
záručného fondu,
c)      súm vymožených od dlžníkov v omeškaní v
súlade s postupom vymáhania stanoveným v dohode o EFSI, ako je uvedené v
článku 2 ods. 1 písm. f),
d)      akýchkoľvek iných platieb prijatých
Úniou v súlade s dohodou o EFSI.
3.           Základné prostriedky
záručného fondu stanovené v odseku 2 písm. c) a d) predstavujú interné
pripísané príjmy v súlade s článkom 21 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 966/2012.
4.           Zdroje záručného fondu,
ktoré mu boli poskytnuté na základe odseku 2, priamo spravuje Komisia a tieto
zdroje sa investujú v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia,
pričom sa dodržiavajú primerané prudenciálne pravidlá.
5.           Základné prostriedky
záručného fondu uvedené v odseku 2 sa používajú na dosiahnutie primeranej
úrovne tak, aby zodpovedali celkovým záručným záväzkom EÚ („cieľová
suma“). Cieľová suma sa stanovuje na 50 % celkových záručných
záväzkov Únie.
Cieľová suma sa na začiatku dosiahne postupnými platbami
zdrojov uvedenými v odseku 2 písm. a). Ak počas prvotného budovania
záručného fondu dôjde k výzvam na uplatnenie záruky, k dosiahnutiu
cieľovej sumy prispejú do výšky výziev na uplatnenie záruky aj základné
prostriedky záručného fondu stanovené v ods. 2 písm. b), c) a d).
6.           Komisia do 31. decembra 2018
a následne každý rok po tom preskúma primeranosť úrovne záručného
fondu, pričom zohľadní akékoľvek zníženie zdrojov vyplývajúce z
aktivácie záruky a posúdenie EIB predložené v súlade s článkom 10 ods. 3.
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 17, ktorými sa maximálne o 10 % upraví
cieľová suma uvedená v odseku 5, aby lepšie odzrkadľovala potenciálne
riziko toho, že dôjde k výzve na uplatnenie záruky EÚ.
7.           Po úprave cieľovej sumy
v roku n alebo po posúdení primeranosti úrovne záručného fondu v
súlade s preskúmaním uvedeným v odseku 6:
a)      akýkoľvek prebytok sa uhradí
prostredníctvom jednej transakcie do osobitného rozpočtového riadku vo
výkaze príjmov všeobecného rozpočtu Európskej únie na rok n+1,
b)      akékoľvek doplnenie záručného
fondu sa splatí v ročných tranžiach počas obdobia maximálne troch
rokov počínajúc rokom n+1.
8.           Počínajúc 1. januárom 2019,
ak v dôsledku výziev na uplatnenie záruky úroveň záručného fondu
klesne pod 50 % cieľovej sumy, Komisia predloží správu o mimoriadnych
opatreniach, ktoré môžu byť potrebné na jeho doplnenie.
9.           V
následnosti na výzvu na uplatnenie záruky EÚ sa na obnovenie záruky EÚ do jej
pôvodnej výšky použijú základné prostriedky záručného fondu stanovené v
odseku 2 písm. b), c) a d) presahujúce cieľovú sumu.
KAPITOLA III – Európska databáza
investičných projektov
Článok 9
Európska databáza investičných projektov
1.           Komisia a EIB s podporou
členských štátov presadzujú vytvorenie transparentnej databázy
súčasných a potenciálnych budúcich investičných projektov v Únii.
Táto databáza nemá vplyv na konečné projekty, ktoré môžu byť vybraté
na podporu podľa článku 3 ods. 5.
2.           Komisia a EIB pravidelne a
štruktúrovaným spôsobom vypracujú, aktualizujú a distribuujú informácie o
súčasných a budúcich investíciách, ktoré výrazným spôsobom prispievajú k
dosiahnutiu politických cieľov EÚ.
3.           Členské štáty pravidelne
a štruktúrovaným spôsobom vypracujú, aktualizujú a distribuujú informácie o
súčasných a budúcich investičných projektoch na ich území.
KAPITOLA IV – Podávanie správ,
zodpovednosť a hodnotenie
Článok 10
Podávanie správ a zodpovednosť
1.           EIB, podľa potreby v
spolupráci s EIF, každý polrok predkladá Komisii správu o operáciách
financovania a investičných operáciách EIB podľa tohto nariadenia.
Táto správa musí obsahovať posúdenie dodržiavania požiadaviek o využívaní
záruky EÚ a kľúčové ukazovatele výkonnosti stanovené podľa
článku 2 ods. 1 písm. g). Správa musí zároveň obsahovať
štatistické, finančné a účtovné údaje o každej jednotlivej operácii
financovania a investičnej operácii EIB, ako aj údaje na súhrnnom základe.

2.           EIB, podľa potreby v
spolupráci s EIF, predkladá každoročne Európskemu parlamentu a Rade správu
o operáciách financovania a investičných operáciách EIB. Táto správa sa
uverejňuje a musí obsahovať:
a)      posúdenie operácií financovania a
investičných operácií EIB na úrovni prevádzky, sektora, krajiny a regiónu
a ich súlad s týmto nariadením, spolu s posúdením pridelenia operácií
financovania a investičných operácií EIB medzi ciele podľa
článku 5 ods. 2;
b)      posúdenie pridanej hodnoty, mobilizácie
zdrojov súkromného sektora, odhadovaných a skutočných výstupov, výsledkov
a vplyvu operácií financovania a investičných operácií EIB na súhrnnom
základe;
c)      posúdenie finančného prínosu
preneseného na príjemcov operácií financovania a investičných operácií EIB
na súhrnnom základe;
d)      posúdenie kvality operácií financovania a
investičných operácií EIB;
e)      podrobné informácie o výzvach na
uplatnenie záruky EÚ;
f)       finančné výkazy EFSI.
