Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0508(01)

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko na účely tranzitu cez ich územia jednostranne uznávajú niektoré doklady za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízami  /* KOM/2007/0508 v konečnom znení - COD 2007/0185 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.9.2007KOM(2007) 508 v konečnom znení2007/0185 (COD)2007/0186 (COD)NávrhROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko na účely tranzitu cez ich územia jednostranne uznávajú niektoré doklady za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízamiNávrhROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 896/2006/ES, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že členské štáty na účely tranzitu cez ich územie jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom(predložené Komisiou)ODÔVODNENIE1. ÚVODEurópsky parlament a Rada prijali 14. júna 2006 dve rozhodnutia, ktorými sa ustanovuje zjednodušený režim kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí podliehajú vízovej povinnosti v súlade s nariadením Rady (ES) č. 539/2001[1], na vonkajších hraniciach Únie:-  rozhodnutie č. 895/2006/ES[2], ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko na účely tranzitu cez ich územia jednostranne uznávajú niektoré doklady za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízami, a-  rozhodnutie č. 896/2006/ES[3], ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že členské štáty na účely tranzitu cez ich územie jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom.Bolo to prvý raz, čo sa do acquis Spoločenstva o vízach zaviedli základné spoločné pravidlá o jednostrannom uznávaní víz a povolení na pobyt.V rozhodnutí č. 895/2006/ES sa zohľadňujú osobitné potreby v oblasti vízovej politiky členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii v roku 2004, najmä ich vízové požiadavky počas prechodného obdobia až do ich úplnej integrácie do schengenského priestoru. Skutočne, týmto rozhodnutím sa odstraňuje značné dodatočné administratívne bremeno, ktorému sú vystavené konzulárne úrady týchto krajín, ktoré museli vydávať vnútroštátne tranzitné víza osobám, ktoré nepredstavujú pre členské štáty žiadne riziko.Rozhodnutím č. 895/2006/ES bez toho, aby sa vytvorili nové povinnosti navyše k povinnostiam uvedeným v Akte o pristúpení z roku 2003, sa zavádza dobrovoľný režim založený na spoločných pravidlách, ktoré umožňujú členským štátom zjednodušiť na svojich vonkajších hraniciach kontrolu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi určitých dokladov vydaných členskými štátmi v plnom rozsahu vykonávajúcimi schengenské acquis, ako aj podobných dokladov vydaných inými členskými štátmi, ktoré ešte nevykonávajú schengenské acquis v plnom rozsahu. Spoločné pravidlá sú uplatniteľné až do konca prechodného obdobia, t. j. do úplnej účasti týchto členských štátov v priestore bez vnútorných hraníc, to znamená, do dátumu, od ktorého sa vzájomné uznávanie takýchto dokladov stane povinným.Tento režim jednostranného uznávania sa obmedzuje na účely tranzitu, ktorého trvanie nemôže prekročiť päť dní. Toto obmedzenie sa považovalo za nevyhnutné, aby sa zabránilo akémukoľvek riziku zámeny alebo nesprávneho uplatňovania platných schengenských pravidiel v oblasti víz, ktoré určujú štát zodpovedný za spracovanie žiadostí o víza (je to buď štát, na území ktorého sa nachádza hlavné cieľové miesto návštevy, alebo štát prvého vstupu).Rovnakým prístupom sa riadilo rozhodnutie č. 896/2006/ES zohľadňujúce administratívne ťažkosti, ktorým čelia členské štáty, keď musia vydávať víza pre štátnych príslušníkov tretích krajín s legálnym pobytom vo Švajčiarsku a v Lichtenštajnsku. Vzhľadom na významnú sezónnu mobilitu (počas obdobia letných prázdnin) konzulárne úrady niektorých členských štátov vo Švajčiarsku a Lichtenštajnsku, ktorých sa tento pohyb osobitne týkal v dôsledku ich zemepisnej polohy, znášali veľké administratívne bremeno spôsobené potrebou včas vydať požadované víza počas uvedeného obdobia.Rozhodnutím č. 896/2006/ES sa zavádzajú spoločné pravidlá, na základe ktorých členské štáty jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom ako rovnocenné s ich tranzitnými vízami. Nové pravidlá sú záväzné pre členské štáty, ktoré sú v plnej miere účastníkmi spoločného priestoru bez vnútorných hraníc, a dobrovoľné pre členské štáty, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004. Toto rozlíšenie sa považovalo za nevyhnutné, aby sa zabránilo ukladaniu dodatočných povinností novým členským štátom počas prechodného obdobia až do ich úplnej integrácie do schengenského priestoru.V zmysle článku 5 rozhodnutia č. 895/2006/ES a článku 4 rozhodnutia č. 896/2006/ES[4] Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko oznámili Komisii svoje rozhodnutie uplatňovať spoločný režim v prípade oboch rozhodnutí. Najmä v súvislosti s rozhodnutím č. 895/2006/ES sa tieto krajiny rozhodli aj pre jednostranné uznávanie všetkých dokladov uvedených v prílohe a vydaných inými členskými štátmi, ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú celé schengenské acquis.Komisia uverejnila oznámené informácie v úradnom vestníku[5]. Dátum začatia uplatňovania spoločných pravidiel je v závislosti od členských štátov odlišný. Vzhľadom na nedostatok osobitných ustanovení v texte rozhodnutí sa niektoré členské štáty rozhodli uplatňovať spoločné pravidlá okamžite (Slovinsko a Cyprus), zatiaľ čo iné členské štáty sa z administratívnych dôvodov rozhodli začať s ich uplatňovaním od neskoršieho dátumu. Od 1. decembra 2006 spoločné pravidlá uplatňuje Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko.V snahe zabezpečiť účinné uplatňovanie spoločných pravidiel členské štáty nastolili otázky (v rámci relevantnej pracovnej skupiny Rady) týkajúce sa špecifických oblastí súvisiacich s rozhodnutím č. 895/2006/ES a požiadali útvary Komisie o radu a výklad, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti niektorých ustanovení.Útvary Komisie v odpovediach na tieto otázky pripomenuli účel zavedenia spoločných pravidiel a zdôraznili obmedzenie rozsahu ich pôsobnosti na účely tranzitu. Tento spoločný režim je uplatniteľný počas prechodného obdobia až do úplnej integrácie príslušných členských štátov do schengenského priestoru (prvé rozhodnutie) a až do úplného uplatňovania schengenského acquis Švajčiarskom a Lichtenštajnskom (druhé rozhodnutie).Útvary Komisie zdôraznili, že účelom zavedenia spoločných pravidiel bolo zjednodušiť tranzit niektorých kategórií osôb a odstrániť neopodstatnené administratívne bremená pre konzulárne úrady vo vzťahu k žiadateľom o víza, ktorí nepredstavujú pre členské štáty žiadne riziko.Zavedenie týchto nových pravidiel nemá žiadny vplyv na uplatňovanie všetkých ostatných ustanovení „acquis“ Spoločenstva členskými štátmi týkajúcich sa víz a vonkajších hraníc, ktoré zostávajú v platnosti. Tieto spoločné pravidlá najmä nevplývajú na ustanovenia v „acquis“ týkajúce sa víz s obmedzenou územnou platnosťou, tranzitných víz vydávaných na letiskách alebo kontrol osôb na vonkajších hraniciach.Pokiaľ ide o tento posledný bod, Komisia zdôraznila, že kontroly osôb na vonkajších hraniciach by sa mali vykonávať v súlade s článkami 5 až 13, 18 a 19 nariadenia (ES) č. 562/2006[6]. Pohraničníci musia postupovať pri kontrolách na vonkajších hraniciach s prihliadnutím na zjednodušenie zavedené spoločnými pravidlami a zabrániť akémukoľvek zneužitiu ustanovení rozhodnutia č. 895/2006/ES. Tieto kontroly sú preto vyvážené a úmerné sledovaným cieľom. Pohraničníci by mali v každom jednotlivom prípade posúdiť, či by sa na štátnych príslušníkov tretích krajín mohli zjednodušené pravidlá vzťahovať a či spĺňajú podmienky vstupu a lehotu pre tranzit stanovenú v rozhodnutí č. 895/2006/ES. Pohraničníci, v závislosti od nimi vykonaného posúdenia, by tejto osobe, v prípade, že nedodržala schválené obdobie tranzitu, mohli odmietnuť povolenie vstupu. Mohli by sa uplatniť aj ďalšie administratívne opatrenia (napr. pokuty), ktoré sú pre špecifický prípad vhodnejšie.Na základe úspešnej skúsenosti s týmito dvomi rozhodnutiami by EÚ mala rozšíriť zjednodušený režim na Bulharsko a Rumunsko, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. januára 2007 a na ktoré sa ešte súčasné spoločné pravidlá nevzťahujú. Skutočne, dôvody, na ktorých sa zakladajú uvedené dve rozhodnutia, sú rovnako platné pre Bulharsko a Rumunsko.V prípade týchto dvoch členských štátov, ako aj pri predchádzajúcom rozšírení v roku 2004, sa dodržal takzvaný „schengenský dvojfázový implementačný proces“ v otázkach súvisiacich s acquis v oblasti víz (článok 4 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia /ďalej len „Akt o pristúpení z roku 2005“/). Z toho vyplýva, že Bulharsko a Rumunsko musia od dátumu pristúpenia (1. 1. 2007) uplatňovať ustanovenia nariadenia (ES) č. 539/2001, a teda podrobiť štátnych príslušníkov tretích krajín uvedených v jeho prílohe I vízovej povinnosti a súčasne pokračovať vo vydávaní svojich vnútroštátnych víz až do dátumu, o ktorom rozhodne Rada pri schválení ich úplnej integrácie do schengenského priestoru. Keďže schengenské pravidlá vzájomného uznávania na účely tranzitu a krátkeho pobytu sa nevzťahujú na Bulharsko a Rumunsko od dátumu ich pristúpenia, tieto členské štáty majú od 1. januára 2007 povinnosť vydávať vnútroštátne vstupné a tranzitné víza platné na ich území štátnym príslušníkom tretích krajín podliehajúcim vízovej povinnosti na základe nariadenia (ES) č. 539/2001, aj keď sú príslušné osoby držiteľmi schengenských víz alebo povolení na pobyt či vnútroštátnych dlhodobých víz vydaných schengenským štátom. To isté sa vzťahuje na podobné doklady vydané inými členskými štátmi, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 a ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis.Okrem toho Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko, ktoré uplatňovali spoločný režim podľa rozhodnutia č. 895/2006/ES od 1. decembra 2006 a ktoré sa ešte plne nezačlenili do schengenského priestoru, nemali možnosť jednostranne uznávať povolenia na pobyt a víza vydávané Bulharskom a Rumunskom za účelom tranzitu cez ich územia.Platné pravidlá nedovoľujú Bulharsku a Rumunsku uznávať povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom.2. DVA NÁVRHYVzhľadom na nedostatok osobitných ustanovení umožňujúcich zníženie administratívneho bremena, ktorému sú vystavené bulharské a rumunské konzuláty a v záujme uspokojenia osobitných potrieb ostatných členských štátov po pristúpení Bulharska a Rumunska k Európskej únii Komisia považuje za nevyhnutné preskúmať spoločné pravidlá ustanovené v rozhodnutiach č. 895/2006/ES a č. 896/2006/ES.S týmto cieľom Komisia zohľadnila:-  osobitné potreby Bulharska a Rumunska v oblasti vízovej politiky, nové problémy členských štátov po poslednom rozšírení a počas obdobia až do úplnej integrácie členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii v rokoch 2004 a 2007, do schengenského priestoru, a-  prísne kontroly a preverovania, ktorým boli podrobovaní dotknutí štátni príslušníci tretích krajín členským štátom, ktorý vydal krátkodobé vízum alebo povolenie na pobyt, ako aj nízku úroveň rizika, ktoré táto kategória osôb predstavuje pre ostatné členské štáty.Komisia preto týmto navrhuje dva nástroje:2.1. Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko na účely tranzitu cez ich územia jednostranne uznávajú niektoré doklady za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízami.Navrhované rozhodnutie sa zakladá na článku 62 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a je určené Bulharsku a Rumunsku, ako aj členským štátom, ktoré sa rozhodli uplatňovať rozhodnutie č. 895/2006/ES.Vzhľadom na chýbajúce ustanovenie v texte rozhodnutia č. 895/2006/ES, ktoré by po poslednom rozšírení Európskej únie umožňovalo rozšíriť zjednodušený režim kontrol niektorých kategórií osôb, ktoré sú držiteľmi určitých druhov dokladov, uplatňovaný na vonkajších hraniciach, Komisia považuje za nevyhnutné, aby revízia spoločných pravidiel zodpovedala osobitným potrebám, ktoré vznikli po pristúpení Bulharska a Rumunska 1. januára 2007.Rozšírenie režimu jednostranného uznávania nástrojom Spoločenstva by neuložilo členským štátom nové povinnosti navyše k povinnostiam uvedeným v Akte o pristúpení z roku 2003 a v Akte o pristúpení z roku 2005. To znamená, že by nepredstavovalo odchýlku od týchto dvoch zmlúv o pristúpení.Navrhovaný režim sa bude uplatňovať na základe dobrovoľnosti: príslušné členské štáty majú možnosť buď uplatňovať nový nástroj, alebo ďalej vydávať vnútroštátne víza, ako to vyžadujú zmluvy o pristúpení.Nový návrh by mal umožniť Bulharsku a Rumunsku, ktoré pristúpili k Európskej únii v roku 2007, jednostranne uznávať víza a povolenia na pobyt vydané schengenskými štátmi, ako aj podobné doklady vydané týmito dvomi krajinami a členskými štátmi, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 a ktoré sa ešte v plnom rozsahu neintegrovali do schengenského priestoru, za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízami.Okrem toho členským štátom, ktoré sa rozhodli uplatňovať rozhodnutie č. 895/2006/ES a ktoré sa ešte v plnom rozsahu neintegrovali do priestoru bez vnútorných hraníc, by sa malo povoliť jednostranne uznávať víza a povolenia na pobyt vydané Bulharskom a Rumunskom. Členským štátom, ktoré sa nerozhodli uplatňovať rozhodnutie č. 895/2006/ES, by sa nemalo povoliť uplatňovať toto rozhodnutie, keďže podľa nich za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam možno na účely tranzitu považovať len povolenia na pobyt a víza vydané členskými štátmi uplatňujúcimi schengenské acquis v plnom rozsahu .Zjednodušený režim sa zakladá na zohľadnení skutočnosti, že štátni príslušníci tretích krajín, ktorí by užívali výhody tohto systému, už prešli prísnym procesom preverovania zo strany členského štátu a nepovažujú sa za hrozbu pre verejný poriadok alebo za riziko z hľadiska nelegálneho prisťahovalectva.Tento režim sa bude uplatňovať až do konca prechodného obdobia a do úplnej účasti príslušných členských štátov v priestore bez vnútorných hraníc, teda do dátumu, od ktorého sa vzájomné uznávanie takých dokladov stane povinným.Režim uznávania, takisto ako v rozhodnutí č. 895/2006/ES, bude obmedzený na účely tranzitu cez územie príslušného členského štátu. Trvanie tranzitu nesmie prekročiť päť dní. Účelom tohto režimu nie je nahradiť vydávanie vnútroštátnych víz príslušnými členskými štátmi na krátky pobyt. Okrem toho v súlade s platnými pravidlami majú členské štáty možnosť vydávať vnútroštátne víza na opakované vstupy na krátky pobyt, ktoré by mali platiť na jeden alebo viac rokov s cieľom uľahčiť mobilitu štátnych príslušníkov tretích krajín, držiteľov schengenských dokladov, ktorí musia často cestovať na ich územie.Dokladmi vybranými pre režim uznávania sú:-  jednotné víza vydané schengenským štátom v súlade so spoločnými pravidlami ustanovenými v Spoločných konzulárnych pokynoch (tranzitné, krátkodobé alebo cestovné, skupinové víza);-  vnútroštátne dlhodobé víza vydané schengenským štátom v súlade s jeho vnútroštátnymi právnymi predpismi;-  povolenia na pobyt vydané schengenským štátom, ktoré sú zahrnuté do prílohy IV k Spoločným konzulárnym pokynom, ktorá obsahuje zoznam dokladov oprávňujúcich ich držiteľov vstupovať do schengenského priestoru bez víza;-  vnútroštátne krátkodobé a dlhodobé víza, ako aj povolenia na pobyt vydané členským štátom, ktorý pristúpil k Európskej únii v roku 2004, uvedené v prílohe k rozhodnutiu č. 895/2006/ES;-  vnútroštátne krátkodobé a dlhodobé víza, ako aj povolenia na pobyt vydané Bulharskom a Rumunskom.Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú uplatňovať spoločný režim, budú musieť akceptovať všetky doklady vydané členskými štátmi, ktoré v plnom rozsahu vykonávajú schengenské acquis, čím zabránia akémukoľvek rozlišovaniu, pokiaľ ide o vydávajúci orgán.Príslušné členské štáty musia oznámiť svoje rozhodnutie Komisii. Komisia uverejní tieto informácie v Úradnom vestníku Európskej únie, a tak zabezpečí transparentnosť celého systému. Napriek tomu by členské štáty mohli odmietnuť vstup štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých mená sú uvedené v ich vnútroštátnych zoznamoch nežiaducich osôb.Tento nástroj bude prijatý na základe spolurozhodovacieho postupu.2.2 . Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 896/2006/ES, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že členské štáty na účely tranzitu cez ich územie jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom.Navrhované rozhodnutie sa zakladá na článku 62 ods. 2 písm. a) Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.Navrhované rozhodnutie zohľadňuje pristúpenie Bulharska a Rumunska k Európskej únii v januári 2007 a jeho cieľom je zmeniť a doplniť rozhodnutie č. 896/2006/ES, aby sa Bulharsku a Rumunsku umožnilo uplatňovať zjednodušený režim kontroly osôb na ich vonkajších hraniciach založený na režime, na základe ktorého tieto dva členské štáty jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom alebo Lichtenštajnskom a uvedené v prílohe k rozhodnutiu č. 896/2006/ES. Navrhované rozhodnutie sa zakladá na zohľadnení skutočnosti, že štátni príslušníci tretích krajín, ktorí sú držiteľmi povolenia na pobyt od Švajčiarska alebo Lichtenštajnska, by nepredstavovali hrozbu pre verejný poriadok v členských štátoch alebo riziko z hľadiska nelegálneho prisťahovalectva.Uznávanie sa obmedzuje na účely tranzitu. Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú zúčastniť sa na rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady, ktoré im povoľuje jednostranne uznávať doklady vydané schengenskými štátmi a inými členskými štátmi za rovnocenné vnútroštátnym vízam na účely tranzitu, uplatňovanie tohto nástroja bude dobrovoľné počas prechodného obdobia až do dátumu ich úplnej integrácie do schengenského priestoru, o ktorom rozhodne Rada.Bulharsko a Rumunsko majú možnosť rozhodnúť sa, či sa budú zúčastňovať na režime uznávania, pričom svoje rozhodnutie musia oznámiť Európskej komisii. Komisia zabezpečí uverejnenie príslušných informácií.Navrhovaný systém neovplyvňuje pravidlá schengenského acquis, pokiaľ ide o postupy a overovania požadované na prechod cez vonkajšie hranice.Keďže navrhovaný systém sa obmedzuje na tranzit, nemá vplyv na možnosť Bulharska a Rumunska vydávať víza na opakované vstupy na krátky pobyt platné na jeden alebo viac rokov s cieľom uľahčiť mobilitu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi povolení na pobyt vydaných Švajčiarskom a Lichtenštajnskom.Tento nástroj bude prijatý na základe spolurozhodovacieho postupu.3. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITAČlánkom 5 Zmluvy o ES sa ustanovuje, že „Spoločenstvo žiadnou činnosťou neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tejto zmluvy“. Činnosť, ktorú vykonáva Spoločenstvo, musí mať čo možno najjednoduchšiu formu činnosti, ktorá umožňuje, aby návrh dosiahol svoj cieľ a uplatňoval sa čo najúčinnejšie. V tomto duchu si Komisia zvolila na revíziu spoločných pravidiel režimu jednostranného uznávania ustanoveného rozhodnutiami č. 895/2006/ES a 896/2006/ES tieto navrhované právne nástroje:-  rozhodnutie, ktorým sa dovoľuje Bulharsku, Cypru, Českej republike, Lotyšsku, Maďarsku, Malte, Poľsku, Rumunsku, Slovensku a Slovinsku jednostranne uznávať niektoré doklady za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam na účely tranzitu cez ich územia počas prechodného obdobia až do úplnej integrácie týchto členských štátov do spoločného priestoru bez vnútorných hraníc. Účasť na tomto režime je dobrovoľná;-  zmena a doplnenie rozhodnutia č. 896/2006/ES, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že členské štáty na účely tranzitu cez ich územie jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom. Účelom navrhovanej zmeny a doplnenia je rozšíriť na Bulharsko a Rumunsko zjednodušený režim pre tranzit cez ich územie prostredníctvom upustenia od potreby tranzitných víz pre držiteľov takýchto povolení na pobyt vydaných týmito dvomi krajinami.Účasť na režime uznávania je pre členské štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii v rokoch 2004 a 2007, dobrovoľná počas prechodného obdobia až do dátumu ich úplnej integrácie do spoločného priestoru bez vnútorných hraníc, to značí do dátumu, od ktorého bude režim vzájomného uznávania povinný medzi členskými štátmi v plnom rozsahu zúčastnenými v priestore bez vnútorných hraníc.Cieľ, ktorý sledujú uvedené návrhy, t. j. dočasné zavedenie spoločných pravidiel jednostranného uznávania niektorých dokladov Bulharskom, Rumunskom a členskými štátmi, ktoré už vykonávajú rozhodnutie č. 895/2006/ES, ako aj rozšírenie spoločného režimu jednostranného uznávania niektorých povolení na pobyt vydaných Švajčiarskom a Lichtenštajnskom na Bulharsko a Rumunsko, možno dosiahnuť len činnosťou na úrovni Spoločenstva, keďže žiadny členský štát by nemal možnosť prijať čisto vnútroštátne opatrenia na dosiahnutie žiaduceho účinku.Pre činnosť Spoločenstva boli zvolené opatrenia, ktoré by umožnili, aby návrh dosiahol svoj cieľ a uplatňoval sa čo najúčinnejšie. V tomto duchu Komisia, s prihliadnutím na plánované ciele a v súlade s dvomi rozhodnutiami zo 14. júna 2006, zvolila dva rôzne právne nástroje. V prípade prvého návrhu je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady vhodným právnym nástrojom na to, aby príslušné členské štáty dobrovoľne uplatňovali spoločné pravidlá jednostranného uznávania, čo predstavuje dočasnú odchýlku od platných pravidiel vzájomného uznávania. V prípade druhého návrhu Komisia zvolila zmenu a doplnenie rozhodnutia č. 896/2006/ES novým rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady s cieľom rozšíriť spoločné pravidlá a povoliť Bulharsku a Rumunsku jednostranne uznávať niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom.4. DÔSLEDKY VO VZŤAHU K RÔZNYM PROTOKOLOM PRIPOJENÝM K ZMLUVEPrvé navrhované rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady je určené výlučne Bulharsku, Cypru, Českej republike, Lotyšsku, Maďarsku, Malte, Poľsku, Rumunsku, Slovensku a Slovinsku a zavádza osobitný tranzitný režim, ktorý týmto krajinám dovoľuje jednostranne uznávať určité doklady vydané členskými štátmi za rovnocenné ich vnútroštátnym tranzitným vízam. Navrhované rozhodnutie je dobrovoľné a príslušné členské štáty by ho uplatňovali až do dátumu, o ktorom rozhodne Rada v súlade s článkom 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003 a s článkom 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005.Režim ustanovený týmto návrhom nemôže samotnou svojou povahou vytvoriť variabilnú situáciu stanovenú v protokoloch o postavení Spojeného kráľovstva, Írska a Dánska.Toto rozhodnutie určené výlučne členským štátom, ktoré sú viazané schengenským acquis bez toho, by boli plne integrované do spoločného priestoru bez vnútorných hraníc, nepredstavuje rozvoj schengenského acquis v zmysle Dohody, ktorú 18. mája 1999 podpísala Rada, Nórsko a Island s cieľom pridružiť tieto dve krajiny pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis[7]. V záujme súdržnosti a riadneho fungovania schengenského systému sa však toto rozhodnutie týka aj víz a povolení na pobyt vydaných Nórskom a Islandom, krajinami pridruženými pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoju schengenského acquis a v plnom rozsahu vykonávajúcimi schengenské acquis.Toto rozhodnutie určené výlučne členským štátom, ktoré sú viazané schengenským acquis bez toho, by boli plne integrované do spoločného priestoru bez vnútorných hraníc, nepredstavuje rozvoj schengenského acquis v zmysle Dohody, ktorú Európska únia, Európske spoločenstvo a Švajčiarska konfederácia podpísali o pridružení tejto krajiny pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis[8], ktorá spadá do oblasti uvedenej v článku 4 ods. 1 rozhodnutia Rady o podpísaní v mene Európskeho spoločenstva a o dočasnom uplatňovaní.Navrhované rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 896/2006/ES, je určené Bulharsku a Rumunsku, aby tieto dva členské štáty mohli jednostranne uznávať niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom za rovnocenné svojim tranzitným vízam. Režim ustanovený týmto návrhom nemôže samotnou svojou povahou vytvoriť variabilnú situáciu stanovenú v protokoloch o postavení Spojeného kráľovstva, Írska a Dánska.Toto rozhodnutie nepredstavuje rozvoj schengenského acquis v zmysle Dohody, ktorú 18. mája 1999 podpísala Rada, Nórsko a Island s cieľom pridružiť tieto dve krajiny pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, keďže nový prvok zavedený týmto rozhodnutím sa týka rozšírenia zjednodušeného režimu podľa rozhodnutia č. 896/2006/ES na Bulharsko a Rumunsko bez toho, aby sa zmenili a doplnili základné pravidlá a zásady.2007/0185 (COD)NávrhROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko na účely tranzitu cez ich územia jednostranne uznávajú niektoré doklady za rovnocenné s ich vnútroštátnymi vízamiEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 62 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie[9],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy,keďže:(1) Podľa článku 4 ods. 1 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (ďalej len Akt o pristúpení z roku 2005), sa od Bulharska a Rumunska, ktoré pristúpili k Únii 1. januára 2007, vyžaduje, aby od tohto dátumu uplatňovali vízovú povinnosť na štátnych príslušníkov tretích krajín uvedených v prílohe I k nariadeniu Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúcemu zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti[10].(2) Podľa článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005 sa ustanovenia schengenského acquis o podmienkach a kritériách vydávania krátkodobých jednotných víz, ako aj ustanovenia o vzájomnom uznávaní víz a o rovnocennosti medzi povoleniami na pobyt a vízami, uplatňujú v Bulharsku a Rumunsku až po prijatí príslušného rozhodnutia Rady. Tieto ustanovenia sú však pre tieto členské štáty záväzné od dátumu pristúpenia. <0}(3) Od Bulharska a Rumunska sa preto vyžaduje, aby vydávali vnútroštátne víza na vstup alebo tranzit cez ich územie štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú držiteľmi jednotného víza, dlhodobého víza alebo povolenia na pobyt vydaného členským štátom, ktorý v plnom rozsahu vykonáva schengenské acquis, alebo podobného dokladu vydaného členskými štátmi, ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis.(4) Držitelia dokladov vydaných členskými štátmi, ktoré v plnom rozsahu vykonávajú schengenské acquis alebo podobných dokladov vydaných členskými štátmi, ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis, nepredstavujú pre Bulharsko a Rumunsko žiadne riziko, pretože boli inými členskými štátmi podrobení všetkým nevyhnutným kontrolám. V záujme toho, aby sa zabránilo ukladaniu neopodstatneného dodatočného administratívneho bremena na Bulharsko a Rumunsko, mali by sa na tieto krajiny rozšíriť spoločné pravidlá zavedené rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 895/2006/ES zo 14. júna 2006, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že Česká republika, Cyprus, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko jednostranne uznávajú na účely tranzitu cez ich územia niektoré doklady za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam[11].(5) Nové spoločné pravidlá by mali povoliť Bulharsku a Rumunsku jednostranne uznávať niektoré doklady vydané členskými štátmi, ktoré v plnom rozsahu vykonávajú schengenské acquis, podobné nimi vydané doklady a doklady uvedené v prílohe k rozhodnutiu č. 895/2006/ES a vydané členskými štátmi, ktoré pristúpili k Európskej únii v roku 2004, za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam, a ustanoviť zjednodušený režim kontrol osôb na vonkajších hraniciach založený na tejto jednostrannej rovnocennosti.(6) Berúc do úvahy, že Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko oznámili Komisii svoje rozhodnutie uplatňovať zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES, nové spoločné pravidlá by mali takisto týmto členským štátom povoliť uznávať víza a povolenia na pobyt vydané Bulharskom a Rumunskom za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam na účely tranzitu cez ich územie.(7) Nový spoločný režim by sa mal uplatňovať počas prechodného obdobia až do dátumu, ktorý má určiť rozhodnutie Rady, ako sa uvádza v prvom pododseku článku 3 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2003 a článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005.(8) Uznanie dokladu by malo byť obmedzené na účely tranzitu cez územie Bulharska, Cypru, Českej republiky, Lotyšska, Maďarska, Malty, Poľska, Rumunska, Slovenska a Slovinska. Účasť v spoločnom systéme by mala byť dobrovoľná bez uloženia dodatočných povinností členským štátom, ako to určuje Akt o pristúpení z roku 2003 a Akt o pristúpení z roku 2005.(9) Spoločné pravidlá by sa mali uplatňovať na krátkodobé jednotné víza, dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané členskými štátmi, ktoré v plnom rozsahu vykonávajú schengenské acquis, na podobné doklady vydané členskými štátmi, ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis, ako aj na krátkodobé víza, dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané Bulharskom a Rumunskom.(10) Podmienky vstupu stanovené v článku 5 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc)[12] musia byť splnené, okrem podmienky stanovenej v článku 5 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia, ak toto rozhodnutie rozširujúce spoločné pravidlá ustanovené v rozhodnutí č. 895/2006/ES zavádza režim, na základe ktorého Bulharsko a Rumunsko jednostranne uznávajú niektoré doklady vydané členskými štátmi, ktoré v plnom rozsahu vykonávajú schengenské acquis, podobné doklady vydané členskými štátmi, ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis, ako aj krátkodobé víza, dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané Bulharskom a Rumunskom na účely tranzitu a, okrem toho, umožňuje Cypru, Českej republike, Lotyšsku, Maďarsku, Malte, Poľsku, Slovensku a Slovinsku, ktoré uplatňujú zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES, uznávať podobné doklady vydané Bulharskom a Rumunskom.(11) Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to zavedenie režimu jednostranného uznávania, ktorý majú uplatňovať členské štáty, ktoré pristúpili k Únii v rokoch 2004 a 2007, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, a z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy.<0} {0><}100{>V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.(12) Toto rozhodnutie nepredstavuje rozvoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis, pretože je určené len členským štátom, ktoré pristúpili k Európskej únii v rokoch 2004 a 2007 a ktoré ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis.<0} {0><}100{>V záujme súdržnosti a riadneho fungovania schengenského systému sa však toto rozhodnutie týka aj víz a povolení na pobyt vydaných tretími krajinami pridruženými pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis a v plnom rozsahu vykonávajúcimi schengenské acquis, ako napríklad Island a Nórsko.(13) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijímaní tohto rozhodnutia.(14) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní tohto rozhodnutia,PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Týmto rozhodnutím sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach, na základe ktorého:-  môže Bulharsko a Rumunsko na účely tranzitu jednostranne uznávať doklady uvedené v článkoch 2 a 3, ako aj doklady uvedené v článku 4 vydané týmito dvomi krajinami štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí podliehajú vízovej povinnosti podľa nariadenia (ES) č. 539/2001, za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam,-  Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko, ktoré oznámili Komisii svoje rozhodnutie uplatňovať zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 895/2006/ES, môžu na účely tranzitu jednostranne uznávať doklady uvedené v článku 4 vydané Bulharskom a Rumunskom štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí podliehajú vízovej povinnosti podľa nariadenia (ES) č. 539/2001, za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam.Článok 21. Bulharsko a Rumunsko môžu na účely tranzitu považovať za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam nasledujúce doklady vydané členskými štátmi, ktoré v plnom rozsahu vykonávajú schengenské acquis, bez ohľadu na štátnu príslušnosť ich držiteľov:(i) „jednotné vízum“ uvedené v článku 10 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda;(ii) „dlhodobé vízum“ uvedené v článku 18 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda;(iii) „povolenie na pobyt“ v znení zahrnutom v prílohe IV Spoločných konzulárnych pokynov.2. Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú uplatňovať toto rozhodnutie, budú uznávať všetky doklady uvedené v odseku 1 bez ohľadu na to, ktorý štát ich vydal.Článok 3Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú uplatňovať článok 2, môžu okrem toho uznávať na účely tranzitu vnútroštátne krátkodobé víza, dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané jedným alebo viacerými inými členskými štátmi, ktoré pristúpili k Únii v roku 2004 a ešte v plnom rozsahu nevykonávajú schengenské acquis, za rovnocenné svojim vnútroštátnym vízam.Doklady vydané členskými štátmi ešte v plnom rozsahu nevykonávajúcimi schengenské acquis, ktoré sa môžu uznávať, sú uvedené v prílohe k rozhodnutiu č. 895/2006/ES.Článok 4Bulharsko a Rumunsko môžu okrem toho uznávať na účely tranzitu aj vnútroštátne krátkodobé víza, dlhodobé víza a povolenia na pobyt, ktoré vydali, za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam.Doklady vydané Bulharskom a Rumunskom, ktoré je možné uznávať v súlade s týmto rozhodnutím, sú uvedené v prílohe.Článok 5Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko môžu uznávať na účely tranzitu aj bulharské a rumunské doklady uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.Článok 6Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko môžu na účely tranzitu uznávať doklady za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam len v prípade, že tranzit štátneho príslušníka tretej krajiny cez ich územie nie je dlhší ako päť dní.Platnosť dokladov uvedených v článkoch 2, 3 a 4 pokrýva trvanie tranzitu.Článok 7Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko oznámia Komisii do 10 pracovných dní od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia, či sa rozhodli uplatňovať toto rozhodnutie. Komisia uverejní informácie, ktoré im oznámili tieto členské štáty, v Úradnom vestníku Európskej komisie.Článok 8Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únieUplatňuje sa do dátumu, ktorý stanoví rozhodnutie Rady prijaté podľa článku 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005.Článok 9Toto rozhodnutie je určené Bulharsku, Cypru, Českej republike, Lotyšsku, Maďarsku, Malte, Poľsku, Rumunsku, Slovensku a SlovinskuV Bruseli […]Za Európsky parlament Za Radupredseda predseda[…]  PRÍLOHAZoznam dokladov vydávaných BULHARSKOM- Víza1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – Vízum na letecký tranzit (typ „A“)2. Визи за транзитно преминаване (виза вид "B") – Tranzitné víza (typ „B“)-  Еднократна транзитна виза – Jednorazové tranzitné vízum-  Двукратна транзитна виза – Dvojnásobné tranzitné vízum-  Многократна транзитна виза – Viacnásobné tranzitné vízum3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – Krátkodobé víza (typ „C“)-  Еднократна входна виза – Jednorazové vstupné vízum-  Многократна входна виза – Viacnásobné vstupné vízum4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – Dlhodobé vízum (typ „D“)- Povolenia na pobyt1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – Povolenie na dlhodobý pobyt2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – Povolenie na trvalý pobyt3. Карта на бежанец – Povolenie na pobyt pre utečenca4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – Povolenie na pobyt pre štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému Bulharská republika udelila status humanitárnej ochrany.Zoznam dokladov vydávaných RUMUNSKOM- Víza-  viză de tranzit, identificată prin simbolul B (tranzitné vízum označené symbolom B)-  viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul C (krátkodobé vízum označené symbolom C)-  viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată:(i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE(ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP(iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC(iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM(v) studii, identificată prin simbolul D/SD(vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF(vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR(viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU(ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS(x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS(dlhodobé vízum označené jedným z nižšie uvedených symbolov podľa činnosti, ktorú má v Rumunsku vykonávať cudzí štátny príslušník preberajúci vízum:(i) hospodárske činnosti, označené symbolom D/AE(ii) odborné činnosti, označené symbolom D/AP(iii) obchodné činnosti, označené symbolom D/AC(iv) zamestnanie, označené symbolom D/AM(v) štúdium, označené symbolom D/SD(vi) opätovné spojenie rodiny, označené symbolom D/VF(vii) vstup cudzích štátnych príslušníkov, ktorí uzavreli manželstvo s rumunskými občanmi, na územie Rumunska, označené symbolom D/CR(viii) náboženské alebo humanitárne činnosti, označené symbolom D/RU(ix) diplomatické vízum a služobné vízum, označené symbolom DS(x) iné účely, označené symbolom D/AS)- Povolenia na pobyt- Permis de şedere temporară (povolenie na dočasný pobyt)- Permis de şedere permanentă (povolenie na trvalý pobyt)- Carte de rezidenţă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (preukaz povolenia na pobyt – pre cudzích štátnych príslušníkov, ktorí sú členmi rodín rumunských občanov)- Carte de rezidenţă permanentă - pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (preukaz povolenia na trvalý pobyt – pre cudzích štátnych príslušníkov, ktorí sú členmi rodín rumunských občanov).2007/0186 (COD)NávrhROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 896/2006/ES, ktorým sa zavádza zjednodušený režim kontroly osôb na vonkajších hraniciach založený na tom, že členské štáty na účely tranzitu cez ich územie jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a LichtenštajnskomEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 62 ods. 2 písm. a),so zreteľom na návrh Komisie[13],konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvykeďže:(1) Rozhodnutím č. 896/2006/ES sa ustanovujú spoločné pravidlá, na základe ktorých členské štáty jednostranne uznávajú niektoré povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom, a povoľuje zjednodušený režim kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú držiteľmi týchto dokladov, na vonkajších hraniciach.(2) V dôsledku dvojstupňového vykonávania schengenského acquis sa od členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004, vyžaduje, aby od tohto dátumu vydávali vnútroštátne víza štátnym príslušníkom tretích krajín, držiteľom povolení na pobyt vydaných Švajčiarskom a Lichtenštajnskom, na ktorých sa vzťahuje vízová povinnosť podľa nariadenia Rady (ES) č. 539/2001. Táto povinnosť vytvorila dodatočné administratívne bremeno pre konzuláty týchto členských štátov vo Švajčiarsku a Lichtenštajnsku.(3) Keďže táto kategória osôb predstavuje pre členské štáty malé riziko nelegálneho prisťahovalectva, nepovažuje sa za potrebné, aby od nich členské štáty požadovali víza.(4) Berúc do úvahy, že rovnaká argumentácia sa vzťahuje na Bulharsko a Rumunsko, mal by sa zjednodušený režim zavedený rozhodnutím č. 896/2006/ES[14] rozšíriť aj na tieto krajiny.(5) Táto zmena a doplnenie rozhodnutia č. 896/2006/ES by mali umožniť Bulharsku a Rumunsku, ak sa rozhodnú uplatňovať rozhodnutie č. .../2007/ES, jednostranne uznávať na účely tranzitu povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom, ktoré sú uvedené v prílohe k rozhodnutiu č. 896/2006/ES, za rovnocenné ich vnútroštátnym vízam.(6) Uznávanie by malo byť obmedzené na účely tranzitu cez územie Bulharska a Rumunska a nemalo by ovplyvňovať možnosť týchto dvoch členských štátov vydávať víza na krátkodobý pobyt.(7) Možnosť Bulharska a Rumunska neuplatňovať toto rozhodnutie by mala byť obmedzená na prechodné obdobie až do dátumu, ktorý stanoví Rada v súlade s článkom 4 ods. 2 Aktu o pristúpení z roku 2005.(8) Podmienky vstupu stanovené v článku 5 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex Schengenských hraníc)[15] musia byť splnené, okrem podmienky stanovenej v článku 5 ods. 1 písm. b) uvedeného nariadenia, ak toto rozhodnutie zavádza režim rovnocennosti medzi tranzitnými vízami vydanými Bulharskom a Rumunskom a niektorými povoleniami na pobyt vydanými Švajčiarskom a Lichtenštajnskom.(9) Keďže cieľ činnosti, ktorá sa má vykonať, sa priamo dotýka „acquis“ Spoločenstva v oblasti víz a nemožno ho uspokojivo dosiahnuť členskými štátmi konajúcimi samostatne, a preto z dôvodov rozsahu a dôsledkov tejto činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 zmluvy.<0} {0><}100{>V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.(10) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijímaní tohto rozhodnutia.(11) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní tohto rozhodnutia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1K článku 2 rozhodnutia č. 896/2006/ES sa ako tretí pododsek pridáva tento pododsek:„Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú uplatňovať rozhodnutie č. .../2007/ES, môžu jednostranne uznávať povolenia na pobyt uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu za rovnocenné ich vnútroštátnym tranzitným vízam až do dátumu, ktorý určí Rada v súlade s článkom 4 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia.“Článok 2Ak sa Bulharsko a Rumunsko rozhodnú uplatňovať toto rozhodnutie, oznámia to Komisii do 10 pracovných dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia. Komisia uverejní ich oznámenie v Úradnom vestníku Európskej únie.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únieČlánok 4Toto rozhodnutie je určené Bulharsku a Rumunsku.V Bruseli […]Za Európsky parlament Za Radupredseda predseda[…] [1] Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1932/2006 (Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006, s. 23).[2] Ú. v. EÚ L 167, 20.6.2006, s. 1.[3] Ú. v. EÚ L 167, 20.6.2006, s. 8.[4] Členské štáty, ktoré pristúpili k Európskej únii v roku 2004, museli Komisii oznámiť svoje rozhodnutie uplatňovať spoločné pravidlá do 1. augusta 2006.[5] Ú. v. EÚ C 251, 17.10.2006, s. 20.[6] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1.[7] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 35.[8] Dokument Rady 13054/04.[9] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[10] Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1932/2006 (Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006, s. 23).[11] Ú. v. EÚ L 167, 20.6.2006, s. 1.[12] Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1.[13] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[14] Ú. v. EÚ L 167, 20.6.2006.[15] Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0435

Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty  /* KOM/2009/0435 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 26.8.2009KOM(2009) 435 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnotyDÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhuPodľa článku 395 smernice 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (ďalej len „smernica o DPH“) môže Rada jednomyseľne na návrh Komisie oprávniť ktorýkoľvek členský štát, aby zaviedol osobitné opatrenia odchyľujúce sa od ustanovení uvedenej smernice na zjednodušenie výberu dane z pridanej hodnoty (DPH) alebo na zamedzenie určitým daňovým podvodom alebo vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.Listom, ktorý Generálny sekretariát Komisie zaevidoval 22. júna 2009, Poľská republika (ďalej len „Poľsko“) požiadala o povolenie uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice o DPH tak, aby mohla od 1. januára 2010 oslobodiť od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat predstavuje najviac 30 000 EUR.V súlade s článkom 395 ods. 2 smernice o DPH Komisia postúpila žiadosť Poľska ostatným členským štátom listom z 22. júna 2009. Listom z 3. júla 2009 Komisia oznámila Poľsku, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.Podľa kapitoly 1 hlavy XII smernice o DPH sa členským štátom umožňuje uplatňovať osobitné úpravy pre malé podniky, vrátane možnosti oslobodiť od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat je nižší ako určitá suma.Tento strop ročného obratu sa pre jednotlivé členské štáty líši, najmä v závislosti od dátumu ich pristúpenia.Členské štáty, ktoré pristúpili pred 1. januárom 1978 a ktoré využili možnosť ustanovenú v článku 14 smernice Rady 67/228/EHS z 11. apríla 1967 zaviesť takúto úpravu, si ju môžu ponechať (por. článok 284 ods. 1 smernice o DPH). Tie členské štáty, ktoré k 17. máju 1977 oslobodzovali od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat bol nižší ako ekvivalent sumy 5 000 európskych zúčtovacích jednotiek v ich národnej mene pri prepočítacom kurze z uvedeného dňa, môžu zvýšiť tento strop na 5 000 EUR (por. článok 284 ods. 2 smernice o DPH), zatiaľ čo členské štáty, ktoré oslobodzovali od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat bol rovnaký alebo vyšší ako uvedená suma, môžu tento strop zvýšiť tak, aby sa zachovala jeho reálna hodnota (por. článok 286 smernice o DPH).Členské štáty, ktoré túto možnosť nevyužili, môžu oslobodiť od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat nie je vyšší ako 5 000 EUR alebo ekvivalent tejto sumy v národnej mene (por. článok 285 smernice o DPH).Členské štáty, ktoré pristúpili po 1. januári 1978, môžu zaviesť na oslobodenie od dane strop ročného obratu, ktorého výška sa stanovila pri ich pristúpení. Tento strop, odlišný pre jednotlivé členské štáty, sa rovná protihodnote súm uvedených pre každý z týchto štátov v bodoch 1 až 16 článku 287 smernice o DPH v národnej mene pri prepočítacom kurze zo dňa pristúpenia jednotlivého členského štátu.Podľa bodu 14 článku 287 smernice o DPH môže Poľsko oslobodiť od dane zdaniteľné osoby s ročným obratom, ktorý nepresahuje protihodnotu v národnej mene sumy 10 000 EUR pri prepočítacom kurze platnom v deň pristúpenia Poľska.Poľsko na podporu svojej žiadosti o zvýšenie uvedeného stropu na 30 000 EUR uvádza predovšetkým, že toto zvýšenie by mu umožnilo rozsiahlejšie uplatňovať zjednodušenia zamerané na malé podniky a znížiť tým administratívnu záťaž väčšieho počtu malých podnikov a podporiť ich rozvoj. Poľsko ďalej uvádza, že náklady štátu súvisiace s výberom DPH od takýchto zdaniteľných osôb sú v porovnaní so získanými príjmami značné.Upresňuje, že dané opatrenie by ovplyvnilo celkovú výšku príjmov z DPH vybraných v etape konečnej spotreby len v nepatrnej miere. Poľsko odhaduje, že z 360 000 zdaniteľných osôb, ktoré by boli po novom na takúto úpravu oprávnené, by si ju mohlo zvoliť približne 90 000, čo by predstavovalo stratu v príjmoch približne vo výške 500 miliónov zlotých, teda 0,4 % daňových príjmov, ktoré by mali plynúť z DPH v roku 2010.Je vhodné pripomenúť, že Komisia do svojho návrhu smernice s cieľom zjednodušiť povinnosti spojené s daňou z pridanej hodnoty z 29. októbra 2004 [KOM(2004) 728 v konečnom znení] zahrnula ustanovenia, ktoré členským štátom umožňujú stanoviť strop ročného obratu na oslobodenie od dane do maximálnej výšky 100 000 EUR alebo jej protihodnoty v národnej mene, pričom táto suma sa môže každoročne aktualizovať.Berúc do úvahy ustanovenia článku 395 smernice o DPH aj argumenty, ktoré predložilo Poľsko, Komisia usudzuje, že požadovaná odchýlka zodpovedá podmienkam uvedeným v danom článku a navyše umožňuje zjednodušenie výberu dane. Komisia v dôsledku daných skutočností a po zvážení predtým uvedených súvislostí voči tejto žiadosti nenamieta a usudzuje, že teda musí predložiť Rade príslušný návrh.Komisia sa však takisto domnieva, že pre túto odchýlku by sa mala udeliť obmedzená dĺžka uplatňovania tak, aby sa dalo na základe príslušných informácií zo strany Poľska pravidelne vyhodnotiť, či dôvody na túto odchýlku stále pretrvávajú. Zároveň usudzuje, že platnosť tejto odchýlky by sa mala v každom prípade skončiť začiatkom uplatňovania zosúladených pravidiel, ktoré Komisia v tejto oblasti navrhuje.2. konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvuCieľom tohto návrhu rozhodnutia je rozšíriť uplatňovanie opatrenia na zjednodušenie výberu DPH na väčší počet malých podnikov. Bude mať teda pozitívny vplyv na príslušné malé podniky a dotknutý členský štát. Konzultácie s externými odborníkmi, so zainteresovanými stranami, ani posúdenie vplyvu tohto rozhodnutia neboli potrebné. Vzhľadom na úzky rozsah pôsobnosti a obmedzenú dĺžku uplatňovania bude vplyv rozhodnutia v každom prípade obmedzený.3. právne prvky návrhuPredmetom navrhovaného rozhodnutia je umožniť Poľsku uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice o DPH s cieľom oslobodiť od dane zdaniteľné osoby s ročným obratom najviac vo výške 30 000 EUR namiesto 10 000 EUR, a to od 1. januára 2010.Právny základ tohto rozhodnutia tvoria ustanovenia článku 395 smernice o DPH, ktoré vychádzajú z uplatňovania článku 93 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. V súlade s týmito ustanoveniami musí členský štát, ktorý chce zaviesť osobitné opatrenia odchyľujúce sa od uvedenej smernice, získať povolenie od Rady vo forme rozhodnutia Rady. Keďže ide o vykonávacie opatrenie týkajúce sa zosúladenia legislatív v oblasti daní z obratu, zásada subsidiarity je dodržaná.Návrh je v súlade so zásadou proporcionality a teda neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie požadovaného cieľa spočívajúceho v zjednodušení, pretože rozširuje rozsah pôsobnosti úpravy oslobodenia od dane uplatniteľnej v Poľsku len veľmi obmedzene, keďže sa zameriava iba na limitovaný počet ďalších malých podnikov, ktoré sa navyše môžu dobrovoľne rozhodnúť, či sa podriadia pravidlám tejto úpravy. Návrh sa tak od zásad smernice o DPH odchyľuje len v obmedzenej miere a primeraným spôsobom.4. vplyv na rozpočetNávrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.5. Dodatočné informácieV návrhu sa predpokladá, že obdobie uplatňovania odchýlky sa automaticky ukončí dňom začatia uplatňovania ustanovení, ktorými sa pre úpravu oslobodenia malých podnikov od dane zavedú zosúladené pravidlá pre všetky členské štáty.NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa Poľskej republike povoľuje uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnotyRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 93,so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty[1], a najmä na jej článok 395 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie[2],keďže:(1) Listom, ktorý Generálny sekretariát Komisie zaevidoval 22. júna 2009 požiadala Poľská republika o povolenie uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 287 smernice 2006/112/ES tak, aby mohla od 1. januára 2010 oslobodiť od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat predstavuje najviac protihodnotu sumy 30 000 EUR v národnej mene pri prepočítacom kurze platnom v deň pristúpenia Poľska.(2) V súlade s článkom 395 ods. 2 smernice 2006/112/ES Komisia postúpila žiadosť Poľskej republiky ostatným členským štátom listom z 22. júna 2009. Listom z 3. júla 2009 Komisia oznámila Poľskej republike, že má všetky údaje, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.(3) Podľa kapitoly 1 hlavy XII smernice 2006/112/ES sa členským štátom umožňuje uplatňovať osobitné úpravy pre malé podniky, vrátane možnosti oslobodiť od dane zdaniteľné osoby, ktorých ročný obrat je nižší ako určitý strop.(4) Podľa bodu 14 článku 287 smernice 2006/112/ES môže Poľsko oslobodiť od dane zdaniteľné osoby s ročným obratom, ktorý nepresahuje protihodnotu v národnej mene sumy 10 000 EUR pri prepočítacom kurze platnom v deň pristúpenia Poľska.(5) Zvýšením tohto stropu na 30 000 EUR sa Poľskej republike umožní širšie uplatňovanie zjednodušení zameraných na malé podniky, pričom sa obmedzí na tie najmenšie z nich a prispeje tak k ich rozvoju.(6) Komisia do svojho návrhu smernice s cieľom zjednodušiť povinnosti spojené s daňou z pridanej hodnoty z 29. októbra 2004 [KOM(2004) 728 v konečnom znení][3] zahrnula ustanovenia, ktoré členským štátom umožňujú stanoviť strop ročného obratu na oslobodenie od dane do maximálnej výšky 100 000 EUR alebo jej protihodnoty v národnej mene, pričom táto suma sa môže každoročne aktualizovať. Žiadosť, ktorú Poľsko predložilo, zodpovedá tomuto návrhu.(7) Príslušná odchýlka nebude mať žiaden dosah na vlastné zdroje Európskeho spoločenstva pochádzajúce z dane z pridanej hodnoty,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Odchylne od článku 287 smernice 2006/112/ES môže Poľská republika oslobodiť od dane zdaniteľné osoby s ročným obratom, ktorý nepresahuje protihodnotu v národnej mene sumy 30 000 EUR pri prepočítacom kurze platnom v deň pristúpenia Poľska.Článok 2Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2010 až do dňa, keď sa začnú uplatňovať ustanovenia smernice o zmene a doplnení súm stropov ročného obratu, ktoré ak zdaniteľné osoby nepresiahnu, môžu byť oslobodené od dane, v každom prípade však najneskôr do 31. decembra 2012.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Poľskej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.[2] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[3] Ú. v. EÚ C 24, 29.1.2005, s. 10.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli30. 6. 2016
            COM(2016) 312 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Fondu solidarity EÚ s cieľom zabezpečiť vyplácanie záloh v rámci všeobecného rozpočtu Únie na rok 2017

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
               , a najmä jeho článok 10 umožňuje mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie v rámci ročného stropu vo výške 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011) nad rámec príslušných okruhov finančného rámca.

               V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  2
                sa stanovujú spôsoby mobilizácie fondu.

               Podmienky oprávnenosti na finančné prostriedky z fondu sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
                  3
               , ktorým sa stanovuje, že suma maximálne 50 000 000 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch sa zahrnie do rozpočtu na vyplácanie záloh.

               Komisia považuje za potrebné stanoviť túto mobilizáciu tak, aby sa zabezpečila včasná dostupnosť rozpočtových zdrojov, a preto navrhuje zahrnúť túto sumu do návrhu rozpočtu na rok 2017.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Fondu solidarity EÚ s cieľom zabezpečiť vyplácanie záloh v rámci všeobecného rozpočtu Únie na rok 2017

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
                  4
               , a najmä na jeho článok 4a ods. 4,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  5
               , a najmä na jej bod 11,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               1.Cieľom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) je umožniť Únii reagovať rýchlym, účinným a pružným spôsobom na núdzové situácie, aby prejavila solidaritu s obyvateľstvom v regiónoch postihnutých prírodnými katastrofami.

               2.Fond nemá prekročiť maximálnu sumu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), ako je stanovené v článku 10 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  6
               .

               3.V článku 4a ods. 4 nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa stanovuje, že, ak je to potrebné s cieľom zabezpečiť včasnú dostupnosť rozpočtových zdrojov, môže sa z fondu uvoľniť suma do maximálnej výšky 50 000 000 EUR na vyplatenie záloh, zahrnutím zodpovedajúcich rozpočtových prostriedkov do všeobecného rozpočtu Únie.

               4.S cieľom zabezpečiť včasnú dostupnosť dostatočných rozpočtových prostriedkov vo všeobecnom rozpočte Únie na rok 2017 by sa mal zmobilizovať fond vo výške 50 000 000 EUR na vyplácanie záloh.

               5.S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu fondu by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať od 1. januára 2017,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2017 sa mobilizuje Fond solidarity Európskej únie s cieľom poskytnúť sumu 50 000 000 EUR vo viazaných a v platobných rozpočtových prostriedkoch na vyplácanie záloh.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2017.

               V Bruseli

               Za Európsky parlament

                     Za Radu

               predseda

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)
                  Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (4)
                  Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)
                  Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020. Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.


title: Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať znížené sadzby spotrebnej dane v autonómnej oblasti Madeira na tam vyrábaný a spotrebúvaný rum a v autonómnej oblasti Azory na tam vyrábané a spotrebúvané likéry a destiláty

text:
     SK

SK        SK
 ---pagebreak---                   KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV

                                                Brusel, 9.6.2009
                                                KOM(2009) 259 v konečnom znení

                                                2009/0075 (CNS)

                                        Návrh

                               ROZHODNUTIE RADY,

       ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať znížené sadzby spotrebnej dane v
     autonómnej oblasti Madeira na tam vyrábaný a spotrebúvaný rum a v autonómnej
             oblasti Azory na tam vyrábané a spotrebúvané likéry a destiláty

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                         DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1)      SÚVISLOSTI NÁVRHU

             • Dôvody a ciele návrhu

     Rozhodnutím Rady 2002/167/ES z 18. februára 20021 sa Portugalsku povolilo uplatňovať
     znížené sadzby spotrebnej dane v autonómnej oblasti Madeira na tam vyrábaný a
     spotrebúvaný rum a likéry v autonómnej oblasti Azory na tam vyrábané a spotrebúvané likéry
     a destiláty. V súlade s týmto rozhodnutím môže Portugalsko uplatňovať na tieto výrobky
     nižšiu sadzbu spotrebnej dane než je plná sadzba z alkoholu ustanovená v článku 3 smernice
     92/84/EHS2 a nižšiu než je minimálna sadzba spotrebnej dane z alkoholu stanovená v tejto
     smernici, avšak nie o viac ako 75 % nižšiu než je štandardná vnútroštátna spotrebná daň z
     alkoholu. Toto opatrenie bolo uplatniteľné od 1. januára 2002 do 31. decembra 2008.
     Portugalsko sa vo svojich žiadostiach zo 16. júna 2008 a 20. júna 2008 uchádzalo o predĺženie
     platnosti tohto povolenia do 31. decembra 2013.

     Na základe žiadostí zo strany útvarov Komisie Portugalské orgány poskytli 5. novembra 2008
     a 25. februára 2009 dodatočné údaje, ktoré mali preukázať, že zníženú sadzbu spotrebnej dane
     je potrebné predĺžiť aj na obdobie po konci roka 2008 s cieľom zachovať výrobu rumu,
     likérov a/alebo destilátov a súvisiace poľnohospodárske činnosti.

     V súčasnosti je na Madeire v oblasti výroby rumu a/alebo likérov zaevidovaných 8
     spoločností; deväť spoločností vyrába likéry a tridsaťosem spoločností vyrába destiláty na
     Azorách. Pri najväčšom z výrobcov, výrobcovi rumu a likérov na Madeire, sa na obdobie
     2009-2013 predpokladá výroba v objeme spolu 558,02 hl čistého alkoholu ročne. V roku 2007
     vyrobili hospodárske subjekty v autonómnej oblasti Madeira spolu 1304,99 hl rumu a 419,95
     hl likéru (s obsahom alkoholu 100 %). V autonómnej oblasti Azory vyrobili hospodárske
     subjekty v tom istom roku 1680 hl likérov (s obsahom alkoholu 20 %) a 994 hl destilátov (s
     obsahom alkoholu od 37,5 % do 42 %). Takmer celá produkcia sa predá na daných
     regionálnych trhoch a len malá časť produkcie sa vyváža (pre azorské likéry: ±10 %
     produkcie sa vyváža najmä do Severnej Ameriky).

     Dané miestne odvetvie zamestnáva na Madeire okolo 130 pracovníkov a na Azorách okolo 90
     pracovníkov. Pestovanie a spracovávanie cukrovej trstiny a ovocia poskytuje na Madeire
     prácu pre približne 1000 poľnohospodárskych podnikov v rodinnom vlastníctve.

     V roku 2007 bol trhový podiel výrobkov, na ktoré sa vzťahovala znížená sadzba spotrebnej
     dane, menší ako trhový podiel podobných výrobkov dovezených alebo dodaných z iných častí
     Spoločenstva (20,3 % na Madeire, 38,9 % na Azorách), a sú teda vystavené ich silnej
     konkurencii. Navyše napriek uplatňovaniu zníženej sadzby spotrebnej dane je priemerná
     maloobchodná predajná cena (vrátane dane) lokálne vyrábaného rumu, likérov či destilátov na
     Madeire aj na Azorách vyššia ako je tomu u podobných výrobkoch s pôvodom v iných
     oblastiach.

     1
            Ú. v. ES L 055, 26.2.2002, s. 0036 – 0037.
     2
            Smernica Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a
            alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 29).

SK                                                   2                                                      SK
 ---pagebreak---      Hlavné nevýhody, s ktorými sa stretávajú výrobcovia rumu, likérov a/alebo destilátov,
     vyplývajú z dodatočných nákladov súvisiacich s faktormi uvedenými v článku 299 ods. 2
     Zmluvy (t. j. odľahlosť, ostrovná poloha, malá rozloha, náročné topografické a klimatické
     podmienky).

     Suroviny poľnohospodárskeho pôvodu (podľa daného prípadu cukrová trstina, ovocie,
     rastliny, med, smotana, mlieko a víno) sú drahšie ako pri bežných podmienkach výroby. Je to
     spôsobené malou veľkosťou a fragmentárnosťou poľnohospodárskych podnikov a nízkym
     stupňom mechanizácie, ktorý z toho z toho vyplýva. Vzhľadom na povrch, podnebie, pôdu a
     remeselnú výrobu je navyše v prípade Madeiry výstup zo spracovania cukrovej trstiny menší
     ako v ostatných odľahlých oblastiach.

     Doprava niektorých surovín a obalových materiálov, ktoré nie sú vyrábané na mieste, vedie k
     dodatočným nákladom v porovnaní s dopravou iba konečného výrobku. V prípade Azor je
     ostrovná povaha vlastne dvojnásobná, keďže samotné ostrovy sa rozkladajú na vzdialenosť
     600 km, čo spôsobuje ďalšie dodatočné náklady na prepravu medzi ostrovmi. Doprava a
     montáž spracovateľských, výrobných a baliarenských zariadení sú na dotknutých územiach
     nákladnejšie ako na pevnine, a to vzhľadom na ich odľahlosť a ostrovnú polohu.

     Vznikajú dodatočné náklady na skladovanie hotových výrobkov, pretože miestna spotreba
     neabsorbuje výstup tak ako vzniká, ale je rozložená na celý rok.

     Treba vziať do úvahy cestovné náklady súvisiace s návštevami dodávateľov a odberateľov,
     ako aj zvláštne náklady na zasielanie vzoriek na účely laboratórnej analýzy (v prípade Azor).

     Jednotkové náklady sú vyššie aj z dôvodu ďalších faktorov spojených s malým objemom
     regionálneho trhu, napríklad potrebou udržiavať veľké zásoby surovín a (čo je dôležité)
     nepriaznivým pomerom medzi fixnými nákladmi a výstupom. Tento nepriaznivý pomer sa
     týka predimenzovania zariadení, ale do istej miery aj nákladov potrebných na splnenie
     environmentálnych štandardov. Z tohto pohľadu majú výrobcovia rumu na Madeire
     dodatočnú nevýhodu, keďže musia prevziať náklady na spracovanie odpadu pochádzajúceho
     zo spracovania cukrovej trstiny, zatiaľ čo výrobcovia v ostatných oblastiach môžu tieto
     vedľajšie produkty recyklovať.

     Dotknutí výrobcovia musia takisto znášať ďalšie dodatočné náklady podnikov nachádzajúcich
     sa na ostrovoch v porovnaní s tými, ktoré sú umiestnené na pevnine. Patria sem najmä
     náklady na prácu (minimálna mzda je v oboch dotknutých oblastiach o 5 % vyššia) a náklady
     na energiu, ale v prípade Madeiry takisto stavebné náklady a náklady na pozemky.

     S cieľom preukázať, že znížená sadzba spotrebnej dane nepresahuje rámec toho, čo je
     nevyhnutné na vyrovnanie dodatočných nákladov spôsobených faktormi uvedenými v článku
     299 ods. 2 Zmluvy (t. j. odľahlosť, ostrovná poloha, malá rozloha, náročné topografické a
     klimatické podmienky, hospodárska závislosť na malom množstve produktov), portugalské
     orgány poskytli výpočet dodatočných nákladov spojených s týmito znevýhodneniami, z
     ktorého vyplýva, že dodatočné náklady na jednotku výroby prekračujú hodnotu
     zodpovedajúceho zníženia sadzby spotrebnej dane približne o 7 % až 19 %.

     Uplatňovanie zníženej sadzby spotrebnej dane sa teda dá považovať za nevyhnutné na to, aby
     si výrobcovia v tomto odvetví mohli zachovať konkurenčné postavenie vo vzťahu k
     podobným výrobkom pochádzajúcim z ostatných častí Spoločenstva.

SK                                                3                                                  SK
 ---pagebreak---      Po zvážení tak právnej istoty, ktorá je potrebná na to, aby miestni výrobcovia mohli rozvíjať
     obchodné činnosti, ako aj potreby stanoviť lehotu pre daňové výnimky, Komisia navrhuje
     povoliť predĺženie platnosti výnimky o päť rokov. Navrhuje sa však požiadavka, aby
     Portugalsko do 31. decembra 2011 predložilo strednodobú správu tak, aby Komisia mohla
     posúdiť, či naďalej trvajú dôvody, ktorými sa opodstatnilo udelenie zníženej sadzby.

             • Všeobecné súvislosti

     Rámec Spoločenstva, ktorý sa týka spotrebnej dane z alkoholu a alkoholických nápojov, sa
     ustanovuje v dvoch smerniciach. V smernici Rady 92/83/EHS z 19. októbra 1992
     o zosúladení štruktúr spotrebných daní pre etanol a alkoholické nápoje3 sa definujú výrobky,
     ktoré podliehajú tejto dani, špecifikuje sa spôsob výpočtu dane a kritériá, na základe ktorých
     sa pre určité výrobky môžu udeliť výnimky alebo sa na ne môžu vzťahovať znížené sadzby. V
     už uvedenej smernici Rady 92/84/EHS sa stanovujú minimálne sadzby dane pre každú
     kategóriu výrobkov.

     Rozhodnutím Rady 2002/167/ES sa Portugalsku povolilo uplatňovať znížené sadzby
     spotrebnej dane v autonómnej oblasti Madeira na tam vyrábaný a spotrebúvaný rum a likéry v
     autonómnej oblasti Azory na tam vyrábané a spotrebúvané likéry a destiláty. Uplatňovaná
     znížená sadzba nesmie byť o viac ako 75 % nižšia ako štandardná vnútroštátna spotrebná daň
     z alkoholu. Platnosť tohto rozhodnutia uplynula 31. decembra 2008.

             • Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu

     Podľa článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES sa zmluva vzťahuje na francúzske zámorské
     departementy, Azory, Madeiru a Kanárske ostrovy (najvzdialenejšie regióny). Avšak
     vzhľadom na sociálnu a hospodársku štruktúru najvzdialenejších regiónov, ktorú ovplyvňuje
     ich odľahlosť, ostrovná poloha, malá rozloha, náročné topografické a klimatické podmienky a
     hospodárska závislosť od malého počtu výrobkov, čo spolu trvale obmedzuje rozvoj týchto
     regiónov, Rada na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom kvalifikovanou
     väčšinou prijíma osobitné opatrenia zamerané predovšetkým na ustanovenie podmienok
     uplatňovania Zmluvy o ES a spoločných politík v týchto regiónoch.

             • Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie

     Pri osobitných opatreniach ustanovených v článku 299 ods. 2 Zmluvy o ES sa musia
     zohľadňovať zvláštne vlastnosti a obmedzenia najvzdialenejších regiónov bez toho, aby sa
     nimi narušila celistvosť a súlad právneho poriadku Spoločenstva vrátane jeho vnútorného trhu
     a spoločných politík. Ako sa už uviedlo, zníženie sadzby je obmedzené na mieru potrebnú na
     to, aby sa vyrovnali znevýhodnenia, ktoré sa vzťahujú na dotknuté miestne vyrábané a
     spotrebúvané výrobky. S prihliadnutím na uvedené a takisto vzhľadom na skutočnosť, že
     predmetné objemy sú neveľké a daňové zvýhodnenie zostáva obmedzené na spotrebu v
     dotknutých oblastiach, sú účinky na vnútorný trh veľmi obmedzené, takže uvedená
     požiadavka podľa článku 299 ods. 2 je splnená.

     3
            Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 21.

SK                                                 4                                                  SK
 ---pagebreak---      2)      KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE
             VPLYVU

             • Konzultácie so zainteresovanými stranami

     Žiadosť portugalských orgánov bola reakciou na žiadosti príslušných hospodárskych
     subjektov.

             • Získavanie a využívanie expertízy

     Externá expertíza nebola potrebná.

             • Posúdenie vplyvu

     Hospodársky vplyv návrhu sa v podstate týka len výrobcov rumu a likérov na Madeire a
     výrobcov likérov a destilátov na Azorách a môže sa teda považovať za minimálny.

     Ak by príslušní výrobcovia prišli o výhodu, ktorú predstavuje znížená sadzba spotrebnej dane,
     vyplývajúce zvýšenie maloobchodnej predajnej ceny by ohrozilo existenciu a prežitie týchto
     hospodárskych odvetví a takisto priamo či nepriamo súvisiacu zamestnanosť.

     3)      PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

             • Zhrnutie navrhovaného opatrenia
     Navrhuje sa povoliť Portugalsku uplatňovať od 1. januára 2009 do 31. decembra 2013
     zníženú sadzbu spotrebnej dane v autonómnej oblasti Madeira na tam vyrábaný a
     spotrebúvaný rum a v autonómnej oblasti Azory na tam vyrábané a spotrebúvané likéry a
     destiláty. Znížená sadzba môže byť nižšia ako minimálna sadzba spotrebnej dane z alkoholu
     stanovená smernicou 92/84/EHS, ale nesmie byť nižšia o viac ako 75 % ako štandardná
     vnútroštátna sadzba spotrebnej dane z alkoholu. Zodpovedá to povoleniu udelenému na
     obdobie od 1. januára 2002 do 31. decembra 2008 prostredníctvom rozhodnutia 2002/167/ES.

             • Právny základ

     Článok 299 ods. 2 Zmluvy.

             • Zásada subsidiarity

     Výnimky z pravidiel Zmluvy v súlade s jej článkom 299 ods. 2 patria do výlučnej právomoci
     Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

             • Zásada proporcionality

     Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na
     vyrovnanie vysokých nákladov spojených s výrobou rumu a likérov v autonómnej oblasti
     Madeira a výrobou likérov a destilátov v autonómnej oblasti Azory (pozri predtým uvedené).

             • Výber nástrojov

SK                                                5                                                  SK
 ---pagebreak---      V článku 299 ods. 2 Zmluvy sa ustanovuje, že osobitné opatrenia pre najvzdialenejšie regióny
     sa prijímajú rozhodnutím Rady.

     4)      VPLYV NA ROZPOČET

     Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.

SK                                                6                                                 SK
 ---pagebreak---                                                               2009/0075 (CNS)

                                                     Návrh

                                         ROZHODNUTIE RADY,

             ktorým sa Portugalsku povoľuje uplatňovať znížené sadzby spotrebnej dane v
           autonómnej oblasti Madeira na tam vyrábaný a spotrebúvaný rum a v autonómnej
                   oblasti Azory na tam vyrábané a spotrebúvané likéry a destiláty

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

     so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 299 ods. 2,

     so zreteľom na návrh Komisie4,

     so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu5,

     keďže:

     (1)      Rozhodnutím Rady 2002/167/ES z 18. februára 20026 sa Portugalsku povolilo
              uplatňovať znížené sadzby spotrebnej dane v autonómnej oblasti Madeira na tam
              vyrábaný a spotrebúvaný rum a likéry v autonómnej oblasti Azory na tam vyrábané a
              spotrebúvané likéry a destiláty. Uplatnenie zníženej sadzby spotrebnej dane na tieto
              výrobky sa pokladalo za nevyhnutné na zabezpečenie prežitia miestneho odvetvia
              výroby týchto výrobkov a ich uvádzania na trh. Vzhľadom na vysoké náklady na
              uvedené činnosti, ktoré vyplývajú hlavne z faktorov vlastných týmto oblastiam s
              povahou najvzdialenejších regiónov (odľahlosť, ostrovná poloha, malá rozloha,
              náročné topografické a klimatické podmienky) sa usúdilo, že jedine zníženie sadzby
              spotrebnej dane z príslušných lokálne vyrábaných a spotrebúvaných výrobkov im
              umožní, aby naďalej a za rovnocenných podmienok konkurovali podobným výrobkov
              dováženým alebo dodávaným z ostatných častí Spoločenstva, a zabezpečilo sa tak
              prežitie daných výrobných odvetví. V súlade s uvedeným rozhodnutím môže teda
              Portugalsko uplatňovať na dané výrobky sadzbu spotrebnej dane nižšiu než je plná
              sadzba z alkoholu ustanovená v článku 3 smernice 92/84/EHS7 a nižšiu než je
              minimálna sadzba spotrebnej dane na alkohol stanovená v tejto smernici, avšak nie o
              viac ako 75 % nižšiu než je štandardná vnútroštátna spotrebná daň z alkoholu. Toto
              opatrenie bolo uplatniteľné od 1. januára 2002 do 31. decembra 2008.

     (2)      Žiadosťami zo dňa 16. júna 2008 a 20. júna 2008 Portugalsko požiadalo o udelenie
              povolenia za rovnakých podmienok na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra
              2013.

     4
              Ú. v. EÚ C , , s.
     5
              Ú. v. EÚ C , , s.
     6
              Ú. v. EÚ L 55, 26.2.2002, s. 36.
     7
              Smernica Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a
              alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 29).

SK                                                     7                                                      SK
 ---pagebreak---      (3)   Udelenie nového požadovaného povolenia je odôvodnené s cieľom zamedziť
           ohrozeniu rozvoja týchto najvzdialenejších oblastí. Dané miestne odvetvie zamestnáva
           na Madeire okolo 130 pracovníkov a na Azorách okolo 90 pracovníkov. Pestovanie a
           spracovávanie cukrovej trstiny a ovocia poskytuje na Madeire prácu pre približne 1000
           poľnohospodárskych podnikov v rodinnom vlastníctve. Keďže vývoz z týchto oblastí
           je spojený s ťažkosťami, jediným možným odbytišťom týchto výrobkov sú regionálne
           trhy.

     (4)   Zníženie sadzby spotrebnej dane by malo byť naďalej povolené na úrovni, ktorú si
           vyžaduje snaha o vyrovnanie znevýhodnenia v rámci hospodárskej súťaže, s ktorým sa
           stretávajú destilované alkoholické nápoje vyrábané na Madeire a Azorách v dôsledku
           vyšších nákladov na výrobu týchto výrobkov a ich uvádzania na trh.

     (5)   Suroviny poľnohospodárskeho pôvodu sú samozrejme oveľa drahšie ako pri
           normálnych podmienkach výroby, a to v dôsledku malej veľkosti, fragmentárnosti a
           slabej mechanizácie poľnohospodárskych podnikov. Vzhľadom na povrch, podnebie,
           pôdu a remeselnú výrobu je navyše v prípade Madeiry výstup zo spracovania cukrovej
           trstiny menší ako v ostatných odľahlých oblastiach. Doprava niektorých surovín a
           obalových materiálov, ktoré nie sú vyrábané na mieste, vedie k dodatočným nákladom
           v porovnaní s dopravou iba konečného výrobku. V prípade Azor je ostrovná povaha
           dvojnásobná, keďže samotné ostrovy sú rozložené na veľké vzdialenosti. Doprava a
           montáž zariadení na týchto odľahlých a ostrovných oblastiach ďalej zvyšuje dodatočné
           náklady. To isté platí aj pre určité cesty a zásielky na pevninu. Vyžadujú sa takisto
           dodatočné náklady na skladovanie hotových výrobkov, pretože miestna spotreba
           neabsorbuje výstup tak ako vzniká, ale je rozložená na celý rok. Jednotkové náklady
           rôznymi spôsobmi zvyšuje malý objem regionálneho trhu, najmä v dôsledku
           nepriaznivého pomeru medzi fixnými nákladmi a výstupom, a to pokiaľ ide o
           zariadenia a takisto pri nákladoch potrebných na splnenie environmentálnych noriem.
           Výrobcovia rumu na Madeire musia navyše spracovávať odpad pochádzajúci zo
           spracovania cukrovej trstiny, zatiaľ čo výrobcovia v iných oblastiach môžu tieto
           vedľajšie produkty recyklovať. Nakoniec majú dotknutí výrobcovia aj mimoriadne
           náklady, ktoré vo všeobecnosti znášajú miestne hospodárstva, najmä zvýšené náklady
           na prácu a na energiu.

     (6)   75% zníženie nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na vykompenzovanie výšky
           dodatočných nákladov, ktoré hospodárskym subjektom vznikajú v dôsledku
           zmienených osobitných charakteristík Madeiry a Azor ako najvzdialenejších regiónov.

     (7)   Z podrobného preskúmania situácie vyplýva, že žiadosti Portugalska je potrebné
           vyhovieť, ak sa má odvetvie výroby alkoholických nápojov v daných
           najvzdialenejších regiónoch zachovať.

     (8)   Keďže daňové zvýhodnenie je obmedzené na to, čo je nevyhnutné na vyrovnanie
           dodatočných nákladov, predmetné objemy sú neveľké a daňové zvýhodnenie zostáva
           obmedzené na spotrebu v dotknutých oblastiach, opatrením sa nenarúša celistvosť
           a súlad právneho poriadku Spoločenstva.

     (9)   Po zvážení potreby stanoviť obmedzenú časovú platnosť daňových výnimiek vo
           vzťahu k nevyhnutnosti, aby miestne hospodárske subjekty nadobudli istotu
           požadovanú na rozvoj svojich obchodných činností, je vhodné udeliť povolenie na
           päťročné obdobie.

SK                                               8                                                 SK
 ---pagebreak---      (10)   Malo by sa zabezpečiť, aby Portugalsko mohlo uplatňovať predmetné zníženie odo
            dňa skončenia platnosti obdobného povolenia udeleného na predchádzajúce obdobie
            rozhodnutím 2002/167/ES. Požadované povolenie by sa preto malo udeliť s
            účinnosťou od 1. januára 2009.

     (11)   Malo by sa požadovať predloženie strednodobej správy, aby Komisia mohla posúdiť,
            či sú podmienky odôvodňujúce udelenie takejto výnimky naďalej splnené.

     (12)   Toto rozhodnutie nemá vplyv na prípadné uplatňovanie článkov 87 a 88 Zmluvy,

     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                               Článok 1

     Odchylne od článku 90 Zmluvy sa Portugalsku povoľuje uplatňovať na rum a likéry vyrábané
     a spotrebúvané lokálne v autonómnej oblasti Madeira a na likéry a destiláty vyrábané a
     spotrebúvané lokálne v autonómnej oblasti Azory sadzbu spotrebnej dane, ktorá je nižšia ako
     plná sadzba dane z alkoholu stanovená v článku 3 smernice Rady 92/84/EHS z 19. októbra
     1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje.

                                               Článok 2

     Výnimka uvedená v článku 1 sa obmedzuje:

     (1)    v prípade Madeiry:

            (a)     na rum tak ako je vymedzený v kategórii 1 prílohy II k nariadeniu Európskeho
                    parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 o definovaní, popise,
                    prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení
                    nariadenia (EHS) č. 1576/898, so zemepisným označením „Rum da Madeira“
                    uvedeným v kategórii 1 prílohy III k uvedenému nariadeniu;

            (b)     na likéry a „crème de“ podľa vymedzenia v kategóriách 32 a 33 prílohy II k
                    nariadeniu (ES) č. 110/2008 vyrobené z regionálneho ovocia alebo rastlín;

     (2)    v prípade Azor:

            (a)     na likéry a liehoviny „crème de“ podľa vymedzenia v kategóriách 32 a 33
                    prílohy II k nariadeniu (ES) č. 110/2008 vyrobené z regionálneho ovocia alebo
                    surovín;

            (b)     na vínne destiláty alebo destiláty z hroznových výliskov (matolín), ktoré majú
                    znaky a vlastnosti vymedzené v kategóriách 4 a 6 prílohy II k nariadeniu (ES)
                    č. 110/2008.

     8
            Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 16.

SK                                                 9                                                 SK
 ---pagebreak---                                                Článok 3

     Znížená sadzba spotrebnej dane uplatniteľnej na výrobky uvedené v článku 1 môže byť nižšia
     ako minimálna sadzba spotrebnej dane z alkoholu stanovená smernicou 92/84/EHS, ale
     nemôže byť nižšia o viac ako 75 % než štandardná vnútroštátna sadzba spotrebnej dane z
     alkoholu.

                                               Článok 4

     Najneskôr do 31. decembra 2011 zašle Portugalsko Komisii správu, ktorá Komisii umožní
     posúdiť, či dôvody na udelenie zníženej sadzby stále pretrvávajú.

                                               Článok 5

     Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2009 do 31. decembra 2013.

                                               Článok 6
     Toto rozhodnutie je určené Portugalskej republike.

     V Bruseli

                                                Za Radu
                                                predseda

SK                                                10                                              SK