               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 6. 2020
            COM(2020) 255 final
            2020/0123(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím spoločných operačných postupov
            (Text s významom pre EHP)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia stanovujúceho pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia o prijatí spoločných operačných postupov.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov

               Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (ďalej len „dohoda“) má za cieľ prepojiť systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) so švajčiarskym systémom tak, aby sa s kvótami vydanými jedným systémom mohlo obchodovať v druhom systéme a aby sa tieto kvóty mohli na účely dosiahnutia súladu používať v druhom systéme, čím sa rozšíria možnosti zmierňovania zmeny klímy. Dohoda nadobudla platnosť 1. januára 2020.

               2.2.Spoločný výbor

               Spoločný výbor zriadený na základe článku 12 dohody je zodpovedný za spravovanie dohody a zabezpečenie jej vykonávania. Môže rozhodovať o prijatí nových príloh alebo zmene existujúcich príloh k dohode. Môže diskutovať aj o zmenách článkov dohody, uľahčovať výmenu názorov na právne predpisy zmluvných strán a vykonávať revízie dohody.

               Spoločný výbor je bilaterálny orgán zložený zo zástupcov zmluvných strán (EÚ a Švajčiarska). Rozhodnutia prijaté spoločným výborom sú výsledkom dohody oboch zmluvných strán.

               Podľa článku 3 ods. 6 dohody švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie sú povinní určiť spoločné operačné postupy týkajúce sa technických alebo iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia medzi protokolom transakcií Európskej únie (ďalej len „EUTL“) registra Únie a dodatkovým protokolom transakcií Švajčiarska (SSTL) švajčiarskeho registra, pričom zohľadnia priority vnútroštátnych právnych predpisov. Spoločné operačné postupy vypracované správcami sú platné po prijatí rozhodnutia spoločného výboru.

               2.3.Pripravované akty spoločného výboru

               Spoločný výbor má na svojom treťom zasadnutí, ktoré sa uskutoční v roku 2020, prijať rozhodnutie podľa článku 3 ods. 6 dohody týkajúce sa prijatia spoločných operačných postupov (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Účelom pripravovaného aktu je určiť operačné postupy, ktoré majú obidve strany uplatňovať a ktoré sa týkajú sa technických a iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia medzi EUTL a SSTL, pričom sa zohľadnia priority domácich právnych predpisov. Na tento účel sa v ňom uvádzajú procedurálne požiadavky z hľadiska fungovania. S cieľom minimalizovať riziko podvodu, zneužitia alebo trestnej činnosti v súvislosti s registrami a chrániť integritu prepojenia by sa s podrobnosťami o potrebných postupoch, ako aj s nimi súvisiacimi základnými úvahami a dohodami malo zaobchádzať ako s dôvernými informáciami. Pripravovaný akt sa preto zaoberá potrebnými prvkami na pomerne vysokej úrovni bez toho, aby sa odhalili postupy a informácie týkajúce sa bezpečnosti a zabezpečenia prepojenia. Tie by sa mali stanoviť v ďalších technických usmerneniach, ktoré vypracuje pracovná skupina v súlade s článkom 12 ods. 5 dohody. Pracovná skupina by mala zahŕňať minimálne švajčiarskeho správcu registra a ústredného správcu registra Únie, ktorí by obaja mali zabezpečiť trvalé, účinné a efektívne fungovanie prepojenia, ako aj jeho prispôsobovanie technickému pokroku a novým požiadavkám týkajúcim sa bezpečnosti a zabezpečenia prepojenia. Vzhľadom na technický a citlivý charakter týchto usmernení a potrebu prispôsobiť ich tak, aby sa zachovala náležitá úroveň bezpečnosti a zabezpečenia prepojenia, by zástupcovia Únie v spoločnom výbore mali byť informovaní a v prípade potreby by mali byť schopní tieto usmernenia schváliť bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Pripravovaný akt sa stane záväzným pre strany v súlade s článkom 3 ods. 6 dohody, v ktorom sa vyžaduje, aby spoločné operačné postupy nadobudli účinnosť po prijatí rozhodnutím spoločného výboru. V súlade s článkom 12 ods. 3 dohody budú rozhodnutia, ktoré prijme spoločný výbor v prípadoch uvedených v tejto dohode, po nadobudnutí ich platnosti pre strany záväzné.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Rozhodnutím Rady vychádzajúcim z tohto návrhu Komisie sa stanovuje pozícia Európskej únie týkajúca sa rozhodnutia spoločného výboru, ktorá sa má zaujať v súvislosti s prijatím spoločných operačných postupov potrebných na fungovanie prepojenia medzi EUTL a SSTL.

               V článku 3 ods. 6 dohody o prepojení sa vyžaduje vypracovanie spoločných operačných postupov, ktoré začnú platiť po ich prijatí spoločným výborom. V spoločných operačných postupoch sú stanovené operačné postupy, ktoré musia obidve strany dodržiavať v záujme sfunkčnenia prepojenia medzi EUTL a SSTL. Preto sú z hľadiska funkčnosti nevyhnutné.

               V súlade s rozhodnutím spoločného výboru
                  1
                č. 2/2019 z 5. decembra 2019
                  2
                sa spoločné operačné postupy vzťahujú na dočasné riešenia pre sfunkčnenie prepojenia medzi EU ETS a ETS Švajčiarska. Dočasné riešenie by malo byť k dispozícii od mája 2020 alebo čo najskôr po uvedenom mesiaci.

               Rozvoj dobre fungujúceho medzinárodného trhu s uhlíkom na základe prepojenia systémov obchodovania s emisiami zdola nahor je dlhodobým cieľom politiky EÚ a medzinárodného spoločenstva, ktorý predovšetkým slúži ako prostriedok na dosahovanie cieľov v oblasti klímy v rámci Parížskej dohody. V tejto súvislosti článok 25 smernice o vytvorení systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) umožňuje, aby bol systém EU ETS prepojený s inými systémami obchodovania s emisiami za predpokladu, že tieto systémy sú povinné, majú absolútny strop emisií a sú zlučiteľné, pričom švajčiarsky systém tieto podmienky spĺňa. Po nadobudnutí platnosti dohody 1. januára 2020 predstavuje nadobudnutie platnosti spoločných operačných postupov dôležitý krok smerom k vykonávaniu dohody.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov.

               Akt, ktorý má spoločný výbor prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom 12 ods. 3 Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 192 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0123 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím spoločných operačných postupov

               (Text s významom pre EHP)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov
                  4
                (ďalej len „dohoda“) bola uzavretá Úniou rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/219
                  5
                a nadobudla platnosť 1. januára 2020.

               (2)Podľa článku 3 ods. 6 dohody môže spoločný výbor prijať rozhodnutie o spoločných operačných postupoch vypracovaných švajčiarskym správcom registra a ústredným správcom registra Únie, ktoré sa týkajú technických a iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia, pričom zohľadní priority domácich právnych predpisov. Spoločné operačné postupy nadobudnú účinnosť po prijatí rozhodnutia spoločného výboru.