3.           Na účely
účtovníctva a vykazovania Komisie v súvislosti s rizikami krytými zárukou
EÚ a spravovania záručného fondu EIB, podľa potreby v spolupráci s
EIF, Komisii každoročne poskytuje:
a)       posúdenie rizík EIB a EIF a informácie o
ich odstupňovaní v súvislosti s operáciami financovania a
investičnými operáciami EIB;
b)      nesplatený finančný záväzok pre EÚ
týkajúci sa záruk poskytnutých na operácie financovania a investičné
operácie EIB, v členení podľa jednotlivých operácií;
c)      celkové zisky alebo straty vyplývajúce z
operácií financovania a investičných operácií EIB v rámci portfólií
stanovených v dohode o EFSI podľa článku 2 ods. 1 písm. e).
4.           EIB poskytne Komisii na
požiadanie akékoľvek dodatočné informácie potrebné na to, aby boli
splnené povinnosti Komisie podľa tohto nariadenia.
5.           Informácie uvedené v odsekoch
1 až 4 poskytuje EIB, a podľa potreby EIF, na vlastné náklady.
6.           Komisia každoročne do 30.
júna zasiela Európskemu parlamentu, Rade a Dvoru audítorov výročnú správu
o stave záručného fondu a jeho spravovaní v predchádzajúcom kalendárnom
roku.
Článok 11
Zodpovednosť
1.           Na žiadosť Európskeho
parlamentu sa generálny riaditeľ zúčastňuje na vypočúvaní o
výsledkoch EFSI v Európskom parlamente.
2.           Na otázky, ktoré EFSI
adresuje Európsky parlament, odpovedá generálny riaditeľ ústne alebo
písomne, a to vždy najneskôr do piatich týždňov od doručenia otázky.
3.           Na žiadosť Európskeho
parlamentu Komisia predkladá Európskemu parlamentu správu o uplatňovaní
tohto nariadenia.
Článok 12
Hodnotenie a preskúmanie
1.           EIB najneskôr do [OP
vložiť dátum: 18 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia]
vyhodnotí fungovanie EFSI. EIB svoje hodnotenie predkladá Európskemu
parlamentu, Rade a Komisii;
Komisia najneskôr do [OP vložiť dátum: 18
mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia] vyhodnotí
využívanie záruky EÚ a fungovanie záručného fondu, ako aj využívanie
základných prostriedkov podľa článku 8 ods. 9. Komisia svoje
hodnotenie predkladá Európskemu parlamentu a Rade.
2.           Do 30. júna 2018 a následne
každé tri roky potom:
a)      EIB uverejní komplexnú správu o fungovaní
EFSI;
b)      Komisia uverejní komplexnú správu o
využívaní záruky EÚ a o fungovaní záručného fondu.
3.           EIB, podľa potreby v
spolupráci s EIF, prispieva k hodnoteniu a správe, ktoré vypracúva Komisia
podľa odseku 1, resp. odseku 2, a poskytuje Komisii potrebné informácie.
4.           EIB a EIF pravidelne
poskytujú Európskemu parlamentu, Rade a Komisii všetky svoje nezávislé
hodnotiace správy, v ktorý sa posudzujú praktické výsledky dosiahnuté v oblasti
osobitných činností EIB a EIF na základe tohto nariadenia.
5.           Komisia najneskôr do [OP
vložiť dátum: 3 roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia]
predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto
nariadenia, ku ktorej pripojí prípadný relevantný návrh.
KAPITOLA V – Všeobecné ustanovenia
Článok 13
Transparentnosť a zverejňovanie informácií
V súlade s vlastnou politikou transparentnosti
prístupu k dokumentom a informáciám EIB na svojej webovej lokalite verejne
sprístupňuje informácie týkajúce sa všetkých operácií financovania a
investičných operácií EIB a spôsob, akým prispievajú k všeobecným
cieľom uvedeným v článku 5 ods. 2.
Článok 14
Audity vykonávané Dvorom audítorov
Záruka EÚ, platby a prostriedky vymožené na
základe tejto záruky, ktoré sú pripísateľné do všeobecného rozpočtu
Únie, sú predmetom auditu, ktorý vykonáva Dvor audítorov.
Článok 15
Opatrenia proti podvodom
1.           EIB bezodkladne upovedomí
OLAF a poskytne mu potrebné informácie, keď v ktorejkoľvek fáze
prípravy, realizácie alebo ukončovania operácií podliehajúcich záruke EÚ
nadobudne dôvod domnievať sa, že došlo k prípadnému výskytu podvodu,
korupcie, prania špinavých peňazí alebo inej protiprávnej činnosti,
ktoré môžu mať vplyv na finančné záujmy Únie.
