				|

		52011PC0753

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia /* KOM/2011/0753 v konečnom znení - 2011/0368 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Význam politík týkajúcich sa priestoru
slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v posledných rokoch stále rastie.
Tieto politiky sú základom európskeho projektu zameraného na vytvorenie
priestoru bez vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni
príslušníci tretích krajín vstupovať, v ktorom sa môžu pohybovať
a voľne žiť a pracovať, a prinášať tak so sebou
nové nápady, kapitál, vedomosti a inovácie alebo zapĺňať medzery
na vnútroštátnych trhoch práce, presvedčení, že ich práva budú plne
rešpektované a ich bezpečnosť zaistená. Rastúci význam politík
vnútorných záležitostí potvrdil Štokholmský program z roku 2009[1].
Zároveň ide o jednu z oblastí, v ktorých došlo na základe Lisabonskej
zmluvy k významným zmenám.
V oblasti vnútornej bezpečnosti poskytli
základné dokumenty, ako je oznámenie Komisie o stratégii vnútornej
bezpečnosti[2], jednoznačné
usmernenie pre smerovanie činností v nasledujúcich rokoch. Vnútorná
bezpečnosť je oblasťou, kde bude Únia čeliť významným
výzvam. Terorizmus a organizovaná trestná činnosť, obchod s drogami,
korupcia, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi a so
zbraňami budú aj naďalej predstavovať vážne hrozby. Predpokladá
sa, že agregované úrovne trestnej činnosti zostanú stabilné, očakáva
sa však, že povaha trestných činov sa zmení, pričom zločinci
budú na páchanie trestných činov využívať nové technológie. Možno
očakávať, že sa cezhraničná a organizovaná trestná činnosť
zvýši a že sa stane sofistikovanejšou a viac medzinárodného charakteru.
Očakáva sa, že sa zvýši počet niektorých druhov trestných činov,
ako sú podvody, pranie špinavých peňazí a počítačová kriminalita.
Bude potrebné podniknúť kroky na účinnejšiu ochranu kritickej
infraštruktúry Únie, a to najmä pred teroristickými útokmi, a navrhnúť
integrovaný prístup Únie k riadeniu rizík a kríz. Na riešenie všetkých týchto
budúcich výzev sú potrebné lepšie opatrenia na úrovni Únie, aby sa bolo možné
chrániť občanov pred stále rastúcimi nadnárodnými hrozbami a aby
sa podporili operatívne činnosti vykonávané príslušnými orgánmi členských
štátov, a to aj prostredníctvom primeraného financovania Únie. V tejto
súvislosti Štokholmský program obsahoval výslovnú výzvu na vytvorenie fondu na
podporu vykonávania stratégie vnútornej bezpečnosti a uceleného a súhrnného
prístupu k spolupráci pri presadzovaní práva, vrátane riadenia vonkajších
hraníc Únie.
V tejto súvislosti Komisia vo svojom návrhu
viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[3]
z 29. júna 2011 navrhla zriadiť Fond pre vnútornú bezpečnosť ako
súčasť zjednodušenej štruktúry dvoch fondov pre budúce výdavky
v oblasti vnútorných vecí, ktorá zahŕňa
aj Fond pre azyl a migráciu. Fond pre vnútornú bezpečnosť bude
mať celkový rozpočet vo výške 4 648 mil. EUR (v bežných cenách) na
podporu plnenia piatich strategických cieľov stanovených na základe
stratégie vnútornej bezpečnosti: rozložiť medzinárodné
zločinecké siete; zabraňovať terorizmu, radikalizácii a náboru
nových členov; zvýšiť úroveň bezpečnosti občanov a
podnikov v kybernetickom priestore; zvýšiť bezpečnosť
prostredníctvom riadenia hraníc a zvýšiť odolnosť Európy voči
krízam a katastrofám.
Vzhľadom na to, že široká škála
strategických cieľov, ktoré sa majú pokryť, má v zmluve rôzne
právne základy, nie je z právneho hľadiska možné zriadiť Fond
pre vnútornú bezpečnosť ako jeden finančný nástroj. Navrhuje sa
preto zriadiť fond ako súhrnný rámec financovania pozostávajúci
z dvoch návrhov pre jednotlivé oblasti – tento návrh je jedným z nich –,
ktorý bude doplnený horizontálnym nástrojom, v ktorom sa stanovia spoločné
ustanovenia.
Právna architektúra je podrobnejšie vysvetlená
v oddiele 3.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
V súlade s väčším dôrazom kladeným na hodnotenie
ako nástroj pre informované politické rozhodovanie, tento návrh vychádza z
výsledkov hodnotenia, konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdenia
vplyvu.
Práce na príprave budúcich finančných
nástrojov pre vnútorné veci sa začali v roku 2010 a pokračovali v
roku 2011. Ako súčasť týchto prípravných prác sa v decembri roku 2010
začalo hodnotenie/štúdia posúdenia vplyvu s pomocou externého
dodávateľa. Táto štúdia bola dokončená v júli 2011 a priniesla súhrnné
výsledky hodnotenia existujúcich finančných nástrojov a informovala o problémoch,
cieľoch a možnostiach politiky, vrátane ich pravdepodobného vplyvu, ktoré
sa preskúmali v posúdení vplyvu. Komisia v nadväznosti na túto štúdiu
vypracovala správu o posúdení vplyvu, ku ktorej výbor pre posudzovanie vplyvu
predložil svoje stanovisko 9. septembra 2011.
V súlade s prístupom,
v rámci ktorého sa väčší dôraz kladie na hodnotenie ako nástroj pre informovanú
tvorbu politík sa v tomto legislatívnom návrhu v plnom rozsahu
zohľadňuje aj formálne strednodobé hodnotenie všeobecného programu pre
„Bezpečnosť a ochrana slobôd“[4], ktoré sa vzťahuje
sa vykonávanie programov ISEC (predchádzanie a boj proti trestnej činnosti)
a CIPS (predchádzanie, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a iných
bezpečnostných rizík) v rokoch 2007 až 2009. Komisia vo svojej správe zo
16. júna 2011 posúdila kvantitatívne a kvalitatívne aspekty vykonávania
programov a získané výsledky, vrátane presného mapovania činností
programu, analýzy výkonnosti financovaných projektov a preskúmania nástrojov a
vykonávacích mechanizmov s cieľom určiť možné nápravné opatrenia.
Pri príprave toho návrhu sa vzali do úvahy
všetky výsledky osobitnej on-line konzultácie verejnosti o budúcom financovaní
vnútorných vecí[5], ktorá prebiehala od 5.
januára do 20. marca 2011 a bola otvorená pre zainteresované subjekty z Únie a z
tretích krajín. Celkovo bolo prijatých 115 odpovedí od jednotlivcov a v
mene organizácií, vrátane 8 pozičných dokumentov. Do konzultácie prispeli
respondenti zo všetkých členských štátov, ako aj respondenti z niektorých
tretích krajín.
Na konferencii „Budúcnosť financovania vnútorných
vecí EÚ: nový pohľad“, ktorá sa konala v apríli 2011, mali hlavné
zainteresované strany (členské štáty, medzinárodné organizácie,
organizácie občianskej spoločnosti atď.) možnosť
podeliť sa navzájom o svoje názory na budúcnosť financovania vnútorných
vecí Únie. Konferencia bola takisto príležitosťou na potvrdenie výsledkov preskúmania
a verejnej konzultácie.
Budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ
sa predniesla a prediskutovala s inštitucionálnymi zainteresovanými stranami pri
viacerých príležitostiach, vrátane neformálnych raňajok v priebehu
zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci (SVV) 21. januára
2011, neformálnych raňajok s politickými koordinátormi Európskeho
parlamentu 26. januára 2011, na vypočutí komisárky Malmströmovej pred výborom
Parlamentu pre politické výzvy (SURE) 10. marca 2011 a počas výmeny
názorov medzi generálnym riaditeľom GR pre vnútorné záležitosti a parlamentným
Výborom pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE)
17. marca 2011.
Špecifické odborné poradenstvo o budúcich
finančných nástrojoch v oblasti vnútornej bezpečnosti sa poskytlo
prostredníctvom rozhovorov, ktoré prebehli na zasadnutí Stáleho výboru pre
operačnú spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti (COSI) 5. októbra
2010, keď sa uskutočnila predbežná výmena názorov so zástupcami
členských štátov a zástupcami agentúr (Eurojust, Europol, CEPOL a Frontex)
a v priebehu konferencie EOS o priemysle a bezpečnosti 9. februára 2011.
Okrem toho sa technické aspekty spojené s realizáciou budúceho finančného
nástroja v oblasti vnútornej bezpečnosti prediskutovali aj s expertmi
členských štátov na stretnutiach 15. februára a 18. júla 2011 v dvoch
výboroch všeobecného programu pre bezpečnosť a ochranu slobôd (ISEC a
CIPS).
Tieto konzultácie, konferencie a odborné
diskusie potvrdili, že existuje všeobecná zhoda medzi hlavnými zainteresovanými
stranami o potrebe rozšíriť rozsah financovania Únie v oblasti vnútornej
bezpečnosti, a to aj pokiaľ ide o ich vonkajší rozmer, a o
potrebe pracovať na ďalšom zjednodušení mechanizmov plnenia a
väčšej flexibilite, najmä v reakcii na mimoriadne udalosti. Aby bolo možné
vytvoriť pridanú hodnotu, výdavky Únie by mali lepšie odzrkadľovať
priority a strategické záväzky na úrovni Únie a mali by podporovať vykonávanie
acquis Únie v oblasti vnútorných vecí. V oblasti vnútornej
bezpečnosti sa zainteresované strany domnievali, že široké tematické
priority už boli stanovené v Štokholmskom programe z roku 2009 a v stratégii
vnútornej bezpečnosti z roku 2010. Budúci mechanizmus financovania by
sa preto mal vymedziť komplexne tak, aby zahŕňal orgány pôsobiace
v oblasti presadzovania práva, pohraničnej stráže a colné orgány.
Za dôležitú sa považovala aj potreba viac využívať príslušné agentúry Únie,
ako sú Europol a Frontex. Veľkú podporu získalo zníženie počtu
finančných nástrojov na štruktúru zloženú z dvoch fondov za predpokladu,
že to povedie k zjednodušeniu. Zainteresované strany takisto odsúhlasili potrebu
pružného mechanizmu reakcie na mimoriadne udalosti. Zdieľané hospodárenie
s prechodom na viacročné programovanie sa vo všeobecnosti považovalo za
vhodný spôsob hospodárenia pre výdavky v oblasti vnútorných vecí. Mimovládne
organizácie však zastávali názor, že by takisto malo naďalej
pokračovať priame hospodárenie.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právo konať sa odvodzuje z článku 3
ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa uvádza, že „Únia ponúka svojim
občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bez vnútorných
hraníc, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb spolu s príslušnými
opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, azylu,
prisťahovalectva a predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou.“
Opatrenia na úrovni Únie sú oprávnené na
základe cieľov stanovených v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie (ZFEÚ), ďalej len „zmluva“, v ktorom sa ustanovujú prostriedky na
vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.
Toto nariadenie sa zakladá na viacerých právnych
základoch hlavy V zmluvy v oblasti priestoru slobody, bezpečnosti a
spravodlivosti (článok 82 ods. 1, článok 84 a článok 87
ods. 2 ZFEÚ). Tieto články predstavujú zlučiteľné právne
základy vzhľadom na právne osobitosti, ktoré sa uplatňujú pri
rozhodovaní podľa tejto hlavy.
Vzhľadom na rôzne pravidlá hlasovania v
Rade, ktoré vyplývajú z variabilnej geometrie v súlade s protokolmi 19 (o
schengenskom acquis), 21 (o postavení Spojeného kráľovstva a Írska
s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti) a 22 (o
postavení Dánska aj so zreteľom na hlavu V tretiu časť zmluvy),
nie je právne možné vypracovať jediný súhrnný legislatívny návrh týkajúci
sa Fondu pre vnútornú bezpečnosť, a to napriek jednotnosti
politických cieľov, na ktoré sa má zamerať.
Fond pre vnútornú bezpečnosť je
preto vytvorený ako súhrnný rámec financovania, ktorý sa skladá z dvoch
samostatných aktov, ktorými sa zriaďujú rôzne zložky fondu a stanovujú
ciele, oprávnené opatrenia a finančné krytia pre každú zložku:
·
nariadenie, ktorým sa ako súčasť fondu
zriaďuje zložka zameraná na policajnú spoluprácu, predchádzanie trestnej
činnosti, boj proti trestnej činnosti a krízové riadenie,
·
nariadenie, ktorým sa ako súčasť fondu
zriaďuje zložka zameraná na riadenie hraníc a spoločnú vízovú
politiku;
V rámci súhrnného rámca Fondu
pre vnútornú bezpečnosť toto
nariadenie poskytne finančnú
podporu na policajnú spoluprácu, výmenu informácií a prístup
k informáciám, predchádzanie
trestnej činnosti a boj proti
cezhraničnej i závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, ochranu osôb a kritickej infraštruktúry proti udalostiam spojeným s bezpečnosťou a na účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich s
bezpečnosťou, pričom sa zohľadňujú spoločné politiky Únie (stratégie,
programy a akčné plány), právne predpisy,
praktická spolupráca a posúdenia hrozieb a rizík.
V dôsledku toho
by sa dva programy, v rámci ktorých
sa v súčasnosti poskytuje finančná podpora pre túto oblasť politiky (ISEC, CIPS), mali zrušiť s
účinnosťou od 1.
januára 2014 s
výhradou prechodných pravidiel. Pokiaľ ide o program CIPS (rozhodnutie
Rady 2007/124/EC, Euratom), nie je to možné
v rámci toho nariadenia. V dôsledku rôznych pravidiel hlasovania, ktoré
vyplývajú z jeho dvojitého právneho základu (ES/Euratom), je potrebný
osobitný právny predpis.
Celkovo ide o oblasť, kde je jasná
pridaná hodnota intervencií Únie v porovnaní so samostatným konaním
členských štátov. Európska únia je v lepšej pozícii ako členské
štáty riešiť cezhraničné situácie a poskytnúť platformu pre
spoločné prístupy, finančná podpora poskytnutá v rámci tohto
nariadenia prispieva najmä k posilneniu vnútroštátnych a európskych kapacít,
ako aj k cezhraničnej spolupráci a koordinácii, ľahšej
a bezpečnej komunikácii, vytváraniu sietí, vzájomnej dôvere a výmene
informácií a osvedčených postupov v celej EÚ. V plnom rozsahu sa však
uznáva, že intervencie by sa mali uskutočňovať na príslušnej
úrovni a úloha Únie by nemala ísť nad rámec toho, čo je nevyhnutné. Keďže
sa v preskúmaní rozpočtu zdôraznilo, že by sa „rozpočet EÚ mal
využiť na financovanie verejného majetku EÚ, opatrení, ktoré členské
štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade tam, kde sa
takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky“[6].
4.           VPLYV NA ROZPOČET
V návrhu budúceho viacročného rámca,
ktorý predložila Komisia, sa pre Fond pre vnútornú bezpečnosť na
obdobie rokov 2014 – 2020 počíta so sumou 4 648 mil. EUR (v bežných
cenách). V rámci tejto celkovej sumy predstavujú orientačne dostupné
zdroje na vykonávanie tohto konkrétneho nariadenia 1 128 mil. EUR. Orientačne
50 % z tejto sumy (564 mil. EUR) by sa malo použiť pre národné programy
členských štátov, pričom ďalších 50 % (564 mil. EUR) by sa malo riadiť
centrálne na financovanie opatrení Únie, núdzových opatrení a technickej
pomoci.
v miliónoch
EUR
 Fond pre vnútornú bezpečnosť vrátane nových systémov IT ||   || 4 648
 – Nástroj pre policajnú spoluprácu ||   || 1 128
 – Nástroj pre hranice ||   || 3 520
5.           HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU
·
Jasné zameranie sa na strategické priority
S cieľom zabezpečiť, aby sa
mohol dosiahnuť dostatočný a preukázateľný vplyv, v tomto
nariadení sa pre obdobie rokov 2014 – 2020 navrhuje sústrediť finančnú
podporu Únie na päť základných strategických priorít (ako sa vymedzujú v stratégii
vnútornej bezpečnosti Únie):
–
predchádzanie cezhraničnej, závažnej a
organizovanej trestnej činnosti a boj proti nej,
–
zvýšenie úrovne bezpečnosti občanov a
podnikov v kybernetickom priestore,
–
zabránenie terorizmu, radikalizácii a náboru nových
členov,
–
zvýšenie kapacít na ochranu kritickej infraštruktúry
vo všetkých hospodárskych odvetviach a
–
zvýšenie odolnosti Európy voči krízam a katastrofám.
Tieto strategické priority, ktoré sú podrobnejšie
vymedzené v prílohe k tomuto nariadeniu, musia členské štáty zohľadniť
pri návrhu svojich viacročných národných programov. Môžu sa
kedykoľvek zmeniť a doplniť zjednodušeným postupom prostredníctvom
delegovaného aktu v prípade vzniku nových rizík a hrozieb. Okrem toho, s
cieľom poskytnúť ďalšie stimuly sa môže miera spolufinancovania EÚ
na vnútroštátne opatrenia, ktorými sa vykonáva niektorá z týchto strategických priorít
Únie, zvýšiť v súlade s horizontálnym nariadením zo 75 až na 90 %
.
Medzi konkrétne opatrenia podporované na
základe tohto nariadenia patria predovšetkým opatrenia na posilnenie operačných
kapacít členských štátov, ako sú spoločné cezhraničné operácie,
výmena osvedčených postupov, testovanie a hodnotenie nových metodík a
technológií (na odstránenie medzier v bezpečnostnom výskume financovanom Úniou),
nadobúdanie technického vybavenia a infraštruktúr, vzdelávanie a výmena
pracovníkov, analytické činnosti, ako je posudzovanie rizík a hrozieb,
ako aj vytváranie sietí.
S cieľom účinnejšie
využiť právomoci a odborné znalosti
príslušných agentúr Únie v oblasti vnútorných vecí Komisia takisto počíta
s využitím možnosti, ktorú ponúka nariadenie o rozpočtových
pravidlách[7], zveriť v rámci zdrojov
dostupných na základe tohto nariadenia
vykonávanie konkrétnych úloh takýmto agentúram v rámci
ich poslaní a dodatočne k ich pracovným programom. V
prípade úloh, na ktoré sa vzťahuje tento nástroj, ide najmä o Európsky policajný
úrad (EUROPOL), napr. pri organizovaní spoločných vyšetrovacích
tímov alebo fungovanie prümského asistenčného pracoviska, a
Európsku policajnú akadémiu (CEPOL), napr.
pri návrhu a uplatňovaní európskych vzdelávacích programov, spoločných tematických učebných plánov a modulov,
a to aj pre zamestnancov orgánov
presadzovania práva z príslušných
tretích krajín.
·
Rozdelenie dostupných zdrojov
Celková suma pre tento nástroj na obdobie
rokov 2014 – 2020 sa skladá z dvoch častí: rozpočtu EÚ (1 128 mil.
EUR v bežných cenách) a ešte neznámych príspevkov krajín pridružených
k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis
(Nórsko, Island, Švajčiarsko, Lichtenštajnsko), ktoré sa podieľajú na
tomto nástroji. Z členských štátov sa Dánsko nebude podieľať
na tomto nariadení a Írsko a Spojené kráľovstvo sa môžu
rozhodnúť v súlade s ich príslušnými protokolmi.
Celková suma vo výške 1 128 mil. EUR sa rozdelí
rovnako (pomerom 50/50): členské štáty dostanú orientačnú sumu vo
výške 564 mil. EUR (v bežných cenách) na ich národné programy (zdieľané hospodárenie)
a na opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách a technickú pomoc,
Komisia použije rovnakú orientačnú sumu v rámci priameho a nepriameho hospodárenia.

