               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 8. 2020
            COM(2020) 438 final
            2020/0210(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o stanovení pozície, ktorá sa má prijať v mene Únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu v súvislosti s plánovaným prijatím opatrení na ochranu a hospodárenie.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu

               Cieľom Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu ( ďalej len „dohoda“) je zabrániť neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu uplatňovaním preventívnych opatrení na ochranu a hospodárenie v rámci dlhodobej stratégie zachovania zdravých morských ekosystémov a zabezpečenia ochrany a udržateľného využívania populácií rýb. Očakáva sa, že dohoda začne platiť do konca tohto roka.

               Európska únia je zmluvnou stranou tejto dohody
                  1
               .

               2.2.Zasadnutie zmluvných strán

               Zasadnutie zmluvných strán je rozhodovacím orgánom podľa dohody, ktorý zasadá každé dva roky alebo častejšie, ak sa tak rozhodne. Rozhodnutia o procedurálnych otázkach sa prijímajú väčšinou hlasov a rozhodnutia o vecných otázkach konsenzom. Únia má účastnícke a hlasovacie práva.

               2.3.Rozhodnutia zasadnutia zmluvných strán

               Zasadnutie zmluvných strán má právomoc prijímať opatrenia na ochranu a hospodárenie, ktoré sú pre zmluvné strany záväzné.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Navrhuje sa, aby sa pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na zasadnutiach zmluvných strán, stanovila na základe dvojstupňového prístupu. Základné zásady a smerovanie úsilia uvedené v pozícii Únie sa stanovia rozhodnutím Rady na niekoľko rokov, ktoré sa následne upraví neoficiálnymi dokumentmi Komisie prerokovanými v rámci pracovnej skupiny Rady podľa potrieb každého zasadnutia.

               Tento prístup sa v súčasnosti uplatňuje aj v regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva (RFMO) a v pozícii, ktorá sa má prijať v mene Únie na týchto zasadnutiach.

               Aktuálne rozhodnutie vychádza zo zásad a smerovania spoločnej rybárskej politiky (SRP) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  2
                a zohľadňuje aj ciele stanovené v oznámení Komisie o vonkajšom rozmere SRP
                  3
               . Rovnako sú v ňom zohľadnené aj závery Rady týkajúce sa oceánov a morí vrátane Arktídy
                  4
               , spoločné oznámenie vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom „Integrovaná politika Európskej únie pre Arktídu“
                  5
               , ako aj závery Rady
                  6
                o spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie s názvom „Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov“
                  7
               .

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               „Akty s právnymi účinkami“ sú akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa predmetný orgán riadi. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  8
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Zasadnutie zmluvných strán je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu.

               Akty, ktoré má zasadnutie zmluvných strán prijať, predstavujú akty s právnymi účinkami. Pripravované akty na zasadnutí zmluvných strán budú záväzné podľa medzinárodného práva a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, a to:

               ·nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie
                  9
               ,

               ·nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Únie na zabezpečenie dodržiavania pravidiel SRP
                  10
                a

               ·nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403 z 12. decembra 2017 o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl
                  11
               .

               Pripravované akty nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa pozícia v mene Únie prijíma. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaných aktov sa týkajú rybolovu. Právnym základom na stanovenie zásad, ktoré sa majú zohľadniť v tejto pozícii, je nariadenie (EÚ) č. 1380/2013.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 43 ods. 2 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 43 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0210 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia uzatvorila Dohodu o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu (ďalej len „dohoda“) na základe rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/407
                  12
               . Očakáva sa, že dohoda začne platiť do konca tohto roka.

               (2)Zasadnutie zmluvných strán zodpovedá za prijatie opatrení, ktorými sa má zaručiť vykonávanie dohody s cieľom zabrániť neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu uplatňovaním preventívnych opatrení na ochranu a hospodárenie v rámci dlhodobej stratégie zachovania zdravých morských ekosystémov a zabezpečenia ochrany a udržateľného využívania populácií rýb. Takéto opatrenia môžu byť pre Úniu záväzné.

               (3)V zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  13
                má Únia zabezpečiť, aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti dlhodobo environmentálne udržateľné a riadené spôsobom, ktorý je v súlade s cieľom dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos a prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje, že Únia má pri riadení rybárstva uplatňovať prístup predbežnej opatrnosti a zabezpečiť, aby sa pri využívaní morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovovali a udržiavali nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos. Okrem toho sa v ňom stanovuje, že Únia má prijímať riadiace a ochranné opatrenia na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, podporovať prehlbovanie vedeckých poznatkov a odporúčaní, postupne eliminovať odhadzovanie úlovkov a presadzovať rybolovné metódy, ktoré prispievajú k selektívnejšiemu rybolovu, zabraňovaniu nechceným úlovkom a maximálnemu možnému zníženiu ich množstva, ako aj rybolovu s malým vplyvom na morské ekosystémy a rybolovné zdroje. Okrem toho je v nariadení (EÚ) č. 1380/2013 konkrétne uvedené, že dané ciele a zásady má Únia uplatňovať v rámci vonkajších vzťahov v oblasti rybárstva.

               (4)V zmysle záverov Rady týkajúcich sa oceánov a morí vrátane Arktídy
                  14
               , spoločného oznámenia vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom „Integrovaná politika Európskej únie pre Arktídu“
                  15
               , ako aj záverov Rady
                  16
                o spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom „Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov“
                  17
                je podpora dodržiavania dohody a možné vytvorenie regionálnej rybárskej organizácie či prijatie dohody o šírom mori v oblasti Arktídy dôležitým cieľom pre Úniu v záujme ochrany životného prostredia Arktídy a zabezpečenia udržateľného rozvoja v arktickom regióne a jeho okolí formou medzinárodnej spolupráce.

               (5)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať v rámci zasadnutia zmluvných strán dohody na obdobie 2020 – 2024, keďže opatrenia na ochranu a hospodárenie sa stanú pre Úniu záväznými a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, a to nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008
                  18
                a (ES) č. 1224/2009
                  19
                a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403
                  20
               .

               (6)Vzhľadom na obmedzené poznatky o rybolovných zdrojoch v oblasti dohody a ich povahe, ako aj následnú potrebu, aby pozícia Únie zodpovedala aktuálnemu vývoju vrátane nových vedeckých či iných relevantných informácií dostupných pred zasadnutiami zmluvných strán alebo počas nich, mali by sa v súlade so zásadou lojálnej spolupráce medzi inštitúciami Únie zakotvenou v článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii stanoviť postupy na každoročné spresnenie pozície Únie na roky 2020 až 2024.

               (7)Toto rozhodnutie o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Únie na zasadnutiach zmluvných strán dohody, môže byť neskôr doplnené ďalším samostatným rozhodnutím Rady o začatí rokovaní s cieľom zriadiť jednu alebo viaceré nové regionálne alebo subregionálne rybárske organizácie či prijatí dohody o šírom mori v oblasti Arktídy,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie prijať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu, je stanovená v prílohe I.

               Článok 2

               Pozícia Únie, ktorá sa má prijať na zasadnutiach zmluvných strán dohody, sa každoročne spresní v súlade s prílohou II.

               Článok 3

               Rada na návrh Komisie prehodnotí a podľa potreby zmení pozíciu Únie stanovenú v prílohe I, a to najneskôr do konania zasadnutia zmluvných strán dohody v roku 2025.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                        Za Radu

                        predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/407 zo 4. marca 2019 o podpise Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2019, s. 1).

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (3)

                        KOM(2011) 424, 13. 7. 2011.

                     (4)

                        14249/19, 19. 11. 2019.

                     (5)

                        JOIN(2016) 21 final, 27. 4. 2016.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1, 24. 3. 2017.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final, 10. 11. 2016.

                     (8)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (9)

                        Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (10)

                        Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (11)

                        Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (12)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/407 zo 4. marca 2019 o uzavretí Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 73, 15.3.2019, s. 1).

                     (13)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (14)

                        14249/19 z 19. 11. 2019.

                     (15)

                        JOIN(2016) 21 final z 27. 4. 2016.

                     (16)

                        7348/1/17 REV 1 z 24. 3. 2017.

                     (17)

                        JOIN(2016) 49 final z 10. 11. 2016.

                     (18)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008 z 29. septembra 2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (19)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Únie na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (20)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403 z 12. decembra 2017, o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 8. 2020
            COM(2020) 438 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu

               PRÍLOHA I

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie prijať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu (ďalej len „dohoda“)

               1.
                     ZÁSADY

               V rámci zasadnutí zmluvných strán dohody Únia:

               a)
                     koná v súlade s cieľmi a zásadami, ktoré sleduje v rámci spoločnej rybárskej politiky v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, najmä dodržiavaním prístupu predbežnej opatrnosti podľa článku 2 ods. 2 uvedeného nariadenia, aby presadzovala vykonávanie ekosystémového prístupu k riadeniu rybárstva, minimalizovala vplyv rybárskych činností na morské ekosystémy a ich biotopy a zároveň podporovala ekonomickú životaschopnosť a konkurencieschopnosť sektora rybárstva Únie a zabezpečovala tým primeranú životnú úroveň osobám závislým od rybárskych činností pri zohľadnení záujmov spotrebiteľov;

               b)
                     snaží sa vhodne zapojiť zainteresované strany vrátane príslušných vedeckých a technických organizácií, orgánov a programov, ako aj poznatkov pôvodných a miestnych obyvateľov do prípravnej fázy prijímania opatrení na zasadnutiach zmluvných strán, vrátane stretnutí vedeckých expertov v zmysle dohody, a zabezpečuje, aby tieto opatrenia boli v súlade s dohodou;

               c)
                     zabezpečuje, aby opatrenia prijaté v rámci dohody boli v súlade s medzinárodným právom, najmä s ustanoveniami Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS)
                  1
               , Dohody o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (UNFSA) z roku 1995
                  2
               , Dohody o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori z roku 1993
                  3
                a Dohody Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o opatreniach prístavných štátov z roku 2009
                  4
               ;

               d)
                     podporuje pozície v súlade s najlepšou praxou regionálnych rybárskych organizácií (RFMO) v danej oblasti;

               e)
                     usiluje o dosiahnutie súladu a synergie s politikou, ktorú Únia presadzuje v rámci bilaterálnych vzťahov s tretími krajinami v oblasti rybárstva, a zabezpečuje súdržnosť s ostatnými svojimi politikami, najmä v oblasti vonkajších vzťahov, zamestnanosti, životného prostredia, obchodu, rozvoja a výskumu a inovácie;

               f)
                     zabezpečuje dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie;

               g)
                     koná v súlade so závermi Rady z 19. marca 2012 k oznámeniu Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  5
               ;

               h)
                     snaží sa vytvoriť rovnaké podmienky pre flotilu Únie v oblasti dohody, ktoré vychádzajú z rovnakých zásad a noriem, aké platia v právnych predpisoch Únie, a podporuje jednotné vykonávanie uvedených zásad a noriem;

