               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 6. 2017
            COM(2017) 333 final
            2017/0137(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Pristúpením Chorvátskej republiky rozšírila Európska únia svoju colnú úniu. V dôsledku toho sa od Európskej únie podľa pravidiel Svetovej obchodnej organizácie (WTO) vyžadovalo (článok XXIV:6 dohody GATT 1994), aby začala rokovania s členmi WTO, ktorí majú právo rokovať súvisiace s listinou colných koncesií Chorvátska, aby sa nakoniec dohodlo na kompenzačnom vyrovnaní. Takéto vyrovnanie je splatné, ak prijatie vonkajšieho colného režimu EÚ spôsobí zvýšenie ciel nad úroveň, ku ktorej sa pristupujúci štát v rámci WTO zaviazal.

               Dňa 15. júla 2013 Rada poverila Komisiu začať rokovania podľa článku XXIV:6 dohody GATT 1994. Komisia rokovala s členmi WTO, ktorí majú právo rokovať, o odvolaní osobitných koncesií v súvislosti s odvolaním listiny Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii.

               Výsledkom rokovaní s Novým Zélandom je návrh dohody vo forme výmeny listov, ktorá bola parafovaná 18. mája 2017 v Ženeve („dohoda“). V tomto návrhu sa preto od Rady žiada, aby prijala rozhodnutie o uzavretí dohody vo forme výmeny listov s Novým Zélandom. Zároveň sa predkladá aj samostatný návrh na podpis tejto dohody.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Tento návrh je v súlade s praxou EÚ, ktorú uplatňovala po predchádzajúcom rozšírení EÚ.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Tento návrh dodržiava prax EÚ, ktorá je v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ a priemyselnou a poľnohospodárskou politikou EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a) bodom v) ZFEÚ, ktorý sa týka uzavretia medzinárodných dohôd.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomocí)

               Tento návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. e) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

               •Proporcionalita

               Nový Zéland bol dotknutý odvolaním koncesií Chorvátskej republiky. Kompenzačné vyrovnania nepresahujú príslušné práva Nového Zélandu. Návrh je v súlade so zásadou proporcionality.

               •Výber nástroja

               Na základe článku 218 ods. 6 písm. a) ZFEÚ sa vyžaduje rozhodnutie Rady o uzavretí dohody.

               3.KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  S Radou (Výborom pre obchodnú politiku) sa viedli pravidelné konzultácie o obsahu rokovaní a ich napredovaní. Európsky parlament (Výbor pre medzinárodný obchod) bol informovaný.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Pozri finančný výkaz.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania

                  Rada sa týmto návrhom vyzýva, aby prijala rozhodnutie o uzavretí dohody vo forme výmeny listov s Novým Zélandom. Zároveň sa Rade predkladá aj samostatný návrh na podpis tejto dohody.

               Výsledky dohody možno zhrnúť takto:

               zvýšenie colnej kvóty EÚ „mäso z hovädzích zvierat, mrazené; jedlé droby z hovädzích zvierat, mrazené“ o 1 875 ton, čísla colných položiek 0202 a 0206 29 91, pri zachovaní súčasných sadzieb v rámci kvóty 20 %. Nová colná kvóta bude 54 875 ton,

               zvýšenie colnej kvóty EÚ „mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazené“, číslo colnej položky 0204, pridelenej Novému Zélandu o 135 ton (jatočná hmotnosť), pri zachovaní súčasnej sadzby v rámci kvóty 0 %. Nová colná kvóta pridelená Novému Zélandu bude 228 389 ton.

               Komisia prijme podľa článku 187 písm. a) nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov [nariadenie (ES) č. 1308/2013] vykonávacie nariadenia na rozšírenie a spravovanie týchto kvót.

               Tieto vykonávacie opatrenia sa pripravujú zároveň s týmto návrhom.

               2017/0137 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 6 druhý pododsek písm. a) bodom v),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)Rada poverila 15. júla 2013 Komisiu, aby v rámci pristúpenia Chorvátskej republiky k Únii začala rokovania s určitými ďalšími členmi Svetovej obchodnej organizácie podľa článku XXIV:6 Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 („GATT 1994“).

               (2)Komisia viedla rokovania v súlade s rokovacími smernicami prijatými Radou.

               (3)Uvedené rokovania sa ukončili a 18. mája 2017 bola parafovaná Dohoda vo forme výmeny listov medzi Úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII dohody GATT 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Únii.

               (4)Dohoda bola podpísaná v mene Únie dňa […], s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu, v súlade s rozhodnutím Rady […]
                  1
               .

               (5)Dohoda by sa mala schváliť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii, sa v mene Únie schvaľuje.

               Text dohody je pripojené k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu splnomocnenú vykonať v mene Únie oznámenie uvedené v dohode.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dátumom jeho prijatia. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Dátum nadobudnutia platnosti dohody uverejní Generálny sekretariát Rady v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                        FINANČNÝ VÝKAZ

                        DÁTUM:

                        1.

                        ROZPOČTOVÝ RIADOK:

                        Kapitola 12 – Clá a ostatné poplatky

                        2.

                        NÁZOV:

                        Návrh rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom podľa článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii

                        3.

                        PRÁVNY ZÁKLAD:

                        Zmluva o fungovaní Európskej únie, a najmä jej články 207 a 218.

                        4.

                        CIELE:

                        Uzavrieť Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom.

                        5.

                        FINANČNÉ DÔSLEDKY

                        BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2017
                           (mil. EUR)

                        NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK 2018

                        (mil. EUR)

                        ROZPOČTOVÝ ROK 2019

                        (mil. EUR)

                        5.0.

                        VÝDAVKY

                        -
                              Z ROZPOČTU EÚ
                           (NÁHRADY/INTERVENCIE)

                        -
                              VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV

                        -
                              INÉ

                           -

                           -

                           -

                        5.1.

                        PRÍJMY

                        -
                              VLASTNÉ ZDROJE EÚ
                           (POPLATKY/CLÁ)

                        -
                              NÁRODNÉ

                        -

                        -

                        -

                        2017

                        2018

                        2019

                        5.0.1.

                        ODHADOVANÉ VÝDAVKY

                        -

                        -

                        -

                        5.1.1.

                        ODHADOVANÉ PRÍJMY

                        -

                        -

                        -

                        5.2.

                        SPÔSOB VÝPOČTU: objemy násobené colnou sadzbou v rámci kvóty

                        6.0.

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNEJ KAPITOLY BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        NIE

                        6.1.

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        NIE

                        6.2.

                        BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET?

                        NIE

                        6.3.

                        BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV?

                        NIE

                        POZNÁMKY:

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L […], […], s. […].

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 6. 2017
            COM(2017) 333 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Radu
            o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii

               DOHODA VO FORME VÝMENY LISTOV

               medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny koncesií v listine Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii

               A. List Únie

               Vážená pani/vážený pán,

               v nadväznosti na rokovania podľa článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 o zmene listiny Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii je mi cťou navrhnúť toto:

               Európska únia zaradí na svoju listinu pre colné územie EÚ 28 koncesie uvedené v listine EÚ 27 s týmito zmenami:

               zvýšenie colnej kvóty EÚ „mäso z hovädzích zvierat, mrazené; jedlé droby z hovädzích zvierat, mrazené“ o 1 875 ton, čísla colných položiek 0202 a 0206 29 91, pri zachovaní súčasných sadzieb v rámci kvóty 20 %. Nová colná kvóta bude 54 875 ton,

               zvýšenie colnej kvóty EÚ „mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazené“, číslo colnej položky 0204, pridelenej Novému Zélandu o 135 ton (jatočná hmotnosť), pri zachovaní súčasnej sadzby v rámci kvóty 0 %. Nová colná kvóta pridelená Novému Zélandu bude 228 389 ton.

               Európska únia a Nový Zéland si navzájom oznamujú ukončenie svojich interných postupov potrebných na nadobudnutie platnosti tejto dohody. Táto dohoda nadobúda platnosť 14 dní od dátumu prijatia posledného oznámenia.

               Bol by som Vám zaviazaný, ak by ste mohli potvrdiť, že Vaša vláda súhlasí s obsahom tohto listu. Je mi cťou navrhnúť, aby v prípade, že Vaša vláda súhlasí s obsahom tohto listu, tento list spolu s Vaším potvrdením tvorili Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom.

               Vážená pani/vážený pán, prijmite, prosím, prejav mojej najhlbšej úcty.

               Za Európsku úniu

               B. List z Nového Zélandu

               Vážená pani/vážený pán,

               je mi cťou potvrdiť prijatie Vášho listu z dnešného dňa [……] tohto znenia:

               „v nadväznosti na rokovania podľa článku XXIV:6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) 1994 o zmene listiny Chorvátskej republiky v rámci jej pristúpenia k Európskej únii je mi cťou navrhnúť toto:

               Európska únia zaradí na svoju listinu pre colné územie EÚ 28 koncesie uvedené v listine EÚ 27 s týmito zmenami:

               zvýšenie colnej kvóty EÚ ‚mäso z hovädzích zvierat, mrazené; jedlé droby z hovädzích zvierat, mrazenéʻ o 1 875 ton, čísla colných položiek 0202 a 0206 29 91, pri zachovaní súčasných sadzieb v rámci kvóty 20 %. Nová colná kvóta bude 54 875 ton,

               zvýšenie colnej kvóty EÚ ‚mäso z oviec alebo kôz, čerstvé, chladené alebo mrazenéʻ, číslo colnej položky 0204, pridelenej Novému Zélandu o 135 ton (jatočná hmotnosť), pri zachovaní súčasnej sadzby v rámci kvóty 0 %. Nová colná kvóta pridelená Novému Zélandu bude 228 389 ton.

               Európska únia a Nový Zéland si navzájom oznamujú ukončenie svojich interných postupov potrebných na nadobudnutie platnosti tejto dohody. Táto dohoda nadobúda platnosť 14 dní od dátumu prijatia posledného oznámenia.

               Bol by som Vám zaviazaný, ak by ste mohli potvrdiť, že Vaša vláda súhlasí s obsahom tohto listu. Je mi cťou navrhnúť, aby v prípade, že Vaša vláda súhlasí s obsahom tohto listu, tento list spolu s Vaším potvrdením tvorili Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom.“

               Je mi cťou Vám oznámiť, že moja vláda súhlasí s obsahom tohto listu.