2.           OLAF môže vykonávať
vyšetrovania, a to aj kontroly a inšpekcie na mieste, v súlade s ustanoveniami
a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom)
č. 883/2013[5],
nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[6]
a nariadení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[7]
s cieľom chrániť finančné záujmy Únie, zistiť, či v
súvislosti s akýmikoľvek operáciami s podporou záruky EÚ došlo k podvodu,
korupcii, praniu špinavých peňazí alebo akejkoľvek inej protiprávnej
činnosti, ktoré majú vplyv na finančné záujmy Únie. Informácie
získané v priebehu takéhoto vyšetrovania môže OLAF zaslať príslušným
orgánom dotknutých členských štátov.
Keď sa takéto protiprávne činnosti
dokážu, EIB uskutoční snahu o vymoženie prostriedkov v súvislosti so
svojimi operáciami s podporou záruky EÚ.
3.           Dohody o financovaní
podpísané v súvislosti s operáciami s podporou podľa tohto nariadenia
zahŕňajú výnimky umožňujúce vylúčenie z operácií
financovania a investičných operácií EIB a v prípade potreby vhodné
opatrenia na vymáhanie prostriedkov v prípade podvodu, korupcie alebo inej
protiprávnej činnosti v súlade s dohodou o EFSI, politikou EIB a
uplatniteľnými regulačnými požiadavkami. Rozhodnutie o tom, či
uplatniť vylúčenie z operácie financovania a investičnej
operácie EIB, sa prijíma v súlade s príslušnou dohodou o financovaní alebo
príslušnou investičnou dohodou.
Článok 16
Vylúčené činnosti a nespolupracujúce jurisdikcie
1.           EIB vo svojich operáciách
financovania a investičných operáciách nepodporuje žiadne činnosti,
ktoré sa uskutočňujú na protiprávne účely, vrátane prania
špinavých peňazí, financovania terorizmu, daňových podvodov a
daňových únikov, korupcie alebo podvodov, ktoré majú vplyv na
finančné záujmy Únie. EIB sa najmä nezúčastňuje na žiadnych
operáciách financovania alebo investičných operáciách prostredníctvom
subjektu sídliaceho v nespolupracujúcej jurisdikcii, v súlade so svojou
politikou v oblasti slabo regulovaných alebo nespolupracujúcich jurisdikcií, na
základe politík Únie, Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj alebo
Finančnej akčnej skupiny.
2.           EIB pri svojich operáciách
financovania a investičných operáciách uplatňuje zásady a normy
stanovené v právnych predpisoch Únie o predchádzaní využívania finančného
systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, a
to aj vrátane požiadavky prijať primerané opatrenia na prípadnú
identifikáciu konečných vlastníkov.
Článok 17
Výkon delegovania právomocí
1.           Komisii sa udeľuje
právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto
článku.
2.            Právomoc prijímať
delegované akty uvedené v článku 8 ods. 6 sa Komisii udeľuje na
obdobie troch rokov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. Komisia
vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť
mesiacov pred uplynutím tohto trojročného obdobia. Delegovanie právomoci
sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky
parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku
najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3.           Delegovanie právomoci uvedené
v článku 8 ods. 6 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek
odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci,
ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom
nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo
k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá
platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý
podľa článku 8 ods. 6 nadobudne účinnosť, len ak Európsky
parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov
odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak
pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o
svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu
alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
KAPITOLA VI – Zmeny
Článok 18
Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1291/2013
Nariadenie (EÚ) č. 1291/2013 sa týmto
mení takto:
1)         V článku 6 sa odseky 1, 2 a 3
nahrádzajú takto:
„1.       Finančné krytie na vykonávanie
programu Horizont 2020 je 74 328,3 miliónov EUR v bežných cenách, z čoho
sa maximálne 71 966,9 miliónov EUR pridelí na činnosti podľa hlavy
XIX ZFEÚ.
Ročné rozpočtové prostriedky
schvaľuje Európsky parlament a Rada v medziach viacročného
finančného rámca.
2.         Suma na činnosti podľa
hlavy XIX ZFEÚ sa rozdelí medzi priority uvedené v článku 5 ods. 2 tohto
nariadenia takto:
a) excelentná veda – 23 897,0 miliónov EUR v
bežných cenách;
b) vedúce postavenie priemyslu – 16 430,5
miliónov EUR v bežných cenách;
c) spoločenské výzvy – 28 560,7 miliónov
EUR v bežných cenách.
Maximálna celková výška finančného
príspevku Únie z programu Horizont 2020 na osobitné ciele stanovené v
článku 5 ods. 3 a na nejadrové priame opatrenia Spoločného výskumného
centra je nasledovná:
i) šírenie excelentnosti a zvyšovanie
účasti – 782,3 miliónov EUR v bežných cenách;
ii) veda so spoločnosťou a pre
spoločnosť – 443,8 miliónov EUR v bežných cenách;
iii) nejadrové priame opatrenia
Spoločného výskumného centra – 1 852,6 miliónov EUR v bežných cenách.
Orientačné rozdelenie pre priority a
osobitné ciele stanovené v článku 5 ods. 2 a 3 je stanovené v prílohe II.
3.         EIT sa financuje prostredníctvom
maximálneho príspevku z programu Horizont 2020 vo výške 2 361,4 miliónov EUR v
bežných cenách, ako je stanovené v prílohe II.“
2)         Príloha II sa nahrádza znením
uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu.
Článok 19
Zmena nariadenia (EÚ) č. 1316/2013
V článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1316/2013
sa odsek 1 nahrádza takto:
„1.       Finančné krytie na vykonávanie
NPE na obdobie rokov 2014 až 2020 je 29 942 259 000 (*) EUR v bežných cenách.