               i)
                     koná v súlade so závermi Rady týkajúcimi sa oceánov a morí vrátane Arktídy
                  6
               , spoločným oznámením vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom „Integrovaná politika Európskej únie pre Arktídu“
                  7
               , ako aj závermi Rady
                  8
                o spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom „Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov“
                  9
                a presadzuje dodržiavanie opatrení na podporu a zlepšenie účinného vykonávania dohody v rámci príspevku k udržateľnému hospodáreniu s oceánmi vo všetkých jeho rozmeroch;

               j)
                     podporuje koordináciu medzi dohodou a existujúcimi regionálnymi rybárskymi organizáciami (RFMO) a regionálnymi morskými dohovormi (RSC), najmä Severoatlantickou rybárskou komisiou (NEAFC), a v relevantných prípadoch aj spoluprácu s svetovými organizáciami v rámci ich mandátov;

               k)
                     aktívne podporuje zriadenie spoločného programu vedeckého výskumu a monitorovania, ktorý zmluvným stranám umožní lepšie pochopiť ekosystémy na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu, a najmä zistiť, či v súčasnosti existujú alebo budú existovať populácie rýb, ktoré by sa mohli loviť na udržateľnom základe, a ako môže takýto rybolov tieto ekosystémy ovplyvniť;

               l)
                     zaručuje kompatibilitu medzi opatreniami na ochranu a hospodárenie stanovenými pre rovnaké populácie vo vodách patriacich do národnej jurisdikcie a opatreniami týkajúcimi sa šíreho mora v súlade s článkom 118 dohovoru UNCLOS a článkom 8 dohody UNFSA;

               m)
                     zaručuje súlad so záujmom Únie o Arktídu ako región rastúceho strategického významu.

               2.
                     SMEROVANIE

               Únia sa podľa potreby usiluje o to, aby sa na zasadnutiach zmluvných strán dohody prijímali opatrenia na ochranu a hospodárenie založené na najlepších dostupných vedeckých odporúčaniach a prístupe predbežnej opatrnosti.

               PRÍLOHA II

               Každoročné spresnenie pozície, ktorá sa má v mene Únie prijať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o predchádzaní neregulovanému rybolovu na šírom mori v strednej časti Severného ľadového oceánu (ďalej len „dohoda“)

               Pred každým zasadnutím zmluvných strán dohody sa v prípade, že má tento orgán prijať rozhodnutie s právnymi účinkami pre Úniu, podniknú kroky potrebné na to, aby boli v pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie, zohľadnené najnovšie vedecké či iné relevantné informácie predložené Komisii v zmysle zásad a smerovania stanovených v prílohe I.

               Na tento účel a na základe uvedených informácií Komisia predloží Rade na prerokovanie a schválenie konkrétnych aspektov navrhovaného spresnenia pozície Únie písomný dokument, v ktorom uvedie informácie o navrhovanej zmene pozície Únie, a to v dostatočnom predstihu pred každým zasadnutím zmluvných strán dohody.

               Ak v priebehu zasadnutia zmluvných strán dohody, a to ani priamo na mieste, nemožno dosiahnuť dohodu o tom, aby sa v pozícii Únie zohľadnili nové prvky, záležitosť sa postúpi Rade alebo jej prípravným orgánom.

               _____________________

                     (1)

                        Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 3.

                     (2)

                        Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 16.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 177, 16.7.1996, s. 26.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2011, s. 3.

                     (5)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (6)

                        14249/19 z 19. 11. 2019.

                     (7)

                        JOIN(2016) 21 final z 27. 4. 2016.

                     (8)

                        7348/1/17 REV 1 z 24. 3. 2017.

                     (9)

                        JOIN(2016) 49 final z 10. 11. 2016.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 8. 2020
            COM(2020) 472 final
            2020/0226(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny príloh k Európskej dohode o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) a Priložených predpisov k Európskej dohode o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie, pokiaľ ide o zmeny príloh k Európskej dohode o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) a Priložených predpisov k Európskej dohode o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN), uplatniteľné od 1. januára 2021, v súvislosti s pripravovaným ukončením odkladnej lehoty, počas ktorej môžu členovia pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15) a správneho výboru ADN proti navrhovaným zmenám pre vydanie na rok 2021 vzniesť námietku.

               2.Kontext návrhu

                  Uvedené prílohy a predpisy, všeobecne známe ako prílohy k ADR a Priložené predpisy k ADN, upravujú medzinárodnú cestnú prepravu nebezpečného tovaru a prepravu po vnútrozemských vodných cestách medzi členmi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN), ktorí sú zároveň zmluvnými stranami ADR a ADN.

                  Rozvoj cestnej prepravy nebezpečného tovaru a prepravy po vnútrozemských vodných cestách, a to v rámci Únie, ako aj medzi Úniou a susediacimi krajinami, je kľúčovým prvkom spoločnej európskej dopravnej politiky a zabezpečuje riadne fungovanie všetkých priemyselných odvetví, ktoré vyrábajú alebo využívajú tovar klasifikovaný ako nebezpečný podľa ADR a ADN. Prispôsobenie týchto dohôd technickému a vedeckému pokroku je preto nevyhnutné na to, aby sa umožnil rozvoj dopravy a súvisiacich priemyselných odvetví v rámci hospodárskeho reťazca. Cieľom zmien je zosúladiť ADR a ADN so vzorovými predpismi OSN vrátane nového vymedzenia pojmov, klasifikačných kritérií a čísel UN, požiadaviek na balenie/označovanie, aktualizácie platných noriem a technických predpisov, ako aj redakčných opráv.

               Medzinárodné ustanovenia týkajúce sa prepravy nebezpečného tovaru vypracúvajú rôzne medzinárodné organizácie, ako sú EHK OSN, Medzivládna organizácia pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF) a rôzne špecializované orgány OSN. Keďže pravidlá musia byť navzájom zlučiteľné, bol vyvinutý komplexný medzinárodný systém na koordináciu a harmonizáciu tejto činnosti medzi organizáciami, ktoré sú do nej zapojené. Ustanovenia sa prispôsobujú v dvojročnom cykle.

               2.1.Európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR)

               Cieľom Európskej dohody o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) je regulovať medzinárodnú cestnú prepravu nebezpečného tovaru medzi členskými štátmi EHK OSN a inými štátmi, ktoré uplatňujú ADR (ďalej len „zmluvné strany ADR“). Dohoda nadobudla platnosť 29. januára 1968.

               Európska únia nie je zmluvnou stranou dohody, hoci všetky jej členské štáty zmluvnými stranami tejto dohody sú.

               2.2.Európska dohoda o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN)

               Cieľom Európskej dohody o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN) je regulovať medzinárodnú prepravu nebezpečného tovaru po vnútrozemských vodných cestách medzi členskými štátmi EHK OSN, ktoré uplatňujú ADN (ďalej len „zmluvné strany ADN“). Dohoda nadobudla platnosť 28. februára 2008.

               Európska únia nie je zmluvnou stranou dohody, hoci trinásť jej členských štátov zmluvnými stranami tejto dohody sú.

               2.3.Pracovná skupina pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15) a správny výbor ADN

               Pracovná skupina pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15), správny výbor ADN a bezpečnostný výbor ADN (WP.15/AC.2) sú orgánmi zriadenými v rámci EHK OSN s cieľom rozhodovať o zmenách ADR a ADN. Tieto orgány tvoria zástupcovia členských štátov združených v EHK OSN, ktoré uplatňujú ADR a ADN. Každá zmluvná strana ADR a ADN má jeden hlas.

               Podľa kapitoly VII – „Hlasovanie“ mandátu a rokovacieho poriadku WP.15 majú vo WP.15 po jednom hlase iba plnoprávni účastníci a rozhodnutia tohto orgánu sa prijímajú predovšetkým konsenzom. Vo WP.15 sa hlasuje zdvihnutím ruky.

               Podľa článku 17 ods. 7 ADN má každá zmluvná strana prítomná na zasadnutí správneho výboru ADN jeden hlas.

                  Zmeny prijaté počas dvojročného obdobia 2018 – 2020 obsahujú celý rad úprav súvisiacich s prispôsobením sa technickému a vedeckému pokroku.

                  Pokiaľ ide o ADR, WP.15 rozhodovala o týchto navrhovaných zmenách na každom zasadnutí uvedenom v bode 2.4. Pokiaľ ide o ADN, správny výbor rozhodol o zmenách na svojom 24. zasadnutí 31. januára 2020 v Ženeve.

                  V súlade s článkom 14 ADR sa každá navrhnutá zmena príloh k ADR, o ktorej sa rozhodne vo WP.15, považuje za prijatú, pokiaľ do troch mesiacov odo dňa, keď ju generálny tajomník Organizácie Spojených národov rozošle, aspoň tretina zmluvných strán alebo päť z nich, ak tretina presahuje toto číslo, nezašle generálnemu tajomníkovi písomné oznámenie o svojich námietkach proti navrhovanej zmene.

                  V súlade s článkom 20 ADN sa zmeny, o ktorých sa rozhodne v správnom výbore ADN, považujú za prijaté, pokiaľ do troch mesiacov odo dňa, keď ich generálny tajomník Organizácie Spojených národov rozošle, aspoň tretina zmluvných strán alebo päť z nich, ak tretina presahuje toto číslo, nezašle generálnemu tajomníkovi písomné oznámenie o svojich námietkach proti navrhovanej zmene.

                  Zmeny prijaté pracovnou skupinou WP.15 a uvedené v dokumentoch obsiahnutých v prílohe k tomuto návrhu sa zaslali generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov, aby mohli byť 1. júla 2020 predložené zmluvným stranám ADR na prijatie v súlade s postupom stanoveným v článku 14 ADR, a sú dostupné na internete
                     1
                  .

                  Zmeny prijaté správnym výborom ADN a uvedené v dokumentoch obsiahnutých v prílohe k tomuto návrhu predložil generálny tajomník Organizácie Spojených národov 1. júla 2020 zmluvným stranám ADN na prijatie v súlade s postupom stanoveným v článku 20 ADN, a sú dostupné na internete
                     2
                  .

                  Generálny tajomník Organizácie Spojených národov, ktorý vystupuje ako depozitár, môže do 30. septembra 2020 prijímať námietky proti zmenám ADR a ADN prijatým na zasadnutiach uvedených v bode 2.3.

               2.4.Pripravované akty pracovnej skupiny WP.15 a správneho výboru ADN

               Účelom pripravovaných aktov je prispôsobiť prílohy k ADR a Priložené predpisy k ADN technickému a vedeckému pokroku.