               Za Nový Zéland


title: Návrh rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (nástroj mikrofinancovania Progress) {KOM(2009) 340 v konečnom znení} {SEK(2009) 907}

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0333

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.7.2009KOM(2009) 333 v konečnom znení2009/0096 (COD)NávrhROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (nástroj mikrofinancovania Progress){KOM(2009) 340 v konečnom znení}{SEK(2009) 907}  DÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHURecesia ovplyvňuje hlavne ľudí: prvoradou výzvou pre EÚ musí v súčasnosti byť predchádzanie vysokým úrovniam nezamestnanosti, podpora vytvárania pracovných miest a príprava pôdy na hospodársku obnovu, udržateľné oživenie a rast. EÚ na krízu rýchlo zareagovala prostredníctvom európskeho plánu na oživenie hospodárstva, v ktorom sa zdôraznila potreba čeliť účinkom krízy na pracovné miesta. Už prvé účinky plánu sú sľubné a sociálne záchranné siete plnia svoju stabilizujúcu úlohu. Avšak vzhľadom na neustále sa zhoršujúce podmienky na trhu práce v reakcii na hospodársky pokles sú potrebné ďalšie opatrenia.Európa nesmie recesii iba čeliť, ale ju musí využiť ako príležitosť na vytvorenie produktívnejšieho, inovačnejšieho nízkouhlíkového hospodárstva s vyššou úrovňou zručností; hospodárstva s otvorenými a inkluzívnymi trhmi práce, ktoré ponúka súdržnejšiu a rovnoprávnejšiu spoločnosť a pracovné miesta, ktoré zohľadňujú vek, rodovú rovnosť a rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a hospodárstvo, ktoré uznáva a podporuje podnikanie[1]. Opatrenia potrebné na boj proti vplyvu súčasnej krízy v sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti musia ísť ruka v ruke s potrebnými štrukturálnymi reformami, ktoré sú potrebné na riešenie dlhodobých výziev globalizácie, demografických a klimatických zmien.Hospodárska kríza výrazne zmení európske trhy práce. Pracovníci a spoločnosti musia dostať potrebné prostriedky na to, aby sa týmto meniacim skutočnostiam prispôsobili: je to potrebné na udržanie istých pracovných miest, zlepšovanie zručností na všetkých úrovniach, zabezpečenie návratu ľudí do práce a vytvorenie podmienok pre nové pracovné miesta.V oznámení Komisie „Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe“[2] bolo naznačených niekoľko bodov s cieľom pomôcť členským štátom vypracovať a vykonávať vhodné a účinné politiky zamestnanosti. Na tomto základe bolo možné na jarnom zasadnutí Európskej rady a troch seminároch o zamestnanosti, ktoré sa konali v Madride, Štokholme a Prahe v apríli 2009, definovať tri kľúčové priority: udržanie zamestnanosti, tvorba pracovných miest a podpora mobility; zvyšovanie kvalifikácie a jej zosúlaďovanie s potrebami trhu práce; zlepšovanie prístupu k zamestnaniu. Počas samitu EÚ o zamestnanosti konaného 7. mája 2009 nakoniec došlo k výmene názorov na tieto priority a bola dosiahnutá zhoda v 10 opatreniach[3].Na základe tohto spoločného úsilia Komisia prijala 3. júna oznámenie o „spoločnom záväzku pre zamestnanosť“[4] s cieľom posilniť spoluprácu medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi, ako aj medzi sociálnymi partnermi EÚ, pokiaľ ide o uvedené tri kľúčové priority, so zameraním na konkrétne opatrenia, ktorý bude podporovaný všetkými dostupnými nástrojmi Spoločenstva, najmä Európskym sociálnym fondom (ESF) a Európskym fondom na prispôsobenie sa globalizácii (EGF).Na zmiernenie sociálneho vplyvu krízy je nevyhnutné udržať ľudí na trhu práce, ako aj priviesť naň viac ľudí, najmä ženy, starších pracovníkov a iné skupiny, ktoré čelia diskriminácii, a predchádzať dlhodobej nezamestnanosti a nečinnosti. Najlepším spôsobom ako uniknúť vylúčeniu je zamestnanie: sociálna Európa začína s pracovnými miestami – avšak aj v čase pred krízou až príliš veľa občanov EÚ, ktorí chceli a boli schopní vstúpiť na trh práce, nemalo prístup k pracovnému miestu.2. OBSAHKomisia vo svojom oznámení z 3. júna navrhla nový nástroj mikrofinancovania v oblasti zamestnanosti[5] (nástroj mikrofinancovania Progress), aby nezamestnaným umožnila nový začiatok a otvorila určitým najviac znevýhodneným skupinám v Európe vrátane mladých ľudí cestu k podnikaniu. Týmto novým nástrojom sa rozšíri škála cielenej finančnej podpory v prospech nových podnikateľov v súčasnej situácii zníženej ponuky úverov. Individuálnym podnikateľom a zakladateľom mikropodnikov sa bude okrem bonifikácie úrokových sadzieb ESF takisto poskytovať pomoc prostredníctvom mentoringu, odbornej prípravy, odborného vedenia a budovania kapacít.Nástroj mikrofinancovania Progress prispeje k ďalším programom Spoločenstva tým, že poskytne nástroje na rozdelenie rizika, dlhové financovanie a financovanie na zvyšovanie vlastného imania. Zúročí skúsenosti medzinárodných finančných inštitúcií, ako napríklad skupiny EIB (Európska investičná banka a Európsky investičný fond). Medzinárodné finančné inštitúcie budú v rámci režimu spoločného hospodárenia poskytovať ďalšie zdroje prostredníctvom podpory bankových a nebankových poskytovateľov mikrofinancovania v celej Európskej únii.3. SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITAVzhľadom na aktuálnu nízku úroveň pôžičiek a prudký pokles v ich poskytovaní (ako sa ukázalo v hodnotení ex ante priloženom k tomuto návrhu) je potrebné zintenzívniť súčasné úsilie Spoločenstva a členských štátov v záujme zvýšenia poskytovania úverov na dostatočnú úroveň a v rozumnom časovom rámci s cieľom uspokojiť vysoký záujem tých, ktorí ich najmä v tomto období krízy najviac potrebujú, akými sú nezamestnaní alebo zraniteľní ľudia, ktorí chcú založiť alebo rozvíjať mikropodniky vrátane samostatnej zárobkovej činnosti, avšak nemajú prístup ku „komerčným“ bankovým úverom.Využívanie zdrojov Spoločenstva je vhodné a je v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z 24. marca 2009[6]. Jednotným nástrojom sa okrem toho umožní sústreďovať zdroje z medzinárodných finančných inštitúcií. A napokon nástrojom na úrovni celej EÚ sa predíde rozptýlenému prístupu, čím sa zvýši ponuka mikrofinancovania vo všetkých členských štátoch.4. VÝBER PRÁVNEHO NÁSTROJAKomisia navrhuje, aby sa nástroj mikrofinancovania Progress zriadil rozhodnutím, v ktorom sa vymedzujú úlohy a zodpovednosť len samotnej Komisie a nezakladajú sa v ňom práva alebo povinnosti členských štátov alebo jednotlivcov. Rozhodnutie je preto najvhodnejší nástroj na dosiahnutie želaného účinku.5. VPLYV NA ROZPOČETV zmysle medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006[7] medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení sa uvedený nástroj má zriadiť pomocou prerozdelenia existujúceho rozpočtu. EP v zmysle medziinštitucionálnej dohody z roku 2006 pridal do rozpočtu programu Progress ďalších 114 miliónov EUR[8], čím sa jeho rozpočet z počiatočného návrhu Komisie zvýšil zo 628 800 000 EUR na 743 250 000 EUR. Toto dodatočné financovanie sa malo uplatňovať postupne v neskorších rokoch vykonávania programu, t. j. od roku 2009. Po preskúmaní všetkých možných alternatív by sa financovanie malo realizovať presunutím 100 miliónov EUR (počas 4 rokov) z programu Progress[9] v prospech nového európskeho nástroja mikrofinacovania v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (nástroj mikrofinancovania Progress). V rámci spoločnej iniciatívy s medzinárodnými finančnými inštitúciami a najmä so skupinou EIB by sa pomocou uvedených 100 miliónov EUR z existujúceho rozpočtu mohlo zmobilizovať viac ako 500 miliónov EUR.2009/0096 (COD)NávrhROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,ktorým sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinancovania v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania (nástroj mikrofinancovania Progress)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 159 ods. 3,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy,keďže:(1) V oznámení Komisie „Európska iniciatíva za rozvoj mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti“[10] boli ustanovené štyri prioritné oblasti činnosti: zlepšenie právneho a inštitucionálneho prostredia v členských štátoch, zmena prostredia v prospech zamestnanosti a podnikania, podpora najlepšej praxe a poskytnutie ďalšieho finančného kapitálu inštitúciám mikrofinancovania. Ako prvý krok v rámci vykonávania tohto programu Európska komisia a Európska investičná banka (EIB) založili v roku 2008 iniciatívu JASMINE, v rámci ktorej sa nebankovým finančným inštitúciám v oblasti mikrofinancovania poskytuje mentoring a finančné prostriedky v celkovej sume 20 miliónov EUR z EIB.(2) Európsky parlament vo svojom uznesení z 24. marca 2009 požiadal Európsku komisiu, aby zintenzívnila svoje úsilie v záujme rozvoja mikroúverov na podporu rastu a zamestnanosti a ponúkol ďalšiu podporu v sume 4 milióny EUR na pilotné činnosti, ktoré sa majú realizovať v rámci iniciatívy JASMINE. Európsky parlament takisto vyzval Komisiu, aby spolufinancovala projekty v oblasti mikroúverov najmä pre znevýhodnené cieľové skupiny.(3) Je potrebné zintenzívniť súčasné úsilie Spoločenstva a členských štátov v záujme zvýšenia poskytovania úverov na dostatočnú úroveň a v rozumnom časovom rámci s cieľom uspokojiť vysoký záujem tých, ktorí ich najviac potrebujú najmä v tomto období krízy, ako sú nezamestnaní alebo zraniteľní ľudia vrátane mladých ľudí, ktorí chcú založiť alebo rozvíjať mikropodniky vrátane samostatnej zárobkovej činnosti, ale nemajú prístup k úverom.(4) V oznámení Komisie „Spoločný záväzok pre zamestnanosť“[11] bola zdôraznená potreba dať novú šancu nezamestnaným a umožniť podnikanie niektorým z najviac znevýhodnených skupín v Európe vrátane mladých ľudí. Okrem existujúcich nástrojov sú potrebné osobitné opatrenia v záujme ďalšieho posilňovania hospodárskej a sociálnej súdržnosti tým, že sa posilnia činnosti, ktoré uskutočňuje Európska investičná banka a Európsky investičný fond a iné medzinárodné finančné inštitúcie bez toho, aby boli dotknuté činnosti členských štátov. Komisia preto oznámila návrh na nový nástroj EÚ v oblasti mikrofinancovania na zvýšenie dosahu mikrofinancovania na osobitné rizikové skupiny a na ďalšiu podporu rozvoja podnikania, sociálneho hospodárstva a mikropodnikov.(5) Využívanie zdrojov Spoločenstva je vhodné a je v súlade s uznesením Európskeho parlamentu z marca 2009. Nástrojom na úrovni celej EÚ by sa okrem iného umožnilo sústreďovať zdroje z medzinárodných finančných inštitúcií a predísť rozptýlenému prístupu, čím sa zvýši ponuka mikrofinancovania vo všetkých členských štátoch. Nástroj mikrofinancovania Progress by sa mal zriadiť na základe spoločného hospodárenia s cieľom zúročiť skúsenosti medzinárodných finančných inštitúcií a najmä Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu.(6) Akcie financované nástrojom by mali byť koherentné a zlučiteľné s inými politikami Spoločenstva a mali by byť v súlade s ustanoveniami zmluvy a aktov prijatých na jej základe. Činnosti financované spomínaným nástrojom by mali dopĺňať ďalšie intervencie Spoločenstva, najmä finančné nástroje rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP), iniciatívu JASMINE a Európsky sociálny fond.