Kritériá zvolené na prideľovanie
dostupných prostriedkov členským štátom vychádzajú z toho, čo
musia jednotlivé členské štáty chrániť: ich obyvateľstvo, územie,
osoby a náklady vybavené na ich letiskách a v námorných prístavoch
a európske kritické infraštruktúry určené v súlade s právom Únie. Keďže
sa v tejto súvislosti musia zohľadňovať aj rôzne finančné
možnosti členských štátov, ako piate kritérium na prideľovanie sa použil
ich hrubý domáci produkt (v opačnom pomere).
·
Pomoc v núdzových situáciách a opatrenia v tretích
krajinách alebo súvisiace s tretími krajinami
V tomto nariadení a v horizontálnom
nariadení sa zavádzajú osobitné ustanovenia, aby Únia bola schopná prijať
rýchle a účinné opatrenia v prípade akejkoľvek udalosti
súvisiacej s bezpečnosťou alebo novovzniknutou hrozbou, ktorá má
alebo môže mať významný nepriaznivý vplyv na bezpečnosť
ľudí v jednom alebo vo viacerých členských štátoch (stav núdze). O takejto
pomoci v núdzových situáciách vždy rozhoduje Komisia, môžu ju však
navrhnúť členské štáty, agentúry Únie, medzinárodné organizácie alebo
výbor zriadený na základe článku 71 (COSI) v zastúpení členského
štátu, ktorý predsedá Rade. Pomoc v núdzových situáciách sa neobmedzuje na Úniu
a môže zahŕňať aj opatrenia v tretích krajinách alebo súvisiace
s tretími krajinami.
Vo všeobecnosti sa zoznam opatrení v tretích
krajinách alebo súvisiacich s tretími krajinami oprávnenými na základe
tohto nariadenia zameriava na krátkodobé operatívne opatrenia, ktoré majú
priamy vplyv na vnútornú bezpečnosť Únie, ako sú spoločné
cezhraničné operácie, kúpa technického vybavenia, opatrenia zamerané na
výmenu a odbornú prípravu pracovníkov, posúdenia hrozieb a rizík, ako aj
na finančnú podporu na činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti
a komunikáciu. Opatrenia v tretích krajinách vykonáva predovšetkým Komisia
prostredníctvom priameho alebo nepriameho hospodárenie v súlade s nariadením o
rozpočtových pravidlách. Tieto opatrenia nie sú priamo zamerané na rozvoj a
v prípade vhodnosti dopĺňajú finančnú pomoc poskytnutú v rámci nástrojov
vonkajšej pomoci Únie, ktoré sú aj naďalej hlavným zdrojom financovania
pomoci tretím krajinám pri budovaní ich príslušných kapacít. Pri vykonávaní
týchto opatrení sa bude usilovať o plný súlad so zásadami a všeobecnými
cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej politiky Únie vo vzťahu
k danej krajine alebo regiónu. Doplnkovosť sa zabezpečí
prostredníctvom posilnenej spolupráce s Európskou službou pre vonkajšiu
činnosť a s príslušnými útvarmi Komisie.
2011/0368 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa ako súčasť Fondu pre
vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 82 ods. 1, článok 84 a
článok 87 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[8],
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[9],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[10],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       Cieľ Únie zabezpečiť
vysokú úroveň bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a
spravodlivosti (článok 67 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) by sa
okrem iného mal dosiahnuť prostredníctvom opatrení na predchádzanie
trestnej činnosti a boj proti nej, ako aj prostredníctvom opatrení na
koordináciu a spoluprácu orgánov presadzovania práva členských štátov a s
príslušnými tretími krajinami.
(2)       Na dosiahnutie tohto
cieľa by sa mali prijať posilnené opatrenia na úrovni Únie na
účely ochrany osôb a tovarov pred rastúcimi nadnárodnými hrozbami a na
podporu práce, ktorú vykonávajú príslušné orgány členských štátov.
Terorizmus a organizovaná trestná činnosť, obchod s drogami,
korupcia, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi
a so zbraňami zostávajú, okrem iného, naďalej problémom
vnútornej bezpečnosti Únie.
(3)       Stratégia vnútornej
bezpečnosti Európskej únie, ktorú prijala Rada vo februári 2010[11],
predstavuje spoločnú agendu na riešenie týchto spoločných problémov
týkajúcich sa bezpečnosti. V oznámení Komisie z novembra 2010 „Stratégia
vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe”[12]
sa zásady a usmernenia stratégie prevádzajú do konkrétnych opatrení
určením piatich strategických cieľov: rozložiť medzinárodné
zločinecké siete, zabraňovať terorizmu, radikalizácii a náboru
nových členov, zvýšiť úroveň bezpečnosti občanov a
podnikov v kybernetickom priestore, zvýšiť bezpečnosť
prostredníctvom riadenia hraníc a zvýšiť odolnosť Európy voči
krízam a katastrofám.
(4)       Solidarita medzi
členskými štátmi, jasnosť v rozdelení úloh, dodržiavanie základných
práv a právneho štátu, ako aj silný dôraz na globálne perspektívy a
neoddeliteľné prepojenie s vonkajšou bezpečnosťou by mali byť
hlavnými zásadami, ktorými sa riadi vykonávanie stratégie vnútornej
bezpečnosti.
(5)       S cieľom podporiť
vykonávanie stratégie vnútornej bezpečnosti a zabezpečiť, aby sa
stala bežnou realitou, by sa členským štátom mala poskytnúť
dostatočná finančná podpora Únie prostredníctvom zriadenia Fondu pre
vnútornú bezpečnosť.
(6)       Vzhľadom
na právne špecifiká platné pre hlavu V zmluvy nie je možné zriadiť Fond pre
vnútornú bezpečnosť ako jediný finančný nástroj.
(7)       Fond by
sa preto mal zriadiť ako súhrnný rámec pre finančnú podporu EÚ v
oblasti vnútornej bezpečnosti, ktorý zahŕňa nástroj zriadený na
základe tohto nariadenia, ako aj nástroj zriadený na základe nariadenia (EÚ) č.
XXX/2012, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť
zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a
víz[13]. Tento súhrnný rámec by malo dopĺňať
nariadenie (EÚ) č. XXX/2012[14], ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu
a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce,
predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a
krízového riadenia.
(8)       Celkové zdroje
pre toto nariadenie a nariadenie (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako
súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj
pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, by mali
spoločne tvoriť finančné krytie na celé obdobie trvania fondu,
ktoré by malo predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu pre
rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu v
súlade s bodom 17 medziinštitucionálnej dohody.
(9)       V súhrnnom
rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť by sa z finančnej pomoci
poskytovanej v rámci tohto nástroja mala podporovať policajná spolupráca,
výmena informácií a prístup k informáciám, predchádzanie trestnej
činnosti, boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej
trestnej činnosti vrátane terorizmu, ochrana osôb a kritických
infraštruktúr pred udalosťami súvisiacimi s bezpečnosťou
a účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich
s bezpečnosťou, pričom sa zohľadnia spoločné
politiky (stratégie, programy a akčné plány), právne predpisy a
praktická spolupráca.
(10)     Z finančnej
pomoci v týchto
oblastiach by mali byť
podporiť predovšetkým opatrenia na podporu cezhraničných spoločných
operácií, prístupu k informáciám a výmenu informácií, výmenu najlepších postupov,
ľahšej a bezpečnej
komunikácie a koordinácie,
školení a výmeny zamestnancov,
analytických, monitorovacích a hodnotiacich činností, súhrnných posúdení hrozieb a rizík, činností zameraných na zvyšovanie povedomia, testovania
a overovania nových
technológií, forenznej vedy a výskumu a na
obstaranie interoperabilných technických
zariadení.
(11)     Opatrenia
v tretích krajinách a opatrenia súvisiace s tretími krajinami podporované
prostredníctvom tohto nástroja by mali vytvárať synergické efekty a byť
súdržné s ostatnými opatreniami mimo Európskej únie podporovanými
prostredníctvom geografických a tematických nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri
vykonávaní takýchto opatrení by sa malo usilovať o plný súlad so zásadami
a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej
politiky Únie vo vzťahu k danej krajine alebo regiónu. Nemali by
byť určené na podporu opatrení, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj, a ak
je to vhodné, mali by dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú
prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. Usilovať sa tiež bude o
súdržnosť s humanitárnou politikou Únie, najmä pokiaľ ide o vykonávanie
opatrení v núdzových situáciách.
(12) Tento nástroj by sa mal uplatňovať pri úplnom dodržaní práv a zásad zakotvených v Charte
základných práv Európskej
únie.
(13)     S cieľom
zabezpečiť jednotné uplatňovanie Fondu pre vnútornú
bezpečnosť by sa rozpočet Únie pridelený na tento finančný
nástroj mal plniť prostredníctvom zdieľaného hospodárenia, s výnimkou
opatrení osobitného záujmu Únie (opatrenia Únie), pomoci v núdzových situáciách
a technickej pomoci, ktoré sú realizované prostredníctvom priameho a nepriameho
hospodárenia.
(14)     Zdroje pridelené členským
štátom na vykonávanie prostredníctvom ich národných programov by sa mali
rozdeľovať na základe jasných a objektívnych kritérií týkajúcich sa
verejných statkov, ktoré majú členské štáty chrániť, a stupňa
ich finančnej spôsobilosti zabezpečiť vysokú úroveň
vnútornej bezpečnosti, ako sú veľkosť ich populácie, veľkosť
ich územia, počet cestujúcich a množstvo nákladu, ktoré prechádzajú
cez ich medzinárodné letiská a v námorné prístavy, počet
európskych kritických infraštruktúr a ich hrubý domáci produkt.
(15)     S cieľom posilniť
solidaritu a deľbu zodpovednosti za spoločné politiky, stratégie a
akčné plány Únie by sa členské štáty mali podporiť v tom, aby
využili časť celkových zdrojov určených na národné programy na
riešenie strategických priorít Únie uvedených v prílohe I k tomuto
nariadeniu. V prípade projektov, ktoré sa zameriavajú na tieto priority, by
sa príspevok Únie na ich celkové oprávnené náklady mal zvýšiť na 90 % v
súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
(16)     Strop zdrojov, ktoré zostanú k
dispozícii Únie, by mala byť rovnako vysoká ako zdroje pridelené
členským štátom na vykonávanie ich národných programov. To zabezpečí
schopnosť Únie podporiť v danom rozpočtovom roku opatrenia,
ktoré sú predmetom osobitného záujmu Únie, ako sú štúdie, testovanie a overovanie
nových technológií, nadnárodné projekty, vytváranie sietí a výmena najlepších postupov,
monitorovanie uplatňovania príslušných právnych predpisov a politík Únie a
opatrení súvisiacich s tretími krajinami a v tretích krajinách. Podporované
opatrenia by mali byť v súlade s prioritami stanovenými v príslušných stratégiách,
programoch, akčných plánoch a posúdeniach rizík a hrozieb Únie.
(17)     S cieľom
posilniť schopnosť Únie okamžite reagovať na udalosti súvisiace
s bezpečnosťou a na novovzniknuté hrozby pre Úniu by malo
byť možné poskytnúť pomoc v núdzovej situácii v súlade s mechanizmom
rýchlej reakcie zriadeným na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012
[horizontálne nariadenie].
(18)     Financovanie z rozpočtu Únie
by sa malo sústrediť na činnosti, pri ktorých intervencia Únie môže
priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s opatreniami samotných členských
štátov. Keďže je Únia v lepšej pozícii ako členské štáty pri
riešení cezhraničných situácií a zabezpečení platformy pre
spoločné prístupy, činnosti oprávnené na podporu na základe tohto
nariadenia by mali prispieť najmä k posilneniu národných kapacít a kapacít
Únie, ako aj k cezhraničnej spolupráci a koordinácii, vytváraniu sietí,
vzájomnej dôvere a výmene informácií a osvedčených postupov.
(19)     S cieľom doplniť
alebo zmeniť a doplniť ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa
vymedzenia strategických priorít Únie by sa právomoc prijímať akty v
súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať
na Komisiu, ktorá by mala vykonať príslušné konzultácie v rámci jej prípravných
prác, a to aj na expertnej úrovni. Komisia by mala pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov zabezpečiť paralelné, včasné a primerané
odovzdanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(20)     S cieľom
zabezpečiť jednotné, účinné a včasné uplatňovanie
ustanovení tohto nariadenia by sa Komisii mali zveriť vykonávacie právomoci.
Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa
ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého
členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie.
(21)     Rozhodnutie Rady 2007/125/SVV,
ktorým sa ustanovuje na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť
všeobecného programu o bezpečnosti a ochrane slobôd osobitný
program Predchádzanie a boj proti trestnej činnosti[15]
by sa malo zrušiť s výnimkou prechodných ustanovení uvedených
v tomto nariadení.
(22)     Keďže ciele
tohto nariadenia, a to posilnenie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva, predchádzanie trestnej
činnosti a boj proti nej,
ochrana osôb a
kritickej infraštruktúry pred udalosťami súvisiacim
s bezpečnosťou a zvýšenie
kapacity členských štátov a
Únie účinne riadiť riziká
spojené s bezpečnosťou
a krízami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a možno ich lepšie dosiahnuť
na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia
v súlade so zásadou subsidiarity
podľa článku 5 Zmluvy o Európskej
únii. V súlade so
zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje
rámec toho, čo
je nevyhnutné na dosiahnutie tohto
cieľa.
(23)     Pokiaľ ide o Island a
Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj schengenského acquis, ktoré
patrí do oblastí uvedených v článku 1 bode H rozhodnutia Rady 1999/437/ES
zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode
uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou
a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri
vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis[16].
(24)     Pokiaľ ide o
Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis
v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a
Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarska k vykonávaniu,
uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti
uvedenej v článku 1 bode H rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s
článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES o uzavretí dohody v mene
Európskeho spoločenstva[17].
(25)     Pokiaľ ide o
Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis
v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom,
Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení
Lichtenštajnského kniežatstva k dohode medzi Európskou úniou, Európskym
spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení
Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju
schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1
bode H rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady
2011/349/EU o uzavretí protokolu v mene Únie[18].
(26)     V súlade s článkami 1 a 2
Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a
Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí
tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(27)     V súlade s článkom 3 Protokolu
o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor
slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o
Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol
dotknutý článok 4 tohto protokolu, sa Írsko [nezúčastňuje na
prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu/oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a
uplatňovaní tohto nariadenia].
(28) V súlade s článkom 3
Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na
priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k
Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho,
aby bol dotknutý článok 4 tohto protokolu, sa Spojené kráľovstvo [nezúčastňuje
na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho
uplatňovaniu/oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a
uplatňovaní tohto nariadenia],
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
1.         Týmto
nariadením sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej
spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej
činnosti a krízového riadenia (ďalej len „nástroj“) ako
súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „fond“).
Spoločne s nariadením
(EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú
bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti
vonkajších hraníc a víz, sa týmto nariadením zriaďuje Fond pre
vnútornú bezpečnosť na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra
2020.
2.         V tomto
nariadení sa ustanovujú
a)      ciele, oprávnené opatrenia a strategické
priority finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť na základe tohto
nástroja;
b)      všeobecný rámec pre vykonávanie
oprávnených opatrení;
c)      prostriedky dostupné v rámci tohto
nástroja od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 a ich rozdelenie.
3.         V tomto
nariadení sa ustanovuje uplatňovanie pravidiel stanovených v nariadení
(EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
4.         Tento
nástroj sa nevzťahuje na záležitosti, na ktoré sa vzťahuje program
Spravodlivosť, ako sa uvádzajú v nariadení (EÚ) č. XXX/2012[19].
Tento nástroj sa však môže vzťahovať na opatrenia, ktoré sa zameriavajú na podporu spolupráce
medzi justičnými orgánmi a orgánmi presadzovania
práva.
Článok 2
Vymedzenia pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)      „policajná spolupráca“
znamená konkrétne opatrenia a typy
spolupráce, ako sa vymedzujú v článku 87
Zmluvy o fungovaní
Európskej únie;
b)      „výmena informácií
a prístup k informáciám“
znamená zhromažďovanie, uchovávanie,
spracovávanie, analýzu a výmenu informácií dôležitých pre orgány presadzovania práva v súvislosti s predchádzaním, odhaľovaním,
vyšetrovaním a stíhaním trestných činov, najmä
závažnej cezhraničnej a organizovanej trestnej činnosti;
c)      „predchádzanie trestnej činnosti“ znamená všetky
opatrenia zamerané na zníženie trestnej činnosti
alebo inak prispievajúce
k zníženiu trestnej činnosti
a pocitu neistoty
občanov, ako je vymedzené v
rozhodnutí Rady 2009/902/SVV
z 30. novembra
2009 vytvorení Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti
(EUPCN)[20];
d)      „organizovaná trestná činnosť“
znamená trestné konanie spáchané štruktúrovanou skupinou troch alebo viacerých osôb, existujúcou po určitú dobu a konajúcou
v zhode s cieľom priamo alebo
nepriamo získať finančné alebo
iné hmotné výhody;
e)      „terorizmus“ znamená akýkoľvek
úmyselný čin a trestný čin uvedený v rámcovom rozhodnutí 2002/475/SVV
z 13. júna 2002 o boji proti terorizmu[21], zmenenom
a doplnenom rámcovým rozhodnutím 2008/919/SVV z 28. novembra 2008[22];
f)       „riadenie rizík a krízové riadenie“
znamenajú akékoľvek opatrenia týkajúce sa posudzovania, predchádzania,
pripravenosti a riadenia následkov terorizmu a iných rizík spojených s bezpečnosťou;
g)      „predchádzanie a pripravenosť“
znamenajú akékoľvek opatrenia zamerané na predchádzanie rizikám spojeným s
možnými teroristickými útokmi alebo inými udalosťami súvisiacimi s bezpečnosťou
a/alebo na zníženie týchto rizík;
h)      „riadenie následkov“ znamená účinnú
koordináciu opatrení prijatých s cieľom reagovať na teroristický útok
alebo inú udalosť súvisiacu s bezpečnosťou
a s cieľom znížiť dopad následkov takýchto udalostí na
účely zaistenia účinnej koordinácie opatrení na vnútroštátnej úrovni
a/alebo na úrovni EÚ;
i)       „kritická infraštruktúra“ znamená všetky
materiálne zdroje, služby, zariadenia informačných technológií, siete a majetok
infraštruktúry, ktorých narušenie alebo zničenie by malo vážny vplyv na
kritické spoločenské funkcie, vrátane dodávateľského reťazca,
zdravia, bezpečnosti, hospodárskeho alebo sociálneho blahobytu ľudí alebo
fungovanie Európskej únie alebo jej členských štátov;
j)       „núdzová situácia“ znamená akúkoľvek
udalosť súvisiacu s bezpečnosťou alebo novovzniknutú hrozbu,
ktorá má alebo môže mať významný negatívny vplyv na bezpečnosť
ľudí v jednom členskom štáte alebo vo viacerých členských štátoch.
Článok 3
Ciele
1.         Všeobecnými cieľom tohto
nástroja je prispieť k zabezpečeniu vysokej úrovne bezpečnosti v
Európskej únii.
2.         V rámci všeobecného cieľa
uvedeného v odseku 1 nástroj v súlade s prioritami stanovenými v
príslušných stratégiách, programoch, posúdeniach hrozieb a rizík Únie prispieva
k dosahovaniu týchto osobitných cieľov:
a)         predchádzanie
a boj proti
cezhraničnej závažnej a
organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania
práva členských štátov a príslušných tretích krajín.
Dosiahnutie tohto cieľa sa meria
na základe ukazovateľov, ako sú okrem iného počet cezhraničných spoločných operácií, a počet dokumentov týkajúcich sa najlepších postupov a
zorganizovaných podujatí.
b)         posilnenie kapacít členských
štátov a Únie pre účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich s
bezpečnosťou a príprava a ochrana osôb a kritických
infraštruktúr proti teroristickým útokom a iným udalostiam súvisiacim
s bezpečnosťou.
Dosiahnutie tohto cieľa sa meria
na základe ukazovateľov, ako sú okrem iného počet nástrojov zavedených
a/alebo ďalej modernizovaných
pre uľahčenie ochrany kritických infraštruktúr
členských štátov vo všetkých odvetviach hospodárstva a počet posúdení
hrozieb a rizík
vypracovaných na úrovni
Únie.
3.         S cieľom dosiahnuť tieto
ciele nástroj prispeje k týmto operačným cieľom prostredníctvom
podpory a rozvoja:
a)      opatrení (metodík, nástrojov, štruktúr)
na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať
a bojovať proti cezhraničnej
závažnej a organizovanej
trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom
partnerstiev verejného a súkromného
sektora, výmeny informácií
a najlepších postupov, prístupu k údajom,
interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia;
b)      administratívnej a operačnej koordinácie,
spolupráce, vzájomného porozumenia
a výmeny informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov,
inými vnútroštátnymi orgánmi, príslušnými orgánmi Únie a prípadne s tretími
krajinami;
c)      systémov odbornej prípravy pri uplatňovaní európskych politík
v oblasti odbornej prípravy, a to aj prostredníctvom osobitných výmenných programov
Únie v oblasti presadzovania práva
na účely posilnenia skutočnej
európskej justičnej kultúry a
kultúry v oblasti presadzovania práva;
d)      opatrení a najlepších postupov v oblasti ochrany a podpory svedkov a obetí trestných činov;
e)      opatrení na posilnenie administratívnych
a operačných kapacít
členských štátov na ochranu kritickej infraštruktúry
vo všetkých odvetviach hospodárskej
činnosti, vrátane partnerstiev verejného a súkromného sektora a
lepšej koordinácie, spolupráce, výmeny a
šírenia know-how
a skúseností v rámci
Únie a s príslušnými tretími krajinami;
f)       bezpečných spojení a účinnej
koordinácie medzi existujúcimi subjektmi pôsobiacimi v oblasti včasného
varovania a krízovej spolupráce v jednotlivých odvetviach na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni vrátane situačných centier s cieľom umožniť rýchle
vypracovanie súhrnných a presných prehľadov v krízových situáciách, koordinovať opatrenia súvisiace s
reakciou a spoločne využívať verejné,
dôverné a utajované informácie;
g)      opatrení (metódy, nástroje a štruktúry)
na posilnenie administratívnej a operačnej kapacity členských štátov a Únie vypracovať súhrnné posúdenia hrozieb a rizík s
cieľom umožniť Únii navrhnúť integrované prístupy založené na
spoločných a zdieľaných hodnoteniach v krízových situáciách a
zvýšiť vzájomné porozumenie
rôznych vymedzení stupňov ohrozenia zo strany členských štátov
a partnerských krajín.
4.         Nástroj prispeje aj k financovaniu
technickej pomoci na podnet členských štátov a Komisie.
Článok 4
Oprávnené opatrenia
1.         V rámci cieľov vymedzených v
článku 3 a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené
v článku 13 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie] tento
nástroj podporuje opatrenia členských štátov, a to predovšetkým:
a)      opatrenia, ktoré
zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi
orgánmi presadzovania práva, vrátane
spoločných vyšetrovacích tímov
a iných foriem cezhraničných
spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;
b)      vytváranie sietí, vzájomná dôvera, porozumenie a učenie, identifikácia,
výmena a šírenie know-how, skúseností a
osvedčených postupov, využívanie
informácií, i využívanie informácií o situácii a predvídavosť, plánovanie
pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilita;
c)      analytické, monitorovacie a hodnotiace
činnosti, vrátane štúdií a posúdení hrozieb, rizík a vplyvu;
d)      zvyšovanie informovanosti, činnosti
zamerané na šírenie informácií a komunikáciu;
e)      nadobúdanie a/alebo ďalšia
modernizácia technického vybavenia a nástrojov, bezpečnostných zariadení,
infraštruktúr, súvisiacich stavieb a systémov, najmä systémov IKT a ich
súčastí, aj na účely európskej spolupráce v oblasti počítačovej
kriminality, najmä s Európskym strediskom pre počítačovú kriminalitu;
f)       výmena, odborná príprava a vzdelávanie
pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov vrátane jazykovej prípravy a spoločných
cvičení alebo programov;
g)      opatrenia na nasadenie, prenos,
testovanie a hodnotenie novej metodiky alebo technológie vrátane pilotných
projektov a opatrení nadväzujúcich na výskumné projekty EÚ v oblasti
bezpečnosti.
2.         V rámci cieľov uvedených v
článku 3 tento nástroj podporuje aj opatrenia súvisiace s tretími
krajinami a opatrenia v tretích krajinách, a to predovšetkým:
a)      opatrenia, ktoré
zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi
orgánmi presadzovania práva vrátane
spoločných vyšetrovacích tímov
a iných foriem cezhraničných
spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií;
b)      vytváranie sietí, vzájomná dôvera, porozumenie a učenie, identifikácia,
výmena a šírenie know-how, skúseností a
osvedčených postupov, využívanie
informácií, i využívanie informácií o situácii a predvídavosť, plánovanie
pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilita;
c)      nadobúdanie a/alebo ďalšia
modernizácia technického vybavenia vrátane systémov IKT a ich súčastí;
d)      výmena, odborná príprava a vzdelávanie
pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov vrátane jazykovej prípravy;
e)      zvyšovanie informovanosti, činnosti
zamerané na šírenie informácií a komunikáciu;
f)       posúdenia hrozieb, rizík a vplyvu;
g)      štúdie a pilotné projekty.
Článok 5
Celkové zdroje a vykonávanie
1.         Celkové zdroje na vykonávanie tohto
nariadenia predstavujú 1 128 mil. EUR.
2.         Ročné rozpočtové
prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v medziach finančného
rámca.
3.         Celkové zdroje sa plnia
prostredníctvom:
a)      národných programov v súlade s
článkom 6;
b)      opatrení Únie v súlade s článkom 7;
c)      technickej pomoci v súlade s článkom
8;
d)      pomoci v núdzových situáciách v súlade s
článkom 9.
4.         Rozpočet pridelený v rámci
nástroja sa plní v rámci zdieľaného hospodárenia v súlade s
článkom [55 ods. 1 písm. b)] nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [nové
nariadenie o rozpočtových pravidlách][23]
s výnimkou opatrení Únie uvedených v článku 7, technickej pomoci uvedenej
v článku 8 ods. 1 a pomoci v núdzových situáciách uvedenej v článku 9.