               Konkrétne sa spresnila výnimka vzťahujúca sa na batériové zapisovače údajov a zariadenia na sledovanie nákladu, vložili sa nové definície, napr. „veľkosť dávky“, alebo sa zmenili, napr. „teplota samovoľného rozkladu (SADT)“ a „teplota samovoľnej polymerizácie (SAPT)“. V oboch dohodách sa spresnili pravidlá klasifikácie nebezpečného tovaru, najmä pokiaľ ide o výbušniny, rádioaktívny materiál, žieravé látky atď. Do zoznamu nebezpečného tovaru bolo zaradených niekoľko nových položiek, napr. UN 0511 ROZBUŠKY, ELECTRONICKÉ programovateľné na odstrely, UN 3549 LEKÁRSKY ODPAD, KATEGÓRIA A, PÔSOBIACI NA ĽUDÍ, tuhý alebo LEKÁRSKY ODPAD, KATEGÓRIA A, PÔSOBIACI LEN NA ZVIERATÁ, tuhý. Niekoľko zmien sa týka osobitných ustanovení o balení a stanovili sa nové pravidlá pre: obaly používané v prípade kombinácie lítiových batérií nachádzajúcich sa v zariadení a lítiových batérií balených so zariadením, nitrocelulózy a spoločnej nakládky výbušných látok a predmetov.

               Počas prípravy týchto zmien prebehli konzultácie s množstvom odborníkov z verejného i súkromného sektora a uskutočnili sa tieto odborné stretnutia:

               –
                     v rámci Podvýboru odborníkov Hospodárskej a sociálnej rady OSN pre prepravu nebezpečného tovaru na jeho

               1.
                     51. zasadnutí 3. – 7. júla 2017 v Ženeve,

               2.
                     52. zasadnutí 27. novembra – 6. decembra 2017 v Ženeve,

               3.
                     53. zasadnutí 25. júna – 4. júla 2018 v Ženeve,

               4.
                     54. zasadnutí 26. novembra – 4. decembra 2018 v Ženeve,

               –
                     v rámci spoločného zasadnutia EHK OSN – OTIF medzi výborom odborníkov RID a pracovnou skupinou WP15 na ich

               1.
                     jesennom zasadnutí v roku 2018 17. – 21. septembra 2018 v Ženeve,

               2.
                     jarnom zasadnutí v roku 2019 18. – 22. marca 2019 v Berne,

               3.
                     jesennom zasadnutí v roku 2019 17. – 26. septembra 2019 v Ženeve,

               –
                     pokiaľ ide o ADR, v rámci pracovnej skupiny WP.15 na jej

               1.
                     105. zasadnutí 6. – 9. novembra 2018 v Ženeve,

               2.
                     106. zasadnutí 13. – 17. mája 2019 v Ženeve,

               3.
                     107. zasadnutí 11. – 15. novembra 2019 v Ženeve,

               4.
                     108. zasadnutí 11. – 15. mája 2020 v Ženeve. Toto zasadnutie bolo odložené z dôvodu krízy spôsobenej pandémiou COVID-19; konzultácie medzi predsedom pracovnej skupiny WP.15 a sekretariátom EHK OSN s členskými štátmi sa však uskutočnili písomným postupom a týkali sa redakčných zmien, ktoré bolo potrebné zaviesť ešte do ADR verzie 2021. Keďže termín na predkladanie pripomienok bol 15. mája 2020, Komisia usporiadala 8. mája 2020 videokonferenciu. Členské štáty pozitívne prijali návrhy na redakčné zmeny a jednomyseľne schválili konečný návrh, ktorý písomne predložil sekretariát EHK OSN.

               –
                     Pokiaľ ide o ADN, v rámci bezpečnostného výboru ADN (WP.15/AC.2) na jeho

               1.33. zasadnutí 27. – 31. augusta 2018 v Ženeve,

               2.34. zasadnutí 21. – 25. januára 2019 v Ženeve,

               3.35. zasadnutí 26. – 30. augusta 2019 v Ženeve,

               4.36. zasadnutí 27. – 31. januára 2020 v Ženeve

                  a správneho výboru ADN na jeho 24. zasadnutí 31. januára 2020 v Ženeve.

               Na týchto zasadnutiach výbory odborníkov analyzovali a spracovali jednotlivé návrhy na zmeny. Vo väčšine prípadov boli odporúčané opatrenia schválené jednomyseľne. Niektoré návrhy boli odporúčané na základe väčšinového názoru odborníkov.

               Ak sa navrhované zmeny príloh k ADR, ktoré oznámil generálny tajomník Organizácie Spojených národov, nebudú do troch mesiacov odo dňa oznámenia, t. j. do 1. októbra 2020, považovať za zamietnuté podľa článku 14 ods. 3, predmetné zmeny nadobudnú platnosť 1. januára 2021.

               Ak sa navrhované zmeny priložených predpisov k ADN nebudú do troch mesiacov odo dňa oznámenia, t. j. do 1. októbra 2020, považovať za zamietnuté podľa článku 20 ods. 5, predmetné zmeny nadobudnú platnosť 1. januára 2021.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

                  Európska únia nie je zmluvnou stranou ADR ani ADN. Skutočnosť, že Európska únia nie je účastníkom medzinárodnej dohody, jej však nebráni vykonávať svoju právomoc tak, že prostredníctvom svojich inštitúcií určí pozíciu, ktorá sa má prijať v jej mene v rámci orgánu zriadeného touto dohodou, najmä prostredníctvom členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami uvedenej dohody, konajúcich spoločne v jej záujme [pozri rozsudok Nemecko/Rada, C-399/12 („OIV“), bod 52 a tam uvedenú judikatúru].

                  ADR má v súčasnosti 52 zmluvných strán, pričom zmluvnými stranami tejto dohody sú všetky členské štáty EÚ. ADN má 18 zmluvných strán a jej zmluvnými stranami je 13 členských štátov EÚ.

                  Európska únia uplatňuje ustanovenia ADR na cestnú prepravu nebezpečného tovaru na území EÚ od 1. januára 1997, spočiatku podľa smernice Rady 94/55/ES z 21. novembra 1994 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzhľadom na prepravu nebezpečného tovaru cestnou dopravou
                     3
                  . Smernica 94/55/ES bola v roku 2008 nahradená smernicou 2008/68/ES
                     4
                  , ktorá sa pridržiava zásad svojej predchodkyne. Európska únia uplatňuje ustanovenia ADN na prepravu nebezpečného tovaru po vnútrozemských vodných cestách od 1. januára 2009.

                  V článku 4 smernice 2008/68/ES, ktorý sa týka tretích krajín, sa stanovuje, že „[p]reprava nebezpečného tovaru medzi členskými štátmi a tretími krajinami je povolená, pokiaľ je v súlade s požiadavkami ADR, RID alebo ADN, ak nie je v prílohách uvedené inak“.

                  Uvedené zmeny budú mať navyše vplyv na uplatňovanie smernice 2008/68/ES vzhľadom na jej článok 8. Na základe tohto ustanovenia je Komisia splnomocnená prispôsobiť oddiel I.1 prílohy I a oddiel III.1 prílohy III k smernici 2008/68/ES vedeckému a technickému pokroku „najmä s cieľom zohľadniť zmeny ADR, (…) a ADN“.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  5
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  6
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Pracovná skupina WP.15 je orgán zriadený dohodou, a to Európskou dohodou o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR).

               Správny výbor ADN je orgán zriadený dohodou, a to Európskou dohodou o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN).

                  Akty prijaté WP.15 a správnym výborom ADN predstavujú akty s právnymi účinkami. Za uvedených podmienok budú prijaté akty záväzné podľa medzinárodného práva v súlade s článkom 14 ADR a článkom 20 ADN a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy EÚ, konkrétne smernice 2008/68/ES. Podľa článku 1 je totiž uplatňovanie týchto pravidiel povinné pri preprave nebezpečného tovaru cestnou alebo vnútrozemskou vodnou dopravou v členských štátoch alebo medzi členskými štátmi a v článku 4 smernice 2008/68/ES, ktorý sa týka tretích krajín, sa stanovuje, že „[p]reprava nebezpečného tovaru medzi členskými štátmi a tretími krajinami je povolená, pokiaľ je v súlade s požiadavkami ADR, RID alebo ADN, ak nie je v prílohách uvedené inak“.

               Pripravovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

                  Hlavný cieľ a obsah rozhodnutia sa týka cestnej prepravy nebezpečného tovaru a prepravy po vnútrozemských vodných cestách. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 91 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia Rady by mal byť článok 91 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

                  Z dôvodov transparentnosti a správneho odkazu sa rozhodnutia pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15) a bezpečnostného výboru ADN uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie s uvedením dátumu nadobudnutia ich platnosti.

               2020/0226 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny príloh k Európskej dohode o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) a Priložených predpisov k Európskej dohode o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európska dohoda o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) nadobudla platnosť 29. januára 1968. Európska dohoda o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN) nadobudla platnosť 28. februára 2008.

               (2)Podľa článku 14 ADR môže každá zmluvná strana navrhnúť jednu alebo viac zmien príloh k uvedenej dohode, pričom zmeny príloh k ADR môže prijímať pracovná skupina pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15). Podľa článku 20 ADN zmeny Priložených predpisov k ADN môže prijímať bezpečnostný výbor a správny výbor.

               (3)Zmeny, ktoré prijali WP.15 a správny výbor ADN počas dvojročného obdobia 2018 – 2020 týkajúce sa cestnej prepravy nebezpečného tovaru a prepravy po vnútrozemských vodných cestách, sa predložili zmluvným stranám ADR a ADN 1. júla 2020.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať, pokiaľ ide o uvedené zmeny ADR a ADN, keďže dané akty budú môcť rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES
                  7
               . V uvedenej smernici sa odkazom na ADR a ADN stanovujú požiadavky na prepravu nebezpečného tovaru po ceste, železnici alebo vnútrozemských vodných cestách v členských štátoch alebo medzi nimi. V článku 4 uvedenej smernice sa stanovuje, že preprava nebezpečného tovaru medzi členskými štátmi a tretími krajinami je povolená, pokiaľ je v súlade s požiadavkami ADR, RID alebo ADN, ak nie je v prílohách uvedené inak. Na základe článku 8 smernice 2008/68/ES je Komisia navyše splnomocnená prispôsobiť oddiel I.1 prílohy I a oddiel III.1 prílohy III k uvedenej smernici vedeckému a technickému pokroku najmä s cieľom zohľadniť zmeny ADR, RID a ADN.

               (5)Únia nie je zmluvnou stranou ADR ani ADN. Táto skutočnosť jej však nebráni vykonávať svoju právomoc tak, že prostredníctvom svojich inštitúcií určí pozíciu, ktorá sa má prijať v jej mene v rámci orgánu zriadeného uvedenými dohodami, najmä prostredníctvom členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami uvedených dohôd, konajúcich spoločne v jej záujme.