(7) Na účely tohto rozhodnutia sa „mikrofinancovanie“ vzťahuje na mikroúvery a krytie rozdelenia rizika. V odporúčaní Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 týkajúcom sa definície mikropodnikov, malých a stredných podnikov[12] sa „mikroúver“ definuje ako pôžička v sume menej ako 25 000 EUR a „mikropodnik“ ako podnik zamestnávajúci menej ako 10 ľudí vrátane samostatnej zárobkovej činnosti a ktorého ročný obrat a/alebo celková ročná súvaha neprekračuje 2 milióny EUR. Tieto definície sú vhodné na účely tohto rozhodnutia;ROZHODLI TAKTO:Článok 1 Zriadenie1. Týmto sa zriaďuje európsky nástroj mikrofinacovania v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania pod názvom nástroj mikrofinancovania Progress (ďalej len nástroj).Článok 2 Cieľ1. Prostredníctvom uvedeného nástroja sa poskytujú zdroje Spoločenstva s cieľom zlepšiť prístup k mikroúverom pre:1.  osoby, ktoré stratili pracovné miesto alebo im hrozí jeho strata a chcú založiť vlastný mikropodnik vrátane samostatnej zárobkovej činnosti;2.  znevýhodnené osoby vrátane mladých ľudí, ktoré chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný mikropodnik vrátane samostatnej zárobkovej činnosti;3.  mikropodniky v sektore sociálneho hospodárstva zamestnávajúce osoby, ktoré stratili pracovné miesto, alebo znevýhodnené osoby vrátane mladých ľudí.Článok 3 Rozpočet1. Finančný príspevok z rozpočtu Spoločenstva v prospech nástroja na obdobie od 1.januára 2010 do 31. decembra 2013 je 100 miliónov EUR.2. Ročné pridelené finančné prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v medziach finančného rámca.3. Celkový rozpočet na podporné opatrenia uvedené v článku 4 ods. 1 písm. d) neprekročia 1 % rozpočtu nástroja, ako sa uvádza v odseku 1.4. Finančný príspevok pokrýva celkové náklady nástroja vrátane správnych poplatkov medzinárodným finančným inštitúciám uvedeným v článku 5 ods. 2 spravujúcim príspevok Spoločenstva, ako aj všetkých ostatných oprávnených nákladov.Článok 4 Oprávnené činnosti a príjemcovia1. Nástroj sa vykonáva podľa potreby prostredníctvom týchto druhov činností:4.  záruky a nástroje na rozdelenie rizika5.  nástroje vlastného imania;6.  dlhové nástroje;7.  podporné opatrenia, akými sú komunikačné činnosti, monitorovanie, kontrola, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo potrebné na efektívne a účinné vykonávanie tohto rozhodnutia a na dosiahnutie jeho cieľov.2. Nástroj je otvorený verejným a súkromným subjektom usadeným v členských štátoch, ktoré poskytujú mikrofinancovanie osobám a mikropodnikom v členských štátoch.Článok 5 Riadenie1. Komisia riadi nástroj v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.2. Na vykonávanie činností uvedených v článku 4 ods. 1 s výnimkou podporných opatrení uvedených v bode d) článku 4 ods. 1 Komisia v súlade s článkom 53d nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 a článkom 43 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 uzavrie dohody s medzinárodnými finančnými inštitúciami, a to najmä s Európskou investičnou bankou (EIB) a Európskym investičným fondom (EIF). Tieto dohody musia obsahovať podrobné ustanovenia na vykonávanie úloh zverených daným inštitúciám vrátane potreby zabezpečiť doplnkovosť k vnútroštátnym mechanizmom.3. Medzinárodné finančné inštitúcie uvedené v odseku 2 môžu výnosy vrátane dividend a úhrady nákladov, ktoré získajú, opätovne investovať do činností uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a), b) a c) počas obdobia 6 rokov po začatí vykonávania nástroja. Zostatok splatný Európskym spoločenstvám sa má po uzavretí nástroja vrátiť do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev.4. Medzinárodné finančné inštitúcie uvedené v odseku 2 tohto článku uzavrú s verejnými a súkromnými poskytovateľmi mikrofinancovania uvedenými v článku 4 ods. 2 písomné dohody, v ktorých sa ustanoví ich povinnosť využiť zdroje poskytnuté v rámci nástroja v súlade s cieľmi uvedenými v článku 2 a poskytnúť informácie na vypracovanie výročných správ uvedených v článku 8 ods. 1.5. Komisia riadi rozpočet podporných opatrení uvedených v článku 4 ods. 1 písm. d).Článok 6 SúladAkcie financované v rámci nástroja musia byť v súlade s ustanoveniami zmluvy a aktov prijatých na jej základe.Článok 7 Ochrana finančných záujmov Spoločenstiev1. Komisia zabezpečí, aby sa pri realizácií akcií financovaných podľa tohto rozhodnutia ochraňovali finančné záujmy Spoločenstva prostredníctvom uplatňovania opatrení na predchádzanie podvodom, korupcii a akejkoľvek inej nezákonnej činnosti formou účinných kontrol a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, a v prípade zistenia nezrovnalostí uplatňovaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95[13], nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[14] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999[15].2. Pri akciách Spoločenstva financovaných podľa tohto rozhodnutia má OLAF na základe nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 právomoc viesť vyšetrovanie každého porušenia ustanovení práva Spoločenstva vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe nástroja, ku ktorému došlo v dôsledku konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu a ktoré ako neoprávnená výdavková položka poškodilo alebo by mohlo poškodiť všeobecný rozpočet Európskej únie alebo ňou spravovaných rozpočtov.3. Vo všetkých vykonávacích opatreniach vyplývajúcich z tohto rozhodnutia sa má odkazovať na uvedené odseky a ustanoviť najmä dohľad a finančná kontrola Komisie alebo ňou ustanoveného zástupcu a auditmi Európskeho dvora audítorov, ak je to potrebné, auditmi priamo na mieste.Článok 8 Výročná správa1. Medzinárodné finančné inštitúcie uvedené v článku 5 ods. 2 postúpia Komisii výročné správy o vykonávaní, v ktorých sa uvedie finančné plnenie podporovaných činností, rozdelenie finančných prostriedkov podľa odvetví a druhu príjemcov, predložené žiadosti, uzatvorené zmluvy, financované akcie, výsledky, a pokiaľ je to možné, vplyv.2. Od roku 2011 predkladá Komisia Európskemu parlamentu a Rade každý rok pred 31. decembrom kvantitatívnu a kvalitatívnu výročnú správu o činnostiach podľa tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku. Výročná správa má vychádzať zo správ o vykonávaní uvedených v odseku 1 a zameriavať sa hlavne na dosiahnuté výsledky a obsahovať najmä informácie týkajúce sa predložených žiadostí, uzatvorených zmlúv, financovaných akcií vrátane ich komplementárnosti s inými intervenciami Spoločenstva, a to najmä s ESF.3. Výročná správa bude doručená Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov pre informáciu.Článok 9 Hodnotenie1. Komisia z vlastného podnetu a v úzkej spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami uvedenými v článku 5 ods. 2 vykonáva priebežné a záverečné hodnotenia. Priebežné hodnotenie sa vypracuje štyri roky po začatí vykonávania nástroja a záverečné hodnotenie najneskôr jeden rok po skončení mandátu(-ov) udeleného(-ých) medzinárodným finančným inštitúciám uvedeným v článku 5 ods. 2. Pri záverečnom hodnotení sa osobitne preskúma rozsah, v ktorom nástrojom ako takým dosiahli jeho ciele.2. Výsledky hodnotení budú doručené Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov a sociálnym partnerom pre informáciu.Článok 10 Nadobudnutie účinnostiToto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .V BruseliZa Európsky parlament Za Radupredseda predsedaLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ1. NÁZOV NÁVRHU:Nástroj mikrofinacovania Progress2. RÁMEC ABM/ABBPríslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti:ZAMESTNANOSŤ, SOCIÁLNE ZÁLEŽITOSTI a ROVNAKÉ PRÍLEŽITOSTIABB 04 04 Zamestnanosť, sociálna solidarita a rodová rovnosť3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY3.1. Rozpočtové položky:Nové rozpočtové položky04 04 13 Nástroj mikrofinancovania Progress04 01 04 11 Nástroj mikrofinancovania Progress – administratívne výdavky3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu:1/1/2010 – 31/12/20133.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky):Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom rámci |04 04 13 | Nepovinné | Dif. | ÁNO | NIE | NIE | č. 1a |04 01 04 11 | Nepovinné | Nedif. | ÁNO | NIE | NIE | č. 1a |4. ZHRNUTIE ZDROJOV4.1. Finančné zdroje4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)v mil. EUR (zaokrúhlené na 2 desatinné miesta)Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | > 2013 | Spolu |Prevádzkové výdavky[16] |Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 24,75 | 99,00 |Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 9,00 | 16,00 | 20,00 | 20,00 | 34,00 | 99,00 |Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[17] |Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4 | c | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA |Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 25,00 | 100,00 |Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 9,25 | 16,25 | 20,25 | 20,25 | 34,00 | 100,00 |Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[18] |Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1,00 |Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6 | e |Celkové orientačné finančné náklady na akciuVRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | a+c+d+e | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | b+c+d+e | 9,50 | 16,50 | 20,50 | 20,50 | 34,00 | 101,00 |Údaje o spolufinancovaníAk návrh predpokladá spolufinancovanie zo strany členských štátov alebo iných subjektov (uveďte ktorých), odhadovanú výšku spolufinancovania je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke (ak sa predpokladá spolufinancovanie zo strany viacerých subjektov, pridajte ďalšie riadky):v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Subjekt podieľajúci sa na spolufinancovaní | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Spolu |…………………… | f |VRP vrátane spolufinancovania spolu | a+c+d+e+f | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 25,25 | 101,00 |4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovanímX Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním.Návrh je spojený s návrhom revízie finančnej sumy vyčlenenej pre program Progress a jej znížením o 100 miliónov EUR, ktoré sa majú presunúť na nástroj mikrofinancovania.( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom rámci.( Návrh môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[19] (t. j. nástroja flexibility alebo revízie finančného výhľadu).4.1.3. Finančný vplyv na príjmyX Návrh nemá finančný vplyv na príjmy.