5.         Celkové zdroje sa orientačne použijú
takto:
a)      564 mil. EUR pre národné programy
členských štátov;
b)      564 mil. EUR pre opatrenia Únie, pomoc v
núdzových situáciách a technickú pomoc na podnet Komisie.
6.         Celkové zdroje dostupné na
účely tohto nariadenia, ako sa stanovujú v odseku 1, spolu s celkovými
zdrojmi stanovenými na účely nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým
sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje
nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, predstavujú
finančný rámec Fondu pre vnútornú bezpečnosť a slúžia ako hlavný
referenčný údaj pre rozpočtový orgán počas ročného
rozpočtového postupu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi
Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu a
riadnom finančnom hospodárení[24].
7.         Krajiny pridružené
k vykonávaniu, uplatňovaniu a
vývoju schengenského acquis
sa podieľajú na nástroji v súlade s týmto nariadením.
8.         Dohodnú sa
mechanizmy poskytovania finančných
príspevkoch do nástroja týmito krajinami a dodatočné pravidlá
potrebné pre takúto účasť vrátane ustanovení, ktoré zabezpečia
ochranu finančných záujmov Únie
a právomoc Dvora audítorov vykonávať audit.
Finančné príspevky z týchto krajín sa pripočítajú
k celkovým prostriedkom dostupným
z rozpočtu Únie uvedeným
v odseku 1.
Článok 6
Národné programy
1.         Národný program, ktorý sa má
vypracovať na základe tohto nástroja, a program, ktorý sa má vypracovať
na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť
Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú
podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, vypracujú spoločne
členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jednotný národný program
pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012
[horizontálne nariadenie].
2.         Členské štáty sa rámci
národných programov, ktoré má posúdiť a schváliť Komisia podľa
článku 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie], sústredia
na projekty zamerané na strategické priority Únie uvedené v prílohe
k tomuto nariadeniu.
3.         Komisia má právomoc prijímať
delegované akty v súlade s článkom 11 s cieľom zmeniť a
doplniť prílohu uvedenú v odseku 2 prostredníctvom zmeny a doplnenia,
pridania alebo odstránenia strategických priorít Únie.
Článok 7
Opatrenia Únie
1.         Na podnet Komisie sa tento nástroj môže
použiť na financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného
záujmu pre Úniu („opatrenia Únie“), ktoré sa týkajú všeobecných, osobitných a operačných
cieľov uvedených v článku 3.
2.         Aby boli opatrenia Únie oprávnené
na financovanie, musia byť v súlade s prioritami stanovenými v príslušných
stratégiách, programoch, posúdeniach hrozieb a rizík Únie a podporovať predovšetkým:
a)      prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú podporu, vývoj
mechanizmu hodnotenia potrebného na vykonávanie politiky v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia;
b)      nadnárodné projekty, do ktorých sú
zapojené dva alebo viaceré členské štáty alebo aspoň jeden
členský štát a jedna tretia krajina;
c)      analytické, monitorovacie a hodnotiace
činnosti, vrátane posúdení hrozieb a rizík a monitorovania projektov a
monitorovania vykonávania právnych predpisov Únie a politických cieľov Únie
v členských štátoch;
d)      projekty na podporu vytvárania sietí,
vzájomnej dôvery, porozumenia a učenia sa, vymedzenie a šírenie
osvedčených postupov a inovatívnych prístupov na úrovni Únie, vzdelávacie
a výmenné programy;
e)      projekty podporujúce vývoj metodických, najmä
štatistických nástrojov a metód a spoločných ukazovateľov;
f)       nadobúdanie a/alebo ďalšiu
modernizáciu technického vybavenia, bezpečnostných zariadení,
infraštruktúr, súvisiacich stavieb a systémov, najmä systémov IKT a ich
súčastí na úrovni EÚ, a to aj na účely európskej spolupráce v
oblasti počítačovej kriminality, najmä s Európskym strediskom pre
počítačovú kriminalitu;
g)      projekty, ktoré zvyšujú informovanosť
zainteresovaných strán a širokej verejnosti o politikách a cieľoch Únie,
vrátane inštitucionálnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Únie;
h)      obzvlášť inovatívne projekty na vývoj
nových metód a/alebo zavádzanie nových technológií, ktoré sa môžu preniesť
do iných členských štátov, najmä projekty zamerané na testovanie a hodnotenie
výsledkov výskumných projektov v oblasti bezpečnosti financovaných Úniou;
i)       štúdie a pilotné projekty;
j)       opatrenia súvisiace s tretími
krajinami a opatrenia v tretích krajinách, ako sa uvádzajú v článku 4 ods.
2.
3.         Opatrenia Únie sa vykonávajú v súlade
s článkom 7 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 8
Technická pomoc
1.         Na podnet a/alebo v mene Komisie
môže nástroj ročne prispieť sumou až do výšky 800 000 EUR na
technickú pomoc pre Fond pre vnútornú bezpečnosť v súlade s článkom
10 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
2.         Na podnet členského štátu môže
nástroj prispieť až do výšky 5 % z celkovej sumy pridelenej členskému
štátu na technickú pomoc v rámci národného programu v súlade s článkom 20 nariadenia
(EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 9
Pomoc v núdzových situáciách
1.         Tento nástroj poskytuje
finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej
situácie v zmysle článku 2 písm. j).
2.         Pomoc v núdzových situáciách sa poskytuje
v súlade s mechanizmom ustanoveným v článku 8 nariadenia (EÚ) č.
XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 10
Zdroje na oprávnené opatrenia
v členských štátoch
1.         Suma vo výške 564 mil. EUR sa
pridelí členským štátom orientačne takto:
a)      30 % v pomere k veľkosti ich
celkovej populácie;
b)      10 % v pomere k veľkosti ich územia;
c)      10 % v pomere k počtu cestujúcich a
tonám nákladu spracovaného na ich medzinárodných letiskách a v námorných
prístavoch;
d)      10 % v pomere k počtu európskych
kritických infraštruktúr určených v súlade so smernicou 2008/114/ES;
e)      40 % v obrátenom pomere k ich hrubému
domácemu produktu (štandardu kúpnej sily na obyvateľa).
2.         Referenčné hodnoty pre údaje
uvedené v odseku 1 predstavujú najnovšie štatistické údaje, ktoré vypracuje Komisia
(Eurostat) na základe údajov poskytnutých členskými štátmi v súlade s
právom Únie, ako aj údajov, ktoré Komisii poskytujú členské štáty v súlade
so smernicou 2008/114/ES. Referenčný dátum je 30. jún 2013.
Článok 11
Výkon
delegovaných právomocí
1.         Právomoc prijímať delegované
akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2.         Delegovanie právomocí podľa
tohto nariadenia na Komisiu sa uskutočňuje na obdobie siedmich rokov
od [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Delegovanie
právomoci sa automaticky predlží o rovnako obdobie, ak Európsky parlament alebo
Rada najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia nepodajú námietku proti
takémuto predĺženiu.
3.         Delegovanie právomocí podľa
tohto nariadenia môžu Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek
odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa skončí delegovanie právomocí
uvedených v tomto rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie
alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v rozhodnutí uvedený. Nie je ním
dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli
účinnosť.
4.         Komisia oznamuje delegovaný akt
súčasne Európskemu parlamentu a Rade, a to ihneď po jeho
prijatí.
5.         Delegované
akty prijaté podľa tohto nariadenia nadobudnú účinnosť len
vtedy, ak v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu
a Rade voči nemu Európsky parlament alebo Rada nevznesú žiadne
námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada
informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Táto lehota sa na podnet Európskeho
parlamentu alebo Rady predĺži o 2 mesiace.
Článok 12
Postup
výboru
1.         Komisii pomáha spoločný výbor pre
azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený na základe článku 55
ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie].
2.         Keď sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia č. 182/2011/EÚ.
Článok 13
Uplatniteľnosť
nariadenia (EÚ) č. XXX/2012
            Na
tento nástroj sa vzťahujú ustanovenia nariadenia (EÚ) č. XXX/2012
[horizontálne nariadenie].
Článok 14
Zrušenie
Rozhodnutie Rady 2007/125/SVV sa zrušuje s
účinnosťou od 1. januára 2014.
Článok 15
Prechodné
ustanovenia
1.         Toto nariadenie
nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu, vrátane úplného alebo
čiastočného zrušenia projektov až do ich ukončenia alebo finančnej
pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia Rady 2007/125/SVV alebo iných
právnych predpisov, ktoré sa na túto pomoc uplatňujú k 31. decembru 2013.
2.         Komisia
pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní v rámci nástroja vezme do úvahy
opatrenia prijaté na základe rozhodnutia Rady 2007/125/SVV pred [dátum uverejnenia
v Úradnom vestníku], ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia,
na ktoré sa vzťahuje toto spolufinancovanie.
3.         Sumy viazané na spolufinancovanie schválené Komisiou medzi 1. januárom 2011
a 31. decembrom 2013, v súvislosti s ktorými neboli Komisii zaslané dokumenty
požadované pre uzavretie operácií v lehote na predloženie záverečnej
správy, Komisia automaticky zruší do 31. decembra 2017, čo povedie k
vráteniu neoprávnene vyplatených súm.
Sumy súvisiace s
operáciami, ktoré boli pozastavené z dôvodu súdnych konaní alebo správneho
konania o opravnom prostriedku s odkladným účinkom, sa nezohľadňujú
pri výpočte sumy, ktorej viazanosť sa má automaticky zrušiť.
4.         Členské štáty predložia Komisii do 30. júna 2015 hodnotiacu správu o
výsledkoch a vplyve
opatrení spolufinancovaných na základe
rozhodnutia Rady 2007/125/SVV
za obdobie rokov 2011 až 2013.
4.         Komisia
predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2015 správu o
dosiahnutých výsledkoch a o kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania
rozhodnutia Rady 2007/125/SVV za obdobie rokov 2011 až 2013.
Článok 16
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada na základe návrhu
Komisie preskúmajú toto nariadenie najneskôr do 30. júna 2020.
Článok 17
Nadobudnutie
účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
[...] dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so
zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA
Zoznam
strategických priorít Únie (článok 6 ods. 2)
·
Opatrenia na predchádzanie závažnej cezhraničnej
a organizovanej trestnej
činnosti a boj proti nej,
a to najmä obchodovaniu s drogami, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu
detí a projekty na identifikáciu a rozloženie
zločineckých sietí, ochranu hospodárstva proti
prenikaniu trestnej činnosti a na zníženie finančných stimulov zabavením, zmrazením a skonfiškovaním
majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti.
·
Opatrenia, ktoré zvyšujú
úroveň bezpečnosti
pre občanov a podniky v kybernetickom priestore, najmä projekty na budovanie kapacít v oblasti presadzovania
práva a súdnictva, projekty zabezpečujúce spoluprácu s priemyslom na posilnenie a ochranu občanov a projekty, ktoré zlepšia možnosti riešiť kybernetické
útoky.
·
Opatrenia na predchádzanie terorizmu
a riešenie radikalizácie a náboru nových členov, najmä projekty umožňujúce komunitám
vypracovať miestne prístupy a stratégie prevencie, projekty, ktoré umožnia príslušným orgánom zabrániť teroristom
v prístupe k finančným prostriedkom a materiálom a sledovať ich transakcie, projekty na ochranu prepravy
cestujúcich a nákladov
a projekty na zvýšenie
bezpečnosti výbušnín a
materiálov CBRN.
·
Opatrenia navrhnuté na zlepšenie administratívnej a
operačnej kapacity členských
štátov na ochranu
kritických infraštruktúr vo všetkých
hospodárskych sektoroch vrátane
tých, na ktoré sa vzťahuje
smernica 2008/114, a predovšetkým projekty na podporu
partnerstiev verejného a súkromného sektora s cieľom
vybudovať dôveru a uľahčiť spoluprácu, koordináciu,
plánovanie a výmenu
a šírenie informácií a
osvedčených postupov medzi verejnými a súkromnými
hospodárskymi subjektmi.
·
Opatrenia na zvýšenie odolnosti Európy
voči krízam a katastrofám, najmä projekty
na podporu rozvoja jednotnej
politiky EÚ v oblasti riadenia
rizík, ktoré spájajú hrozby
a riziká s rozhodovaním,
ako aj projekty, ktoré
podporujú účinnú a koordinovanú reakciu na krízy, pričom
spájajú existujúce (špecifické pre jednotlivé sektory) schopnosti,
odborné znalosti a informačné centrá
pre rôzne situácie vrátane tých
pre zdravie, civilnú ochranu a terorizmus.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
opatrenia a jeho finančného vplyvu
              1.7.    Plánované
spôsoby hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Oznámenie s
názvom „Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre vnútorné
veci na obdobie 2014 – 2020“;
Návrh
nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a
migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu
v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti,
boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú
bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti
vonkajších hraníc a víz.