               (3)Spoločný výbor má na svojom treťom zasadnutí, ktoré sa uskutoční v roku 2020, tieto vypracované spoločné operačné postupy prijať.

               (4)Je teda vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore, keďže spoločné operačné postupy budú pre Úniu záväzné.

               (5)Prijatie spoločných operačných postupov predstavuje dôležitý prvok v súvislosti s vykonávaním dohody, keďže určuje operačné postupy pre fungovanie prepojenia, ktoré musia dodržiavať obidve strany.

               (6)V súlade s článkom 13 ods. 1 dohody môže spoločný výbor odsúhlasiť technické usmernenia s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie dohody vrátane technických alebo iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia, pričom zohľadní priority domácich právnych predpisov. Technické usmernenia by mala vypracovať pracovná skupina zriadená podľa článku 12 ods. 5 dohody. Pracovná skupina by mala zahŕňať minimálne švajčiarskeho správcu registra a ústredného správcu registra Únie a mala by ďalej pomáhať spoločnému výboru pri výkone jeho funkcií podľa článku 13 dohody,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie na treťom zasadnutí spoločného výboru zriadeného Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím spoločných operačných postupov, vychádza z návrhu aktu spoločného výboru pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Zástupcovia Únie v spoločnom výbore môžu odsúhlasiť menšie zmeny návrhu rozhodnutia bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Zástupcovia Únie v spoločnom výbore môžu odsúhlasiť technické usmernenia s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie dohody vrátane technických alebo iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia, pričom zohľadňujú priority domácich právnych predpisov. Na tento účel sa zriadi pracovná skupina podľa článku 12 ods. 5 dohody, ktorá spoločnému výboru pomáha pri výkone jeho funkcií podľa článku 13, a najmä článku 13 ods. 1 dohody.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene EÚ bola určená rozhodnutím Rady (EÚ) 2019/2106 z 21. novembra 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov, pokiaľ ide o zmeny príloh I a II k dohode (Ú. v. EÚ L 318, 10.12.2019, s. 96).

                     (2)

                        K dispozícii na stránke
                  https://ec.europa.eu/clima/sites/clima/files/ets/markets/docs/decision_201902_swiss_ets_linking.pdf
                  .

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 3.

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/219 z 23. januára 2018 o uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov (Ú. v. EÚ L 43, 16.2.2018, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 6. 2020
            COM(2020) 255 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v spoločnom výbore zriadenom Dohodou medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov v súvislosti s prijatím spoločných operačných postupov

               ROZHODNUTIE č. 1/2020 SPOLOČNÉHO VÝBORU ZRIADENÉHO DOHODOU MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A ŠVAJČIARSKOU KONFEDERÁCIOU O PREPOJENÍ ICH SYSTÉMOV OBCHODOVANIA S EMISIAMI SKLENÍKOVÝCH PLYNOV
                  z ...
                  o spoločných operačných postupoch

               SPOLOČNÝ VÝBOR

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov
                  1
                (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 3,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím spoločného výboru č. 2/2019 z 5. decembra 2019 sa zmenili prílohy I a II k dohode, čím sa splnili podmienky pre prepojenie stanovené v dohode.

               (2)Po prijatí rozhodnutia spoločného výboru č. 2/2019 a podľa článku 21 ods. 3 dohody si zmluvné strany vymenili svoje listiny o ratifikácii alebo schválení, pretože sa domnievajú, že všetky podmienky na prepojenie uvedené v dohode boli splnené.

               (3)V súlade s článkom 21 ods. 4 dohody nadobudla dohoda platnosť 1. januára 2020.

               (4)Podľa článku 3 ods. 6 dohody by švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie mali určiť spoločné operačné postupy týkajúce sa technických alebo iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia medzi protokolom transakcií Európskej únie (ďalej len „EUTL“) registra Únie a dodatkovým protokolom transakcií Švajčiarska (SSTL) švajčiarskeho registra, pričom by sa mali zohľadniť priority vnútroštátnych právnych predpisov. Spoločné operačné postupy vypracované správcami začnú platiť po prijatí rozhodnutia spoločného výboru.

               (5)V súlade s článkom 13 ods. 1 dohody by mal spoločný výbor odsúhlasiť technické usmernenia s cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie dohody vrátane technických alebo iných záležitostí potrebných na fungovanie prepojenia a s prihliadnutím na priority vnútroštátnych právnych predpisov. Technické usmernenia môže vypracovať pracovná skupina zriadená podľa článku 12 ods. 5 dohody. Pracovná skupina by mala zahŕňať minimálne švajčiarskeho správcu registra a ústredného správcu registra Únie a mala by pomáhať spoločnému výboru pri výkone jeho funkcií podľa článku 13 dohody.

               (6)Vzhľadom na technickú povahu usmernení a potrebu prispôsobiť ich aktuálnemu vývoju by sa technické usmernenia vypracované švajčiarskym správcom registra a ústredným správcom registra Únie mali predložiť spoločnému výboru na účely informovania alebo v prípade potreby na účely schválenia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa prijímajú spoločné operačné postupy, ktoré tvoria prílohu k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Týmto sa zriaďuje pracovná skupina podľa článku 12 ods. 5 dohody. Spoločnému výboru bude pomáhať zabezpečovať riadne vykonávanie dohody vrátane vypracovania technických usmernení na vykonávanie spoločných operačných postupov.

               Členmi pracovnej skupina musia byť minimálne švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň jeho prijatia.

               V anglickom jazyku v Bruseli, dňa XX 2020.

               Za spoločný výbor

                        tajomník za Európsku úniu

                        predseda

                        tajomník za Švajčiarsko

               DODATOK

               PRÍLOHA

               SPOLOČNÉ OPERAČNÉ POSTUPY (SOP)

               podľa článku 3 ods. 6 dohody medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov
               - Postupy pre predbežné riešenia -

               1.Glosár

               Tabuľka 1-1 – Skratky a definície

                        Skratka/Termín

                        Definícia

                        Certifikačný orgán (CA)

                        Subjekt, ktorý vydáva digitálne certifikáty

                        CH

                        Švajčiarska konfederácia

                        ETS

                        Systém obchodovania s emisiami

                        EÚ

                        Európska únia

                        IMT

                        Tím pre riadenie incidentov

                        Informačné aktívum

                        Informácia, ktorá je cenná pre spoločnosť alebo organizáciu

                        IT

                        Informačné technológie

                        ITIL

                        Knižnica pre infraštruktúru informačných technológií

                        ITSM

                        Riadenie služieb v oblasti informačných technológií

                        LTS

                        Prepájacie technické normy

                        Register

                        Systém účtovania kvót vydaných v rámci ETS, ktorý sleduje vlastníctvo kvót vedených na elektronických účtoch.

                        RFC

                        Žiadosť o zmenu

                        SIL

                        Zoznam citlivých informácií

                        SR

                        Žiadosť o službu

                        Wiki

                        Webové sídlo, na ktorom si používatelia môžu vymieňať informácie a poznatky pridaním alebo prispôsobením obsahu priamo prostredníctvom webového prehliadača.