Táto suma sa rozdelí takto:
a) sektor dopravy: 23 550 582 000 EUR, z
čoho 11 305 500 000 EUR sa presunie z Kohézneho fondu na výdavky v súlade
s týmto nariadením výhradne v členských štátoch, ktoré sú oprávnené na
čerpanie prostriedkov z Kohézneho fondu;
b) sektor telekomunikácií: 1 041 602 000 EUR;
c) sektor energetiky: 5 350 075 000 EUR.
Uvedené sumy
nemajú vplyv na uplatňovanie mechanizmu flexibility stanovené v nariadení
Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 (*).
(*) Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na
roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).“
KAPITOLA VII – Prechodné a záverečné
ustanovenia
Článok 20
Prechodné ustanovenie
Operácie financovania a investičné
operácie, ktoré podpísali EIB alebo EIF počas obdobia od 1. januára 2015
do uzatvorenia dohody o EFSI, môžu EIB alebo EIF predložiť Komisii na
krytie zárukou EÚ.
Komisia tieto operácie posúdi a ak
spĺňajú vecné požiadavky stanovené v článku 5 a v dohode o EFSI,
rozhodne o tom, že záruka EÚ sa na tieto operácie vzťahuje.
Článok 21
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Štrasburgu
za Európsky parlament                                  za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

              2.1.    Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Príspevky od tretích
strán
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh
NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskom fonde pre strategické
investície a o zmene nariadení (EÚ) č. 1291/2013 a (EÚ) č. 1316/2013
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[8]

Oblasť
politiky: hospodárske a finančné záležitosti
Činnosti
v rámci ABB: finančné operácie a nástroje
Podrobný
opis činností v rámci ABB je uvedený v oddiele 3.2.
Oblasť
politiky: Mobilita a doprava
Oblasť
politiky: Komunikačné siete, obsah a technológie
Oblasť
politiky: Energetika
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[9]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie
X Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej
na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Podpora investícií posilňujúcich rast v
súlade s rozpočtovými prioritami Únie, najmä v týchto oblastiach:
1.       strategická infraštruktúra (investície do
digitálnej a energetickej infraštruktúry v súlade s politikou EÚ)
2.       dopravná infraštruktúra v priemyselných
centrách, vzdelávanie, výskum a inovácie
3.       investície na podporu zamestnanosti,
najmä prostredníctvom financovania MSP a opatrení v oblasti zamestnanosti
mládeže
1.4.2.     Osobitné ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Osobitný cieľ č. 1
Zvýšenie
počtu a objemu operácií financovania a investičných operácií
Európskej investičnej banky (EIB) v prioritných oblastiach
Osobitný cieľ č. 2
Zvýšenie
objemu financovania Európskym investičným fondom (EIF) pre malé a stredné
podniky
Osobitný cieľ č. 3
Vytvorenie
Európskeho centra investičného poradenstva
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB:
ECFIN:
finančné operácie a nástroje
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Iniciatíva
by mala Európskej investičnej banke a Európskemu investičnému fondu
umožniť realizovať operácie financovania a investičné operácie v
oblastiach uvedených v bode 1.4.1 s väčším objemom finančných
prostriedkov a v prípade EIB s rizikovejšími, no stále „hospodársky
životaschopnými“ projektmi.
Multiplikačný
účinok by sa mal dosiahnuť prostredníctvom poskytnutia záruky EÚ v
prospech EIB tak, že 1 EUR záruky EÚ v rámci tejto iniciatívy by mohlo
vygenerovať 15 EUR investícií do projektov.
Iniciatíva
by tak do roku 2020 mala pomôcť zmobilizovať financovanie na projekty
v hodnote najmenej 315 mld. EUR. To by malo pomôcť zvýšiť celkové
investície v Únii, a tým potenciálny a skutočný rast a zamestnanosť.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Cieľom
je zvýšiť mieru investícií do strategických oblastí uvedených v bode 1.4.1.

V
tejto súvislosti sa budú uplatňovať tieto ukazovatele:
–
počet projektov/MSP, ktoré získali financovanie od EIB/EIF na základe
tejto iniciatívy.
–
dosiahnutý priemerný multiplikačný účinok. Očakávaný
multiplikačný účinok je približne 15, pokiaľ ide o využívanie
záruky EÚ v porovnaní s celkovými investíciami získanými na projekty
podporované v rámci tejto iniciatívy a podmienky transakcií.
–
kumulatívny objem financovania získaného na podporované projekty.
Monitorovanie
výsledkov bude vychádzať zo správ, ktoré predloží EIB, a z prieskumov
trhu.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Iniciatívou
sa vďaka využívaniu inovačných finančných nástrojov dosiahnu
úspory z rozsahu mobilizáciou súkromných investícií v celej Únii a optimálnym
využitím európskych inštitúcií a ich odborných znalostí a schopností na daný
účel. Skutočnosť, že v Únii neexistujú geografické obmedzenia,
bude súhrnne pre podporované projekty znamenať väčšiu atraktivitu a
nižšie riziko, než by bolo možné v jednotlivých členských štátoch.
1.5.2.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Komisia
získala cenné skúsenosti s inovačnými finančnými nástrojmi, konkrétne
pri pilotnej fáze iniciatívy dlhopisov na projekty a využívaní existujúcich
finančných nástrojov EÚ-EIB, ako napr. nástrojov vyvinutých v rámci
programov COSME, Horizont 2020 alebo iniciatívy dlhopisov na projekty.