               (6)Všetky členské štáty sú zmluvnými stranami ADR a uplatňujú túto dohodu, a 13 členských štátov EÚ je zmluvnými stranami ADN a uplatňujú ju.

               (7)Prijaté zmeny sa týkajú technických noriem alebo jednotných technických predpisov, majú za cieľ zaistiť bezpečnú a efektívnu prepravu nebezpečného tovaru a súčasne zohľadniť vedecký a technický pokrok v sektore a vývoj nových látok a výrobkov, ktoré počas prepravy predstavujú nebezpečenstvo. Rozvoj cestnej prepravy nebezpečného tovaru a prepravy po vnútrozemských vodných cestách, a to v rámci Únie, ako aj medzi Úniou a susediacimi krajinami, je kľúčovým prvkom spoločnej dopravnej politiky a zabezpečuje riadne fungovanie všetkých priemyselných odvetví, ktoré vyrábajú alebo využívajú tovar klasifikovaný ako nebezpečný podľa ADR a ADN.

               (8)Všetky navrhované zmeny sú odôvodnené a prospešné a Únia by ich preto mala podporiť.

               (9)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú zmluvnými stranami ADR a ADN, konajúc spoločne,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie, pokiaľ ide o zmeny príloh k ADR prijaté pracovnou skupinou pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15) a zmeny Priložených predpisov k ADN prijaté správnym výborom ADN, uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu, je stanovená v danej prílohe.

               Menšie zmeny tejto pozície možno dohodnúť bez ďalšieho rozhodnutia Rady v súlade s článkom 2.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú zmluvnými stranami ADR a ADN, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Rozhodnutia pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru (WP.15) a bezpečnostného výboru ADN sa uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie s uvedením dátumu nadobudnutia ich platnosti.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/wp15/wp15rep.html.

                     (2)

                        http://www.unece.org/trans/main/dgdb/adn/adn_rep.html.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 319, 12.12.1994, s. 7.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 260, 30.9.2008, s. 13.

                     (5)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (6)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/68/ES z 24. septembra 2008 o vnútrozemskej preprave nebezpečného tovaru (Ú. v. EÚ L 260, 30.9.2008, s. 13).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 8. 2020
            COM(2020) 472 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie, pokiaľ ide o zmeny príloh k Európskej dohode o medzinárodnej cestnej preprave nebezpečných vecí (ADR) a Priložených predpisov k Európskej dohode o medzinárodnej preprave nebezpečných tovarov po vnútrozemských vodných cestách (ADN)

               PRÍLOHA

                        Návrh

                        Referenčný dokument

                        Oznámenie

                        Predmet

                        Poznámky

                        Pozícia EÚ

                        1.

                        ECE/TRANS/WP.15/249

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        Návrh na zmenu príloh A a B k ADR

                        Technická zhoda na úrovni pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru – WP.15

                        Súhlasiť so zmenami

                        2.

                        ECE/TRANS/WP.15/249/Add.1

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        Návrh na zmenu príloh A a B k ADR – Dodatok

                        Technická zhoda na úrovni pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru – WP.15

                        Súhlasiť so zmenami

                        3.

                        ECE/TRANS/WP.15/249/Corr.1

                        C.N.274.2020.TREATIES-XI.B.14

                        Návrh na zmenu príloh A a B k ADR – Korigendum

                        Technická zhoda na úrovni pracovnej skupiny pre prepravu nebezpečného tovaru – WP.15

                        Súhlasiť so zmenami

                        4.

                        ECE/ADN/54

                        C.N.273.2020.TREATIES-XI.D.6

                        Návrh na zmenu Priložených predpisov k ADN

                        Technická zhoda na úrovni správneho výboru ADN

                        Súhlasiť so zmenami


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 1. 2021
            COM(2021) 16 final
            2021/0007(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva, pokiaľ ide o pozmeňovací návrh č. 28 k oddielu D prílohy 9 k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO) v súvislosti s pozmeňovacím návrhom č. 28 k prílohe 9 o zjednodušení k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve („Chicagsky dohovor“). Rada ICAO prijala tento pozmeňovací návrh 23. júna 2020.

               Pozmeňovací návrh č. 28 sa týka pravidiel spracúvania údajov zo záznamov o cestujúcich („údaje PNR“), ktorými sa zaoberá oddiel D kapitola 9 prílohy 9.

               Údaje zo záznamov o cestujúcich sú osobné údaje cestujúcich, ktoré leteckí dopravcovia zhromažďujú na svoje obchodné účely, na rozdiel od iných údajov súvisiacich s cestovaním, ktoré zhromažďujú v mene orgánov, ako sú napríklad vopred poskytované informácie o cestujúcich. Orgány presadzovania práva na celom svete čoraz častejšie využívajú údaje PNR, ktoré im letecké spoločnosti prenášajú, na boj proti terorizmu a iným formám závažnej trestnej činnosti.

               2.Kontext návrhu

               2.1Dohovor o medzinárodnom civilnom letectve („Chicagsky dohovor“)

               Cieľom Chicagskeho dohovoru je regulovať medzinárodnú leteckú dopravu. Tento dohovor nadobudol platnosť 4. apríla 1947 a zriadila sa ním Medzinárodná organizácia civilného letectva („ICAO“).

               Stranami Chicagskeho dohovoru sú všetky členské štáty EÚ.

               2.2Medzinárodná organizácia civilného letectva

               Organizácia ICAO je špecializovanou agentúrou Organizácie Spojených národov. K jej cieľom patrí rozvíjať zásady a techniky medzinárodnej letovej prevádzky a podporovať plánovanie a rozvoj medzinárodnej leteckej dopravy.

               Rada ICAO je stálym orgánom ICAO, ktorého členmi je 36 zmluvných štátov zvolených zhromaždením ICAO na obdobie troch rokov. V období rokov 2019 – 2022 je v Rade ICAO zastúpených sedem členských štátov EÚ
                  1
               .

               Podľa článku 54 Chicagskeho dohovoru patrí k povinným funkciám Rady ICAO prijímanie medzinárodných štandardov a odporúčaní (známe aj ako SARP) v podobe príloh k Chicagskemu dohovoru. Štandardy sú špecifikácie, v prípade ktorých sa jednotné uplatňovanie považuje za potrebné, zatiaľ čo odporúčania majú nepovinný charakter.

               Rada ICAO takisto zvoláva zhromaždenie, ktoré je zvrchovaným orgánom organizácie ICAO. Zhromaždenie ICAO zasadá aspoň raz za tri roky a stanovuje politické smerovanie organizácie na nadchádzajúce trojročné obdobie. Štyridsiate zasadnutie zhromaždenia ICAO sa uskutočnilo v čase od 24. Septembra do 4. októbra 2019 v kanadskom Montreale.

               2.3Proces aktualizácie štandardov a odporúčaní ICAO v súvislosti s údajmi PNR

               Vypracovanie nových medzinárodných štandardov a odporúčaní týkajúcich sa záznamov o cestujúcich (SARP) vychádza z rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 2396 (2017) prijatej 21. decembra 2017
                  2
               . V tejto rezolúcii sa od členských štátov OSN vyžaduje, aby „na základe štandardov a odporúčaní ICAO vybudovali kapacity na zhromažďovanie, spracúvanie a analýzu údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) a aby všetky ich príslušné vnútroštátne orgány využívali a navzájom si vymieňali údaje PNR pri plnom dodržiavaní ľudských práv a základných slobôd“. V rezolúcii sa takisto organizácia ICAO vyzýva, aby „spolupracovala so svojimi členskými štátmi s cieľom stanoviť štandard pre zber, používanie, spracúvanie a ochranu údajov PNR“.

               Vypracovaním návrhov na preskúmanie noriem a odporúčaní týkajúcich sa údajov PNR bola poverená expertná skupina, pracovná skupina ICAO pre údaje PNR, ktorú v marci 2019 zriadil Výbor ICAO pre leteckú dopravu (ATC). Práca pracovnej skupiny sa skončila v decembri 2019 a panel ICAO pre zjednodušenie ju preskúmal v januári 2020.

               Návrhy panelu ICAO pre zjednodušenie schválil výbor ATC 7. februára 2020. Po tomto schválení nasledovali formálna konzultácia s členskými štátmi ICAO prostredníctvom obežníka ICAO 2020 14E. Konzultácia s členskými štátmi sa skončila 15. mája 2020.

               Po konzultácii s členskými štátmi sekretariát ICAO analyzoval odpovede prijaté od štátov a predložil výboru ATC návrh. Návrh sekretariátu ICAO bol prakticky totožný s výsledkom zasadnutia panelu ICAO pre zjednodušenie v januári 2020. Podobne ako na svojom zasadnutí 19. júna 2019 výbor ATC odporučil Rade ICAO, aby prijala štandardy a odporúčania týkajúce sa údajov PNR, ktoré predložil sekretariát, len s malými opravami.

               Rada ICAO prijala 23. júna 2020 počas 10. stretnutia v rámci svojho 220. zasadnutia pozmeňovací návrh č. 28 k prílohe 9 k Chicagskemu dohovoru. Ako už bolo uvedené, v prílohe 9 sa stanovujú medzinárodné štandardy týkajúce sa zjednodušenia a oddiel D jej kapitoly 9 sa osobitne týka údajov PNR.

               Organizácia ICAO 17. júla 2020 informovala svoje členské štáty o prijatí pozmeňovacieho návrhu č. 28 prostredníctvom ďalšieho obežníka (ES 6/3 – 20/71). Tento pozmeňovací návrh nadobudol platnosť 30. októbra 2020, ak väčšina štátov nevyjadrila svoj nesúhlas do uvedeného dátumu v súlade s článkom 90 Chicagskeho dohovoru. Predmetný pozmeňovací návrh sa tak stane uplatniteľným od 28. februára 2021. Členské štáty ICAO však môžu do 30. januára 2020 oznámiť akékoľvek rozdiely medzi svojimi vnútroštátnymi predpismi a postupmi v porovnaní s tými, ktoré sú zakotvené v štandardoch stanovených v pozmeňovacom návrhu č. 28, ak sa domnievajú, že existujú určité rozdiely medzi ich vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi v porovnaní s ktorýmkoľvek z predmetných štandardov. Takéto oznámenie sa musí predložiť v súlade s článkom 38 Chicagskeho dohovoru a platným mechanizmom na podávanie informácií o rozdieloch.

               2.4Aspekty pozmeňovacieho návrhu č. 28 k prílohe 9 týkajúce sa údajov PNR

               Ak pozmeňovací návrh č. 28 nadobudne platnosť, existujúce štandardy 9.22 – 9.22.1 a odporúčaný postup 9.23 budú nahradené novými štandardmi a odporúčaniami 9.23 – 9.38. Tieto štandardy a odporúčania sú oveľa podrobnejšie ako existujúci rámec a zahŕňajú okrem iného aspekty súvisiace s obmedzením účelu, dohľadom, právami dotknutej osoby, metódou prenosu, uchovávaním údajov, spracúvaním citlivých údajov a vzťahom medzi zmluvnými štátmi Chicagskeho dohovoru, pokiaľ ide o prenosy údajov PNR. Podľa nových štandardov sa upravili aj niektoré nezáväzné usmernenia uvedené v dokumente ICAO 9944, v ktorom sa stanovujú usmernenia k údajom PNR
                  3
               .