( Návrh má finančný vplyv na príjmy, a to s týmto účinkom:Pozn.: Všetky podrobnosti a pripomienky týkajúce sa spôsobu výpočtu vplyvu na príjmy je potrebné uviesť v samostatnej prílohe.v mil. EUR (zaokrúhlené na 1 desatinné miesto)Pred akciou [Rok n-1] | Stav po akcii |Počet ľudských zdrojov spolu | 3 | 3 | 3 | 3 |5. CHARAKTERISTIKY A CIELEPodrobnosti týkajúce sa kontextu návrhu sa vyžadujú v dôvodovej správe. V tomto oddiele legislatívneho finančného výkazu sa uvádzajú nasledujúce doplňujúce informácie:5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonteNástroj mikrofinancovania Progress sa v kontexte hospodárskej krízy navrhuje s cieľom dať novú šancu nezamestnaným a umožniť podnikanie niektorým z najviac znevýhodnených skupín v Európe.Hospodárska kríza si vyžaduje neodkladné opatrenia na pomoc tým, ktorí stratili pracovné miesto alebo čelia sociálnemu vylúčeniu a chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný podnik. Celková nižšia dostupnosť úverov v kombinácii s postavením čerstvo nezamestnanej osoby má za následok, že mnoho ľudí, ktorí by chceli začať vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť alebo založiť mikropodnik, nemôžu tak urobiť. Okrem toho cieľová skupina „typických príjemcov prostriedkov z ESF“[21] má nedostatočný prístup k mikroúverom, keďže najmä bežné banky pokladajú túto skupinu za príliš rizikovú a nákladovo náročnú, a to vzhľadom na relatívne nízke sumy pôžičiek.5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaKomisia vo svojom oznámení z roku 2007 uznala dôležitú rolu mikroúverov. V uvedenom oznámení sa uvádza, že poberanie mikroúverov značne zaostávalo za potenciálnym dopytom z dôvodu relatívne vysoko rizikového profilu, nákladov na transakcie a chýbajúcich sprostredkovateľov v niektorých členských štátoch.Hlavným v súčasnosti dostupným nástrojom na úrovni celého Spoločenstva na financovanie zakladania a rozvoja malých podnikov je Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu (CIP). Záručným fondom MSP pre mikropôžičky, ktorý funguje v rámci uvedeného programu, sa poskytujú záruky pôžičiek, ktoré bankám a nebankovým inštitúciám mikrofinancovania, akými sú napríklad španielska mikrobanka a francúzska organizácia ADIE, sa umožňuje, aby zvyšovali dostupnosť dlhového financovania mikropodnikom tým, že sa v menšej miere vystavujú riziku. Prostredníctvom fondu sa finančným inštitúciám poskytujú spoluzáruky, protizáruky alebo priame záruky pôžičiek do 20 000 EUR poskytovaných mikropodnikom s najviac deviatimi zamestnancami a najmä podnikateľom zakladajúcim nový podnik.Tak ESF, ako aj EGF umožňujú členským štátom, aby využívali fondy na mikroúvery, členské štáty však túto možnosť nevyužívajú. Iniciatívy na zvyšovanie povedomia s cieľom intenzívnejšieho poberania úverov by vzhľadom na nutnosť reagovať na súčasnú krízu boli pomalé.JASMINE je spoločnou iniciatívou Komisie a skupiny EIB na rozvoj sektora poskytovateľov úverov. Zahŕňa nástroj technickej pomoci na budovanie kapacít, ktorý je financovaný Komisiou a prostredníctvom nástroja spolufinancovania s podporou EIB (20 miliónov EUR). Nástroj JASMINE je riadený EIF.V záujme podpory mikroúverov v Európe Európsky parlament schválil prípravnú akciu s rozpočtom 4 milióny EUR na rok 2009, a to najmä s cieľom vytvoriť zárodkový kapitál pre nebankové inštitúcie. Táto akcia sa v súčasnosti vykonáva v rámci iniciatívy JASMINE.Nástroj mikrofinancovania Progress poskytne prostredníctvom medzinárodných finančných inštitúcií štruktúram mikrofinancovania finančné prostriedky (100 miliónov EUR počas 4 rokov), čím sa zlepší prístup k mikroúverom tým, ktorí sa za normálnych okolností nepokladajú za financovateľných bankou.5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMK činnosti ABB 04 04 Zamestnanosť, sociálna solidarita a rodová rovnosť sa pridáva ďalší osobitný cieľ:Poskytovať pomoc nezamestnaným alebo znevýhodneným osobám vrátane mladých ľudí, ktoré chcú založiť alebo ďalej rozvíjať vlastný podnik.Výstupy sa budú merať dvoma ukazovateľmi:-  Objem úverov-  Počet príjemcov pôžičiek.5.4. Spôsob implementácie (orientačný)Uveďte vybraný(-é) spôsob(-y)[22] implementácie akcie.ٱ Centralizované hospodárenieٱ priamo na úrovni Komisieٱ nepriamo delegovaním právomocí na:ٱ výkonné agentúryٱ subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidláchٱ národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujmeٱ Zdieľané alebo decentralizované hospodárenieٱ s členskými štátmiٱ s tretími krajinamiX Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte)Komisia poverí mandátom medzinárodné finančné inštitúcie, akými sú EIB a EIF.6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE6.1. Systém monitorovaniaOd roku 2011 predkladá Komisia Európskemu parlamentu a Rade každý rok pred 31. decembrom kvantitatívnu a kvalitatívnu výročnú správu o činnostiach v predchádzajúcom roku. Výročné správy vychádzajú zo správ o vykonávaní predkladaných medzinárodnými finančnými inštitúciami, ktorých predmetom je finančné plnenie podporovaných činností, predložené žiadosti, uzatvorené zmluvy, financované akcie, výsledky, a pokiaľ je to možné, vplyv.6.2. Hodnotenie6.2.1. Hodnotenie ex-anteHodnotenie ex-ante je pripojené k návrhu nástroja mikrofinancovania Progress. Vykonala ho Komisia a obsahuje informácie o potrebách, ktoré treba naplniť, cieľoch, ktoré sa majú dosiahnuť, a rizikách spojených s návrhom a alternatívne scenáre.6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností)V hodnotení ex-ante sa skúmajú existujúce iniciatívy Spoločenstva v oblasti mikroúverov, akými sú JASMINE a program CIP.Návrhom nástroja mikrofinancovania Progress sa dosahuje synergia s existujúcimi akciami a zásadne sa prispieva tak k ich účinnosti, ako aj k pravdepodobnosti, že budú úspešné.6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnoteníNástroj mikrofinancovania Progress bude predmetom priebežného a záverečného hodnotenia. Predmetom týchto hodnotení sú otázky ako významnosť, súdržnosť a synergie, účelnosť, účinnosť, udržateľnosť, užitočnosť, a ak je to možné a vhodné, i rozdelenie finančných prostriedkov podľa odvetví a druh príjemcov. Pri záverečnom hodnotení sa osobitne preskúma rozsah, v ktorom nástroj mikrofinancovania Progress ako celok dosiahol svoje ciele.Priebežné hodnotenie sa vypracuje 4 roky po začatí vykonávania nástroja a záverečné hodnotenie najneskôr jeden rok po skončení mandátu(-ov) udeleného(-ých) medzinárodným finančným inštitúciám.7. OPATRENIA PROTI PODVODOMKomisia musí zabezpečiť, aby pri realizácii akcií financovaných na základe tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam účinnými kontrolami a vymáhaním nenáležite vyplatených súm a v prípade zistenia nezrovnalostí účinnými, proporcionálnymi a odrádzajúcimi pokutami v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (Euratom, ES) č. 2185/96 a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999.Pre akcie Spoločenstva financované na základe tohto rozhodnutia sa za nezrovnalosť uvedenú v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 považuje akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo nedodržanie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohlo mať negatívny vplyv na všeobecný rozpočet Spoločenstiev alebo na nimi riadené rozpočty.8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovviazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 1 desatinné miesto)Akcia 1 …. | Vykonávať nástroj prostredníctvom mandátov udelených medzinárodným finančným inštitúciám. |2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Úradníci alebo dočasní zamestnanci[24] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST |Zamestnanci financovaní[25] podľa článku XX 01 02 | 2 | 2 | 2 | 2 |Iní zamestnanci[26] financovaní podľa článku XX 01 04/05 |SPOLU | 3 | 3 | 3 | 3 |8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcieHlavnými úlohami v súvislosti s vykonávaním akcie sú:-  dohodnutie mandátov s medzinárodnými finančnými inštitúciami-  skúmanie a schvaľovanie transakcií-  monitorovanie vykonávania programu-  vypracúvanie výročných správ o vykonávaní-  preskúmanie synergií nástroja mikrofinancovania Progress s inými doplnkovými programami Spoločenstva a najmä s Európskym sociálnym fondom8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny)(V prípade viacerých zdrojov uveďte počet pracovných miest pre každý zdroj.)( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť.( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n.( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNRX Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia)( Pracovné miesta požadované na rok 2010, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného rokuPotreby ľudských a administratívnych zdrojov sa pokryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť pridelené riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov s prihliadnutím na rozpočtové obmedzenia.8.2.4. Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie)v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Rozpočtová položka 04 01 04 11 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SPOLU |Iná technická a administratívna pomoc |- intra muros |- extra muros |Technická a administratívna pomoc spolu | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sumev mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Spolu |Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,488 |Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,128 | 0,512 |Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 0,250 | 1,000 |Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanciV prípade potreby pozri bod 8.2.1.1 x 122 000 = 122 000 na rokVýpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02V prípade potreby pozri bod 8.2.1.2 x 64 000 = 128 000 na rok8.2.6. Ostatné administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |2010 | 2011 | 2012 | 2013 | SPOLU |XX 01 02 11 01 – Služobné cesty |XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie |XX 01 02 11 03 – Výbory[28] |XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie |XX 01 02 11 05 – Informačné systémy |2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu |3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) |Administratívne náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu |Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnut é v referenčnej sume[1] Oznámenie Komisie „Najskôr myslieť v malom“ Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu, KOM(2008) 394 v konečnom znení, 25.6.2008.[2] KOM(2009) 114, 4.3.2009.[3] Pozri: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=103&langId=en&eventsId=173&furtherEvents=yes[4] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[5] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[6] P6_TA-PROV(2009)0166[7] (2006/C 139/01)[8] 100 mil. EUR v cenách z roku 2004.[9] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1672/2006/ES z. 24. októbra 2006, ktorým sa zriaďuje program Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a sociálnej solidarity – Progress (Ú. v. EÚ L 315, 15.11.2006, s. 1).[10] KOM(2007) 708.[11] KOM(2009) 257, 3.6.2009.[12] Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36 .[13] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.[14] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.[15] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1 .[16] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx.[17] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx.[18] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05.[19] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.[20] V prípade potreby, t. j. ak akcia trvá dlhšie ako 6 rokov, pridajte ďalšie stĺpce.[21] Najmä tí, ktorí sú pokladaní za „bankou nefinancovateľných“, t. j. bez prístupu k bežným úverovým systémom, mladí ľudia alebo tí, ktorí sú v situácii finančnej neistoty (slobodné matky, osoby so zdravotným postihnutým, migranti, prepustení pracovníci).[22] V prípade, že uvediete viac spôsobov, uveďte ďalšie podrobnosti v časti „Poznámky“ tohto bodu.[23] Ako je uvedené v oddiele 5.3.[24] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[25] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[26] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume.[27] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušné výkonné agentúry.[28] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.