               2.Úvod

               V dohode medzi Európskou úniou a Švajčiarskou konfederáciou o prepojení ich systémov obchodovania s emisiami skleníkových plynov z 23. novembra 2017 (ďalej len „dohoda“) sa stanovuje vzájomné uznávanie emisných kvót, ktoré možno použiť na dosiahnutie súladu v rámci systému obchodovania s emisiami Európskej únie (ďalej len „EU ETS“) alebo systému obchodovania s emisiami Švajčiarska (ďalej len „ETS Švajčiarska“). S cieľom realizovať prepojenie medzi EU ETS a ETS Švajčiarska sa zriadi priame prepojenie medzi protokolom transakcií Európskej únie (European Union Transaction Log – EUTL) registra Únie a dodatkovým protokolom transakcií Švajčiarska (Swiss Supplementary Transaction Log – SSTL) švajčiarskeho registra, čím sa umožní prenos emisných kvót vydaných v rámci ktoréhokoľvek z týchto dvoch ETS medzi registrami (článok 3 ods. 2 dohody). S cieľom sfunkčniť prepojenie medzi EU ETS a ETS Švajčiarska sa bude od mája 2020 alebo čo najskôr po uvedenom mesiaci uplatňovať predbežné riešenie. zmluvné strany sú povinné spolupracovať na čo možno najvčasnejšom nahradení predbežného riešenia trvalým prepojením registrov (príloha II dohody).

               Podľa článku 3 ods. 6 dohody švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie sú povinní stanoviť spoločné operačné postupy týkajúce sa technických alebo iných záležitostí, ktoré sú potrebné na fungovanie prepojenia, pričom sú povinní vziať do úvahy priority domácich právnych predpisov. Spoločné operačné postupy vypracované správcami nadobudnú účinnosť po prijatí rozhodnutia spoločného výboru.

               Spoločné operačné postupy uvedené v tomto dokumente, má prijať spoločný výbor rozhodnutím č. 1/2020. V súlade s týmto rozhodnutím spoločný výbor požiada švajčiarskeho správcu registra a ústredného správcu registra Únie, aby vypracovali ďalšie technické usmernenia s cieľom sfunkčniť prepojenie a zabezpečiť, aby sa tieto usmernenia neustále prispôsobovali technickému pokroku a novým požiadavkám týkajúcim sa bezpečnosti a zabezpečenia prepojenia, ako aj jeho účinného a efektívneho fungovania.

               2.1.Rozsah pôsobnosti

               Tento dokument predstavuje všeobecnú zhodu zmluvných strán dohody týkajúcu sa vytvorenia procesných základov prepojenia medzi registrami EU ETS a ETS Švajčiarska. I keď sa v ňom uvádzajú celkové procedurálne požiadavky z hľadiska fungovania, na sfunkčnenie prepojenia budú potrebné ďalšie technické usmernenia.

               Pokiaľ ide o riadne fungovanie, prepojenie si bude vyžadovať technické špecifikácie slúžiace na zabezpečenie jeho ďalšieho sfunkčnenia. Podľa článku 3 ods. 7 dohody sa tieto záležitosti podrobne uvádzajú v dokumente týkajúcom sa prepájacích technických noriem, ktorý sa má prijať samostatne, a to rozhodnutím spoločného výboru.

               Cieľom spoločných operačných postupov je zabezpečiť, aby boli IT služby súvisiace s fungovaním prepojenia medzi registrami EU ETS a ETS Švajčiarska vykonávané efektívne a účinne, najmä pokiaľ ide o vybavovanie žiadostí o službu, riešenie zlyhania služby, odstraňovanie problémov, ako aj vykonávanie bežných prevádzkových úloh podľa medzinárodných noriem pre riadenie IT služieb.

               V prípade odsúhlaseného predbežného riešenia budú potrebné iba tieto spoločné operačné postupy, ktoré sú súčasťou tohto dokumentu:

               ·Riadenie incidentov

               ·Riadenie problémov

               ·Vybavovanie žiadosti

               ·Riadenie zmien

               ·Riadenie vydaní

               ·Riadenie bezpečnostných incidentov

               ·Riadenie bezpečnosti informácií

               Pri neskoršom zavedení trvalého prepojenia registrov sa musia spoločné operačné postupy v prípade potreby prispôsobiť a doplniť.

               2.2.Adresáti

               Cieľovou skupinou týchto spoločných operačných postupov sú podporné tímy registrov EÚ a Švajčiarska.

               3.Prístup a normy

               Na všetky spoločné operačné postupy sa vzťahuje táto zásada:

               ·EÚ a Švajčiarsko sa dohodli na vymedzení spoločných operačných postupov na základe ITIL (knižnica pre infraštruktúru informačných technológií, verzia 3). Uplatňujú sa postupy uvedené v tejto norme, ktoré sú prispôsobené osobitným potrebám súvisiacim s dočasným riešením.

               ·Komunikácia a koordinácia potrebná na spracovanie spoločných operačných postupov medzi obidvoma zmluvnými stranami sa uskutočňuje prostredníctvom centier podpory registrov Švajčiarska a EÚ. Úlohy sa vždy prideľujú v rámci jednej zmluvnej strany.

               ·Ak nedôjde k dohode o spôsobe pristupovania k spoločným operačným postupom, obidve centrá zanalyzujú a medzi sebou vyriešia túto otázku. Ak dohodu nie je možné dosiahnuť, nájdenie spoločného riešenia sa postúpi o úroveň vyššie.

                        ·Úrovne postúpenia

                        ·EÚ

                        ·CH

                        ·1. úroveň

                        ·Centrum podpory EÚ

                        ·Centrum podpory Švajčiarska

                        ·2. úroveň

                        ·Manažér operačných postupov EÚ

                        ·Švajčiarsky manažér pre aplikáciu registra

                        ·3. úroveň

                        Spoločný výbor (ktorý by mohol delegovať túto zodpovednosť podľa článku 12 ods. 5 dohody)

                        ·4. úroveň

                        Spoločný výbor, ak je delegovaná 3. úroveň

               ·Každá zmluvná strana môže určiť postupy fungovania svojho vlastného registračného systému, pričom zohľadní požiadavky a rozhrania týkajúce sa týchto spoločných operačných postupov.

               ·Nástroj riadenia IT služieb (ITSM) sa používa na podporu spoločných operačných postupov, najmä riadenie incidentov, riešenie problémov a vybavovanie žiadostí a komunikáciu medzi obidvoma zmluvnými stranami.

               ·Okrem toho je povolená výmena informácií e-mailom.

               ·Obidve zmluvné strany zabezpečia, aby boli požiadavky na informačnú bezpečnosť splnené v súlade s pokynmi pre zaobchádzanie s informáciami.

               4.Riadenie incidentov

               Cieľom procesu riadenia incidentov je čo najrýchlejšie a s minimálnym narušením prevádzky vrátiť IT služby na prevádzkovú úroveň.

               Pri riadení incidentov by sa mali viesť aj záznamy o incidentoch na účely podávania správ a tento proces by mal byť integrovaný s inými procesmi s cieľom neustále ho zlepšovať.

               ·Z globálneho hľadiska riadenie incidentov zahŕňa tieto činnosti:

               ·zisťovanie a zaznamenávanie incidentov,

               ·klasifikácia a počiatočná podpora,

               ·vyšetrovanie a diagnostika,

               ·riešenie krízových situácií a obnova služby,

               ·uzavretie incidentu.

               Počas celého trvania incidentu sa v rámci procesu riadenia incidentov neustále zabezpečuje zodpovednosť povolaných osôb, monitorovanie, sledovanie a komunikácia.

               4.1.Zisťovanie a zaznamenávanie incidentov

               Incident môže odhaliť podporná skupina, automatizované monitorovacie nástroje alebo technický personál vykonávajúci rutinný dohľad.

               Po zistení sa incident musí zaznamenať a musí sa mu prideliť jednoznačný identifikátor umožňujúci jeho riadne sledovanie a monitorovanie. Jedinečný identifikátor incidentu je identifikátor, ktorý mu v spoločnom systéme tiketovania pridelí centrum podpory danej zmluvnej strany (EÚ alebo Švajčiarska), ktoré incident odhalilo, a musí sa používať v každej komunikácii týkajúcej sa tohto incidentu.

               V prípade všetkých incidentov by kontaktným bodom malo byť to centrum podpory zmluvnej strany, ktoré daný tiket zaregistrovalo.

               4.2.Klasifikácia a počiatočná podpora

               Cieľom klasifikácie incidentov je zistiť a určiť, aký systém a/alebo služba sú zasiahnuté a do akej miery. Aby bola klasifikácia účinná, mala by nasmerovať incident k správnemu tímu na prvýkrát, aby sa urýchlilo jeho vyriešenie.

               Klasifikačná fáza by mala kategorizovať incident a určiť jeho prioritu podľa jeho vplyvu a naliehavosti, aby mohol byť riešený podľa harmonogramu danej priority.

               Ak má incident potenciálny vplyv na dôvernosť alebo integritu citlivých údajov a/alebo na dostupnosť systému, daný incident sa zároveň označí za bezpečnostný incident a následne sa rieši podľa postupu vymedzeného v kapitole „Správa incidentov v oblasti bezpečnosti“ tohto dokumentu.

               Ak je to možné, centrum podpory, ktoré zaregistrovalo tento tiket, vykoná prvú diagnostiku. Centrum podpory pritom zistí, či v prípade daného incidentu ide o známu chybu. Ak áno, potom je postup riešenia alebo dočasné riešenie už známe a zdokumentované.

               Ak centrum podpory tento incident úspešne vyrieši, potom ho v tomto okamihu uzavrie, keďže primárny účel riadenia incidentov (teda rýchle obnovenie služby pre koncového používateľa) bol splnený. Ak to tak nie je, centrum podpory tento incident postúpi príslušnej riešiteľskej skupine na ďalšie vyšetrovanie a diagnostiku.

               4.3.Vyšetrovanie a diagnostika

               Vyšetrovanie a diagnostika incidentov sa uplatňujú v prípade, že centrum podpory nemôže v rámci počiatočnej diagnostiky vyriešiť daný incident, a preto ho náležite postúpi ďalej. Postúpenie incidentov je plnohodnotnou súčasťou procesu vyšetrovania a diagnostiky.

               Bežnou praxou vo fáze vyšetrovania a diagnostiky je pokus zopakovať incident za kontrolovaných podmienok. Pri vykonávaní vyšetrovania a diagnostiky incidentu je dôležité, aby sa zistilo správne poradie udalostí, ktoré k incidentu viedli.

               Postúpenie je uznanie toho, že incident nemožno vyriešiť na úrovni daného centra podpory a musí sa postúpiť podpornej skupine na vyššej úrovni alebo druhej zmluvnej strane. Postúpenie môže prebiehať dvomi spôsobmi: horizontálne (funkčne) alebo vertikálne (hierarchicky).

               Centrum podpory, ktoré incident zaznamenalo a začalo ho riešiť, je zodpovedné za postúpenie incidentu príslušnému tímu a za sledovanie celkového stavu a pridelenie incidentu.

               Zmluvná strana, ktorej bol incident pridelený, je zodpovedná za zabezpečenie včasnej realizácie požadovaných opatrení a za poskytnutie spätnej väzby svojmu vlastnému centru podpory.

               4.4.Riešenie krízových situácií a obnova služby

               Keď sa incident úplne preskúma, dôjde k jeho riešeniu a obnove služby. Nájdenie riešenia incidentu znamená, že spôsob nápravy tohto problému bol identifikovaný. Realizácia riešenia je fázou obnovy služby.

               Po tom, ako príslušné tímy vyriešia zlyhanie služby, incident je postúpený späť príslušnému centru podpory, ktoré incident zaregistrovalo, a u iniciátora incidentu sa potvrdí, že chyba bola odstránená a že incident možno uzavrieť. Zistenia zo spracovania incidentu sa zaznamenajú na budúce použitie.

               Obnovu služby môže vykonať personál IT podpory alebo sa koncovému používateľovi poskytne súbor pokynov, podľa ktorých má postupovať.

               4.5.Uzavretie incidentu

               Uzavretie je posledným krokom v procese riadenia incidentov a uskutoční sa krátko po vyriešení incidentu.

               V rámci kontrolného zoznamu činností, ktoré je potrebné počas fázy uzavretia incidentu vykonať, treba zdôrazniť:

               ·overenie počiatočnej kategorizácie, ktorá bola priradená k incidentu,

               ·správne zachytenie všetkých informácií týkajúcich sa incidentu,

               ·riadne zdokumentovanie incidentu a aktualizáciu vedomostnej základne,

               ·primeranú komunikáciu s každou zainteresovanou stranou, ktorej sa incident priamo alebo nepriamo dotýka.

               Incident sa formálne uzavrie vtedy, keď centrum podpory ukončí fázu uzavretia incidentu a oznámi to druhej zmluvnej strane.

               Keď je incident uzavretý, znovu sa neotvára. Ak v krátkom čase dôjde k opätovnému výskytu incidentu, pôvodný incident sa znovu neotvára, namiesto toho sa musí zaregistrovať nový incident.

               Ak incident sledujú centrá podpory EÚ a Švajčiarska, konečné uzavretie je zodpovednosťou toho centra podpory, ktoré tiket zaregistrovalo.

               5.Riadenie problémov

               Tento postup by sa mal dodržať vždy, keď sa zistí problém, čím sa spúšťa proces riadenia problémov. Riadenie problémov sa zameriava na zvýšenie kvality a zníženie objemu výskytu incidentov. Problém môže byť príčinou jedného alebo viacerých incidentov. Ak sa podá správa o incidente, cieľom riadenia incidentov je obnoviť danú službu čo najrýchlejšie, aj pomocou dočasných riešení. Keď vznikne problém, cieľom je vyšetriť hlavnú príčinu problému, aby sa identifikovala zmena, ktorá zabezpečí, že problém a súvisiace incidenty sa už neobjavia.

               5.1.Identifikácia a záznam problému

               V závislosti od toho, ktorá zmluvná strana iniciovala tiket, kontaktným miestom pre otázky súvisiace s daným problémom bude centrum podpory EÚ alebo Švajčiarska.

               Jedinečný identifikátor problému je identifikátor, ktorý mu pridelí riadenie IT služieb (ITSM). Musí sa používať pri každej komunikácii týkajúcej sa daného problému.

               Problém môže spôsobiť incident alebo môže byť otvorený samostatne s cieľom odstrániť problémy zistené v systéme, a to v akejkoľvek fáze.

               5.2.Priorizácia problému

               Problémy sa môžu kategorizovať podľa ich závažnosti a priority rovnako ako incidenty s cieľom uľahčiť ich sledovanie, pričom sa zohľadní vplyv súvisiacich incidentov a frekvencia ich výskytu.

               5.3.Vyšetrovanie a diagnostika problému

               Každá zmluvná strana môže nastoliť problém a centrum podpory iniciujúcej zmluvnej strany bude zodpovedné za jeho zaregistrovanie, pridelenie príslušnému tímu a sledovanie jeho celkového stavu.

               Riešiteľská skupina, ktorej bol problém postúpený, je zodpovedná za včasné riešenie problému a za komunikáciu s centrom podpory.

               Obidve zmluvné strany sú na požiadanie zodpovedné za zabezpečenie vykonávania pridelených opatrení a za poskytnutie spätnej väzby svojmu vlastnému centru podpory.

               5.4.Vyriešenie

               Riešiteľská skupina, ktorej je problém pridelený, je zodpovedná za vyriešenie tohto problému a poskytnutie príslušných informácií svojmu vlastnému centru podpory.

               Zistenia zo spracovania problému sa majú zaznamenať na budúce použitie.

               5.5.Uzavretie problému

               Problém sa formálne uzavrie, keď sa problém vyrieši vykonaním zmeny. Centrum podpory, ktoré zaregistrovalo problém, ukončí fázu uzavierania problému a informuje o tom centrum podpory druhej zmluvnej strany.

               6.Vybavovanie žiadosti

               Proces vybavovania žiadosti je komplexné vybavovanie žiadosti o novú alebo existujúcu službu od okamihu jej zaregistrovania a schválenia až do momentu jej uzavretia. Žiadosti o služby majú zvyčajne menší rozsah, sú vopred definované, opakovateľné, časté, vopred schválené a majú charakter procedurálnych žiadostí.

               Hlavné kroky, ktoré sa musia dodržať, sú uvedené ďalej:

               6.1.Iniciovanie žiadosti

               Informácie súvisiace so žiadosťou o službu sa predkladajú centru podpory EÚ alebo Švajčiarska e-mailom, telefonicky alebo prostredníctvom nástroja riadenia IT služieb (ITSM) alebo akéhokoľvek iného dohodnutého komunikačného kanála.

               6.2.Registrovanie a analýza žiadostí

               Pre všetky žiadosti o službu by kontaktným miestom malo byť centrum podpory EÚ alebo Švajčiarska, v závislosti od toho, ktorá zmluvná strana žiadosť o službu predložila. Toto centrum podpory bude zodpovedné za riadnu registráciu a analýzu žiadosti o službu.

               6.3.Schválenie žiadosti

               Pracovník centra podpory zmluvnej strany, ktorá žiadosť o službu podala, skontroluje, či je potrebné schválenie druhej zmluvnej strany, a ak áno, tak si ho vyžiada. Ak žiadosť o službu nie je schválená, centrum podpory tiket aktualizuje a uzavrie ho.

               6.4.Vybavovanie žiadosti

               Tento krok slúži na účinné a efektívne spracovanie žiadostí o služby. Treba rozlišovať medzi týmito prípadmi:

               ·Vybavovanie žiadosti o službu sa týka len jednej zmluvnej strany. V tomto prípade táto zmluvná strana vydá pracovné príkazy a koordinuje vykonanie.

               ·Realizácia žiadosti o službu má vplyv na systém EÚ aj Švajčiarska. V tomto prípade vydávajú centrá podpory pracovné príkazy vo svojej oblasti zodpovednosti. Spracovanie vybavovania žiadosti sa koordinuje medzi obidvoma centrami podpory. Celkovú zodpovednosť nesie to centrum podpory, ktoré dostalo a iniciovalo žiadosť o službu.

               Keď bola žiadosť o službu vyriešená, musí sa umiestniť do stavu „vyriešené“.

               6.5.Postúpenie žiadosti

               Centrum podpory môže v prípade potreby postúpiť nevybavenú žiadosť o službu príslušnému tímu (tretia strana).

               Žiadosť sa postupuje príslušným tretím stranám, t. j. centrum podpory EÚ bude musieť postupovať cez centrum podpory Švajčiarska, ak má byť žiadosť postúpená švajčiarskej tretej strane a naopak.

               Tretia strana, ktorej bola postúpená žiadosť o službu, je zodpovedná za včasné riešenie žiadosti o službu a za komunikáciu s centrom podpory, ktorá jej žiadosť o službu postúpila.

               Centrum podpory, ktoré zaregistrovalo žiadosť o službu, je zodpovedné za sledovanie jej celkového stavu a jej pridelenie.

               6.6.Kontrola vybavovania žiadostí

               Pred uzavretím žiadosti predkladá príslušné centrum podpory správu o žiadosti o službu na účely konečnej kontroly kvality. Cieľom je zabezpečiť, aby sa daná žiadosť o službu skutočne spracovala a aby sa dostatočne podrobne uviedli všetky informácie potrebné na opis životného cyklu žiadosti. Okrem toho sa zistenia zo spracovania žiadosti majú zaznamenať pre budúce použitie.

               6.7.Uzavretie žiadosti

               Ak sa zmluvné strany, ktorým bola žiadosť o službu pridelená, dohodnú, že daná žiadosť bola vybavená, a žiadateľ sa domnieva, že daný prípad je vyriešený, nastaví sa stav „uzavreté“.

               Žiadosť o službu sa formálne uzavrie vtedy, keď centrum podpory, ktoré danú žiadosť o službu zaregistrovalo, ukončí fázu uzavretia žiadosti a informuje o tom centrum podpory druhej zmluvnej strany.

               7.Riadenie zmien

               Cieľom je zabezpečiť, aby sa používali štandardizované metódy a postupy na efektívne a rýchle spracovanie všetkých zmien týkajúcich sa kontroly IT infraštruktúry s cieľom minimalizovať počet akýchkoľvek súvisiacich incidentov a ich vplyv na službu. Zmeny v IT infraštruktúre môžu vzniknúť v reakcii na problémy alebo externe vznesené požiadavky, napr. legislatívne zmeny, alebo proaktívne na účely zlepšenia efektívnosti a účinnosti alebo s cieľom umožniť obchodné iniciatívy alebo ich zohľadniť.

               Proces riadenia zmien zahŕňa rôzne kroky, ktoré zachytávajú všetky podrobnosti týkajúce sa žiadosti o zmenu na účely budúceho sledovania. Týmito procesmi sa zabezpečuje, aby sa zmena pred zavedením validovala a otestovala. Úspešné zavedenie zmeny sa realizuje prostredníctvom procesu riadenia vydaní.

               7.1.Žiadosť o zmenu

               Žiadosť o zmenu (RFC) sa predkladá tímu pre riadenie zmien na validáciu a schválenie. V prípade všetkých žiadostí o zmenu by kontaktným bodom malo byť centrum podpory EÚ alebo Švajčiarska, v závislosti od toho, ktorá zmluvná strana žiadosť predložila. Toto centrum podpory bude zodpovedné za riadnu registráciu a analýzu žiadosti.

               K predloženiu žiadostí o zmenu môže dôjsť z dôvodu:

               ·incidentu, ktorý zmenu spôsobí,

               ·existujúceho problému, v dôsledku ktorého dôjde k zmene,

               ·požiadavky na novú zmenu zo zmluvnej strany koncového používateľa,

               ·zmeny v dôsledku prebiehajúcej údržby,

               ·legislatívnej zmeny.

               7.2.Hodnotenie a plánovanie zmien

               Táto etapa sa týka posudzovania zmien a činností plánovania. Zahŕňa činnosti priorizácie a plánovania s cieľom minimalizovať riziko a vplyv.

               Ak má vykonávanie RFC vplyv tak na EÚ, ako aj na Švajčiarsko, zmluvná strana, ktorá RFC zaregistrovala, v spolupráci s druhou stranou overí hodnotenie a plánovanie danej zmeny.

               7.3.Schválenia zmien

               Každá zaregistrovaná žiadosť o zmenu sa musí schváliť na príslušnej úrovni postúpenia.

               7.4.Vykonanie zmeny

               Vykonanie zmeny sa vykonáva formou riadenia vydaní. Tímy obidvoch zmluvných strán pre riadenie vydaní postupujú podľa vlastných postupov, ktoré zahŕňajú plánovanie a testovanie. Po dokončení vykonania zmeny sa uskutoční kontrola zmeny. V záujme postupu podľa plánu sa existujúci proces riadenia zmien neustále prehodnocuje a v prípade potreby aktualizuje.

               8.Riadenie vydaní

               Vydanie predstavuje jednu alebo viacero zmien IT služieb súhrnne uvedených v pláne vydaní, ktoré budú musieť byť povolené, pripravené, vytvorené, otestované a zavedené. Jedno vydanie môže predstavovať opravu chyby, zmenu hardvéru alebo iných komponentov, zmeny softvéru, aktualizáciu verzií aplikácií, zmeny dokumentácie a/alebo procesov. Obsah každého vydania sa riadi, testuje a zavádza ako jeden celok.

               Cieľom riadenia vydaní je naplánovať, vytvoriť, otestovať a validovať a pritom zabezpečiť schopnosť poskytovať navrhované služby, prostredníctvom ktorých sa budú plniť požiadavky zainteresovaných strán a dosahovať plánované ciele. Počas koordinácie návrhu sa zadefinujú a zdokumentujú kritériá prijateľnosti týkajúce sa všetkých zmeny danej služby a poskytnú sa tímom zodpovedným za riadenie vydaní.

               Vydanie zvyčajne pozostáva z viacerých opráv problémov a vylepšení služby. Obsahuje požadovaný nový alebo zmenený softvér a akýkoľvek nový alebo zmenený hardvér potrebný na vykonanie schválených zmien.

               8.1.Plánovanie vydania

               Prvým krokom v tomto procese je priradenie schválených zmien do balíkov vydaní a definovanie rozsahu a obsahu vydaní. Na základe týchto informácií sa v rámci čiastkového procesu plánovania vydaní vypracuje harmonogram vytvorenia, testovania a zavedenia vydania.

               V rámci plánovania by sa mal zadefinovať:

               ·rozsah a obsah vydania,

               ·posúdenie rizika a rizikový profil vydania,

               ·klient/používatelia, ktorých sa vydanie dotkne,

               ·tím zodpovedný za vydanie,

               ·stratégia realizácie a zavedenia,

               ·zdroje pre dodanie a zavedenie.

               Obidve zmluvné strany sa navzájom informujú o plánovaní svojich vydaní a časoch údržby. Ak sa vydanie týka tak EÚ, ako aj Švajčiarska, koordinujú plánovanie a určujú spoločný čas údržby.

               8.2.Vytvorenie a otestovanie balíka vydaní

               Pri vytváraní a testovaní procesu riadenia vydaní sa stanoví prístup realizácie vydania alebo balíka vydaní a údržby kontrolovaného prostredia pred zmenou produkcie, ako aj testovanie všetkých zmien vo všetkých zavedených prostrediach.

               Ak sa vydanie týka EÚ, ako aj Švajčiarska, koordinujú plány dodania a testovanie. Patria sem tieto aspekty:

               ·spôsob a čas dodania jednotiek vydania a komponentov služby,

               ·aké sú obvyklé časy realizácie; čo sa stane, ak dôjde k oneskoreniu,

               ·ako sledovať napredovanie dodávky a získať potvrdenie,

               ·kritériá na monitorovanie a určenie úspešnosti zavádzania vydania,

               ·spoločné testovacie prípady pre príslušné funkcie a zmeny.

               Na konci tohto čiastkového procesu sú všetky požadované komponenty vydania pripravené na vstup do fázy spustenia reálnej prevádzky.

               8.3.Príprava na zavedenie

               Prípravný čiastkový proces zabezpečuje, aby boli komunikačné plány definované správne a oznámenia pripravené na odoslanie všetkým dotknutým zainteresovaným stranám a konečným používateľom a aby sa dané vydanie začlenilo do procesu riadenia zmien s cieľom zabezpečiť kontrolované vykonanie všetkých zmien a ich schválenie požadovanými subjektmi.

               Ak sa vydanie týka EÚ, ako aj Švajčiarska, obidve zmluvné strany koordinujú tieto činnosti:

               ·záznam žiadosti o zmenu v súvislosti s plánovaním a prípravou zavedenia do produkčného prostredia,

               ·vytvorenie plánu vykonávania,

               ·spôsob návratu, aby bolo v prípade zlyhania zavedenia možné vrátiť predchádzajúci stav,

               ·oznámenia zaslané všetkým stranám,

               ·žiadosť o schválenie realizácie vydania na príslušnej úrovni postúpenia.

               8.4.Návrat do pôvodného stavu

               Ak sa zavedenie nepodarilo zrealizovať alebo z testovania vyplynulo, že zavedenie nebolo úspešné alebo nezodpovedalo dohodnutým kritériám prijateľnosti/kvality, tímy obidvoch zmluvných strán, ktoré sú zodpovedné za riadenie vydaní, budú musieť vrátiť systém do pôvodného stavu. Bude potrebné informovať všetky potrebné zainteresované strany vrátane dotknutých koncových používateľov. Až do schválenia sa proces môže znovu začať v ktorejkoľvek z predchádzajúcich etáp.

               8.5.Preskúmanie a uzavretie vydania

               Pri kontrole zavedenia by sa mali vykonať tieto činnosti:

               ·získať spätnú väzbu o spokojnosti zákazníkov a používateľov s dodaním a zavedením služby (zhromaždiť spätnú väzbu a zohľadniť ju pri neustálom zlepšovaní služby),

               ·preskúmať všetky kritériá kvality, ktoré neboli splnené,

               ·skontrolovať, či sú všetky opatrenia, potrebné opravy a zmeny kompletné,

               ·zabezpečiť, aby po dokončení zavedenia nezostali nevyriešené žiadne otázky týkajúce sa funkčnosti, zdrojov, kapacity alebo výkonnosti,

               ·skontrolovať, či sú všetky problémy, známe chyby a dočasné riešenia zdokumentované a akceptované zákazníkom, koncovými používateľmi, prevádzkovou podporou a inými dotknutými stranami,

               ·monitorovať incidenty a problémy spôsobené zavedením (poskytnúť podporu operačným tímom v začiatočnej fáze v prípade, že vydanie spôsobilo zvýšenie objemu práce),

               ·aktualizovať podpornú dokumentáciu (t. j. technické informačné dokumenty),

               ·formálne odovzdať zavedenie vydania do prevádzkových operácií,

               ·zdokumentovať získané poznatky,

               ·zhromaždiť od realizačných tímov súhrnnú dokumentáciu o vydaní,

               ·formálne uzavrieť vydanie po overení záznamu týkajúceho sa žiadosti o zmenu.

               9.Riadenie bezpečnostných incidentov

               Riadenie bezpečnostných incidentov je proces riešenia bezpečnostných incidentov, s cieľom informovať potenciálne ovplyvnené zainteresované strany o incidente; hodnotenie incidentu a priorizácia a reakcia na incident v záujme vyriešenia všetkých skutočných alebo potenciálnych narušení dôvernosti, dostupnosti alebo integrity citlivých informačných aktív alebo podozrení na takéto narušenie.

               9.1.Kategorizácia incidentov informačnej bezpečnosti

               Všetky incidenty, ktoré majú vplyv na prepojenie medzi registrom Únie a švajčiarskym registrom, sa analyzujú s cieľom určiť možné narušenie dôvernosti, integrity alebo dostupnosti akýchkoľvek citlivých informácií zaznamenaných v zozname citlivých informácií (SIL).

               V kladnom prípade sa incident charakterizuje ako incident informačnej bezpečnosti, ktorý sa okamžite zaregistruje v nástroji riadenia IT služieb (ITSM) a ako taký sa riadi.

               9.2.Riešenie incidentov informačnej bezpečnosti

               Bezpečnostné incidenty sa riešia na 3. úroveň postúpenia, pričom riešením incidentov sa bude zaoberať osobitný tím pre riadenie incidentov (IMT).

               IMT je zodpovedný za:

               ·vykonanie prvej analýzy, kategorizovanie a stanovenie závažnosti incidentu,

               ·koordináciu činností všetkých zainteresovaných strán vrátane úplného zdokumentovania analýzy konkrétneho incidentu, rozhodnutí prijatých na riešenie daného incidentu a možných zistených nedostatkov,

               ·v závislosti od závažnosti bezpečnostného incidentu za včasné postúpenie na príslušnú úroveň na účely informovania a/alebo rozhodnutia.

               V procese riadenia bezpečnosti informácií sú všetky informácie týkajúce sa udalostí klasifikované na najvyššej úrovni citlivosti informácií, v každom prípade však minimálne ako ETS SENSITIVE.

               V prípade prebiehajúceho vyšetrovania a/alebo nedostatku, ktorý by sa mohol zneužiť, až pokým nedôjde k odstráneniu predmetného problému, sa informácie klasifikujú ako ETS CRITICAL.

               9.3.Identifikácia bezpečnostných incidentov

               Na základe typu bezpečnostného incidentu určí pracovník pre bezpečnosť informácií príslušné organizácie, ktoré majú byť zapojené do činností IMT a ktoré majú byť súčasťou tohto tímu.

               9.4.Analýza bezpečnostných incidentov

               Pri skúmaní incidentu spolupracuje IMT so všetkými zainteresovanými organizáciami a podľa potreby s príslušnými členmi ich tímov. Počas analýzy sa určí rozsah dôvernosti, integrity alebo straty dostupnosti aktív a posúdia sa dôsledky pre všetky dotknuté organizácie. Ďalej sa vymedzia počiatočné a následné opatrenia na vyriešenie incidentu a na riadenie jeho vplyvu vrátane vplyvu týchto opatrení na zdroje.

               9.5.Posudzovanie závažnosti bezpečnostných incidentov, postúpenie a podávanie správ

               IMT posúdi závažnosť každého nového bezpečnostného incidentu po jeho charakterizácii a okamžite začne s realizáciou potrebného opatrenia podľa závažnosti incidentu.

               9.6.Podávanie správ o reakcii na bezpečnostný incident

               IMT uvedie informácie o obmedzení dôsledkov incidentu a výsledky obnovy služby v správe o reakcii na incident informačnej bezpečnosti. Správa sa predkladá na 3. úrovni postúpenia pomocou zabezpečeného e-mailu alebo iných vzájomne akceptovaných prostriedkov bezpečnej komunikácie.

               Zodpovedná zmluvná strana preskúma obmedzenia dôsledkov a výsledky obnovy služby a:

               ·opäť pripojí register v prípade, že bol predtým odpojený,

               ·zabezpečí komunikáciu o incidente s tímami zodpovednými za správu registra,

               ·uzavrie incident.

               IMT by mal zabezpečeným spôsobom v správe o reakcii na incident informačnej bezpečnosti uviesť relevantné podrobnosti s cieľom zabezpečiť konzistentné zaznamenávanie a komunikáciu a umožniť okamžité a náležité opatrenia na obmedzenie dôsledkov incidentu. Po jeho dokončení predloží IMT v príslušnej lehote záverečnú správu o reakcii na incident informačnej bezpečnosti.

               9.7.Monitorovanie, budovanie kapacít a kontinuálne zlepšovanie

               IMT poskytne správy o všetkých bezpečnostných incidentoch 3. úrovni postúpenia. Správy budú použité na tejto úrovni postúpenia, aby bolo možné určiť:

               ·slabé miesta v bezpečnostných kontrolách alebo operačnom postupe, ktoré treba posilniť,

               ·prípadné potreby zdokonaliť tento postup s cieľom zlepšiť jeho účinnosť pri reakcii na incidenty,

               ·možnosti školenia a budovania kapacít v záujme ďalšieho posilnenia odolnosti registračných systémov v oblasti bezpečnosti informácií, znižovania rizika budúcich incidentov a minimalizovania ich vplyvu.

               10.Riadenie bezpečnosti informácií

               Cieľom riadenia informačnej bezpečnosti je zabezpečiť dôvernosť, integritu a dostupnosť utajovaných skutočností, údajov a IT služieb organizácie. Okrem technických komponentov vrátane ich návrhu a testovania (pozri LTS) sú na splnenie bezpečnostných požiadaviek pre predbežné riešenie potrebné tieto spoločné operačné postupy.

               10.1.Identifikácia citlivých informácií

               Citlivosť informácií sa posudzuje stanovením, aký vplyv na podnik by mohlo mať narušenie bezpečnosti v prípade tejto informácie (napr. finančné straty, poškodenie povesti, porušenie právnych predpisov...).

               Citlivé informačné aktíva sa identifikujú na základe ich vplyvu na prepojenie.

               Úroveň citlivosti týchto informácií sa posudzuje podľa škály citlivosti, ktorá sa uplatňuje na toto prepojenie a je podrobne opísaná v oddiele tohto dokumentu „Riešenie incidentov informačnej bezpečnosti“.

               10.2.Úrovne citlivosti informačných aktív

               Informačné aktívum sa pri svojej identifikácii klasifikuje podľa týchto pravidiel:

               ·pri identifikácii aspoň jednej VYSOKEJ úrovne dôvernosti, integrity alebo dostupnosti sa aktívum klasifikuje ako ETS CRITICAL,

               ·pri identifikácii aspoň jednej STREDNEJ úrovne dôvernosti, integrity alebo dostupnosti sa aktívum klasifikuje ako ETS SENSITIVE,

               ·pri identifikácii iba NÍZKEJ úrovne dôvernosti, integrity alebo dostupnosti sa aktívum klasifikuje ako ETS LIMITED.

               10.3.Priradenie vlastníka informačných aktív

               Všetky informačné aktíva by mali mať priradeného vlastníka. Informačné aktíva ETS, ktoré patria k prepojeniu medzi EUTL a SSTL alebo sú s ním spojené, by sa mali uviesť v spoločnom inventúrnom súpise aktív vedenom obidvomi zmluvnými stranami. Informačné aktíva ETS mimo prepojenia medzi EUTL a SSTL by sa mali zahrnúť do inventúrneho súpisu aktív, ktorý vedie príslušná zmluvná strana.

               zmluvné strany sa majú dohodnúť na vlastníctve každého informačného aktíva, ktoré patrí k prepojeniu medzi EUTL a SSTL, alebo je s ním spojené. Vlastník informačného aktíva je zodpovedný za posúdenie jeho citlivosti.

               Vlastník by mal mať pracovníkov s funkciami a skúsenosťami zodpovedajúcimi hodnote prideleného aktíva, resp. aktív. Mala by sa dohodnúť a formalizovať zodpovednosť vlastníka za aktívum, resp. aktíva, ako aj za povinnosť zachovávať požadovanú úroveň dôvernosti, integrity a dostupnosti.

               10.4.Registrácia citlivých informácií

               Všetky citlivé informácie sa registrujú v zozname citlivých informácií.

               V relevantných prípadoch sa zohľadní a v zozname citlivých informácií zaregistruje súhrn citlivých informácií, ktorý by mohol mať väčší vplyv, ako je vplyv jedinej informácie (napr. súbor informácií uložených v databáze systému).

               Zoznam citlivých informácií nemá stály charakter. Charakter hrozieb, zraniteľných miest či pravdepodobnosť alebo dôsledky bezpečnostných incidentov súvisiacich s aktívami sa môžu bez akéhokoľvek upozornenia meniť, pričom sa do prevádzky registračných systémov môžu zavádzať nové aktíva.

               Zoznam citlivých informácií sa preto pravidelne preskúmava a akékoľvek nové informácie, ktoré sú označené za citlivé, sa do neho okamžite zaregistrujú.

               Zoznam citlivých informácií návrh obsahuje v prípade každého zápisu aspoň tieto informácie:

               ·opis informácie,

               ·vlastníka informácie,

               ·úroveň citlivosti,

               ·upozornenie o tom, či informácie zahŕňajú osobné údaje,

               ·dodatočné informácie, ak sú potrebné.

               10.5.Zaobchádzanie s citlivými informáciami

               Ak sa citlivé informácie spracúvajú mimo prepojenia medzi registrom Únie a švajčiarskym registrom, spracúvajú sa v súlade s pokynmi pre zaobchádzanie.

               Citlivé informácie spracúvané v prepojení medzi registrom Únie a švajčiarskym registrom sa spracúvajú v súlade s bezpečnostnými požiadavkami zmluvných strán.

               10.6.Riadenie prístupu

               Cieľom riadenia prístupu je udeliť oprávneným používateľom právo na využívanie služby a zároveň zabrániť prístupu neoprávnených používateľov. Riadenie prístupu sa niekedy označuje aj ako „riadenie práv“ alebo „riadenie totožnosti“.

               V prípade predbežného riešenia a jeho fungovania potrebujú obidve zmluvné strany prístup k týmto komponentom:

               ·Wiki: prostredie pre spoluprácu na výmenu spoločných informácií, ako je plánovanie vydaní,

               ·nástroj riadenia IT služieb (ITSM) na riadenie incidentov a problémov (pozri kapitolu „Prístup a normy“),

               ·systém výmeny správ: každá zmluvná strana zabezpečuje bezpečný systém výmeny správ na účely prenosu správ obsahujúcich údaje o transakciách.

               Švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie zabezpečujú, aby pre ich zmluvné strany boli prístupy aktuálne a fungovali ako kontaktné miesta, pokiaľ ide o činnosti súvisiace s riadením prístupu. Žiadosti o prístup sa riešia v súlade s postupmi vybavovania žiadosti.

               10.7.Správa certifikátov/kľúčov

               Každá zmluvná strana je zodpovedná za správu svojich vlastných certifikátov/kľúčov (generovanie, registrácia, ukladanie, inštalácia, používanie, predĺženie platnosti, zrušenie, zálohovanie a obnova platnosti certifikátov/kľúčov). Ako sa uvádza v prepájacích technických normách (LTS), musia sa používať len digitálne certifikáty vydané certifikačným orgánom (CA), ktorému obidve zmluvné strany dôverujú. Zaobchádzanie s certifikátmi/kľúčmi a ich uchovávanie musí byť v súlade s ustanoveniami uvedenými v pokynoch pre zaobchádzanie.

               Každé zrušenie a/alebo predĺženie platnosti certifikátu a kľúča sa musí koordinovať obidvoma zmluvnými stranami. Tieto procesy prebiehajú v súlade s postupmi vybavovania žiadosti.

               Švajčiarsky správca registra a ústredný správca registra Únie si vymenia certifikáty/kľúče cez zabezpečené komunikačné prostriedky podľa ustanovení uvedených v pokynoch pre zaobchádzanie.

               Akékoľvek overovanie certifikátov/kľúčov medzi zmluvnými stranami sa uskutoční mimo IP sieť.

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 3.