               V štandarde 9.23 sa od zmluvných štátov vyžaduje, aby rozvíjali kapacitu zhromažďovať, využívať, spracúvať a ochraňovať údaje PNR a aby pretransformovali pravidlá praktického vykonávania tejto spôsobilosti do vhodného vnútorného právneho a administratívneho rámca v súlade so štandardmi a odporúčaniami. Povinný charakter rozvoja kapacít na spracovanie údajov PNR je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov č. 2396 (2017).

               V štandarde 9.24 sa od zmluvných štátov vyžaduje, aby v plnom súlade s ľudskými právami a základnými slobodami jasne identifikovali údaje PNR, ktoré sa majú použiť pri ich operáciách, a vymedzili účely, na ktoré môžu orgány využívať údaje PNR. Takéto účely by nemali byť širšie, ako je potrebné, pričom by tam mal patriť účel ochrany bezpečnosti hraníc na boj proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti. Okrem toho by údaje PNR v prijímajúcom štáte alebo v iných štátoch mali byť poskytnuté len príslušným orgánom, ktoré vykonávajú príslušné funkcie súvisiace s účelmi, na ktoré sa údaje PNR spracúvajú. Tieto orgány by mali zabezpečiť aj porovnateľnú ochranu, akú poskytuje orgán poskytujúci informácie.

               V štandarde 9.25 sa stanovujú požiadavky týkajúce sa bezpečnosti údajov a práv jednotlivcov v súvislosti so spracúvaním ich údajov PNR, a to aj pokiaľ ide o nediskrimináciu, poskytovanie informácií, správne a súdne prostriedky nápravy, prístup k údajom a možnosť požiadať o opravy, vymazanie alebo zápisy. Odporúčaný postup č. 26 nabáda štáty, aby informovali jednotlivcov o spracúvaní ich údajov PNR a o právach a prostriedkoch nápravy, ktoré majú.

               V štandarde 9.27 sa od zmluvných štátov vyžaduje, aby pri automatizovanom spracúvaní údajov PNR vychádzali z objektívnych, presných a spoľahlivých kritérií, ktoré účinne poukazujú na existenciu rizika bez toho, aby viedli k nezákonnému rozlišovaniu, a aby sa zdržali prijímania rozhodnutí, ktoré spôsobujú významné nepriaznivé kroky ovplyvňujúce právny záujem jednotlivcov výlučne na základe automatizovaného spracovania údajov PNR.

               Podľa štandardu 9.28 sa od štátov vyžaduje, aby určili jeden (alebo viaceré) príslušný(-é) vnútroštátny(-e) orgán(-y) s právomocou vykonávať nezávislý dohľad nad ochranou údajov PNR a rozhodovať o tom, či sa údaje PNR zhromažďujú, používajú, spracúvajú a chránia pri plnom dodržiavaní ľudských práv a základných slobôd.

               Štandard 9.29 zakazuje štátom požadovať od leteckých spoločností, aby zhromažďovali údaje PNR, ktoré sa nevyžadujú v rámci ich bežných prevádzkových postupov, alebo aby tieto údaje pred ich prenosom filtrovali. Zakazuje sa ním aj spracúvanie citlivých údajov, t. j. údajov PNR, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod jednotlivca, jeho politické názory, náboženské alebo filozofické presvedčenie, členstvo v odborových organizáciách alebo údaje týkajúce sa jeho zdravia, sexuálneho života alebo sexuálnej orientácie, s výnimkou výnimočných a bezprostredných okolností na ochranu životne dôležitých záujmov dotknutej osoby alebo inej fyzickej osoby. V prípade prenosu takýchto údajov sa od štátov vyžaduje, aby ich čo najskôr vymazali.

               V štandarde 9.30 sa stanovujú povinnosti týkajúce sa uchovávania údajov a depersonalizácie a repersonalizácie údajov PNR, pričom sa od štátov vyžaduje, aby uchovávali údaje len počas určitého obdobia vymedzeného v ich právnom a administratívnom rámci, ktorý je potrebný a primeraný na účely, na ktoré sa údaje PNR používajú, a aby ich po stanovenom časovom rámci zamaskovali. Po zamaskovaní by mala byť opätovná personalizácia možná len vtedy, ak sa údaje majú použiť v súvislosti s prebiehajúcim prípadom, hrozbou alebo rizikom súvisiacim s účelmi, na ktoré sa údaje PNR môžu spracúvať. V odporúčanom postupe 9.32 sa navrhuje maximálny čas uchovávania päť rokov a v odporúčanom postupe 9.33 sa navrhuje, aby sa údaje PNR depersonalizovali do šiestich mesiacov a najneskôr do dvoch rokov od okamihu, keď ich letecké spoločnosti preniesli.

               V štandarde 9.33 sa stanovuje, že údaje PNR by sa spravidla mali prenášať metódou, ktorá menej narúša súkromie. Jeho cieľom je tiež minimalizovať zaťaženie leteckých dopravcov obmedzením možnosti štátov ukladať pokuty za chyby v prenose len za určitých okolností a tým, že sa od nich vyžaduje, aby obmedzili počet prenosových intervalov.

               V štandarde 9.34 písm. a) sa od zmluvných štátov vyžaduje, aby nebrzdili prenos údajov PNR inému zmluvnému štátu, ktorý spĺňa nové štandardy, ani aby prenosu nebránili. V štandarde 9.34 písm. b) sa zároveň stanovuje, že zmluvné štáty ICAO si zachovajú možnosť zaviesť alebo zachovať vyššiu úroveň ochrany údajov PNR v súlade so svojím vnútroštátnym právnym rámcom a uzatvárať dodatočné dohody s inými štátmi, najmä s cieľom splniť ich vnútorné právne požiadavky, alebo zaviesť podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa spracúvania a prenosu údajov PNR, a to za predpokladu, že tieto opatrenia nebudú inak v rozpore s predmetnými štandardmi.

               Podľa štandardu 9.35 môžu byť zmluvné štáty vyzvané, aby na žiadosť iného štátu preukázali súlad s novými štandardmi. Ak zmluvné štáty určia, že musia zabrániť prenosu údajov PNR alebo uložiť pokutu leteckému dopravcovi, štandard 9.36 vyžaduje, aby tak urobili transparentným spôsobom a s cieľom vyriešiť situáciu.

               Odporúčaný postup 9.37 nabáda štáty, aby ostatným, ktorí s nimi udržiavajú leteckú dopravu, oznámili akékoľvek významné zmeny vo svojom programe pre údaje PNR, a to aj pokiaľ ide o dodržiavanie štandardov a odporúčaní. V odporúčanom postupe 9.38 sa členské štáty vyzývajú, aby voči leteckým dopravcom neuplatňovali sankcie, kým sa pokúšajú vyriešiť spory týkajúce sa prenosu údajov PNR.

               2.5Uplatniteľný právny rámec EÚ

               Spracovanie údajov PNR predstavuje jeden zo hlavných nástrojov v rámci spoločnej reakcie EÚ na terorizmus a závažnú trestnú činnosť, ako aj jeden zo základných prvkov bezpečnostnej únie. Ukazuje sa, že pre prevenciu, odhaľovanie, vyšetrovanie a stíhanie teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti je nevyhnutná identifikácia podozrivých cestovných itinerárov a pátranie po nich prostredníctvom spracúvania údajov PNR s cieľom zhromaždiť dôkazy a v prípade potreby vypátrať komplicov páchateľov, ako aj odhaliť zločinecké siete. Spracovanie údajov PNR zároveň predstavuje zásah do práv na súkromie a ochranu osobných údajov zakotvených v článkoch 7 a 8 Charty základných práv EÚ („charta“). V súlade s článkom 52 ods. 1 charty sa preto toto spracovanie stanovuje právnym predpisom, a to pri dodržaní podstaty dotknutých práv a v súlade so zásadou proporcionality, pričom sa povoľuje len vtedy, ak je nevyhnutné a skutočne zodpovedá cieľu všeobecného záujmu Únie, resp. ak je potrebné na ochranu práv a slobôd iných. Jedným z takýchto cieľov všeobecného záujmu je ochrana občanov pred vážnymi bezpečnostnými hrozbami.

               Európsky parlament a Rada prijali 27. apríla 2016 smernicu (EÚ) 2016/681 o využívaní údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti
                  4
               . Táto smernica umožňuje vnútroštátnym orgánom požadovať od leteckých dopravcov prenos údajov PNR a zároveň poskytuje záruky pre práva jednotlivcov na súkromie a ochranu údajov. Členské štáty mali transponovať túto smernicu do vnútroštátneho právneho poriadku do 25. mája 2018. Z preskúmania
                  5
                prvých dvoch rokov uplatňovania tejto smernice, ktoré sa uskutočnilo v roku 2020, vyplynulo, že spracúvanie údajov PNR prinieslo hmatateľné výsledky v boji proti terorizmu a závažnej trestnej činnosti.

               V apríli 2016 Európsky parlament a Rada prijali aj nové pravidlá EÚ v oblasti ochrany údajov: nariadenie (EÚ) 2016/679 (všeobecné nariadenie o ochrane údajov alebo GDPR
                  6
               ) a smernicu (EÚ) 2016/680 (o ochrane údajov v sektore presadzovania práva
                  7
               ). Vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov sa okrem iného stanovujú pravidlá pre medzinárodné prenosy osobných údajov, ktoré sa vzťahujú na prenos údajov PNR leteckými dopravcami. Smernicou (EÚ) 2016/680 sa upravuje spracúvanie osobných údajov orgánmi presadzovania práva a dopĺňa sa režim smernice (EÚ) 2016/681 o aspektoch, ako sú práva dotknutých osôb a jednotlivé prenosy údajov orgánom presadzovania práva v tretích krajinách.

               V súčasnosti sú v platnosti dve medzinárodné dohody medzi EÚ a tretími krajinami (konkrétne Austráliou
                  8
                a Spojenými štátmi
                  9
               ) o spracúvaní a prenose údajov PNR. Súdny dvor Európskej únie vydal 26. júla 2017 stanovisko (ďalej len „stanovisko č. 1/15“
                  10
               ) k pripravovanej dohode o prenose a spracúvaní údajov PNR medzi EÚ a Kanadou podpísanej 25. júna 2014. Súdny dvor konštatoval, že dohodu nemožno uzavrieť v jej plánovanej podobe, lebo niektoré z jej ustanovení sú nezlučiteľné so základnými právami na súkromie a ochranu osobných údajov chránenými chartou. Súdny dvor predovšetkým podal výklad príslušných ustanovení Charty tak, že si vyžadujú konkrétne záruky, pokiaľ ide o dohľad zo strany nezávislého orgánu, spracúvanie citlivých údajov, automatizované spracúvanie údajov PNR a nediskrimináciu, účely, na ktoré sa môžu údaje PNR spracúvať, a uchovávanie, využívanie, zverejňovanie a ďalší prenos údajov PNR. V nadväznosti na prijatie smerníc na rokovania Radou v decembri 2017 začala Komisia v júni 2018 nové rokovania o dohode o prenose a spracúvaní údajov PNR s Kanadou.