				|

		52012PC0416

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom vyjasniť ustanovenia týkajúce sa harmonogramu aukcií emisných kvót skleníkových plynov /* COM/2012/0416 final - 2012/0202 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           ÚVOD
Systém obchodovania s emisiami (EU ETS),
ustanovený smernicou 2003/87/ES, vytvoril prvý veľký globálny trh s
uhlíkom a cenu uhlíka spoločnú pre celú EÚ. Tento trh sa všeobecne
považuje za likvidný a založený na dobre fungujúcej infraštruktúre.
Časť tejto infraštruktúry sa týka spôsobov obchodovania s emisnými
kvótami vo forme aukcií, pri ktorom sa smernicou na Komisiu prenášajú
vykonávacie právomoci, a síce prostredníctvom prijatia nariadenia o
„časových, administratívnych a iných aspektoch“ obchodovania vo forme
aukcií. Komisia už pristúpila k výkonu tejto právomoci a uvedené nariadenie
bolo už niekoľkokrát zmenené a doplnené.
V kontexte prebiehajúcej debaty o potrebe a
možnostiach prípadných budúcich opatrení na odstránenie nevyváženosti medzi
ponukou a dopytom niektoré zúčastnené strany vyslovili nesúhlas s
výkladom, z ktorého Komisia doteraz vychádzala v otázke rozsahu svojich
právomocí. Smernica by sa mala v tomto bode urýchlene vyjasniť, aby sa
vylúčili akékoľvek pochybnosti o rozsahu právomocí Komisie a
zabezpečila právna istota, pokiaľ ide o možné budúce opatrenia
prijaté Komisiou na tomto základe.
2.           PRÁVNY RÁMEC
Jedným zo sprievodných aspektov prechodu od
fázy 2 (obdobie rokov 2008 až 2012) k fáze 3 (obdobie rokov 2013 až 2020) a
doteraz prijatých vykonávacích opatrení je skutočnosť, že sa
predpokladá dočasné výrazné zvýšenie ponuky kvót a medzinárodných
kreditov. Tým sa znásobí už aj tak významný nepredpokladaný vplyv
makroekonomického vývoja, v dôsledku ktorého sa emisie výrazne znížili, a v
rokoch 2012 a 2013 sa neočakáva ich výrazné zvýšenie. Táto kombinácia
zvýšenej čistej ponuky a zníženého dopytu čoraz väčšmi
ovplyvňuje riadne fungovanie európskeho trhu s uhlíkom pri prechode k fáze
3.
Vzhľadom na takéto výnimočné okolnosti
Komisia v súčasnosti skúma potrebu ďalších zmien harmonogramu aukcií
a vyzve odborníkov vo výbore pre zmenu klímy, aby pouvažovali o návrhu budúcich
zmien a doplnení nariadenia Komisie (EÚ) č. 1031/2010 a prejavili svoj
názor na vhodné opatrenia, ktoré by sa prijali pred koncom tohto roka. Komisia
vyzýva aj všetky ostatné zainteresované strany, aby vyjadrili svoje názory na
tento návrh a bude sa na ne v tejto súvislosti aktívne obracať.
Ďalšie informácie sú k dispozícii v pracovnom dokumente útvarov Komisie Informácie
poskytované o fungovaní systému obchodovania s emisiami EÚ, objemoch emisných
kvót skleníkových plynov predaných formou aukcií a bezplatne pridelených a
vplyve na nadbytok emisných kvót v období do roku 2020. Medzitým by mal
legislatívny proces objasnenia rozsahu právomocí Komisie prostredníctvom tohto
návrhu pokračovať rýchlo a nezávisle od výsledku konzultácií s
výborom pre zmenu klímy.
Napokon Komisia znova potvrdzuje svoj záväzok
v zmysle kontextu dohody o smernici o energetickej účinnosti urýchlene
preskúmať a predložiť možnosti opatrení s cieľom prijať
ďalšie vhodné štrukturálne opatrenia na posilnenie ETS v priebehu fázy 3 a
na jeho zefektívnenie.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Na účely právnej istoty by sa malo
vyjasniť, že Komisia môže v záujme riadneho fungovania trhu
upraviť harmonogram aukcií stanovený v nariadení Komisie (EÚ) č. 1031/2010.
Navrhované zmeny a doplnenia by výslovne poskytli takéto vyjasnenia v
relevantných ustanoveniach smernice o EU ETS.
2012/0202 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES
s cieľom vyjasniť ustanovenia týkajúce sa harmonogramu aukcií
emisných kvót skleníkových plynov
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným
parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[1],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[2],
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)       V článku 10 ods. 4
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003
o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v
Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES[3], sa nešpecifikuje, ako sa
objemy emisných kvót skleníkových plynov, ktoré sa majú predávať formou
aukcií, majú rozložiť v rámci obdobia obchodovania.
(2)       Na účely právnej istoty
a predvídateľnosti trhu by sa malo vyjasniť, že Komisia môže
v záujme zabezpečenia riadneho fungovania trhu za výnimočných
okolností upraviť harmonogram aukcií stanovený v článku 10 ods. 4
smernice 2003/87/ES.
(3)       Smernica 2003/87/ES by sa
preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Do článku 10 ods. 4 prvého pododseku
smernice 2003/87/ES sa dopĺňa táto veta:
„Komisia vo všetkých vhodných prípadoch upraví
harmonogram pre každé obdobie tak, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie
trhu.“
Článok 2
Toto rozhodnutie je určené členským
štátom.
V Bruseli
za Európsky parlament                                  za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32.