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry
ABM/ABB [25]

V
súčasnosti okruh 3 hlava 18 – Vnútorné záležitosti
Budúci
viacročný finančný výhľad: Okruh 3 (Bezpečnosť a
občianstvo) – „Vnútorná bezpečnosť“
Druh návrhu/iniciatívy
þ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia (financovanie
vnútorných vecí na obdobie 2014 – 2020)
¨ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia,
ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravné opatrenie[26]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúceho opatrenia
¨ Návrh/iniciatíva sa týka opatrenia
presmerovaného na nové opatrenie

1.3.
Ciele
1.3.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Konečným
cieľom politík v oblasti vnútorných vecí je vytvoriť priestor bez
vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích
krajín vstupovať a v ktorom sa môžu pohybovať, žiť a
pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti a inovácie alebo
vypĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce a spoliehať
sa na to, že budú v plnej miere rešpektované ich práva a zaistená ich
bezpečnosť. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými
organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa.
Význam politík
v oblasti vnútorných vecí sa potvrdil v Štokholmskom programe a v jeho
akčnom pláne, ktorého vykonávanie je strategickou prioritou Únie a ktorý
zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia,
azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie
terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná
spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj
vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii
preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy
občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Priority
politík v oblasti vnútorných vecí, najmä integrácia štátnych príslušníkov
tretích krajín, by sa tiež mali chápať v kontexte siedmych hlavných
iniciatív predložených v rámci stratégie Európa 2020, ktorých cieľom je
pomôcť EÚ prekonať súčasnú finančnú a hospodársku
krízu a dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Fond pre
vnútornú bezpečnosť poskytne finančnú pomoc potrebnú na premenu
cieľov v oblasti vnútorných vecí Únie na hmatateľné výsledky.

1.3.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

FOND PRE
VNÚTORNÚ BEZPEČNOSŤ
Nástroj
pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania
trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia
V súlade s
prioritami určenými v príslušných stratégiách Únie, programoch a
posúdeniach ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu
týchto osobitných cieľov:
a)         predchádzanie
a boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti
vrátane terorizmu a posilňovanie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi
presadzovania práva členských štátov a príslušnými tretími krajinami;
b)         posilňovanie
kapacity členských štátov a Únie na účinné riadenie bezpečnosti
vzhľadom na riziká a krízy a príprava a ochrana ľudí a kritickej
infraštruktúry proti teroristickým útokom a ďalším incidentom ohrozujúcim
bezpečnosť.
Súčasné
príslušné činnosti ABB: 18.05
Nástroj
pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz
V súlade s
prioritami určenými v príslušných stratégiách EÚ, programoch a posúdeniach
ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu týchto
osobitných cieľov:
a)         podpora
spoločnej vízovej politiky na uľahčenie legitímneho cestovania,
zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích
krajín a boja proti nelegálnej migrácii;
b)         podpora
riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany
vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez
vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej.
Súčasná
príslušná činnosť ABB: 18.02 (pokiaľ
ide o Fond pre vonkajšie hranice).

1.3.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Vplyv návrhu
na príjemcov/cieľové skupiny je podrobnejšie opísaný v posúdení vplyvu v
oddiele 4.1.2.
Zjednodušenie
zavedené na všetkých úrovniach procesu financovania a vo všetkých spôsoboch
hospodárenia bude mať vo všeobecnosti jednoznačný priaznivý
účinok na postupy, ktorými sa bude riadiť finančná podpora.
Oblasť
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory budú členské štáty a ich orgány
presadzovania práva, ako aj všetky ostatné orgány, ktoré sa špecializujú na
ochranu kritickej infraštruktúry a na krízové riadenie, ale v prípade
potreby aj príslušné medzinárodné a mimovládne organizácie (napr. v oblasti
predchádzania trestnej činnosti a politík v oblasti boja proti
radikalizácii a obchodovaniu s ľuďmi).
Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo
zmien, bude celé obyvateľstvo.
Hlavnými výsledkami bude: 1) posilnená
administratívna a operačná schopnosť členských štátov
odhaľovať a úspešne trestne stíhať cezhraničnú, závažnú a
organizovanú trestnú činnosť vrátane terorizmu s cieľom
znížiť hrozby v oblasti bezpečnosti vyplývajúce z takejto trestnej
činnosti a 2) väčšia odolnosť Európy voči krízam a
katastrofám vzhľadom na ucelenejšiu politiku EÚ v oblasti riadenia rizík,
ktorá prepája posúdenia ohrozenia a rizík s tvorbou politiky na jednej strane,
a účinnejšia a koordinovanejšia reakcia EÚ na krízu, ktorá prepája
existujúce schopnosti a odborné vedomosti na strane druhej. Dôležitým výsledkom
bude aj zlepšenie schopností členských štátov v oblasti predchádzania
teroristickým útokom a iným závažným bezpečnostným hrozbám
a v oblasti prípravy a ochrany ľudí a kritickej
infraštruktúry proti nim.
Vonkajšie
hranice a víza
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory v oblasti hraníc a víz budú útvary
vykonávajúce acquis EÚ, Kódex schengenských hraníc a vízový kódex v
členských štátoch: pohraničná stráž, policajné a konzulárne
útvary. Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo zmien, budú
cestujúci – všetky osoby prekračujúce vonkajšie hranice EÚ. Výsledky budú
zahŕňať zlepšené schopnosti týchto útvarov: 1) vykonávať
hraničný dozor a spolupracovať s ostatnými orgánmi presadzovania
práva v rámci Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR); 2) riadiť
migračné toky na úrovni konzulárnych úradov (žiadosti o víza) a 3)
zlepšiť riadenie tokov pasažierov na hraničných priechodoch, čo
zabezpečí vysokú a jednotnú úroveň ochrany v spolupráci s
ďalšími orgánmi presadzovania práva na jednej strane a bezproblémové
prekračovanie hraníc v súlade s acquis a zásadami slušného
zaobchádzania a rešpektovania ľudskej dôstojnosti na strane druhej.
Dôležitým konkrétnym výsledkom bude stanovenie dvoch nových systémov EÚ v
oblasti IT týkajúcich sa cezhraničného pohybu štátnych príslušníkov
tretích krajín (systém vstupu/výstupu v EÚ a program registrovaných cestujúcich
v EÚ).

1.3.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V dôsledku
potreby uskutočniť politický dialóg pred vymedzením vnútroštátnych
programov nie je v tomto štádiu možné stanoviť definitívny súbor
ukazovateľov, ktorý sa použije na meranie dosiahnutia uvedených osobitných
cieľov. Pokiaľ ide o
– policajnú
spoluprácu, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti trestnej
činnosti, ukazovatele výsledkov by zahŕňali počet
spoločných cezhraničných operácií a počet dokumentov týkajúcich
sa najlepších postupov a zorganizovaných podujatí. Ukazovatele výsledkov v
oblasti krízového riadenia a ochrany kritickej infraštruktúry by
zahŕňali počet zavedených nástrojov a/alebo vylepšených
nástrojov na zlepšenie ochrany kritickej infraštruktúry zo strany
členských štátov vo všetkých odvetviach hospodárstva a počet
posúdení ohrozenia a rizík vypracovaných na úrovni Únie,
– oblasť hraníc
a víz, ukazovatele výsledkov by zahŕňali počet
konzulárnych úradov, ktoré by boli vybavené, zabezpečené a/alebo
modernizované s cieľom zefektívniť spracúvanie žiadostí
o víza a zabezpečiť kvalitu služieb žiadateľom
o víza, a vývoj zariadení na kontrolu hraníc a zachytávanie nelegálnych
štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach v súlade s
rizikom príslušného úseku vonkajších hraníc. Ukazovatele vplyvu budú merať
zvýšenie bezpečnosti hraníc, kapacitu týkajúcu sa vystavovania víz a
kapacitu na bezpečné a bezproblémové riadenie cezhraničnej premávky
cestujúcich.

1.4.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

EÚ bude v
období 2014 – 2020 naďalej čeliť dôležitým výzvam v oblasti
vnútorných vecí.
Zaistenie
bezpečného a chráneného prostredia je potrebné a prospešné pre
hospodársky, kultúrny a sociálny rast EÚ. EÚ zohráva rozhodujúcu úlohu,
či už ide o reakciu na hrozby závažnej a organizovanej trestnej
činnosti, počítačovej kriminality a terorizmu a
zabezpečenie riadenia vonkajších hraníc EÚ, alebo o rýchlu reakciu na
začínajúce krízy spôsobené človekom alebo prírodné katastrofy. V ére
globalizácie, keď počet hrozieb narastá a tieto hrozby majú
čoraz viac nadnárodný rozmer, nedokáže žiadny členský štát sám
účinne reagovať na tieto hrozby. Je potrebná ucelená a komplexná
európska odpoveď, aby sa zaručila účinná práca orgánov
presadzovania práva bez ohľadu na hranice alebo rôzne oblasti pôsobnosti.
Spolupráca s
krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na
dosiahnutie týchto cieľov. Nedávne udalosti v severnej Afrike poukázali na
to, že pre EÚ je veľmi dôležitý komplexný a koordinovaný prístup k
migrácii, riadeniu hraníc a bezpečnosti. Preto treba posilniť
čoraz dôležitejší vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti vnútorných vecí v
plnom súlade so zahraničnou politikou Únie.