               Vo všeobecnosti čoraz väčší počet tretích krajín zbiera údaje PNR od leteckých dopravcov a niekoľko z nich sa v posledných rokoch obrátilo na Komisiu, aby vyjadrili svoj záujem o uzavretie medzinárodnej dohody s EÚ o záznamoch o cestujúcich. Vzhľadom na chýbajúci právny základ pre prenos údajov leteckí dopravcovia čelia situácii konfliktu právnych predpisov a riskujú pokuty a iné sankcie. V nadväznosti na vykonávanie smernice (EÚ) 2016/681 členské štáty EÚ zároveň požadujú, aby leteckí dopravcovia z tretích krajín prenášali údaje PNR ich útvarom informácií o cestujúcich. Viaceré tretie krajiny odmietli takéto prenosy – a ďalšie hrozili takýmto odmietnutím – čo malo byť odvetné opatrenie z dôvodu nemožnosti získať údaje PNR z EÚ, v dôsledku čoho bola ohrozená účinnosť mechanizmu EÚ PNR.

               Prístup EÚ k prenosu údajov PNR do tretích krajín pochádza z roku 2010
                  11
                a predchádza prijatie smernice (EÚ) 2016/681, reformu rámca EÚ na ochranu údajov aj stanovisko Súdneho dvora č. 1/15. V stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu na obdobie rokov 2020 až 2025 sa predpokladá preskúmanie tohto prístupu ako opatrenie v polovici trvania
                  12
               .

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               3.1Súvislosti

               Únia dôrazne podporuje vypracovanie nových medzinárodných štandardov pre PNR a aktívne prispieva k vypracovaniu štandardov a odporúčaní stanovených v pozmeňovacom návrhu č. 28 k prílohe 9.

               Predmet oddielu D kapitoly 9 prílohy 9 pozmeňovacieho návrhu č. 28 sa týka oblasti, v ktorej má Únia výlučnú právomoc na základe poslednej časti článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), keďže môže ovplyvniť spoločné pravidlá týkajúce sa údajov PNR a ochrany údajov.

               Počas rokovaní v rámci prípravných orgánov ICAO sa preto prístup členských štátov EÚ a Komisie (ako pozorovateľa) riadil usmerneniami stanovenými v rozhodnutí Rady (EÚ) 2019/2107 z 28. novembra 2019, ktorým sa stanovuje pozícia Únie
                  13
               . Táto pozícia odráža požiadavky právneho rámca EÚ v oblasti údajov PNR a ochrany údajov, najmä podľa smernice (EÚ) 2016/681, nariadenia (EÚ) 2016/679, smernice (EÚ) 2016/680, ako aj podľa charty, v zmysle jeho výkladu v príslušnej judikatúre Súdneho dvora, najmä v stanovisku 1/15.

               Rada EÚ 25. marca 2020 schválila ďalšiu pozíciu Únie
                  14
                k odpovedi na obežník ICAO 2020 14E, prostredníctvom ktorého sa uskutočnili konzultácie so zmluvnými štátmi o návrhoch štandardov a odporúčaní. V pozícii privítala prácu, ktorú vykonala ICAO s cieľom vypracovať štandardy a odporúčania, a zdôraznila význam ochrany základných práv vrátane ochrany osobných údajov pri spracúvaní údajov PNR. Preto predložila návrh znenia zameraný na zmenu (vtedajšieho) návrhu štandardu 9.34. Účelom tohto návrhu bolo posilniť znenie predmetného štandardu v záujme toho, aby sa možnosť zmluvných štátov stanoviť prísnejšie požiadavky na prenos údajov PNR jasne odzrkadlila v štandardoch a odporúčaniach.

               Je potrebné poznamenať, že v procese revízie po konzultácii s členskými štátmi sekretariát ICAO nezohľadnil návrhy znenia, ktoré predložili členské štáty EÚ, ani zmeny, ktoré navrhli iné zmluvné štáty ICAO, a zotrval na návrhu znenia, ktorý bol výsledkom práce na zasadnutí panelu ICAO pre zjednodušenie v januári 2020. Namiesto toho sekretariát ICAO navrhol, aby „štáty, ktoré predložili návrhy na zmenu tohto ustanovenia, boli vyzvané, aby predložili svoje návrhy na zmenu znenia odseku 9.34 na ďalšom zasadnutí panelu ICAO pre zjednodušenie (FALP/12), ktoré je naplánované na júl 2021“.

               Na zasadnutí Rady ICAO 23. júna 2020, na ktorom bol prijatý pozmeňovací návrh č. 28, členské štáty EÚ opätovne zdôraznili význam dosiahnutia potrebnej rovnováhy medzi dostupnosťou údajov a ochranou údajov a poukázali na uvedené pozície Únie predložené počas procesu konzultácii s členskými štátmi. Zdôraznili takisto význam zabezpečenia vysokej úrovne ochrany údajov a výslovne poukázali na povinnosti vyplývajúce z právneho rámca EÚ. Členské štáty EÚ zdôraznili predovšetkým význam štandardov a odporúčaní, a to najmä štandardu 9.34, pričom uviedli, že by sa mal vykladať takým spôsobom, aby si štáty mohli ponechať možnosť požadovať od iných zmluvných štátov nielen preukázanie súladu ich právneho rámca so štandardmi a odporúčaniami, ale aj splnenie prísnejších noriem ochrany údajov, najmä na umožnenie prenosu údajov PNR, ak si to vyžadujú ich vnútroštátne právne rámce.

               3.2Navrhovaná pozícia

               Tento návrh rozhodnutia Rady je potrebný na to, aby sa v lehote stanovenej v obežníku ICAO 6/3 – 20/71 prijala pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie, pokiaľ ide o prijatie nových štandardov a odporúčaní týkajúcich sa údajov PNR Radou ICAO.

               Nové štandardy a odporúčania týkajúce sa údajov PNR obsiahnuté v pozmeňovacom návrhu č. 28 (oddiel D kapitola 9 prílohy 9) sú do značnej miery v súlade s pozíciou Únie vyjadrenou v rozhodnutí Rady (EÚ) 2019/2107. Z tohto dôvodu sa v nich stanovujú ambiciózne bezpečnostné záruky ochrany údajov, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie práv dotknutých osôb, dohľad zo strany nezávislého orgánu, citlivé údaje, automatizované spracúvanie údajov PNR a nediskrimináciu, účely, na ktoré sa môžu údaje PNR spracúvať, a uchovávanie, využívanie, zverejňovanie a ďalší prenos údajov PNR.

               Podľa názoru Komisie štandardy a odporúčania umožňujú dosiahnuť významný pokrok na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o ochranu a využívanie údajov PNR na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti. Členské štáty EÚ by preto nemali oznámiť nesúhlas podľa článku 90 Chicagskeho dohovoru, najmä preto, že takéto oznámenie by narušilo úsilie o zavedenie vyšších štandardov na ochranu údajov PNR na celom svete v porovnaní so súčasnými pravidlami ICAO týkajúcimi sa PNR.

               V štandarde 9.34 písm. b) sa tiež zohľadňuje, že zmluvné štáty, ako napr. členské štáty EÚ, majú možnosť zachovať alebo zaviesť vyššiu úroveň ochrany v súlade so svojím vnútroštátnym právnym a správnym rámcom a uzavrieť dodatočné dohody s inými štátmi s cieľom zaviesť podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa prenosu údajov PNR. Podľa práva EÚ musí prenos údajov PNR spracovaných v EÚ leteckými spoločnosťami orgánu presadzovania práva v tretej krajine spĺňať najmä požiadavky kapitoly V všeobecného nariadenia o ochrane údajov a požiadavky vyplývajúce z charty, ako sa uvádza najmä v stanovisku Súdneho dvora č. 1/15. Tieto požiadavky sú prísnejšie ako požiadavky v rámci štandardov a odporúčaní týkajúcich sa PNR, ktoré sú obsiahnuté v pozmeňovacom návrhu č. 28.

               V tejto súvislosti sa v štandarde 9.34 písm. a) vyžaduje, aby zmluvné štáty nebrzdili prenos údajov PNR inému zmluvnému štátu, ktorý je v súlade so štandardmi a odporúčaniami, ani aby mu nebránili; súčasné znenie štandardu 9.34 nie je z pohľadu Európskej únie a jej členských štátov z právneho hľadiska dostatočne jasné, pokiaľ ide o vyjadrenie, že členským štátom EÚ sa nebráni v tom, aby bez ohľadu na štandard 9.34 uložili tieto požiadavky.

               Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že členské štáty by mali oznámiť rozdiel podľa článku 38 Chicagskeho dohovoru. Takýto rozdiel, opísaný v prílohe k tomuto návrhu rozhodnutia Rady, by mal zostať prísne obmedzený na to, čo je nevyhnutné, aby sa predišlo akýmkoľvek pochybnostiam o výsade členských štátov EÚ stanoviť prísnejšie požiadavky na prenos údajov PNR do tretích krajín a následne zabrániť takýmto prenosom, ak takéto požiadavky nebudú splnené.

               4.Právny základ

               4.1Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  15
               .

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  16
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Organizácia ICAO je orgán zriadený dohodou, konkrétne Chicagskym dohovorom.

               Pozmeňovací návrh č. 28 k prílohe 9 k Chicagskemu dohovoru obsahuje štandardy, ktoré sú v zásade záväzné pre členov ICAO, medzi ktorými sú členské štáty Únie, a teda predstavuje akt s právnymi účinkami. Niektoré z týchto právnych účinkov však závisia od oznámenia rozdielov a podmienok takéhoto oznámenia. Prijatie pozície Únie, pokiaľ ide o takéto oznámenie, patrí preto do rozsahu pôsobnosti článku 218 ods. 9 ZFEÚ.

               Právne účinky štandardov a akékoľvek rozdiely, ktoré sa majú oznamovať, patria do oblasti, na ktorú sa vzťahujú pravidlá Únie, najmä smernica (EÚ) 2016/681, ako aj existujúce a budúce medzinárodné dohody o údajoch PNR medzi EÚ a tretími krajinami. To znamená, že v súlade s článkom 3 ods. 2 ZFEÚ má Únia v tejto veci výlučnú právomoc.