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0509

Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)  /* KOM/2009/0509 v konečnom znení - CNS 2009/0137 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 29.9.2009KOM(2009) 509 v konečnom znení2009/0137 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhu• Dôvody a ciele návrhuKomisia vykonáva potrebné kroky na zabezpečenie dostupnosti funkcií nového SIS II a tým aj na udržanie vysokého stupňa bezpečnosti v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Usiluje sa dať vývoju SIS II nový impulz po období analýzy a úprav, počas ktorého boli vyjasnené početné otázky a chyby a boli navrhnuté alebo prijaté riešenia na ich nápravu.Cieľom tohto návrhu a návrhu nariadenia Rady s rovnakým zameraním je zabrániť tomu, aby sa účinnosť rozhodnutia 2008/839/SVV upravujúceho prechod zo Schengenského informačného systému v jeho súčasnej podobe (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) skončila predtým, ako bude možné prechod technicky uskutočniť. Okrem toho sa týmto návrhom zabezpečuje pružnosť v právnej oblasti umožňujúca vývoj SIS II prostredníctvom alternatívneho technického scenára SIS 1+ RE pre prípad, že by sa rozhodlo o prechode na tento scenár.Zároveň sa s cieľom zabezpečiť efektívne riadenie vývoja SIS II a prechodu naň zriaďuje Rada pre globálne riadenie programu (GPMB) pozostávajúca zo skupiny expertov a určená na skvalitnenie riadenia a koordinácie celého programu SIS II a súvisiacich činností, ako aj na zabezpečenie súladu medzi vývojom centrálneho systému a vnútroštátnych systémov. Tento návrh zodpovedá záverom Rady zo 4. – 5. júna 2009, v ktorých bola Komisia vyzvaná, aby vychádzajúc zo skúseností a poznatkov získaných pri uplatňovaní stratégie riadenia celého programu SIS II ustanovenej závermi Rady z 26. – 27. februára 2009 a v súlade s právnym rámcom predložila skvalitnenú štruktúru riadenia projektu SIS II.Transparentnosť vývojového procesu SIS II pre Európsky parlament je zabezpečená prostredníctvom existujúcich povinností v oblasti podávania správ.• Všeobecný kontextSchengenský informačný systém (SIS) zriadený v súlade s ustanoveniami hlavy IV Dohovoru z 19. júna 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzska o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (Schengenský dohovor), a jeho ďalší vývojový stupeň SIS 1+ predstavujú základný nástroj na uplatňovanie ustanovení schengenského acquis začleneného do rámca Európskej únie.Vývojom SIS druhej generácie (SIS II) bola poverená Komisia podľa nariadenia Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutia Rady 2001/886/SVV zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II). SIS 1+ sa nahradí SIS II. Vývoj SIS II zohľadňuje najnovšie trendy vývoja v oblasti informačných technológií a umožňuje zavedenie ďalších funkcií.Ustanovenia o zriadení, prevádzke a využívaní SIS II sú zakotvené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006[1] z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) a v rozhodnutí Rady 2007/533/SVV[2] z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II). V týchto nástrojoch sa ustanovuje, že sa budú vzťahovať na účastnícke členské štáty SIS 1+ až od dátumov, ktoré stanoví Rada jednomyseľným rozhodnutím svojich členov, ktorí zastupujú vlády účastníckych členských štátov SIS 1+. Tieto nástroje potom nahradia ustanovenia schengenského acquis , ktorými sa riadi SIS 1+, najmä príslušné ustanovenia v Schengenskom dohovore.Skôr než sa tak môže stať, musia používatelia súčasného SIS 1+ prejsť do prostredia SIS II. Preto bol navrhnutý právny rámec prechodu z prostredia SIS 1+ do prostredia SIS II. Dočasná technická architektúra pre operácie SIS 1+ umožní paralelné fungovanie SIS 1+ a určitých technických častí architektúry SIS II počas prechodného obdobia, aby sa znížili riziká prerušenia služby počas prechodu.Časový rámec súčasných nástrojov prechodu, najmä však dátum skončenia ich účinnosti, ktorý je toho času stanovený najneskôr na 30. jún 2010, sa už nezdá reálny. Cieľom tohto návrhu je preto predísť tomu, aby sa skončila účinnosť rozhodnutia Rady 2008/839/SVV pred uskutočnením prechodu. Úlohou Rady pre globálne riadenie programu bude vystupovať ako spojovací bod medzi aktérmi a účastníkmi zapojenými do globálneho vývoja SIS II. Predovšetkým umožní Komisii a členským štátom koordinovať celý program v súlade s ich pôsobnosťou a činnosťami v rámci centrálneho projektu SIS II a projektmi SIS II jednotlivých štátov.Zatiaľ čo základné rozdelenie úloh medzi Komisiou, Francúzskom a účastníckymi členskými štátmi zostane v tej podobe, ako je uvedené v nástrojoch, ktoré sa majú zmeniť a doplniť, tento návrh navyše zjednotí riadiace procesy.• Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu-  Dohovor z 19. júna 1990, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985, uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzska o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach[3] (Schengenský dohovor),-  nariadenie Rady (ES) č. 2424/2001 zo 6. decembra 2001 o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II)[4], zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1988/2006 z 21. decembra 2006[5],-  rozhodnutie Rady 2001/886/SVV zo 6. decembra 2001[6] o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému (SIS II), zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2006/1007/SVV z 21. decembra 2006[7],-  nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II),-  rozhodnutie Rady č. 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II),-  nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1986/2006 z 20. decembra 2006, ktoré sa týka prístupu útvarov zodpovedných za vydávanie osvedčení o evidencii vozidiel v členských štátoch do Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[8],-  rozhodnutia Komisie 2007/170/ES a 2007/171/ES zo 16. marca 2007, ktorými sa ustanovujú sieťové požiadavky na Schengenský informačný systém II[9],-  nariadenie Rady (ES) č. 189/2008 z 18. februára 2008 o skúškach Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[10],-  rozhodnutie Rady 2008/173/ES z 18. februára 2008 o skúškach Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[11],-  nariadenie Rady (ES) č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[12],-  rozhodnutie Rady 2008/839/SVV z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[13].• Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚnieNeuplatňuje sa.2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu• Konzultácie so zainteresovanými stranamiDo vývoja SIS II sú úzko zapojení experti členských štátov, najmä v rámci Výboru SIS-VIS. Okrem toho sa o vývoji SIS II diskutuje aj v prípravných orgánoch Rady. V záveroch Rady zo 4. až 5. júna 2009 sa Komisia vyzýva, aby čo najskôr, najneskôr však do októbra 2009, predložila príslušné právne návrhy na zmenu a doplnenie nástrojov prechodu.• Zhrnutie odpovedí a spôsob, akým sa zohľadniliTento návrh zohľadňuje výsledok rozsiahlych diskusií s členskými štátmi, najmä v rámci Výboru článku 36.• Získavanie a využívanie expertízyNa prípravu tohto návrhu sa nepoužila externá expertíza.• Posúdenie vplyvuTento návrh rozhodnutia Rady nie je súčasťou ročného legislatívneho a pracovného programu Komisie, a keďže je pokračovaním technického projektu bez jasne identifikovateľných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov, nie je potrebné pripojiť k nemu posúdenie vplyvu.3. Právne prvky návrhu• Zhrnutie navrhovaného opatreniaCieľom tohto návrhu je zabrániť tomu, aby sa účinnosť rozhodnutia Rady 2008/839/SVV skončila pred prechodom, zabezpečiť pružnosť v právnej oblasti umožňujúcu uskutočnenie alternatívneho technického scenára pri budovaní funkcií SIS II založených na SIS 1+ pre prípad, že by sa rozhodlo o prechode na tento scenár, a čo najviac zefektívniť riadenie vývoja SIS II a prechodu naň, najmä pokiaľ ide o koordináciu projektov Komisie a členských štátov. Na dosiahnutie tohto koordinačného cieľa sa zriaďuje Rada pre globálne riadenie programu pozostávajúca zo skupiny expertov na úrovni celého programu.• Právny základPrávnym základom pre toto rozhodnutie je článok 30 ods. 1 písm. a) a b), článok 31 ods. 1 písm. a) a b) a článok 34 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii, keďže rozhodnutie sa týka operačnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov vo vzťahu k prevencii, odhaľovaniu a vyšetrovaniu trestných činov, ako aj k zhromažďovaniu, uchovávaniu, spracúvaniu, analýze a výmene relevantných informácií. Okrem toho sa tento návrh týka uľahčenia a urýchlenia spolupráce medzi príslušnými ministerstvami a justičnými alebo obdobnými orgánmi členských štátov vrátane spolupráce s Eurojustom v prípade potreby.• Zásada subsidiarityNávrh dodržiava zásadu subsidiarity v tom, že hlavný cieľ navrhovanej činnosti, konkrétne prechod zo SIS 1+ na SIS II, nemožno dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov.• Zásada proporcionalityTento návrh neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie jeho cieľa. Je v súlade so zásadou proporcionality v tom, že činnosti Komisie sa obmedzujú na centrálny projekt SIS II, koordinačné činnosti a zabezpečenie technického nástroja, ktorý umožňuje úspešnú výmenu údajov SIS 1+ medzi SIS 1+ a SIS II („prevodník“). Okrem toho Rada pre globálne riadenie programu už existovala aj predtým ako informačno-poradenská štruktúra vyžadovaná súčasnými nástrojmi, určená na koordinačné účely. Koordinácia medzi Komisiou a členskými štátmi je nevyhnutná, ak má byť projekt SIS II ako celok úspešný.• Výber nástrojovRozhodnutie Rady je jedinou dostupnou právnou formou, ktorou možno odložiť pôvodný dátum skončenia účinnosti rozhodnutia Rady 2008/839/SVV. Pokiaľ ide o zvyšné body tohto návrhu, rozhodnutie Rady je najvhodnejším nástrojom pre navrhované opatrenie vzhľadom na potrebu uplatňovať jednotné pravidlá a postupy pri riadení vývoja SIS II a prechodu naň. Ustanovenia uvedené v tomto rozhodnutí sú presné a nepodmienečné.Rámcové rozhodnutie nie je vhodný nástroj, pretože tento návrh nezahŕňa aproximáciu právnych predpisov členských štátov.Vzhľadom na dvojpilierový charakter SIS II bude tento návrh na rozhodnutie Rady sprevádzať aj nariadenie Rady založené na článku 66 Zmluvy o ES.4. Vplyv na rozpočetV nariadení Rady (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV o vývoji druhej generácie Schengenského informačného systému sa stanovilo, že výdavky na vývoj SIS II sú hradené zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.Takisto podľa článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 a podľa článku 5 rozhodnutia Rady č. 533/2007 z 12. júna 2007 sa náklady na zriadenie, prevádzku a údržbu centrálneho SIS II a komunikačnej infraštruktúry hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Náklady na zriadenie, prevádzku a údržbu každého N.SIS II znáša príslušný členský štát.Podľa článku 15 nariadenia (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutia Rady 2008/839/SVV v ich doterajšom znení sa dodatočné náklady na opatrenia v oblasti prechodu, testovania, údržby a vývoja na centrálnej úrovni (centrálny SIS II a komunikačná infraštruktúra) sú hradené takisto zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Náklady na testovanie, prechod, údržbu a vývoj vnútroštátnych systémov vrátane N.SIS II znáša každý príslušný členský štát.Tento návrh nemení túto základnú štruktúru. Rozširuje však existujúci právny základ, ktorý už bol ustanovený v nariadení (ES) č. 1104/2008 a v rozhodnutí Rady 2008/839/SVV, pokiaľ ide o pokrytie obdobia po 30. júni 2010 až do prechodu. Okrem toho náklady na stretnutia Rady pre globálne riadenie programu, ktorá sa zriaďuje týmto návrhom, vrátane nákladov na účasť členov a expertov, by boli takisto hradené zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. Finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov na stretnutia Rady pre globálne riadenie programu budú pridelené z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené vo finančnom programovaní na obdobie rokov 2010 – 2013 na Schengenský informačný systém (SIS II).Náklady na činnosť na úrovni SIS 1+ vrátane doplnkových činností Francúzska konajúceho v mene členských štátov (na úrovni SIS 1+) sa naďalej uhrádzajú v súlade s článkom 119 Schengenského dohovoru. V tomto článku sa ustanovuje, že náklady na inštaláciu a prevádzku funkcie technickej podpory SIS 1+ uvedenej v článku 92 ods. 3 dohovoru vrátane nákladov na linky spájajúce vnútroštátne sekcie Schengenského informačného systému s funkciou technickej podpory znášajú spoločne členské štáty, zatiaľ čo náklady na inštaláciu a prevádzku vnútroštátnej sekcie Schengenského informačného systému znáša každý členský štát sám.Komisia pripravila finančný výkaz pripojený k tomuto návrhu.5. Doplňujúce informácie• Zmena a doplnenie existujúcich právnych predpisovPrijatie návrhu zahŕňa zmenu a doplnenie rozhodnutia Rady 2008/839/SVV.