1.5.3.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi
Iniciatíva
je plne zlučiteľná s existujúcimi programami v rámci okruhu 1a, najmä
s Nástrojom na prepájanie Európy a programami Horizont 2020 a COSME.
Budú
sa využívať synergie prostredníctvom využitia existujúcich odborných
znalostí Komisie pri spravovaní finančných zdrojov a skúseností získaných
v rámci existujúcich finančných nástrojov EÚ-EIB.
1.6.        Trvanie a finančný vplyv

¨ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
¨  Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR.
X Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[10]
X Priame hospodárenie na úrovni Komisie
–
X prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov
v delegáciách Únie
–
¨  prostredníctvom výkonných agentúr
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Nepriame hospodárenie so zverením úloh súvisiacich s plnením
rozpočtu na:
–
¨ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili
–
¨ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte)
–
¨ EIB a Európsky investičný fond
–
¨ subjekty uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia
o rozpočtových pravidlách
–
¨ verejnoprávne subjekty
–
¨ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby,
pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky
–
¨ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré
sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú
dostatočné finančné záruky
–
¨ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti
SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v
príslušnom základnom akte.
–       V prípade viacerých spôsobov hospodárenia
uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Záručný
fond bude spadať pod priame hospodárenie Komisie.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
V
súlade s článkom 10 návrhu predkladá EIB, podľa potreby v spolupráci
s EIF, každý polrok Komisii správu o operáciách financovania a
investičných operáciách EIB. EIB, podľa potreby v spolupráci s EIF,
okrem toho predkladá každoročne Európskemu parlamentu a Rade správu o
operáciách financovania a investičných operáciách EIB.  Od Komisie sa
vyžaduje, aby každoročne do 30. júna zaslala Európskemu parlamentu, Rade a
Dvoru audítorov výročnú správu o stave záručného fondu a jeho
spravovaní v predchádzajúcom roku.
V
súlade s článkom 12 návrhu EIB vyhodnocuje fungovanie Európskeho fondu pre
strategické investície (EFSI) a svoje hodnotenie poskytuje Európskemu
parlamentu, Rade a Komisii. Komisia navyše hodnotí využívanie záruky EÚ a
fungovanie záručného fondu a Európskemu parlamentu a Rade o tom predkladá
správu. Komplexnú správu o fungovaní EFSI treba predložiť do 30. júna 2018
a následne každé tri roky potom, pričom túto správu musí sprevádzať
komplexná správa o využívaní záruky EÚ a o fungovaní záručného fondu.
2.1.1.     Systémy riadenia a kontroly
V
článku 14 návrhu sa uvádza, že záruka EÚ, platby a prostriedky vymožené na
základe tejto záruky, ktoré sú pripísateľné do všeobecného rozpočtu
Únie, budú predmetom auditu, ktorý vykonáva Dvor audítorov.
Operácie
financovania a investičné operácie EIB bude spravovať EIB v súlade so
svojimi vlastnými pravidlami a postupmi, a to vrátane vhodných opatrení v
oblasti auditu, kontroly a monitorovania. Ako je stanovené v štatúte EIB, za
overovanie správnosti operácií a účtov EIB zodpovedá výbor audítorov EIB,
ktorému pomáhajú externí audítori. Účty EIB každoročne schvaľuje
rada guvernérov EIB.
Správna
rada EIB, v ktorej je Komisia zastúpená riaditeľom a zástupcom
riaditeľa, navyše schvaľuje každú operáciu financovania a
investičnú operáciu EIB a dohliada na to, aby EIB bola riadená v súlade so
svojím štatútom a so všeobecnými smernicami, ktoré stanovila rada guvernérov.
Existujúca
trojstranná dohoda medzi Komisiou, Dvorom audítorov a EIB z októbra 2003
obsahuje podrobný opis pravidiel, na základe ktorých Dvor audítorov má
vykonávať svoje audity operácií financovania EIB so zárukou EÚ.
2.1.2.     Zistené riziká
Operácie
financovania a investičné operácie EIB, ktoré sú kryté zárukou Únie, so
sebou nesú nezanedbateľnú mieru finančného rizika.
Pravdepodobnosť výzvy na uplatnenie záruky je vysoká. Predpokladá sa však,
že záručný fond poskytuje rozpočtu Únie potrebnú ochranu. Samotné
projekty sa môžu dostať do realizačného sklzu a môžu byť
prekročené ich náklady.
Aj
keby boli náklady projektov založené na konzervatívnych predpokladoch,
efektívnosť nákladov iniciatívy by mohla utrpieť v dôsledku nedostatočného
rozšírenia nástrojov na trhu a postupne sa meniacich trhových podmienok,
čím by došlo k zníženiu predpokladaného multiplikačného účinku.
V
súlade s článkom 8 ods. 4 návrhu sa zdroje záručného fondu majú
investovať. S týmito investíciami sa viaže investičné riziko (napr.
trhové a kreditné riziko) a určité operačné riziko.
2.1.3.     Údaje o zavedenom systéme
vnútornej kontroly.
EFSI
bude riadiť riadiaci výbor, ktorý bude určovať strategickú
orientáciu, strategické prideľovanie aktív a operačnú politiku a postupy
vrátane investičnej politiky pre projekty, ktoré EFSI môže podporiť,
a rizikového profilu EFSI.