1.4.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

Riadenie
migračných tokov a hrozieb v oblasti bezpečnosti predstavuje úlohy,
ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne. Ide o oblasti, kde je
mobilizácia rozpočtu EÚ jednoznačnou pridanou hodnotou.
Niektoré
členské štáty znášajú veľkú záťaž z dôvodu ich zemepisnej polohy
a dĺžky vonkajších hraníc Únie, ktoré musia spravovať. Zrušenie
kontrol na vnútorných hraniciach musia sprevádzať spoločné opatrenia
na účinnú kontrolu a dozor na vonkajších hraniciach Únie. Zásada
solidarity a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi
je preto podstatou spoločných politík v oblasti azylu, prisťahovalectva
a vonkajších hraníc. Rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na riešenie
finančných dôsledkov tejto zásady. V oblasti bezpečnosti sa závažná a
organizovaná trestná činnosť, terorizmus a ďalšie hrozby
týkajúce sa bezpečnosti čoraz viac stávajú svojou povahou
cezhraničnými. Nadnárodná spolupráca a koordinácia medzi orgánmi
presadzovania práva je nevyhnutná na účinné predchádzanie tejto trestnej
činnosti a boj proti nej, napríklad prostredníctvom výmeny informácií,
spoločných vyšetrovaní, interoperabilných technológií a spoločných
posúdení ohrozenia a rizík.
Pri riešení
problematiky migračných tokov si riadenie vonkajších hraníc EÚ a
bezpečnosť EÚ vyžadujú značné zdroje a schopnosti členských
štátov. Zlepšená operačná spolupráca a koordinácia, ktorá zahŕňa
zhromažďovanie zdrojov v oblastiach ako odborná príprava a zariadenia,
vytvára úspory z rozsahu a synergie, a tým zabezpečuje
účinnejšie využívanie verejných fondov a posilňuje solidaritu,
vzájomnú dôveru a rozdelenie zodpovednosti v oblasti spoločných politík EÚ
medzi členskými štátmi. To je v oblasti bezpečnosti mimoriadne
dôležité, pretože finančná podpora všetkých foriem spoločných
cezhraničných operácií je nevyhnutná na zlepšenie spolupráce medzi
políciou, colnými orgánmi, pohraničnou strážou a súdnymi orgánmi.
Vo vzťahu
k vonkajšiemu rozmeru vnútorných vecí je jasné, že prijatie opatrení a
zhromažďovanie zdrojov na úrovni EÚ značne zvýši vplyv EÚ potrebný na
presvedčenie tretích krajín, aby spolupracovali s EÚ na tých otázkach v
oblasti migrácie a bezpečnosti, ktoré sú predovšetkým v záujme EÚ a
členských štátov.
Právo EÚ
prijímať opatrenia v oblasti vnútorných vecí vyplýva z hlavy V –
Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti – Zmluvy o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ) a najmä z článku 77 ods. 2, článku 78 ods. 2,
článku 79 ods. 2 a ods. 4, článku 82 ods. 1, článku 84
a článku 87 ods. 2 ZFEÚ. Na spoluprácu s tretími krajinami a
medzinárodnými organizáciami sa vzťahuje článok 212 ods. 3 ZFEÚ.
Návrhy rešpektujú zásadu subsidiarity, pretože veľká časť
financovania sa bude vykonávať v súlade so zásadou zdieľaného
hospodárenia, a dodržiavajú inštitucionálne právomoci členských štátov.

1.4.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Napriek tomu,
že súčasné finančné nástroje pre oblasť vnútorných vecí vo
všeobecnosti dosahujú svoje ciele a fungujú účinne, informácie získané
z priebežného preskúmania a z konzultácií so zainteresovanými stranami
poukazujú na potrebu:
–      zjednodušiť a zefektívniť budúce nástroje v oblasti
vnútorných vecí, a to znížením počtu
finančných programov na dva programy prostredníctvom vytvorenia Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. To umožní EÚ
strategickejším spôsobom využívať nástroje tak, aby lepšie reagovali na
politické priority a potreby EÚ,
–      posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra zahrnutím
zložky týkajúcej sa vonkajšieho rozmeru do budúcich fondov s cieľom
posilniť vplyv EÚ vzhľadom na vonkajší politický rozmer politík
v oblasti vnútorných vecí,
–      podľa možnosti uprednostniť zdieľané hospodárenie
pred centralizovaným hospodárením s cieľom odstrániť nepotrebnú
byrokratickú záťaž,
–      vytvoriť prístup k zdieľanému hospodáreniu, ktorý je viac
zameraný na výsledky, a to prechodom na viacročné
programovanie a politický dialóg na vyššej úrovni, čo zabezpečí, že vnútroštátne
programy členských štátov budú plne v súlade s cieľmi a prioritami
politiky EÚ a sústredia sa na dosahovanie výsledkov,
–      zlepšiť centralizované hospodárenie s cieľom
zabezpečiť spektrum nástrojov na politicky zamerané činnosti vrátane podpory nadnárodných opatrení, predovšetkým inovatívnych
opatrení a opatrení v tretích krajinách a súvisiacich s tretími krajinami
(vonkajší rozmer), ako aj núdzových opatrení, štúdií a podujatí,
–      vytvoriť spoločný regulačný rámec so spoločným súborom pravidiel v oblasti programovania, podávania
správ, finančného hospodárenia a kontrol, ktorý je čo najpodobnejší
súboru pravidiel o ostatných fondoch EÚ riadených spôsobom zdieľaného
hospodárenia s cieľom prispieť k lepšiemu pochopeniu pravidiel
všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečiť vysokú úroveň
súdržnosti a jednotnosti,
–      poskytovať rýchlu a účinnú reakciu v prípade núdzových
situácií, a to úpravou fondov takým spôsobom, aby EÚ
mohla primerane reagovať v rýchlo sa vyvíjajúcich situáciách,
–      posilniť úlohu agentúr pre vnútorné záležitosti s cieľom zlepšiť praktickú spoluprácu medzi členskými
štátmi a poveriť ich vykonávaním osobitných opatrení a zároveň
zabezpečiť primeranú politickú kontrolu nad činnosťami
agentúr.
Viac
informácií je k dispozícii v posúdení vplyvu a v dôvodových správach každého
nariadenia.

1.4.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi

Činnosti,
ktoré dopĺňajú činnosti financované z Fondu pre vnútornú
bezpečnosť, bude podporovať niekoľko ďalších nástrojov
EÚ:
Deliaca
čiara medzi Fondom pre vnútornú bezpečnosť a finančným
nástrojom civilnej ochrany zostane nezmenená, ako sa uvádza v článku 3
súčasného programu CIPS: prírodné katastrofy, ako aj katastrofy neúmyselne
spôsobené človekom patria do oblasti civilnej ochrany (nehody),
pričom katastrofy úmyselne spôsobené človekom súvisia s
bezpečnosťou, a preto sa na ne bude vzťahovať Fond pre
vnútornú bezpečnosť.
Teroristické
útoky a ďalšie incidenty týkajúce sa bezpečnosti budú aj naďalej
mimo rozsahu Fondu solidarity EÚ. Presný rozsah a objem, v akom by
článok 222 ZFEÚ (doložka o solidarite) mohol podporovať členské
štáty, ktoré sú terčom teroristického útoku alebo obeťami prírodnej
katastrofy alebo katastrofy spôsobenej človekom, nie je jasný, pretože si
to vyžaduje oficiálne prijatie vykonávajúcich opatrení, ktoré ešte neboli
navrhnuté. Možnosti núdzového financovania v prípade závažného teroristického
útoku alebo iných udalostí týkajúcich sa bezpečnosti bude preto
pokrývať Fond pre vnútornú bezpečnosť.
Medzera medzi
bezpečnostným výskumom v rámci programu Horizont 2020 a praktickým
uplatňovaním výsledkov tohto výskumu sa vyplní, pretože Fond pre vnútornú
bezpečnosť bude plánovať osobitné ciele a oprávnené opatrenia,
aby umožnil financovanie testovania a overovania výsledkov vedeckého výskumu
(„prototypov“) v záujme ich pravidelného používania v praxi („verejné
obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“).
Budúci program
Spravodlivosť bude úzko prepojený s Fondom pre vnútornú
bezpečnosť a bude ho dopĺňať, najmä pokiaľ ide
o jeho zložku týkajúcu sa trestnej justície, viac sa však bude
sústreďovať na justičnú spoluprácu, harmonizáciu postupov a
vzájomné uznávanie, čo v praxi prispeje k predchádzaniu zásadného
prekrývania sa.
Zložky
týkajúce sa vonkajšieho rozmeru Fondu pre vnútornú bezpečnosť budú
podporovať opatrenia v tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími
krajinami, ktoré predovšetkým slúžia záujmom a cieľom EÚ, majú priamy
vplyv v EÚ a jej členských štátoch a zabezpečujú nadväznosť
na činnosti vykonávané na území EÚ. Toto financovanie sa vytvorí a bude sa
vykonávať v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ
a zahraničnou politikou. Nie je určené na podporu opatrení,
ktoré sú zamerané na rozvoj, a v prípade potreby bude dopĺňať
finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci.
V tomto kontexte bude nástupca tematického programu pre migráciu a azyl
a nástroja stability mimoriadne dôležitý pre oblasť vnútorných vecí.
Zatiaľ čo nástroje vonkajšej pomoci podporujú buď rozvojové
potreby prijímajúcich krajín, alebo všeobecné politické záujmy EÚ so
strategickými partnermi, fondy v oblasti vnútorných vecí budú podporovať
osobitné opatrenia v tretích krajinách v záujme cieľov vnútornej
bezpečnosti. Vyplnia tak konkrétnu medzeru a prispejú
k doplneniu súboru nástrojov, ktorý bude mať EÚ k dispozícii.

1.5.
Trvanie opatrenia a jeho finančného
vplyvu

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
þ    Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
þ    Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2023
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.

1.6.
Plánovaný spôsob hospodárenia [27]

þPriame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
þ Nepriame centralizované hospodárenie s
delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
þ    výkonné agentúry
–
þ    subjekty zriadené spoločenstvami [28]
–
þ    národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním
verejnej služby
–
¨    osoby poverené realizáciou osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v
zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
þ Zdieľané hospodárenie s
členskými štátmi
þ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
þ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými
organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v časti „Poznámky“ presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky:
Návrhy by sa
mali realizovať predovšetkým prostredníctvom zdieľaného hospodárenia
a viacročných vnútroštátnych programov.
Ciele, ktoré
sa musia dosiahnuť v rámci vnútroštátnych programov, budú doplnené o
„opatrenia Únie“ a mechanizmus rýchlej reakcie na riešenie núdzových situácií.
Budú najmä vo forme grantov a verejného obstarávania v rámci priameho
centralizovaného hospodárenia a budú zahŕňať opatrenia
v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami.
Na zabránenie
fragmentácii sa použijú všetky dostupné prostriedky, napr. koncentrácia zdrojov
na dosiahnutie obmedzeného počtu cieľov EÚ, a v prípade potreby sa
využijú odborné znalosti hlavných zainteresovaných strán na základe dohôd o
partnerstve a rámcových dohôd.
Technická
pomoc na podnet Komisie sa bude realizovať prostredníctvom priameho
centralizovaného hospodárenia.
Krajiny
zapojené do uplatňovania, vykonávania a vývoja schengenského acquis
budú v zmysle schengenských dohôd o pridružovaní tiež zapojené do dvoch
nástrojov Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ktoré sa týkajú vývoja
schengenského acquis (nástroj pre oblasť hraníc a víz a nástroj pre
oblasť policajnej spolupráce), akoby boli členskými štátmi. Tieto
krajiny budú zapojené do vykonávania nástrojov v súlade s ustanoveniami
nariadenia, ktorým sa vykonávajú ich vlastné viacročné vnútroštátne
programy, a môžu podať žiadosť o financovanie v rámci opatrení Únie
atď. V rámci fondu pre vonkajšie hranice sa uzavrú osobitné dohody na
stanovenie doplňujúcich pravidiel potrebných na ich účasť
(pravidlá vyplývajúce z nariadenia o rozpočtových pravidlách, vykonávacie
pravidlá tohto nariadenia a zmluvy vrátane právomoci Európskeho dvora audítorov
vykonávať audit). Keďže tieto štáty budú prispievať k
financovaniu týchto dvoch nástrojov z rozpočtu EÚ úmerne k ich HDP, na
základe dohôd sa tiež určia príspevky, ktoré budú tieto štáty
poskytovať ako súčasť rozdelenia zodpovednosti v oblasti správy
schengenského priestoru, a to bez ohľadu na veľkosť ich
príspevkov na uvedené nástroje. K dnešnému dňu medzi pridružené štáty
patrí Nórsko, Island, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Uveďte časový
interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Pre
zdieľané hospodárenie sa navrhuje súdržné a
účinné podávanie správ, monitorovanie a rámec hodnotenia. V rámci každého
vnútroštátneho programu budú členské štáty požiadané o zriadenie monitorovacieho
výboru, na ktorom sa môže zúčastniť aj Komisia.
Členské
štáty budú každoročne podávať správy o vykonávaní viacročného
programu. Tieto správy budú nevyhnutnou podmienkou na poskytovanie ročných
platieb. S cieľom prispieť k priebežnému preskúmaniu budú
členské štáty v roku 2017 požiadané o poskytnutie ďalších informácií
o pokroku pri dosahovaní týchto cieľov. Podobný postup sa zopakuje v
roku 2019, aby v prípade potreby bolo možné urobiť úpravy počas
posledného finančného roka (2020).
Keďže
fondy budú v oblasti vnútorných vecí podporovať rozvoj kultúry založenej
na hodnotení, budú mať spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec so
širokým spektrom politických ukazovateľov, ktoré zdôrazňujú prístup
fondov zameraný na výsledky a dôležitú úlohu, ktorú môžu fondy zohrávať
v súbore politík s cieľom dosiahnuť cieľ vytvorenia
priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ukazovatele sa
týkajú vplyvu, ktorý by fondy mohli mať, a to rozvoj spoločnej
kultúry v oblasti bezpečnosti hraníc, policajnej spolupráce a krízového
riadenia, účinné riadenie migračných tokov do EÚ; spravodlivé a
rovnocenné zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín; solidarita
a spolupráca medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o riešenie
otázky migrácie a otázok vnútornej bezpečnosti a spoločný prístup EÚ
k migrácii a bezpečnosti v súvislosti s tretími krajinami.
S cieľom
zabezpečiť primerané uplatňovanie zásad hodnotenia a
zohľadňujúc praktické skúsenosti s hodnotením v členských
štátoch v rámci súčasného financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí,
Komisia a členské štáty budú spolupracovať na vytvorení
spoločného hodnotiaceho a monitorovacieho rámca, a to okrem iného tak, že
vymedzia štandardné formuláre a spoločné ukazovatele výstupov
a výsledkov.
Všetky
opatrenia budú zavedené na začiatku programového obdobia, čo
členským štátom umožní zriadiť svoje systémy podávania správ a
hodnotenia na základe dohodnutých zásad a požiadaviek.
S cieľom
znížiť administratívnu záťaž a zabezpečiť synergie medzi
podávaním správ a hodnotením budú informácie potrebné pre hodnotiace správy
nadväzovať a dopĺňať informácie poskytnuté členskými
štátmi vo výročných správach o vykonávaní vnútroštátnych programov.
V roku 2018
Komisia takisto predloží správu o vykonanom priebežnom preskúmaní vnútroštátnych
programov.
Z
globálnejšieho hľadiska Komisia predloží
priebežnú správu o vykonávaní fondov do 30. 6. 2018 a hodnotiacu správu ex
post do 30. 6. 2024, ktorá bude zahŕňať celé vykonávanie (t.
j. nielen vnútroštátne programy v rámci zdieľaného hospodárenia).

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Generálne
riaditeľstvo pre vnútorné záležitosti (GR HOME) sa vo svojich programoch
výdavkov nestretlo so závažnými rizikami chybovosti. Potvrdzuje to
skutočnosť, že Dvor audítorov vo svojich výročných správach
opakovane nepoukázal na žiadne významné zistenia, ako aj skutočnosť,
že miera zostatkovej chybovosti vo výročných správach o činnosti
GR HOME (a pôvodne generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť,
slobodu a bezpečnosť) v posledných rokoch neprekročila 2 %.
V rámci
zdieľaného hospodárenia sa všeobecné riziká
vzhľadom na vykonávanie súčasných programov delia najmä do troch
kategórií.
–      riziko neúčinného alebo nedostatočne cieleného využívania
fondov;
–      chyby z dôvodu komplexnosti pravidiel a slabých stránok systémov
riadenia a kontroly;
–      neúčinné využívanie administratívnych zdrojov (obmedzená
proporcionalita požiadaviek).
Vhodné je
spomenúť aj osobitné prvky týkajúce sa systému štyroch fondov v rámci
všeobecného programu s názvom Solidarita a riadenie migračných tokov.
–      Systém ročných programov zabezpečuje pravidelné vykonávanie
konečných platieb na základe potvrdených a skontrolovaných výdavkov.
Obdobie oprávnenosti ročných programov však nie je spojené s
finančným rokom EÚ, a preto dokazovanie vierohodnosti nie je úplne
uspokojivé, napriek veľmi náročnému systému.
–      Podrobné pravidlá oprávnenosti stanovuje Komisia. To v podstate
zabezpečuje homogénnosť financovaných výdavkov. Vytvára to však aj
nepotrebnú pracovnú záťaž pre vnútroštátne orgány a Komisiu a zvyšuje
riziko chybovosti zo strany príjemcov a/alebo členských štátov z dôvodu
nesprávnej interpretácie pravidiel EÚ.
–      Súčasné systémy riadenia a kontroly sú veľmi podobné systémom
riadenia a kontroly v rámci štrukturálnych fondov. Sú v nich však mierne
rozdiely, najmä v organizácii zodpovednosti medzi certifikačnými orgánmi a
audítorskými orgánmi. To spôsobuje zmätok v členských štátoch, najmä ak sú
orgány výkonné v dvoch typoch fondov. Tiež to zvyšuje riziko chybovosti a
vyžaduje si intenzívnejšie monitorovanie.
Tieto prvky sa
výrazne zmenia na základe tohto návrhu:
–      Systémy riadenia a kontroly budú dodržiavať všeobecné požiadavky
stanovené v rámci fondov SSR a budú plne v súlade s novými požiadavkami nového
nariadenia o rozpočtových pravidlách: tri orgány nahradia dva orgány
(zodpovedný orgán a orgán auditu), ktorých úlohy budú objasnené
v záujme zabezpečenia väčšej vierohodnosti.
–      Viacročné programovanie v spojení s ročným zúčtovaním na
základe platieb vykonaných zodpovedným orgánom zosúladí obdobia oprávnenosti s
účtovnou závierkou Komisie bez toho, aby sa zvýšila administratívna
záťaž v porovnaní so súčasným systémom.
–      Kontroly na mieste vykoná zodpovedný orgán ako súčasť kontrol
na prvej úrovni, pričom tieto kontroly budú podporovať ročné
vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti.
–      Objasnenie a zjednodušenie pravidiel oprávnenosti, ako aj harmonizácia
s ďalšími nástrojmi finančnej podpory EÚ, prispeje k zníženiu chýb,
ktorých sa dopúšťajú príjemcovia využívajúci pomoc z viacerých zdrojov.
Tieto pravidlá oprávnenosti budú stanovené na vnútroštátnej úrovni
s výnimkou niektorých základných zásad podobných tým, ktoré sa používajú v
oblasti fondov SSR.
–      Využívanie zjednodušených možností týkajúcich sa nákladov sa podporuje
najmä pri malých grantoch.
Hlavné riziká
pri centralizovanom hospodárení sú:
–      Riziko nedostatočného súladu medzi získanými projektmi a
politickými prioritami GR HOME;
–      Riziko nízkej kvality zvolených projektov a nedostatočného
technického vykonávania projektu, čo znižuje vplyv programov; dôvodom sú
neprimerané výberové postupy, nedostatok odborných skúseností alebo
nedostatočné monitorovanie;
–      Riziko neúčinného alebo nehospodárneho využívania pridelených
finančných prostriedkov, či už na granty (komplexnosť týkajúca
sa úhrady skutočných oprávnených nákladov spojená s obmedzenými
možnosťami administratívnej kontroly oprávnených nákladov) alebo na
verejné obstarávanie (v niektorých prípadoch obmedzený počet
hospodárskych poskytovateľov s požadovanými odbornými znalosťami znamená
nedostatok možností porovnať cenové ponuky);
–      Riziko týkajúce sa kapacity (najmä) menších organizácií efektívne
kontrolovať výdavky, ako aj zabezpečiť transparentnosť
vykonávaných operácií.
–      Riziko straty dobrého mena Komisie v prípade odhalenia podvodu alebo
trestnej činnosti; systémy vnútornej kontroly tretích strán sú len
čiastočne vierohodné z dôvodu pomerne veľkého počtu rôznych
dodávateľov a príjemcov, pričom každý z nich prevádzkuje svoj vlastný
systém kontroly, ktorý nie je vždy postačujúci.
Očakáva
sa, že väčšina týchto rizík sa zníži vďaka využívaniu zjednodušených
prvkov zahrnutých v novom nariadení o rozpočtových pravidlách.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Zdieľané
hospodárenie:
Na úrovni
členských štátov predstavuje navrhovaná
architektúra systémov riadenia a kontroly vývoj rámca, ktorý je v platnosti v
období 2007 – 2013, a zachováva väčšinu úloh vykonávaných v súčasnom
období vrátane administratívnych overovaní a overovaní na mieste, auditov
systémov riadenia a kontroly a auditov projektov. Následnosť týchto úloh
sa napriek tomu zmení, aby sa kontroly na mieste stali jasnou
zodpovednosťou zodpovedného orgánu ako neoddeliteľná súčasť
prípravy na vykonanie ročného zúčtovania.
Aby sa
posilnila zodpovednosť zodpovedných orgánov, budú akreditované
vnútroštátnym akreditačným orgánom, ktorý bude riadiť neustály
dohľad nad týmito zodpovednými orgánmi. Očakáva sa, že zníženie
počtu orgánov, napr. zrušenie certifikačného orgánu, a zníženie
počtu fondov, prispeje k zníženiu administratívnej záťaže, zlepší
možnosti na vybudovanie silnejších administratívnych kapacít a umožní aj
jasnejšie rozdelenie zodpovednosti.
K dnešnému
dňu nie je k dispozícii žiadny odhad týkajúci sa nákladov na kontroly v
rámci zdieľaného hospodárenia fondov v oblasti vnútorných vecí. Jediný
dostupný odhad súvisí s EFRR a Kohéznym fondom, kde sa náklady na úlohy
týkajúce sa kontrol (na vnútroštátnej úrovni s výnimkou nákladov Komisie)
odhadujú na približne 2 % celkových finančných prostriedkov
vyčlenených v období 2007 – 2013. Tieto náklady sa týkajú týchto oblastí
kontrol: 1 % sa týka vnútroštátnej koordinácie a prípravy programu, 82 % sa
týka riadenia programu, 4 % sa týkajú certifikácie a 13 % sa týka auditu.
Nasledujúce
návrhy zvýšia náklady na kontrolu:
–      vytvorenie a prevádzka akreditačného orgánu a zmena systému vo
všeobecnosti,
–      predloženie vyhlásenia hospodárskeho subjektu, ktoré je
súčasťou ročnej závierky,
–      kontroly na mieste, ktoré má vykonávať zodpovedný orgán,
–      potreba dodatočnej kontrolnej činnosti zo strany orgánov
auditu na vykonanie auditu vyhlásenia hospodárskeho subjektu.
Existujú však
aj návrhy, ktoré znížia náklady na kontrolu:
–      Zanikne certifikačný orgán. Aj keď funkcie orgánu budú
čiastočne presunuté na zodpovedný orgán, umožní to členským
štátom ušetriť značnú časť nákladov týkajúcich sa certifikácie
z dôvodu lepšej administratívnej účinnosti, zníženej potreby na
koordináciu a zníženiu rozsahu auditov.
–      Kontroly, ktoré bude vykonávať orgán auditu, budú viac orientované
na opätovné vykonanie (vzorky) administratívnych kontrol na prvej úrovni a kontrol
na mieste vykonaných zodpovedným orgánom. Toto urýchli sporové konanie a
zabezpečí, že všetky potrebné kontroly budú vykonané pred predložením
ročnej závierky.
–      Využívanie zjednodušených nákladov zníži administratívne náklady a
zaťaženie správnych orgánov aj príjemcov na všetkých úrovniach.
–      Ročné zúčtovanie a skrátenie obdobia na overenie súladu na 36
mesiacov skráti obdobie, počas ktorého verejné správy a príjemcovia musia
uchovávať dokumenty na účely kontroly.
–      Zavedenie tokov elektronickej komunikácie medzi Komisiou a
členskými štátmi bude povinné.
K tomu sa
pridajú prvky zjednodušenia uvedené v odseku 2.2.1, ktoré tiež prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov, a teda predstavujú zníženie
rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie.
Preto sa
celkovo očakáva, že tieto návrhy budú skôr viesť k opätovnému
rozdeleniu nákladov na kontroly ako k zvýšeniu alebo zníženiu. Očakáva sa
však, že toto opätovné rozdelenie nákladov (medzi úlohami a z dôvodu
primeraných kontrolných mechanizmov aj medzi členskými štátmi a
programami) umožní efektívnejšie zmiernenie rizika a lepšie a rýchlejšie
dokazovanie vierohodnosti.
Na úrovni
Komisie sa v prvej polovici programového obdobia
neočakáva zníženie nákladov na hospodárenie a kontroly v rámci
zdieľaného hospodárenia. Je tak po prvé preto, lebo objem a oblasti
politiky, na ktoré sa vzťahuje zdieľané hospodárenie, sa v porovnaní
so súčasným obdobím rozšíria. Preto už zachovanie rovnakých zdrojov si
bude vyžadovať zvýšenie účinnosti. Okrem toho bude prvé roky
charakterizovať spojenie mnohých dôležitých úloh, ktoré sa musia
vykonať, a to ukončenie programov na obdobie 2007 – 2013 (posledné
správy o ukončení sa majú predložiť do 31. marca 2016),
politické dialógy a schválenie viacročných vnútroštátnych programov na
obdobie 2014 – 2020 a zriadenie nového systému ročného
zúčtovania. V druhej polovici obdobia sa potenciálne dostupné zdroje
použijú na zlepšenie hodnotenia a monitorovania.
Centralizované
hospodárenie
Pokiaľ
ide o centralizované hospodárenie, Komisia bude pokračovať v
uplatňovaní svojho súčasného systému kontroly, ktorý sa skladá z
nasledujúcich stavebných kameňov: dohľadu nad operáciami, ktorý
vykonávajú operačné riaditeľstvá, kontroly ex ante, ktorú
vykonáva oddelenie pre rozpočet a kontrolu a výbor pre interné
obstarávanie (JPS/HPC), kontrol ex post týkajúcich sa grantov alebo
auditov vykonávaných oddelením vnútorného auditu a/alebo Útvarom pre vnútorný
audit. V sektore kontrol ex post sa uplatňuje „stratégia
odhaľovania“ zameraná na odhaľovanie čo najväčšieho
počtu anomálií s cieľom vymáhať neoprávnené platby. Na
základe tejto stratégie sa audity vykonávajú na vzorke projektov vybratých
takmer výlučne na základe analýzy rizika.
Vďaka
tejto kombinácii kontrol ex ante a ex post, ako aj administratívnych
kontrol a auditov na mieste, bola kvantitatívna priemerná miera zostatkovej
chybovosti v posledných rokoch nižšia ako 2 %. Preto sa systém internej
kontroly a jeho náklady považujú v rámci GR HOME za primerané na dosiahnutie
cieľa nízkej miery chybovosti.
V tomto rámci
však GR HOME bude pokračovať v skúmaní možností na zlepšenie
hospodárenia a zvýšenie jednoduchosti. Všetky zjednodušené možnosti, ktoré
sú k dispozícií v novom nariadení o rozpočtových pravidlách, sa budú
používať čo najviac, keďže sa očakáva, že prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov a zároveň predstavujú
zníženie rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie.
Nové prvky
V rámci
návrhov sa plánujú nové prvky financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, napr.
lepšie využitie odborných znalostí existujúcich agentúr EÚ, rozvoj vonkajšieho
rozmeru a posilnenie núdzových mechanizmov.
Tieto prvky si budú od GR HOME vyžadovať nové spôsoby riadenia a kontroly.
Sumy, ktoré budú vyčlenené na tieto nové prvky, ešte nie sú pevne stanovené,
ale pravdepodobne nebudú vysoké v porovnaní s celkovým rozpočtom pre
vnútorné záležitosti. Bude však veľmi dôležité čo najskôr v rámci
obdobia stanoviť vnútorné metódy a pracovné mechanizmy na vykonávanie
týchto nových úloh v plnom súlade so zásadami riadneho finančného
hospodárenia.
Uvedená
analýza jasne poukazuje na to, že napriek všetkým zavedeným zjednodušeniam je
potrebné posilniť úroveň ľudských zdrojov potrebných na plnenie
zvýšeného rozpočtu pre GR HOME.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli
pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli interne prerozdelení v rámci
GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť
riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v
závislosti od rozpočtových obmedzení.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
Okrem
uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov GR HOME
vypracuje stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie
pre boj proti podvodom (CAFS), ktorá bola prijatá 24. júna 2011, s cieľom
zabezpečiť, okrem iného, aby vnútorné kontroly GR HOME týkajúce sa
boja proti podvodom boli úplne zosúladené so stratégiou CAFS a aby prístup GR
HOME k riadeniu rizík v oblasti podvodov bol zameraný na identifikáciu
rizikových oblastí podvodov a primeraných reakcií. V prípade potreby sa
zriadia siete skupín a primerané nástroje IT zamerané na analýzu prípadov
podvodov týkajúcich sa fondov.
Pokiaľ
ide o zdieľané hospodárenie, stratégia Komisie pre boj proti podvodom
jasne identifikuje potrebu návrhov nariadení Komisie na obdobie 2014 – 2020 s
cieľom požiadať členské štáty o zavedenie opatrení na
predchádzanie podvodom, ktoré sú účinné a primerané identifikovanému
riziku podvodu. Súčasný návrh v článku 5 zahŕňa
jednoznačnú požiadavku pre členské štáty predchádzať,
odhaľovať a naprávať nezrovnalosti a podávať správy
Komisii. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa týchto povinností budú
súčasťou podrobných pravidiel o fungovaní zodpovedného orgánu, ako sa
plánuje v článku 24 ods. 5 písm. c).
Okrem toho
opätovné použitie finančných prostriedkov pochádzajúcich z finančných
opráv založených na zisteniach Komisie alebo Európskeho dvora audítorov je
jasne uvedené v článku 41.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca   || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo || DRP ([29]) || krajín EZVO[30] || kandidátskych krajín[31] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 ||   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo Okruh 3 || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť – technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza –technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
Príspevky tretích krajín sa týkajú obidvoch
zložiek Fondu pre vnútornú bezpečnosť.
Kritériá a metódu výpočtu týchto
príspevkov musia EÚ a pridružené štáty prerokovať na základe osobitného
konania. Za predpokladu, že percentuálne podiely sú podobné tým, ktoré sa
používajú v rámci Fondu pre vonkajšie hranice, pridružené štáty by mali
prispieť sumou približne 210 mil. EUR na zložku týkajúcu sa hraníc a víz a
sumou približne 50 mil. EUR na zložku týkajúcu sa policajnej spolupráce.

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 GR HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky (v bežných cenách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || Záväzky || (1) || 135,076 || 143,047 || 151,283 || 159,791 || 168,578 || 177,653 || 187,022 ||   || 1 122,450
 Platby || (2) || 15,714 || 43,881 || 71,419 || 111,709 || 147,854 || 156,248 || 164,918 || 410,707 || 1 122,450
 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || Záväzky || (1a) || 422,310 || 447,186 || 472,886 || 499,435 || 526,856 || 555,173 || 584,412 || - || 3 508,258
 Platby || (2a) || 59,999 || 120,794 || 223,204 || 350,813 || 461,098 || 487.256 || 514,275 || 1 290,818 || 3 508,258
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov [32] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5,600
 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11,900
 Rozpočtové prostriedky pre GR pre vnútorné záležitosti SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4 648,208
 Platby || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1 701,525 || 4 648,208
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
Vzhľadom na
to, že vo vykonávaní Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú
bezpečnosť existujú spoločné prvky, ako napríklad politický
dialóg s každým členským štátom, a vzhľadom na to, že
vnútorná organizácia GR HOME sa v súvislosti so zabezpečením riadenia
nových fondov (ako aj v súvislosti s ukončením súčasne riadených
programov) môže vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne
výdavky medzi Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú
bezpečnosť.
Preto údaje v uvedenej tabuľke
súvisiace s okruhom 5 zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom,
ktoré sa považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov
v rámci GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
 GR: HOME ||   ||
  Ľudské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145.887
  Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 GR HOME SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov.
–
þ  Návrh si vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Politika v oblasti vnútorných vecí sa vykonáva najmä prostredníctvom
zdieľaného hospodárenia. Zatiaľ čo priority výdavkov sa stanovujú
na úrovni EÚ, skutočné každodenné riadenie je v rukách zodpovedných
orgánov na vnútroštátnej úrovni. O spoločných ukazovateľoch výstupu a
cieľoch budú Komisia a zodpovedné orgány rozhodovať spoločne ako
súčasť ich vnútroštátnych programov, pričom schvaľovať
ich bude Komisia. Je preto zložité určiť ciele výstupov pred
vypracovaním, prerokovaním a schválením programov v rokoch 2013/2014.
Pokiaľ ide o centralizované hospodárenie, GR HOME nemôže poskytnúť
ani vyčerpávajúci zoznam všetkých výstupov, ktoré treba dosiahnuť
prostredníctvom finančnej pomoci z fondov, či ich priemerné náklady a
počet, ako sa požaduje v tejto časti. V súčasnosti neexistujú
žiadne štatistické nástroje, ktoré by umožnili vypočítať opodstatnené
priemerné náklady na základe súčasných programov, a takéto presné
vymedzenie by bolo v rozpore so zásadou, že budúci program by mal
poskytovať dostatočnú flexibilitu na to, aby sa prispôsobil
politickým prioritám v období 2014 – 2020. Týka sa to najmä pomoci
v núdzových situáciách a núdzových opatrení v tretích krajinách a v
súvislosti s tretími krajinami.
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupov[33] || Priemerné náklady výstupov || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1…[34] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ Návrh si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
–
Vzhľadom na to, že vo vykonávaní Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť existujú
spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým členským
štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR HOME sa
v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú
bezpečnosť.
–
Preto údaje v nižšie uvedenej tabuľke
súvisiace s okruhom 5 zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom,
ktoré sa považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov
v rámci GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta), GR HOME
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca[35] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUHU 5[36] viacročného finančného rámca[37] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatné administratívne výdavky || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.

3.2.3.2.
 Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke: Použité údaje za rok n budú údaje za
rok 2011.
–
Vzhľadom na to, že vo vykonávaní Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť existujú
spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým členským
štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR HOME sa
v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre
azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
–
Preto údaje v uvedenej tabuľke súvisiace
s okruhom 5 zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom, ktoré sa
považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov v rámci
GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) HOME ||
 || 18 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (delegácie) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[38] ||
 || 18 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 01 bb [39] || – sídlo[40] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 01 cc [41] || – sídlo[42] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné 13 01 04 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli
interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Sumy a zápočty
budú prispôsobené v prípade procesu externalizácie na výkonnú agentúru.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci v sídle || Úlohy, ktoré sa majú vykonať, pozostávajú zo všetkých úloh potrebných na riadenie finančného programu, ako napríklad: – poskytnutie vstupu pre rozpočtový postup,               – uskutočnenie politického dialógu s členskými štátmi,               – príprava ročných pracovných programov/finančných rozhodnutí, stanovenie ročných priorít, schválenie vnútroštátnych programov,              – riadenie vnútroštátnych programov, výzvy na predkladanie ponúk a výzvy na verejné obstarávanie a následné výberové konania,   – komunikácia so zainteresovanými stranami (potenciálnymi/aktuálnymi príjemcami, členskými štátmi atď.), – vypracovanie usmernení pre členské štáty, – operačné a finančné riadenie projektov,       – vykonávanie kontrol, ako sa už uviedlo (overovanie ex ante, výbor pre obstarávanie, audity ex post, interný audit, účtovná závierka),            – účtovníctvo,      – vypracovanie a riadenie nástrojov IT na riadenie grantov a vnútroštátnych programov,            – monitorovanie a podávanie správ o dosiahnutí cieľov vrátane výročných správ o činnosti a správ povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním.
 Externí zamestnanci || Ich úlohy sú podobné tým, ktoré vykonávajú úradníci a dočasní zamestnanci, s výnimkou úloh, ktoré externí zamestnanci nemôžu vykonávať.
 Zamestnanci v delegáciách || S cieľom podporiť vykonávanie politiky v oblasti vnútorných vecí, a najmä pokiaľ ide o jej vonkajší rozmer, musia mať delegácie EÚ dostatočné odborné znalosti o oblasti vnútorných vecí. Mohlo by ísť o zamestnancov z Európskej komisie a/alebo z Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.

3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným
rámcom

–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s nasledujúcim
viacročným finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.[43]
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
þ Návrh poskytuje možnosť spolufinancovania európskych potrieb
financovania. Presný objem finančných prostriedkov nemožno
vyčísliť. V nariadení sa stanovujú maximálne miery
spolufinancovania diferencované v súlade s typmi opatrení:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. ||

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[44]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych pripísaných
príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s. 1.
[2]               KOM(2010) 673 v konečnom znení.
[3]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[4]               KOM(2011) 318 v konečnom znení zo 16. júna
2011: oznámenie o strednodobom hodnotení rámcového programu
„Bezpečnosť a ochrana slobôd“ (2007 – 2013).
[5]               Dokumenty z konzultácie a správa
o výsledkoch konzultácie sú dostupné na webovej stránke GR pre vnútorné
veci: http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm.

[6]               „Preskúmanie rozpočtu EÚ“, KOM(2010) 700,
19.10.2010.
[7]               Návrh Komisie – nariadenie o
rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný
rozpočet Únie [KOM(2010) 815 v konečnom
znení z 22.12.2010]. Tento návrh predstavuje
formálne stiahnutie predchádzajúcich legislatívnych návrhov KOM(2010) 71 v konečnom
znení a KOM(2010) 260 v konečnom znení zo strany Komisie.
[8]               Ú. v. EÚ C …
[9]               Ú. v. EÚ C …
[10]             Ú. v. EÚ C …
[11]             Dokument Rady 7120/10.
[12]             KOM(2010) 673 v konečnom znení.
[13]             Ú. v. EÚ L ….
[14]             Ú. v. EÚ L ….
[15]             Ú. v. EÚ L 58, 24.2.2007, s. 7.
[16]             Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.
[17]             Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1.
[18]             Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 1.
[19]             Ú. v. EÚ L …
[20]             Ú. v. EÚ L 321, 8.12.2009, s. 44.
[21]             Ú. v. ES L 64, 22.6.2002, s. 3.
[22]             Ú. v. EÚ L 330, 9.12.2008, s. 21.
[23]             Ú. v. EÚ L ….
[24]             KOM(2011) 403 v konečnom znení.
[25]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
a plnenie rozpočtu podľa činností.
[26]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[27]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[28]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[29]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované
rozpočtové prostriedky.
[30]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[31]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny zo západného Balkánu.
[32]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[33]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[34]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2 „Konkrétne ciele…“
[35]             Celkové finančné krytie podľa konečného
vyčlenenia prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane
úradníkov a externých zamestnancov
[36]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[37]             Externí zamestnanci financovaní z pôvodných
rozpočtových riadkov podľa konečného vyčlenenia
prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane externých
zamestnancov v sídle a v delegáciách.
[38]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci dočasného
zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec;
VNE = vyslaný národný expert.
[39]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[40]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo
(EFRH).
[41]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[42]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo
(EFRH).
[43]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[44]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j.
hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.