• Doložka o preskúmaní/revízii/skončení účinnostiNávrh obsahuje upravenú doložku o skončení účinnosti. Nový dátum skončenia účinnosti stanoví Rada, konajúc v súlade s článkom 71 ods. 2 rozhodnutia Rady 2007/533/SVV.• Časový rozvrhToto rozhodnutie je potrebné prijať najneskôr v júni 2010, aby sa zabezpečila kontinuita príprav a včasné vykonanie príslušných činností.2009/0137 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 30 ods. 1 písm. a) a b), článok 31 ods. 1 písm. a) a b) a článok 34 ods. 2 písm. c),so zreteľom na návrh Komisie[14],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[15],keďže:1.  Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II) bol zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[16] a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II)[17].2.  Podmienky, postupy a povinnosti v súvislosti s prechodom zo SIS 1+ na SIS II sú ustanovené v nariadení Rady (ES) č. 1104/2008 z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[18] a v rozhodnutí Rady 2008/839/SVV z 24. októbra 2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II)[19]. Týmto nástrojom sa však najneskôr 30. júna 2010 skončí účinnosť.3.  Do 30. júna 2010 nebudú splnené podmienky na prechod. Na účely sprevádzkovania SIS II, ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV, by sa preto nariadenie (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutie 2008/839/SVV mali uplatňovať až do ukončenia prechodu.4.  Komisia a členské štáty by mali naďalej úzko spolupracovať vo všetkých etapách prechodu s cieľom ukončiť tento proces. Mala by sa zriadiť skupina expertov, ktorá doplní súčasnú organizačnú štruktúru.5.  Za centrálny SIS II a jeho komunikačnú infraštruktúru by mala naďalej zodpovedať Komisia. Centrálny SIS II a jeho komunikačnú infraštruktúru je potrebné udržiavať a v prípade potreby ďalej vyvíjať. Ďalší vývoj centrálneho SIS II by mal vždy zahŕňať aj korekciu chýb. Komisia by mala zabezpečiť koordináciu a podporu spoločných činností.6.  V záujme vybudovania funkcií SIS II by sa mal ustanoviť technický plán pre prípad nepredvídaných okolností. Opis technických prvkov architektúry prechodu by sa preto mal prispôsobiť tak, aby bolo možné aj iné technické riešenie, pokiaľ ide o vývoj centrálneho SIS II.7.  Členské štáty by mali naďalej zodpovedať za svoje vnútroštátne systémy (N.SIS II). N.SIS II je potrebné stále udržiavať a v prípade potreby ďalej rozvíjať.8.  Za C.SIS by malo naďalej zodpovedať Francúzsko.9.  Keďže ciele prijímaného opatrenia, konkrétne vytvorenia dočasnej architektúry prechodu a presunu údajov zo SIS 1+ do SIS II, nemôžu byť uspokojivo dosiahnuté členskými štátmi a z dôvodov rozsahu a dôsledkov opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť prostredníctvom Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ktorá je stanovená v článku 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a odkazuje sa na ňu v článku 2 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality toto rozhodnutie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov.10.  Spojené kráľovstvo sa na tomto rozhodnutí zúčastňuje v súlade s článkom 5 Protokolu, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a v súlade s článkom 8 ods. 2 rozhodnutia Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[20].11.  Írsko sa zúčastňuje na tomto rozhodnutí v súlade s článkom 5 Protokolu, ktorým sa začleňuje schengenské acquis do rámca Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, a v súlade s článkom 6 ods. 2 rozhodnutia Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis[21] .12.  Toto rozhodnutie sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté pravidlá čiastočnej účasti Spojeného kráľovstva a Írska na schengenskom acquis, ako je ustanovené v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a v rozhodnutí 2002/192/ES.13.  Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis[22], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia 1999/437/ES zo 17. mája 1999[23] o určitých vykonávacích predpisoch k uvedenej dohode.14.  Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis[24], ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/149/SVV[25] o uzavretí tejto dohody v mene Európskej únie.15.  Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k Dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode G rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/262/ES z 28. februára 2008 o podpise v mene Európskej únie a o predbežnom vykonávaní niektorých ustanovení tohto protokolu[26],PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Rozhodnutie 2008/839/SVV sa mení a dopĺňa takto:(1) V článku 4 sa úvodná veta nahrádza takto:„V záujme zabezpečenia prechodu zo SIS 1+ na SIS II sa v nevyhnutnej miere sprístupňujú tieto zložky:“(2) V článku 10 sa odsek 3 nahrádza takto:„3. Prevodník v nevyhnutnej miere prevádza údaje v dvoch smeroch medzi C.SIS a centrálnym SIS II a udržiava C.SIS a centrálny SIS II synchronizované.“(3) V článku 11 sa odsek 2 nahrádza takto:„2. Členské štáty, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, vykonajú prechod z N.SIS na N.SIS II s využitím dočasnej architektúry prechodu a s podporou Francúzska a Komisie.“(4) Vkladá sa článok 17a:„Článok 17aRada pre globálne riadenie programu1. Bez toho, aby boli dotknuté príslušné povinnosti a činnosti Komisie, Francúzska a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na SIS 1+, sa týmto zriaďuje skupina technických expertov nazvaná „Rada pre globálne riadenie programu“ (ďalej len „GPMB“). GPMB poskytuje fórum na koordináciu centrálneho a vnútroštátnych projektov SIS II.2. GPMB pozostáva z maximálneho počtu 10 expertov. Maximálny počet osem expertov a rovnaký počet náhradníkov určia členské štáty konajúce v rámci Rady. Dvoch expertov a dvoch náhradníkov určí spomedzi úradníkov Komisie generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie. Na stretnutiach GPMB sa môžu zúčastniť aj iní úradníci Komisie, ktorí sa zaujímajú o preberané otázky.3. Na účel dosiahnutia cieľa stanoveného v odseku 1 môže GPMB v prípade potreby pozvať na stretnutia GPMB aj ďalších expertov.4. GPMB sa stretáva v priestoroch Komisie. Sekretariát jej zabezpečí Komisia.5. GPMB vypracuje svoj vlastný referenčný rámec. Tento rámec nadobudne účinnosť potom, čo generálny riaditeľ zodpovedného generálneho riaditeľstva Komisie vydá priaznivé stanovisko.6. Bez toho, aby bol dotknutý článok 15 ods. 2, administratívne náklady na činnosť GPMB a súvisiace cestovné výdavky sa hradia zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, pokiaľ nie sú hradené z iných zdrojov. Pokiaľ ide o cestovné výdavky expertov v GPMB určených členskými štátmi konajúcimi v rámci Rady a expertov pozvaných podľa odseku 3 tohto článku, ktoré vzniknú v súvislosti s prácou GPMB, uplatňujú sa „Pravidlá Komisie týkajúce sa úhrady výdavkov, ktoré vznikli ľuďom mimo Komisie pozvaným v úlohe expertov na účasť na stretnutiach.“(5) V článku 19 sa posledná veta nahrádza takto:„Jeho účinnosť sa končí v deň, ktorý stanoví Rada, konajúc v súlade s článkom 71 ods. 2 rozhodnutia 2007/533/SVV.“Článok 2Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.V Bruseli [...]Za RadupredsedaLEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ1. NÁZOV NÁVRHU:Tento výkaz sprevádzajú dva legislatívne návrhy:návrh na nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1104/2008 o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II),návrh na rozhodnutie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie 2008/839/SVV o prechode zo Schengenského informačného systému (SIS 1+) na Schengenský informačný systém druhej generácie (SIS II).2. RÁMEC ABM/ABBPríslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti:Hlava 18: Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivostiKapitola 18 02: Solidarita – Vonkajšie hranice, vízová politika a voľný pohyb osôb3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY3.1. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov:18.02.04 01 – Schengenský informačný systém II (SIS II)3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu:Keďže tieto nástroje zmeny a doplnenia predlžujú dátum skončenia účinnosti stanovený v nástrojoch, ktoré sa menia a dopĺňajú, budú sa brať do úvahy iba náklady spôsobené predĺžením vývoja a fázy prechodu na obdobie po 30. júni 2010. Náklady splatné do 30. júna 2010 sú z tejto akcie vylúčené.Vylúčené sú aj prevádzkové náklady financované podľa iných právnych základov, najmä podľa nariadenia (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 a rozhodnutia 2007/533/SVV z 12. júna 2007 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II).Viazanie rozpočtových prostriedkov vyplývajúce z týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich nástrojov sa plánuje na obdobie od 30. júna 2010 až do uskutočnenia prechodu a tým do skončenia účinnosti týchto nástrojov, a to v rámci sumy určenej na financovanie rozsiahlych systémov informačných technológií.3.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky) :Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade |18 02 04 01 | Nepovinné | Dif.