               Oznámenie rozdielov neznamená, že by sa inštitucionálny rámec Chicagskej dohody doplnil alebo zmenil.

               4.2Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               Ak akt sleduje viacero cieľov zároveň alebo obsahuje viacero zložiek, ktoré sú nerozlučne spojené bez toho, aby jeden cieľ alebo zložka boli oproti ostatným vedľajšie, hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ bude musieť výnimočne zahŕňať viaceré zodpovedajúce právne základy.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Pozmeňovací návrh č. 28 k prílohe 9 k Chicagskemu dohovoru sleduje ciele a obsahuje prvky v oblasti ochrany osobných údajov a policajnej spolupráce. Tieto prvky sú nerozlučne spojené bez toho, aby jeden bol oproti ostatným vedľajší.

               Hmotnoprávny základ navrhovaného rozhodnutia preto obsahuje tieto ustanovenia: článok 16 ods. 2 a článok 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mali byť článok 16 ods. 2 a článok 87 ods. 2 písm. a) ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2021/0007 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva, pokiaľ ide o pozmeňovací návrh č. 28 k oddielu D prílohy 9 k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 16 ods. 2 a článok 87 ods. 2 písm. a) v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohovor o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „Chicagsky dohovor“), ktorého cieľom je regulovať medzinárodnú leteckú dopravu, nadobudol platnosť 4. apríla 1947. Na jeho základe sa zriadila Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO).

               (2)Členské štáty EÚ sú zmluvnými štátmi Chicagskeho dohovoru a členmi organizácie ICAO, zatiaľ čo Únia má status pozorovateľa v niektorých orgánoch ICAO vrátane zhromaždenia a iných technických orgánov.

               (3)Podľa článku 54 písm. l) Chicagskeho dohovoru môže Rada ICAO má prijímať medzinárodné štandardy a odporúčania (ďalej len „SARP“).

               (4)Bezpečnostná rada Organizácie Spojených národov (OSN) rozhodla vo svojej rezolúcii č. 2396 (2017) [„rezolúcia BR OSN č. 2396 (2017)“] z 21. decembra 2017, že členské štáty OSN majú na účely prevencie, odhaľovania a vyšetrovania teroristických trestných činov a s nimi súvisiacich ciest a s využitím SARP ICAO vybudovať kapacity na zhromažďovanie, spracúvanie a analýzu údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) a zabezpečiť, aby všetky ich príslušné vnútroštátne orgány využívali a navzájom si vymieňali údaje PNR a plne pri tom dodržiavali ľudské práva a základné slobody.

               (5)V rezolúcii BR OSN č. 2396 (2017) sa organizácia ICAO takisto vyzýva, aby spolupracovala so svojimi členskými štátmi s cieľom stanoviť štandard pre zhromažďovanie, využívanie, spracúvanie a ochranu údajov PNR.

               (6)Štandardy a odporúčania pre záznamy o cestujúcich sa stanovujú v časti D kapitoly 9 prílohy 9 (Zjednodušenie) k Chicagskemu dohovoru. Uvedené štandardy a odporúčania sú doplnené ďalšími usmerneniami, najmä dokumentom ICAO č. 9944, v ktorom sa stanovujú usmernenia o údajoch PNR.

               (7)Rada ICAO prijala 23. júna 2020 pozmeňovací návrh č. 28 k prílohe 9 k Chicagskemu dohovoru, kde sa v oddiele D stanovuje nový súbor štandardov a odporúčaní pre zmluvné štáty ICAO s cieľom rozvíjať kapacitu zhromažďovať, využívať, spracúvať a chrániť údaje PNR v prípade letov na ich územia a z nich, a to s podporou vhodného právneho a administratívneho rámca.

               (8)Pokiaľ väčšina zmluvných štátov nezaregistruje svoj nesúhlas, v súlade s článkom 90 Chicagskeho dohovoru začne pozmeňovací návrh č. 28 platiť tri mesiace po uplynutí lehoty na registráciu nesúhlasu.

               (9)V súlade s článkom 38 Chicagskeho dohovoru každý zmluvný štát, ktorý považuje za nevykonateľné vyhovieť vo všetkých ohľadoch takýmto medzinárodným štandardom alebo postupom, alebo plne zosúladiť svoje vlastné právne predpisy alebo postupy s medzinárodným štandardom alebo postupom po ich zmene, alebo ktorý považuje za potrebné prijať právne predpisy alebo postupy, ktoré sa v nejakom ohľade líšia od právnych predpisov alebo postupov stanovených medzinárodným štandardom, musí bezodkladne oznámiť ICAO rozdiely medzi svojím vlastným postupom a postupom zavedeným medzinárodným štandardom. Oznámenie takéhoto rozdielu má vplyv na právne účinky noriem prijatých ICAO. Pozícia Únie v tejto veci sa preto určí v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               (10)Pozmeňovací návrh č. 28 bol zmluvným štátom ICAO oznámený prostredníctvom obežníka ES 6/3 – 20/71. Podľa tohto obežníka sa akékoľvek rozdiely v porovnaní s predmetným pozmeňovacím návrhom a súlad s ním musia oznámiť do 30. januára 2021.

               (11)Únia prijala spoločné pravidlá týkajúce sa údajov PNR v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/681
                  17
               , ktorej rozsah pôsobnosti sa vo veľkej miere prekrýva s oblasťou, ktorú upravujú nové štandardy a odporúčania obsiahnuté v pozmeňovacom návrhu č. 28. Smernica (EÚ) 2016/681 zahŕňa najmä komplexný súbor pravidiel na dodržiavanie základných práv na súkromie a ochranu osobných údajov v kontexte prenosu údajov PNR leteckými dopravcami do členských štátov na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti, ako aj spracúvania týchto údajov.

               (12)Únia takisto prijala právne predpisy o ochrane osobných údajov, najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679
                  18
                a smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680
                  19
               , ktoré sa vzťahujú na spracúvanie údajov PNR leteckými dopravcami a inými súkromnými prevádzkovateľmi a orgánmi príslušnými na predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie a na výkon trestných sankcií vrátane ochrany pred ohrozením verejnej bezpečnosti a predchádzania takémuto ohrozeniu.

               (13)Okrem toho sú v súčasnosti v platnosti dve medzinárodné dohody o spracúvaní a prenose údajov PNR medzi Úniou a tretími krajinami, konkrétne Austráliou
                  20
                a Spojenými štátmi
                  21
               . Súdny dvor Európskej únie vydal 26. júla 2017 stanovisko č. 1/15
                  22
                k pripravovanej dohode o prenose a spracúvaní údajov PNR medzi EÚ a Kanadou z roku 2014.

               (14)Aspekty oddielu D kapitoly 9 oddielu D prílohy 9 k Chicagskemu dohovoru súvisiace s údajmi PNR, zmenené pozmeňovacím návrhom č. 28, sa týkajú oblasti, v ktorej má Únia výlučnú právomoc podľa článku 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže tým môžu byť dotknuté spoločné pravidlá ochrany a spracúvania údajov PNR.

               (15)Pozícia Únie v tejto otázke, na účely vypracovania návrhu, ktorý bol následné predložený ako pozmeňovací návrh č. 28, bola prijatá v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2019/2107
                  23
               . Táto pozícia odráža požiadavky práva Únie o ochrane osobných údajov a prenose údajov PNR do tretích krajín, najmä podľa nariadenia (EÚ) 2016/679, smernice (EÚ) 2016/680 a smernice (EÚ) 2016/681, ako aj požiadavky vyplývajúce z Charty základných práv Európskej únie, ako ich vykladá Súdny dvor Európskej únie, a to najmä v stanovisku č. 1/15. Táto pozícia bola relevantná z hľadiska rokovaní v prípravných orgánoch ICAO, ako aj z hľadiska záverečného hlasovania v Rade ICAO.

               (16)Štandardy a odporúčania obsiahnuté v pozmeňovacom návrhu č. 28 sú v súlade s pozíciou Únie vyjadrenou v rozhodnutí Rady (EÚ) 2019/2107 a stanovujú ambiciózne bezpečnostné záruky ochrany údajov, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie práv dotknutých osôb, dohľad zo strany nezávislého orgánu, citlivé údaje, automatizované spracúvanie údajov PNR a nediskrimináciu, účely, na ktoré sa môžu údaje PNR spracúvať, a uchovávanie, využívanie, zverejňovanie a ďalší prenos údajov PNR.

               (17)Preto vzhľadom na to, že pozmeňovací návrh č. 28 by umožnil dosiahnuť významný pokrok na medzinárodnej úrovni, pokiaľ ide o štandardy ochrany údajov PNR, členské štáty Únie by nemali oznámiť nesúhlas podľa článku 90 Chicagskeho dohovoru.

               (18)Požiadavky vyplývajúce z práva Únie v súvislosti s prenosom a spracúvaním údajov PNR sú však prísnejšie ako štandardy a odporúčania uvedené v pozmeňovacom návrhu č. 28.

               (19)V štandarde 9.34 písm. a) sa od zmluvných štátov vyžaduje, aby nebrzdili prenos údajov PNR inému zmluvnému štátu, ktorý spĺňa tieto štandardy a odporúčania, ani aby prenosu nebránili. Hoci si zmluvné štáty podľa štandardu 9.34 písm. b) ponechávajú možnosť zachovať alebo zaviesť vyššiu úroveň ochrany v súlade so svojím vnútroštátnym právnym a správnym rámcom a uzavrieť dodatočné dohody s inými zmluvnými štátmi s cieľom zaviesť podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa prenosu údajov PNR, súčasné znenie štandardu 9.34 nie je z pohľadu Únie a jej členských štátov z právneho hľadiska dostatočne jasné na to, aby sa zabezpečilo, že členským štátom nebude brániť v tom, aby uložili tieto požiadavky bez ohľadu na štandard 9.34.

               (20)Za týchto okolností by členské štáty mali v záujme zabezpečenia súladu s právom Únie a so štandardmi a odporúčaniami oficiálne oznámiť rozdiel v zmysle článku 38 Chicagskeho dohovoru. Takýto rozdiel by sa mal obmedziť na štandard 9.34 v oddiele D kapitoly 9 prílohy 9 k uvedenému dohovoru v znení pozmeňovacieho návrhu č. 28.

               (21)Preto je vhodné zodpovedajúcim spôsobom stanoviť pozíciu Únie.

               (22)Írsko je viazané smernicou (EÚ) 2016/681, a preto sa zúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia.

               (23)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (24)Pozíciu Únie by mali vyjadriť členské štáty,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať v odpovedi na obežník EC 6/3-20/71, ktorý vydala Medzinárodná organizácia civilného letectva 17. júla 2020, je uvedená v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ide o Fínsko, Francúzsko, Grécko, Holandsko, Nemecko, Španielsko a Taliansko.

                     (2)

                        Rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN 2396 (2017) z 21. decembra 2017 o hrozbách pre medzinárodný mier a bezpečnosť v dôsledku návratu zahraničných teroristických bojovníkov.

                     (3)

                        ICAO, dok. č. 9944 Guidelines on Passenger Name Record (PNR) Data (Usmernenia o údajoch zo záznamov o cestujúcich), First Edition – 2010 (prvé vydanie – 2010).

                     (4)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/681 z 27. apríla 2016 o využívaní údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 132 – 149).

                     (5)

                        Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o preskúmaní smernice 2016/681 o využívaní údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti, COM(2020) 305 final. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k správe [SWD(2020) 128 final].

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Text s významom pre EHP) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (7)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (8)

                        Dohoda medzi Európskou úniou a Austráliou o spracovaní a prenose údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Austrálskemu úradu pre colnú správu a ochranu hraníc (Ú. v. EÚ L 186, 14.7.2012, s. 4). V súčasnosti prebieha spoločné preskúmanie a vyhodnocovanie tejto dohody.

                     (9)

                        Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou o využívaní osobných záznamov o cestujúcich a ich postupovaní Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických (Ú. v. EÚ L 215, 11.8.2012, s. 5). V súčasnosti prebieha spoločné vyhodnocovanie tejto dohody.

                     (10)

                        Stanovisko č. 1/15 Súdneho dvora (veľká komora), 26. júl 2017, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (11)

                        Oznámenie Komisie o všeobecnom prístupe k prenosu osobných záznamov o cestujúcich do tretích krajín, KOM(2010) 492 v konečnom znení.

                     (12)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu, COM(2020) 605 final.

                     (13)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/2107 z 28. novembra 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Rade Medzinárodnej organizácie civilného letectva k revízii kapitoly 9 prílohy 9 (Zjednodušenie) k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, pokiaľ ide o štandardy a odporúčania týkajúce sa údajov zo záznamov o cestujúcich (Ú. v. EÚ L 318, 10.12.2019, s. 117).

                     (14)

                        Pozícia Únie k odpovedi na obežník ICAO, pokiaľ ide o revíziu kapitoly 9 prílohy 9 (Zjednodušenie) k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, pokiaľ ide o štandardy a odporúčania týkajúce sa údajov zo záznamov o cestujúcich, ST 6744 2020 INIT.

                     (15)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64: „[..] a že Únia, napriek tomu, že nie je zmluvnou stranou Dohody OIV, je oprávnená určiť pozíciu, ktorá sa má prijať v jej mene vo vzťahu k týmto odporúčaniam vzhľadom na ich priamy vplyv v tejto oblasti na acquis Únie.]

                     (16)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (17)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/681 z 27. apríla 2016 o využívaní údajov zo záznamov o cestujúcich (PNR) na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania a stíhania teroristických trestných činov a závažnej trestnej činnosti (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 132).

                     (18)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).

                     (19)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/680 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov príslušnými orgánmi na účely predchádzania trestným činom, ich vyšetrovania, odhaľovania alebo stíhania alebo na účely výkonu trestných sankcií a o voľnom pohybe takýchto údajov a o zrušení rámcového rozhodnutia Rady 2008/977/SVV (Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 89).

                     (20)

                        Dohoda medzi Európskou úniou a Austráliou o spracovaní a prenose údajov z osobného záznamu o cestujúcom (PNR) leteckými dopravcami Austrálskemu úradu pre colnú správu a ochranu hraníc (Ú. v. EÚ L 186, 14.7.2012, s. 4).

                     (21)

                        Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou o využívaní osobných záznamov o cestujúcich a ich postupovaní Ministerstvu vnútornej bezpečnosti Spojených štátov amerických (Ú. v. EÚ L 215, 11.8.2012, s. 5).

                     (22)

                        Stanovisko č. 1/15 Súdneho dvora (veľká komora) z 26. júla 2017 k dohode medzi EÚ a Kanadou o údajoch PNR, ECLI:EU:C:2017:592.

                     (23)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/2107 z 28. novembra 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Rade Medzinárodnej organizácie civilného letectva k revízii kapitoly 9 prílohy 9 (Zjednodušenie) k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, pokiaľ ide o štandardy a odporúčania týkajúce sa údajov zo záznamov o cestujúcich (Ú. v. EÚ L 318, 10.12.2019, s. 117).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 1. 2021
            COM(2021) 16 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva, pokiaľ ide o pozmeňovací návrh č. 28 k oddielu D prílohy 9 k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve

               PRÍLOHA

               1. POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ ZAUJAŤ:

               a) pokiaľ ide o bod 6 písm. a) obežníka ICAO EC 6/3 – 20/71:

               pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v odpovedi na obežník vydaný Medzinárodnou organizáciou civilného letectva (ďalej len „ICAO“) 17. júla 2020, spočíva v tom, že by sa nemal oznámiť nesúhlas s pozmeňovacím návrhom č. 28 týkajúcim sa oddielu D kapitoly 9 prílohy 9 o zjednodušení k Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „Chicagsky dohovor“);

               b) pokiaľ ide o bod 6 písm. b) obežníka ICAO EC 6/3 – 20/71:

               pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v odpovedi na obežník vydaný ICAO 17. júla 2020, je, že by sa mal oznámiť rozdiel v súvislosti so štandardom 9.34 obsiahnutým v oddiele D kapitoly 9 prílohy 9 k Chicagskemu dohovoru.

                2. PODROBNÉ VYSVETLENIE

               Rozdiel, ktorý sa má oznámiť, je uvedený v tomto vyhlásení a tabuľke:

               „K 28. februáru 2021 bude existovať tento rozdiel medzi právnymi predpismi a/alebo postupmi [členského štátu] a ustanoveniami prílohy 9 vrátane pozmeňovacieho návrhu č. 28:“

                        Ustanovenie

                        Podrobnosti o rozdiele

                        Poznámky

                        Pozmeňovací návrh č. 28 týkajúci sa štandardu 9.34 uvedeného v oddiele D prílohy 9

                        Kategória A – „Požiadavka zmluvného štátu je prísnejšia alebo ide nad rámce štandardov a odporúčaní“

                        V štandarde 9.34 písm. a) sa od zmluvných štátov vyžaduje, aby nebrzdili prenos údajov PNR inému zmluvnému štátu, ktorý spĺňa tieto štandardy a odporúčania, ani aby prenosu nebránili.

                        V štandarde 9.34 písm. b) sa zohľadňuje, že zmluvné štáty majú možnosť zachovať alebo zaviesť vyššiu úroveň ochrany v súlade so svojím vnútroštátnym právnym a správnym rámcom a uzavrieť dodatočné dohody s inými štátmi s cieľom zaviesť podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa prenosu údajov PNR.

                        Podľa súčasného právneho rámca Európskej únie musia členské štáty splniť požiadavky, ktoré sú v niektorých ohľadoch prísnejšie ako požiadavky stanovené v pozmeňovacom návrhu č. 28 na prenos údajov PNR pochádzajúcich z Únie zmluvným štátom, ktoré nie sú členskými štátmi Európskej únie.

                        V tejto súvislosti nie je súčasné znenie štandardu 9.34 z pohľadu Európskej únie a jej členských štátov
                           1
                         dostatočne právne jasné na to, aby vyjadrovalo, že členským štátom Únie sa nebráni v tom, aby uložili tieto požiadavky bez ohľadu na štandard 9.34.

                        Z tohto dôvodu sa [členský štát] domnieva, že predmetný rozdiel by sa mal oznámiť podľa článku 38 Chicagskeho dohovoru, aby mohol uplatňovať právne požiadavky na prenos údajov PNR zmluvným štátom, ktoré nie sú členskými štátmi Európskej únie, ktoré sú v niektorých ohľadoch prísnejšie, bez toho, aby sa oslabili štandardy stanovené v pozmeňovacom návrhu č. 28.

                        [Členský štát] potvrdzuje, že preto ak nie je zabezpečený súlad s týmito požiadavkami, prenosy zo strany leteckých dopravcov sa nemôžu uskutočniť v súlade s právom Únie.

                        [Členský štát] by chcel zdôrazniť význam práce ICAO a jej zmluvných štátov pri aktualizácii štandardov a odporúčaní týkajúcich sa údajov PNR a privítať prijatie pozmeňovacieho návrhu č. 28 Radou ICAO v júni 2020.

                        [Členský štát] zdôrazňuje, že tento rozdiel – podaný v kategórii A podľa bodu 2.1 dodatku E obežníka 2020 – 71 – je určený na to, aby sa ICAO a jej zmluvným štátom náležite transparentným spôsobom oznámilo, ako budú členské štáty Európskej únie vykonávať predmetné štandardy v súlade s právnym rámcom Európskej únie.

                        Podľa právneho rámca Európskej únie je prenos údajov PNR pochádzajúcich z Únie od leteckých dopravcov príslušným orgánom tretej krajiny zákonný, ak sú splnené určité požiadavky, ktoré sú v niektorých ohľadoch prísnejšie ako požiadavky stanovené v pozmeňovacom návrhu č. 28.

                        Tieto požiadavky vyplývajú z Charty základných práv Európskej únie, najmä z jej článkov 7, 8 a 52, ako ich vykladá Súdny dvor Európskej únie v stanovisku č. 1/15 k plánovanej dohode o údajov PNR s Kanadou a z kapitoly V nariadenia (EÚ) 2016/679.

                     (1)

                        Znenie navrhnuté členskými štátmi Európskej únie Rade ICAO v odpovedi na EC 6/3 – 20/14 z 25. februára 2020 o pozmeňovacom návrhu:

                     „9.34. Zmluvné štáty:

                     a) nebrzdia prenos údajov PNR zo strany prevádzkovateľa lietadla alebo inej príslušnej strany, ani mu nebránia, ani ho nepostihujú, neukladajú sankcie ani nevytvárajú neprimerané prekážky prevádzkovateľom lietadiel alebo iným príslušným stranám, ktoré prenášajú údaje PNR inému zmluvnému štátu, ak systém údajov zmluvných štátov týkajúci sa údajov PNR je v súlade so štandardmi uvedenými v oddiele D kapitole 9 prílohy 9, a

                     ale
                     b) zároveň si však zachovávajú možnosť zaviesť alebo zachovať vyššiu úroveň ochrany údajov PNR v súlade so svojim právnym a správnym rámcom, ako aj možnosť uzatvárať ďalšie dohody s inými zmluvnými štátmi, najmä s cieľom: podporovať kolektívnu bezpečnosť, dosiahnuť vyššiu úroveň ochrany údajov PNR, a to aj pokiaľ ide o prenosy uchovávanie údajov, resp. zaviesť podrobnejšie ustanovenia týkajúce sa prenosu údajov PNR, ak tieto opatrenia nebudú oslabovať normy uvedené inak v rozpore s normami uvedenými v oddiele D kapitoly 9 prílohy 9.“