Rozhodnutia
o využití podpory EFSI na infraštruktúru a veľké projekty so strednou
trhovou kapitalizáciou má prijímať investičný výbor. Investičný
výbor by mal pozostávať z nezávislých expertov, ktorí majú znalosti a
skúsenosti v oblastiach investičných projektov a ktorý bude podliehať
riadiacemu výboru, ktorý bude dohliadať na plnenie cieľov EFSI.
Vymenovaný
bude aj generálny riaditeľ, ktorý bude zodpovedať za každodenné
riadenie EFSI a prípravu zasadnutí investičného výboru. Generálny
riaditeľ podlieha priamo riadiacemu výboru a každý štvrťrok mu
predkladá správy o činnosti EFSI. Generálneho riaditeľa vymenúva
riadiaci výbor na základe spoločného návrhu EIB na obnoviteľné pevne
stanovené obdobie troch rokov.
Komisia
spravuje aktíva záručného fondu v súlade s nariadením a na základe jej
vlastných platných interných pravidiel a postupov.
2.2.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce
a plánované preventívne a ochranné opatrenia.
V
článku 15 návrhu sa objasňuje právomoc Európskeho úradu pre boj proti
podvodom (OLAF) uskutočňovať vyšetrovania operácií s podporou
podľa tejto iniciatívy. V súlade s rozhodnutím rady guvernérov EIB z 27.
júla 2004 o spolupráci EIB s OLAF banka vypracovala osobitné pravidlá
spolupráce s OLAF v súvislosti s možnými prípadmi podvodu, korupcie alebo
akejkoľvek inej protiprávnej činnosti poškodzujúcej finančné
záujmy Spoločenstiev.
Nad
rámec toho platia pravidlá a postupy EIB. Medzi ne patria najmä vnútorné
postupy EIB v oblasti prešetrovania, ktoré v marci 2013 schválil riadiaci výbor
EIB. V septembri 2013 navyše EIB prijala svoju „politiku predchádzania a
odrádzania od zakázaného konania v činnostiach Európskej investičnej
banky“ („protikorupčná politika EIB“).
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky sú uvedené v oddiele 3.2.
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
   || DRP/NRP[11] || krajín EZVO[12]   || kandidátskych krajín[13]   || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1a || 01.0404 – Záruka pre EFSI || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 1a || 01.0405 – Financovanie záručného fondu EFSI || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 1a || 01.0406 – Európske centrum investičného poradenstva || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Zdroje financovania pre Európsky fond pre strategické investície || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 NÁSTROJ NA PREPÁJANIE EURÓPY, z čoho || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3300
 06.020101 – Odstránenie prekážok, zlepšenie interoperability železníc, vytvorenie chýbajúcich prepojení a skvalitnenie cezhraničných úsekov 06.020102 – Zabezpečenie udržateľných a efektívnych dopravných systémov 06.020103 – Optimalizácia integrácie a vzájomného prepojenia druhov dopravy a zvýšenie interoperability || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2 134,6   404,2
 09.0303 – Podpora interoperability, udržateľného zavádzania, prevádzky a modernizácie transeurópskych infraštruktúr digitálnych služieb, ako aj koordinácia na európskej úrovni ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32.020101 – Ďalšia integrácia vnútorného energetického trhu a cezhraničná interoperabilita elektrických a plynovodných rozvodných sietí 32.020102 – Zvýšenie bezpečnosti dodávok energie v Únii 32.020103 – Príspevok k udržateľnému rozvoju a ochrane životného prostredia     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 HORIZONT 2020, z čoho || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02.040201 – Vedúce postavenie v kozme 02.040203 – Zvyšovanie miery inovácií v malých a stredných podnikoch (MSP) 02.040301 – Vytvorenie hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a je odolné voči zmenám klímy, a zaistenie udržateľnej dodávky surovín 02.040302 – Podpora bezpečných európskych spoločností || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Zabezpečenie dostatočných dodávok bezpečných a vysokokvalitných potravín a ďalších biovýrobkov ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06.030301 – Vybudovanie európskeho dopravného systému, ktorý efektívne využíva zdroje, je šetrný k životnému prostrediu, bezpečný a hladko funguje ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08.020101 – Posilnenie výskumu na hraniciach poznania v Európskej rade pre výskum 08.020103 – Posilnenie európskych výskumných infraštruktúr vrátane elektronických infraštruktúr 08.020201 – Vedúce postavenie v oblasti nanotechnológií, progresívnych materiálov, biotechnológií a progresívnej výroby a spracovania 08.020203 – Zvyšovanie miery inovácií v malých a stredných podnikoch (MSP) 08.020301 – Zlepšenie podmienok celoživotného zdravia a blahobytu 08.020302 – Zabezpečenie dostatočných dodávok bezpečných, zdravých a vysokokvalitných potravín a ďalších biovýrobkov 08.020303 – Zabezpečenie prechodu k spoľahlivému, udržateľnému a konkurencieschopnému energetickému systému 08.020304 – Vybudovanie európskeho dopravného systému, ktorý efektívne využíva zdroje, je šetrný k životnému prostrediu, bezpečný a hladko funguje 08.020305 – Vytvorenie hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a je odolné voči zmenám klímy, a zaistenie udržateľnej dodávky surovín 08.020306 – Podpora inkluzívnych, inovačných a reflexívnych európskych spoločností 08.0204 – Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti 08.0206 – Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Posilnenie výskumu v rámci FET — Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti 09.040102 – Posilnenie Európskej výskumnej infraštruktúry vrátane elektronickej infraštruktúry 09.040201 – Vedúce postavenie v informačných a komunikačných technológiách 09.040301 – Zlepšenie podmienok celoživotného zdravia a blahobytu 09.040302 – Podpora inkluzívnych, inovačných a reflexívnych európskych spoločností 09.040303 – Podpora bezpečných európskych spoločností ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 – Horizont 2020 – Vedecká a technická podpora politík Únie orientovaná na zákazníka || 11 || 12 || 13 || 14 ||   ||   || 50
 15.030101 – Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie – Vytváranie, rozvoj a transfer nových zručností, znalostí a inovácií 15.0305 – Európsky inovačný a technologický inštitút – Integrácia vedomostného trojuholníka pozostávajúceho z vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Zabezpečenie prechodu k spoľahlivému, udržateľnému a konkurencieschopnému energetickému systému || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 ZMENA PLÁNOVANIA ITER V ROKOCH 2015 – 2020 08.040102 – Výstavba, prevádzka a využívanie zariadení ITER – Európsky spoločný podnik pre ITER – Fusion for Energy (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || -
 Nepridelená rezerva (vrátane celkovej rezervy pre záväzky) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 Celkové zdroje pre financovanie záručného fondu EFSI || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 ||   ||   || 8000
 Financovanie Európskeho centra investičného poradenstva – 08.040102 – Výstavba, prevádzka a využívanie zariadení ITER – Európsky spoločný podnik pre ITER – Fusion for Energy (F4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || -
 Financovanie Európskeho centra investičného poradenstva – nepridelená rezerva ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 CELKOVÝ PRÍSPEVOK DO EFSI || 1360 || 2050 || 2661 || 1 999 || 20 || 20 || 8110
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca || 1A || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť
 GR: ECFIN ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01.0405 || Záväzky || 1) || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000
 Platby || 2) || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000
 01.0406 || Záväzky || 1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Platby || 2 a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka ||   || 3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky SPOLU za GR ECFIN || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Platby || = 2 + 2a + 3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || 4) || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Platby || 5) || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || 6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1A viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || = 4 + 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110*
 Platby || = 5 + 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110*
*NB: Môžu byť potrebné dodatočné
rozpočtové prostriedky, ako sa uvádza v prílohe k tomuto finančnému
výkazu.
Ak má
návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || 4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || 5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || 6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU (referenčná suma) || Záväzky || = 4 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || = 5 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 GR: ECFIN ||
  Ľudské zdroje || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Ostatné administratívne výdavky || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 GR ECFIN SPOLU ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Platby || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU ||
 ||
 Druh[15]   || Priemerné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet spolu || Náklady spolu ||
 Osobitné ciele č. 1:  Zvýšenie počtu a objemu operácií financovania a investičných operácií EIB v prioritných oblastiach a 2: Zvýšenie objemu financovania Európskym investičným fondom pre malé a stredné podniky ||
   ||   ||   ||   || 1350 ||   || 2030 ||   || 2641 ||   || 1979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8000 ||
 č. 3: Vytvorenie Európskeho centra investičného poradenstva ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 NÁKLADY SPOLU ||   || 1360 ||   || 2050 ||   || 2661 ||   || 1999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8110 ||
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
X  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Ostatné administratívne výdavky || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Mimo OKRUHU 5[16] viacročného finančného rámca   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Rozpočtové
prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky
budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na
riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného
postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových
obmedzení.
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
X  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa vyjadrujú v jednotkách
ekvivalentu plného pracovného času
 ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||            Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[17]   ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [18]   || ‒ ústredie   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegácie ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci
ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od
rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || ·           Správa aktív: správa portfólia, kvantitatívna analýza, aj podporná analytická práca na rizikách; ·           podporná funkcia súvisiaca s priamym hospodárením, najmä riadenie rizík a platobné funkcie middle office; ·           riadenie, predkladanie správ a následné opatrenia v oblasti záruk (databáza projektov);  ·           finančné výkazníctvo/účtovníctvo a činnosti predkladania správ;
 Externí zamestnanci ||
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
X  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným
viacročným finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
[…]
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
[…]
3.2.5.     Príspevky od tretích strán
–
X Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
¨ Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami,
ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
X  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na
príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[19]
 Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov, na
ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv.
[…]
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[…]
Príloha
k
Legislatívnemu
finančnému výkazu
k
Návrhu
NARIADENIA
EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o
Európskom fonde pre strategické investície
V súlade s článkom 8 ods. 2 návrhu sa
výnosy zo zdrojov v záručnom fonde a Európskom fonde pre strategické
investície prideľujú do záručného fondu.
Z týchto výnosov sa uhrádzajú nasledujúce
platobné záväzky. Ak však tieto zdroje nepostačujú na splnenie týchto
záväzkov, tieto záväzky sa uhrádzajú z rozpočtu Únie. Preto sa môžu
pripočítať k platobným a viazaným rozpočtovým prostriedkom, ako
sa uvádza v tomto finančnom výkaze.
v mil. EUR
   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Zvýšená pomoc z Európskeho investičného fondu (EIF)
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
*NB: Administratívne
poplatky, ktoré má do EIF uhrádzať EIB konajúca na základe záruky EÚ. Po
roku 2020 sa očakávajú ďalšie výdavky vo výške približne 57 mil. EUR.
Údaje vychádzajú z predpokladov týkajúcich sa zloženia produktov EIF a
predpokladov v čase prípravy dokumentu, no v neskoršej fáze môže
dôjsť k ich zásadným zmenám.
[1]               Oznámenie Európskemu parlamentu, Rade, Európskej
centrálnej banke, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov
a Európskej investičnej banke nazvané „Investičný plán pre Európu“.
COM(2014) 903 final.
[2]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013
z 11. decembra 2013, ktorým sa zriaďuje program Horizont 2020 – rámcový
program pre výskum a inováciu (2014 – 2020) a zrušuje rozhodnutie č. 1982/2006/ES
(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 104).
[3]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013
z 11. decembra 2013 o zriadení Nástroja na prepájanie Európy, ktorým sa mení
nariadenie (EÚ) č. 913/2010 a zrušujú sa nariadenia (ES) č. 680/2007
a (ES) č. 67/2010 (Ú. v. EÚ L 348, 20.12.2013, s. 129).
[4]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom)
č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa
vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES,
Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
[5]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom)
č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných
Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom)
č. 1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
[6]               Nariadenie Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11.
novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s
cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred
spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
[7]               Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra
1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (Ú. v. ES
L 312, 23.12.1995, s. 1).
[8]               ABM: riadenie podľa činností; ABB:
zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[9]               Podľa článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[10]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[12]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[13]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[14]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[15]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[16]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[17]             ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE =
vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný
expert v delegácii.
[18]             Čiastkový strop pre externých zamestnancov
financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[19]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.
Príloha
I
Príloha
II
Členenie
rozpočtu
Orientačné
členenie programu Horizont 2020 je takéto:
   || v mil. EUR v bežných cenách
 I Excelentná veda, z čoho: || 23 897,0
    1. Európska rada pre výskum (ERC) || 12 873,6
    2. Technológie budúcnosti a vznikajúce technológie (FET) || 2 578,1
    3. Opatrenia v rámci Marie Skłodowska-Curie || 6 062,3
    4. Výskumné infraštruktúry || 2 383,1
 II Vedúce postavenie priemyslu, z čoho: || 16 430,5
    1. Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií (*), (****) || 13 000,7
    2. Prístup k prostriedkom rizikového financovania (**) || 2 842,3
    3. Inovácia v MSP (***) || 587,4
 III Spoločenské výzvy, z čoho (****) || 28 560,7
    1. Zdravie, demografické zmeny a kvalita života || 7 242,6
    2. Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, morský, námorný výskum a výskum v oblasti vnútrozemských vôd a biohospodárstvo || 3 698,2
    3. Bezpečná, čistá a efektívne využívaná energia || 5 672,1
    4. Inteligentná, ekologická a integrovaná doprava || 6 137,0
    5. Opatrenia v oblasti klímy, životné prostredie, efektívne využívanie zdrojov a suroviny || 2 948,3
    6. Európa v meniacom sa svete – inkluzívne, inovačné a reflexívne spoločnosti || 1 255,2
    7. Bezpečné spoločnosti – ochrana slobody a bezpečnosti Európy a jej občanov || 1 607,3
 IV Šírenie excelentnosti a zvyšovanie účasti || 782,3
 V Veda so spoločnosťou a pre spoločnosť || 443,8
 VI Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra (JRC) || 1 852,6
 VII Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) || 2 361,4
 SPOLU || 74 328,3
(*) Vrátane
7 404 mil. EUR na informačné a komunikačné technológie (IKT), z
čoho 1 539 mil. EUR na fotoniku a mikro- a nanoelektroniku,
3 716 mil. EUR na nanotechnológie, moderné materiály a modernú výrobu a
spracovanie, 498 mil. EUR na biotechnológie a 1 399 mil. EUR na kozmický
priestor. V dôsledku toho bude 5 753 mil. EUR k dispozícii na podporu
kľúčových podporných technológií.
(**) Približne
959 mil. EUR z tejto sumy môže smerovať na realizáciu projektov v rámci
strategického plánu pre energetické technológie (plánu SET). Približne jedna
tretina z toho môže smerovať do MSP.
(***) V rámci
cieľa, ktorým je pridelenie minimálne 20 % celkových kombinovaných
rozpočtov na osobitný cieľ „Vedúce postavenie v rámci podporných a
priemyselných technológií“ a prioritu „Spoločenské výzvy“ pre MSP,
minimálne 5 % týchto kombinovaných rozpočtov bude najprv pridelených na
účelový nástroj pre MSP. Minimálne 7 % celkových rozpočtov osobitného
cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“ a
priority „Spoločenské výzvy“ sa pridelí na účelový nástroj pre MSP
úmerne počas trvania programu Horizont 2020.
(****) Pilotné
činnosti v rámci „urýchlenia procesu inovácie“ (FTI) sa budú
financovať z osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci
podporných a priemyselných technológií“ a z osobitných cieľov
priority „Spoločenské výzvy“. S cieľom umožniť úplné hodnotenie
pilotných činností v rámci urýchlenia procesu inovácie sa začne
vykonávať dostatočný počet projektov.“