[27] | NIE | NIE | NIE | 3a |4. ZHRNUTIE ZDROJOV4.1. Finančné zdroje4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | Spolu |Prevádzkové výdavky[28] |Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 6,566 | 6,284 | 0 | 12,850 |Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[29] |Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c |CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA |Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 6,566 | 6,284 | 12,850 |Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 4,924 | 6,355 | 1,571 | 12,850 |Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[30] |Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 2,593 | 3,890 | 6,483 |Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6. | e | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Celkové orientačné finančné náklady na akciu |VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | a+c+d+e | 9,336 | 10,415 | 19,751 |PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | b+c+d+e | 7,694 | 10,486 | 1,571 | 19,751 |Údaje o spolufinancovaníAk návrh predpokladá spolufinancovanie zo strany členských štátov alebo iných subjektov (uveďte ktorých), odhadovanú výšku spolufinancovania je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke (ak sa predpokladá spolufinancovanie zo strany viacerých subjektov, pridajte ďalšie riadky): neuvádza sa.-  Príspevok Nórska vo výške 2,200081 % a Islandu vo výške 0,113386 % (ukazovatele z roku 2007) na operačné náklady na základe článku 12 ods. 1 druhého pododseku Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis (Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36).-  Príspevok Švajčiarska vo výške 2,402999 % (ukazovatele z roku 2007) na prevádzkové náklady na základe článku 11 ods. 3 druhého pododseku Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52).Pokiaľ ide o Island a Nórsko, tieto návrhy vychádzajú zo schengenského acquis vymedzeného v prílohe A k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a rozvoji schengenského acquis. V článku 12 ods. 1 poslednom pododseku tejto dohody sa stanovuje: „V prípadoch, keď sa prevádzkové náklady na uplatňovanie tejto dohody hradia zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev, Island a Nórsko sa podieľajú na týchto nákladoch tým, že prispievajú do tohto rozpočtu každoročnou sumou podľa percenta hrubého národného produktu svojich krajín vo vzťahu k hrubému národnému produktu všetkých zúčastnených štátov.“Pokiaľ ide o Švajčiarsko, tieto návrhy predstavujú vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis. V článku 11 ods. 2 tejto dohody sa stanovuje: „Pokiaľ ide o výdavky na vývoj schengenského informačného systému II (SIS II), Švajčiarsko prispieva do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev ročný príspevok na príslušný rozpočtový rok, a to od rozpočtového obdobia 2002, ktorý sa vypočíta ako percentuálny podiel jeho hrubého domáceho produktu voči hrubému domácemu produktu všetkých zúčastnených štátov“.4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. Finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov na stretnutia Rady pre globálne riadenie programu budú pridelené z rozpočtových prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené vo finančnom programovaní na obdobie rokov 2010 – 2013 na Schengenský informačný systém (SIS II).( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade.( Návrh si môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[31] (t. j. nástroj flexibility alebo revíziu finančného výhľadu).4.1.3. Finančný vplyv na príjmy( Návrh nemá finančný vplyv na príjmy.( Návrh má finančný vplyv na príjmy, a to s týmto účinkom:v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Pred akciou [Rok n-1] | Stav po akcii |Počet ľudských zdrojov spolu | 50 | 50 |5. CHARAKTERISTIKY A CIELE5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonteCieľom tohto návrhu je predĺženie právneho základu pre prechod, kým ho nebude možné technicky uskutočniť. Tento návrh si takisto kladie za cieľ vytvoriť riadiacu štruktúru v súlade s medzinárodne uznávanou najlepšou praxou v riadení. Okrem toho sa týmto návrhom zabezpečuje pružnosť v právnej oblasti umožňujúca dosiahnutie funkcií SIS II prostredníctvom alternatívneho technického scenára založeného na SIS 1+ pre prípad, že by sa rozhodlo o prechode na tento scenár. Tento návrh neupravuje základnú štruktúru povinností, ani nemení základnú štruktúru financovania.5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergiaVzhľadom na integráciu schengenského acquis do inštitucionálneho rámca Európskej únie a ďalej vzhľadom na skutočnosť, že SIS II zahŕňa právomoci tak Spoločenstva, ako aj Únie, projekt vytvorenia spoločného rozsiahleho systému informačných technológií si vyžaduje zapojenie Spoločenstva.5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABMHlavným cieľom návrhu je zaistiť úspešný štart prevádzky SIS II. Očakávaným výsledkom tohto návrhu je zabezpečiť hladký presun údajov zo SIS 1+ do SIS II a úplný prechod na SIS II. Ukazovateľom úspechu bude, že všetky zúčastnené členské štáty úspešne presunú svoje údaje a systémy.5.4. Spôsob implementácie (orientačný)( Centralizované hospodárenie( priamo na úrovni Komisie( nepriamo delegovaním právomocí na:( výkonné agentúry( subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách( národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie( s členskými štátmi( s tretími krajinami( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte)Poznámky: neuvádza sa.6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE6.1. Systém monitorovaniaPostup sa bude pravidelne hodnotiť a výkonnosť sa bude merať v porovnaní s požadovanými normami a vopred stanovenými kritériami. Uvedené sa bude riešiť najmä prostredníctvom zmluvného dodávateľa zabezpečenia kvality.6.2. Hodnotenie6.2.1. Hodnotenie ex-anteHodnotenie ex-ante poskytne hodnotiaca a porovnávacia správa o ďalšom smerovaní SIS II, ktorú Rade predkladá predsedníctvo a Komisia. Na tomto základe sa v záveroch Rady zo 4. – 5. júna 2009 uvádza, že bolo ukončené obdobie opráv a analýzy SIS II, počas ktorého boli vyjasnené početné otázky a chyby a boli navrhnuté alebo prijaté riešenia na ich nápravu. Rada dospela k záveru, že vývoj SIS II by mal pokračovať na základe súčasného projektu SIS II a SIS 1+RE by mal byť ponechaný ako plán pre prípad nepredvídaných okolností.6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností)Týmto návrhom sa zriaďuje Rada pre globálne riadenie programu, čím sa zohľadňujú skúsenosti z riadenia vývoja SIS II na základe pracovnej štruktúry ustanovenej nástrojmi, ktoré sa teraz menia a dopĺňajú.6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnoteníBudúce hodnotenia sa budú uskutočňovať na základe 6-mesačných „medzníkov“, ako sa uvádza v záveroch Rady zo 4. – 5. júna 2009.7. Opatrenia proti podvodomAk by bolo potrebné uzatvoriť ďalšie zmluvy, uplatňujú sa postupy Komisie týkajúce sa verejného obstarávania, ktoré zabezpečujú súlad s právnymi predpismi Spoločenstva týkajúcimi sa verejných zákaziek.8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladovviazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)(Uveďte názvy cieľov, akcií a výstupov) | Druh výstupu | Priemerné náklady | Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU |Rok 2010 | Rok 2011 |Úradníci alebo dočasní zamestnanci[32] (XX 01 01) | A*/AD | 24 | 24 |B*, C*/AST | 9 | 9 |Zamestnanci financovaní[33] podľa článku XX 01 02 | 17 | 17 |Iní zamestnanci[34] financovaní podľa článku XX 01 04/05 |SPOLU | 50 | 50 |8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie-  Koordinácia programu-  Riadenie projektu-  Riadenie projektu po technickej stránke-  Hodnotenie a podávanie správ-  Verejné obstarávanie, zmluvné a finančné hospodárenie8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny)( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť.( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n.( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia).( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku.8.2.4. Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie)Neuvádza sa.8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sumev mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Druh ľudských zdrojov | Rok 2010 (pomerne od 1. júla) | Rok 2011 (pomerne do predpokladaného dátumu prechodu) |Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 2,013 | 3,020 |Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | 0,580 | 0,870 |Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 2,593 | 3,890 |Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci |AD/AST – 122 000 EUR ročne * 33 osôb = 4,026 mil. EUR |Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 |Zmluvní zamestnanci (položka 18 01 02 01 01): 64 000 EUR ročne * 9 osôb = 0,576 mil. EUR |Národní experti (položka 18 01 02 01 03): 73 000 EUR ročne * 8 osôb = 0,584 mil. EUR |8.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) |Rok 2010 | Rok 2011 | SPOLU |XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,082 | 0,099 | 0,181 |XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | 0,095 | 0,142 | 0,237 |2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 0,177 | 0,241 | 0,418 |3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) |Administratívne náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu | 0,177 | 0,241 | 0,418 |Služobné cesty zahŕňajú každoročné návštevy v 27 zúčastnených štátoch pre 1 osobu a týždenné návštevy Štrasburgu pre 2 osoby až do predpokladaného dátumu prechodu.Potreby ľudských a administratívnych zdrojov sa kryjú z prostriedkov, ktoré môžu byť priznané riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov s prihliadnutím na rozpočtové obmedzenia.[1] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4.[2] Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 63.[3] Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19, naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2008/839/SVV zo 24. októbra 2008 (Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43).[4] Ú. v. ES L 328, 13.12.2001, s. 4.[5] Ú. v. EÚ L 411, 30.12.2006, s. 1.[6] Ú. v. ES L 328, 13.12.2001, s. 1.[7] Ú. v. EÚ L 411, 30.12.2006, s. 78.[8] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 1.[9] Ú. v. EÚ L 79, 20.3.2007, s. 20 a Ú. v. EÚ L 79, 20.3.2007, s.29.[10] Ú. v. EÚ L 57, 1.3.2008, s. 1.[11] Ú. v. EÚ L 57, 1.3.2008, s. 14.[12] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1.[13] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43.[14] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[15] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].[16] Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4.[17] Ú. v. EÚ L 205, 7.8.2007, s. 63.[18] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 1.[19] Ú. v. EÚ L 299, 8.11.2008, s. 43.[20] Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43.[21] Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20.[22] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 36.[23] Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.[24] Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 52.[25] Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 50.[26] Ú. v. EÚ L 83, 26.3.2008, s. 5.[27] Diferencované rozpočtové prostriedky (ďalej len „DRP“).[28] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx.[29] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx.[30] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05.[31] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.[32] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[33] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume.[34] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume.