               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 7. 2017
            COM(2017) 384 final
            2017/0162(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení vydávania víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniudohody

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Dohoda medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení udeľovania víz
                  1
                nadobudla platnosť 1. januára 2014. Dohodou sa na základe reciprocity ustanovili právne záväzné práva a povinnosti s cieľom zjednodušiť postupy udeľovania víz občanom Arménska. Článkom 12 tejto dohody sa zriaďuje spoločný výbor, ktorého úlohou je okrem iného monitorovať vykonávanie dohody. Spoločný výbor poukázal na potrebu spoločných usmernení s cieľom zabezpečiť, aby konzulárne úrady členských štátov schengenského priestoru vykonávali túto dohodu úplne jednotným spôsobom, a objasniť vzťah medzi dohodou a inými ustanoveniami zmluvných strán, ktoré sa aj naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, na ktoré sa dohoda nevzťahuje.

               Tieto usmernenia nie sú súčasťou dohody, a nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

               Vo veciach, ktoré obidva dokumenty upravujú, má dohoda prednosť pred nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex)
                  2
               .

               Ustanovenia vízového kódexu sa vzťahujú na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad pokiaľ ide o určenie členského štátu schengenského priestoru zodpovedného za spracovanie žiadosti o vízum, odôvodnenie zamietnutia udelenia víza a právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu alebo všeobecné pravidlá vedenia osobného pohovoru so žiadateľom.

               Schengenské pravidlá a prípadne vnútroštátne právne predpisy sa aj naďalej uplatňujú v súvislosti s otázkami, ktoré dohoda neupravuje, napríklad pokiaľ ide o uznávanie cestovných dokladov, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie, odopretie vstupu na územie členských štátov a opatrenia súvisiace s vyhostením.

               Podľa článku 2 ods. 1 dohody platia opatrenia na zjednodušenie udeľovania víz ustanovené v tejto dohode pre občanov Arménska len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa nariadenia č. 539/2001
                  3
               . Ak by došlo k preradeniu Arménskej republiky do prílohy II k nariadeniu č. 539/2001 uvádzajúcej zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti, táto dohoda sa prestane uplatňovať. Keďže takéto oslobodenie by sa však poskytovalo iba držiteľom biometrických pasov (výnimku je potrebné uviesť v poznámke pod čiarou v prílohe II), na občanov Arménska, ktorí sú držiteľmi nebiometrických pasov, sa bude aj naďalej vzťahovať dohoda.

               2.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Usmernenia, ktoré má prijať spoločný výbor po prijatí pozície EÚ na základe tohto návrhu, majú poskytnúť podrobné vysvetlenie ustanovení dohody, aby sa riadne a dôsledne vykonávala.

               Usmernenia zohľadňujú vízový kódex a ďalšie právne predpisy v oblasti vízovej politiky EÚ. Cieľom je zabezpečiť, aby pracovníci konzulátov členských štátov pri vykonávaní dohody konali v súlade s pravidlami acquis EÚ v oblasti vízovej politiky.

               3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ A POSÚDENIE VPLYVU

               Komisia prerokovala tento návrh usmernení so zodpovednými orgánmi Arménskej republiky na zasadnutiach spoločného výboru 10. septembra 2014, 29. apríla 2015 a 15. júna 2016 a v období medzi zasadnutiami výboru e-mailovou korešpondenciou medzi zmluvnými stranami. Pred prijatím obojstranne uspokojivého kompromisu, najmä pokiaľ ide o otázku profesijných organizácií novinárov a dopravcov [pozri bod 2.2.1 písm. e) a k) týchto usmernení], si niekoľko nevyriešených otázok vyžaduje hlbšiu analýzu.

               Návrh usmernení uvedený v prílohe k tomuto návrhu rozhodnutia Rady bol prerokovaný s členskými štátmi v rámci miestnej schengenskej spolupráce v Jerevane a s pracovnou skupinou pre víza (posledná konzultácia: 26. novembra 2016). Konečnú verziu usmernení schválil spoločný výbor na svojom treťom zasadnutí, ktoré sa konalo 15. júna 2016.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

               2017/0162 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení vydávania víz,
                  pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu
                  dohody

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Arménskom o zjednodušení postupu pri vydávaní víz
                  4
                (ďalej len „dohoda“) sa zriaďuje spoločný výbor. Stanovuje sa v ňom najmä to, že spoločný výbor má monitorovať vykonávanie tejto dohody.

               (2)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009
                  5
                sa stanovili postupy a podmienky udeľovania víz na tranzit cez územie členských štátov alebo plánované pobyty na ich území, ktorých dĺžka počas akéhokoľvek 180-dňového obdobia nepresahuje 90 dní.

               (3)Spoločné usmernenia sú potrebné nato, aby sa zabezpečilo plne jednotné vykonávanie dohody konzulátmi členských štátov a objasnil vzťah medzi dohodou a ustanoveniami zmluvných strán, ktoré sa naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, ktoré dohoda neupravuje.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody.

               (5) Toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
                  6
               . Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (6)Toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje, v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
                  7
               . Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (7)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení postupu pri vydávaní víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Dohoda medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o uľahčení udeľovania víz, Ú. v. EÚ L 289, 31.10.2013, s. 2.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1.

                     (3)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 289, 31.10.2013, s. 2.

                     (5)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, z 15.9.2009, s. 1).

                     (6)
                  Rozhodnutie Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43).

                     (7)
                  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 7. 2017
            COM(2017) 384 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení udeľovania víz, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               NÁVRH

               ROZHODNUTIE č. .../201.. SPOLOČNÉHO VÝBORU

               ZRIADENÉHO DOHODOU

               MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A ARMÉNSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA VÍZ

               z …,

               pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               VÝBOR,

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení vydávania víz
                  1
                (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 12,

               keďže dohoda nadobudla platnosť 1. januára 2014,

               ROZHODOL TAKTO:

               Článok 1

               Spoločné usmernenia k vykonávaniu Dohody medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení udeľovania víz sa stanovujú v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V/vo…

               Za Európsku úniu

                     Za Arménsku republiku

                  NÁVRH

                  USMERNENIA

                  K VYKONÁVANIU

                  DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A ARMÉNSKOU REPUBLIKOU

                  O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA VÍZ

               Účelom dohody medzi Európskou úniou a Arménskou republikou o zjednodušení vydávania víz, ktorá nadobudla platnosť 1. januára 2014, je na základe reciprocity zjednodušiť postupy pri vydávaní víz občanom Arménska na plánovaný pobyt, ktorý počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.

               Dohodou sa stanovujú právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri vydávaní víz arménskym občanom.

               Cieľom týchto usmernení prijatých spoločným výborom zriadeným článkom 12 dohody je zabezpečiť správne a jednotné uplatňovanie ustanovení dohody zo strany diplomatických misií a konzulárnych úradov členských štátov. Tieto usmernenia nie sú súčasťou dohody, a preto nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri vykonávaní ustanovení dohody.

               Usmernenia sa majú aktualizovať na základe skúseností s vykonávaním dohody pod záštitou spoločného výboru.

               S cieľom zabezpečiť nepretržité a jednotné vykonávanie dohody a v súlade s rokovacím poriadkom spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz sa zmluvné strany dohodli dodržiavať neformálne kontakty v období medzi jednotlivými formálnymi zasadnutiami spoločného výboru, aby mohli riešiť naliehavé otázky. Podrobné správy o týchto otázkach a neformálnych kontaktoch budú predložené na nadchádzajúcom zasadnutí spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz.

               I.
                     VŠEOBECNÉ OTÁZKY

               1.1.
                     Účel a rozsah uplatňovania

               V článku 1 ods. 1 dohody sa stanovuje, že: „Účelom tejto dohody je zjednodušenie vydávania víz pre občanov Arménska na plánovaný pobyt, ktorý počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.“

               Dohoda sa vzťahuje na všetkých občanov Arménska, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum, bez ohľadu na krajinu, v ktorej majú bydlisko.

               Dohoda sa nevzťahuje na osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného Arménskom. Na túto kategóriu osôb sa vzťahujú bežné pravidlá acquis EÚ v oblasti víz.

               Od 10. januára 2013 sú všetci občania EÚ a občania štátov pridružených k schengenskému priestoru oslobodení od vízovej povinnosti pri cestách do Arménska, ktoré neprekračujú dĺžku 90 dní.

               V článku 1 ods. 2 dohody sa stanovuje, že: „V prípade, že by Arménsko opätovne zaviedlo pre občanov Únie alebo pre niektoré kategórie občanov Únie vízovú povinnosť, vzťahovali by sa na dotknutých občanov Únie na základe reciprocity automaticky rovnaké zjednodušenia, ako priznáva táto dohoda občanom Arménska.“

               1.2.
                     Rozsah pôsobnosti dohody

               V článku 2 dohody sa stanovuje, že:

               „1.
                     Zjednodušenia vydávania víz stanovené v tejto dohode platia pre občanov Arménska len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa zákonov a iných právnych predpisov Únie alebo členských štátov, podľa tejto dohody alebo iných medzinárodných dohôd.

               2.
                     Na problematiku, ktorá nie je upravená v ustanoveniach tejto dohody, napríklad zamietnutie vydania víza, uznávanie cestovných dokladov, preukazovanie primeraných prostriedkov na živobytie, odmietnutie vstupu alebo opatrenia súvisiace s vyhostením sa vzťahuje právny poriadok Arménska alebo členských štátov, alebo Únie.“

               Bez toho, aby bol dotknutý jej článok 10 (ktorým sa stanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických pasov Arménska), dohoda neovplyvní existujúce predpisy týkajúce sa vízovej povinnosti a oslobodenia od vízovej povinnosti. Napríklad článok 4 nariadenia Rady č. 539/2001
                  2
                umožňuje členským štátom oslobodiť od vízovej povinnosti civilné posádky lietadiel a námorných lodí a ďalšie kategórie osôb.

               V tejto súvislosti treba dodať, že podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda
                  3
               , sú všetky zmluvné strany dohovoru povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Všetky zmluvné strany dohovoru uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza krajín pridružených k schengenskému priestoru na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009
                  4
                (vízový kódex) sa vzťahuje na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad pokiaľ ide o určenie zmluvnej strany dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, zodpovednej za spracovanie žiadosti o vízum, odôvodnenie zamietnutia udelenia víza a právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu alebo všeobecné pravidlo vedenia osobného pohovoru so žiadateľom o vízum a poskytnutia informácií vo vzťahu k žiadosti o vízum. V súvislosti s otázkami, na ktoré sa dohoda nevzťahuje, sa okrem toho naďalej uplatňujú schengenské pravidlá
                  5
                (t. j. odopretie vstupu na územie, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie atď.) a vnútroštátne právne predpisy (t. j. uznávanie cestovných dokladov, opatrenia na vyhostenie atď.).

               Dokonca aj v prípade, ak boli splnené podmienky stanovené v dohode, napríklad ak by žiadateľ o vízum predložil doklad potvrdzujúci účel cesty pre kategórie osôb uvedené v článku 4, možno mu udelenie víza stále zamietnuť, ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399
                  6
                (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“), t. j. ak dotyčná osoba nie je držiteľom platného cestovného dokladu, má záznam v Schengenskom informačnom systéme (SIS) alebo ak daná osoba predstavuje hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť atď.

               Ostatné možnosti flexibility pri udeľovaní víz, ktoré umožňuje vízový kódex, platia aj naďalej. Napríklad víza na viac vstupov s dlhým obdobím platnosti – až na päť rokov – možno vydať pre kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 5 dohody, ak sú splnené podmienky stanovené vo vízovom kódexe (článok 24). Rovnako sa aj naďalej budú uplatňovať ustanovenia vízového kódexu, ktoré umožňujú oslobodenie od vízového poplatku alebo jeho zníženie (článok 16 ods. 5 a 6 vízového kódexu).

               1.3.
                     Typy víz, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody

               V článku 3 písm. d) dohody sa „vízum“ definuje ako „povolenie vydané členským štátom na tranzit cez územie členských štátov alebo na plánovaný pobyt na území členských štátov v trvaní najviac 90 dní počas ľubovoľného 180-dňového obdobia.“

               Zjednodušenie podľa dohody platí tak pre jednotné víza platné pre celé územie členských štátov, ako aj pre víza s obmedzenou územnou platnosťou
                  7
               .

               1.4.
                     Výpočet dĺžky pobytu stanovenej vo víze

               V Kódexe schengenských hraníc
                  8
                sa vymedzuje pojem krátkodobý pobyt takto: „90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, čo zahŕňa posúdenie obdobia 180 dní predchádzajúcich každému jednotlivému dňu pobytu“.

               Deň vstupu sa bude počítať ako prvý deň pobytu na území členských štátov a deň odchodu sa bude počítať ako posledný deň pobytu na území členských štátov. Pojem „akýkoľvek“ znamená uplatnenie 180-dňového „pohyblivého“ referenčného obdobia, čiže spätného započítania každého dňa pobytu do obdobia posledných 180 dní s cieľom overiť, či je požiadavka týkajúca sa 90/180 dní naďalej splnená. Znamená to, že neprítomnosťou na území členských štátov počas neprerušeného obdobia 90 dní sa získava nárok na nový pobyt v dĺžke najviac 90 dní.

               Definícia nadobudla účinnosť 18. októbra 2013. Online počítadlo pre krátkodobé pobyty, ktoré možno použiť na výpočet obdobia povoleného pobytu podľa nových pravidiel, možno nájsť na internetovej adrese:

                  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm

               .

               Príklad výpočtu dĺžky pobytu na základe nového vymedzenia

               Osoba, ktorá je držiteľom vstupného víza na viac vstupov počas 1 roka (18. apríla 2014 – 18. apríla 2015), prvýkrát vstúpi na územie 19. apríla 2014 a pobudne tam 3 dni. Následne tá istá osoba znovu vstúpi na územie 18. júna 2014 a pobudne tam 86 dní. Ako sa posudzujú tieto konkrétne dátumy? Kedy sa tejto osobe znovu povolí vstup na územie členských štátov?

               Dňa 11. septembra 2014: Počas posledných 180 dní (16. marca 2014 – 11. septembra 2014) mala osoba pobyt 3 dni (19. – 21. apríla 2014) plus 86 dní (18. júna 2014 – 11. septembra 2014) = 89 dní = povolená dĺžka pobytu nebola prekročená. Daná osoba je oprávnená zdržať sa ešte 1 deň.

               Od 16. októbra 2014: Daná osoba môže vstúpiť na územie a zdržiavať sa tam ďalšie 3 dni. 16. októbra 2014 sa pobyt z 19. apríla 2014 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); 17. októbra 2014 sa pobyt z 20. apríla 2014 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); atď.].

               Od 15. decembra 2014: daná osoba môže vstúpiť a zdržiavať sa ďalších 86 dní [dňa 15. decembra 2014 sa pobyt z 18. júna 2014 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); dňa 16. decembra 2014 sa pobyt z 19. júna 2014 stáva irelevantným atď.].

               1.5.
                     Situácia týkajúca sa členských štátov, ktoré zatiaľ neuplatňujú schengenské acquis v plnom rozsahu, členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na spoločnej vízovej politike EÚ, a pridružených krajín

               Členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004 (Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko), 2007 (Bulharsko a Rumunsko) a 2013 (Chorvátsko) sú viazané dohodou od jej vstupu do platnosti.

               Schengenské acquis zatiaľ neuplatňuje v plnom rozsahu Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko. Tieto štáty budú naďalej vydávať vnútroštátne víza s platnosťou obmedzenou na ich vlastné územie. Keď tieto členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, budú ďalej uplatňovať túto dohodu.

               Kým tieto členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, platia pre všetky záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, ich vnútroštátne právne predpisy. Od uvedeného dňa sa na záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, budú uplatňovať schengenské pravidlá/vnútroštátne právne predpisy.

               Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko môžu uznávať povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza vydané všetkými zmluvnými stranami dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda, a pridruženými krajinami na krátkodobé pobyty na svojom území
                  9
               .

               Podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, sú všetky zmluvné strany dohovoru povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza pridružených krajín na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

               Dohoda sa nevzťahuje na Dánsko, Írsko a Spojené kráľovstvo, ale zahŕňa spoločné vyhlásenia, že je vhodné, aby tieto členské štáty uzavreli s Arménskom dvojstranné dohody o zjednodušení udeľovania víz.

               Hoci sú Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko pridružené k Schengenskému dohovoru, nie sú viazané predmetnou dohodou. Dohoda však obsahuje spoločné vyhlásenie, že je vhodné, aby tieto krajiny pridružené k schengenskému priestoru uzatvorili dvojstranné dohody o zjednodušení vízového režimu s Arménskom bez zbytočného odkladu.

               1.6.
                     Dohoda/bilaterálne dohody

               V článku 13 dohody sa stanovuje, že:

               „Táto dohoda má odo dňa nadobudnutia platnosti prednosť pred ustanoveniami dvojstranných alebo viacstranných dohôd alebo dojednaní uzavretých medzi jednotlivými členskými štátmi a Arménskom, pokiaľ ustanovenia týchto dohôd alebo dojednaní upravujú otázky, ktoré sú predmetom úpravy v tejto dohode.“

               Od dátumu nadobudnutia platnosti dohody sa prestávajú uplatňovať ustanovenia platných dvojstranných dohôd medzi členskými štátmi a Arménskom v otázkach, ktoré upravuje dohoda. V súlade s právom EÚ musia členské štáty prijať potrebné opatrenia na odstránenie nezrovnalostí medzi svojimi dvojstrannými dohodami a touto dohodou.

               Ak členský štát uzavrel bilaterálnu dohodu alebo dojednanie s Arménskom v otázkach, ktoré dohoda neupravuje, bude takáto dohoda alebo dojednanie platiť aj po nadobudnutí platnosti tejto dohody.

               II.
                     USMERNENIA TÝKAJÚCE SA OSOBITNÝCH USTANOVENÍ

               2.1.
                     Nové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všetkých žiadateľov o víza

               Dôležité: Treba pripomenúť, že uvedené zjednodušenia týkajúce sa vízového poplatku, lehoty na spracovanie žiadostí o vízum, odchodu v prípade straty alebo odcudzenia dokladov a predĺženia platnosti víza sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú na všetkých arménskych žiadateľov o víza a držiteľov víz napríklad vrátane turistov.

               2.1.1.
                     Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum

               V článku 6 ods. 1 dohody sa stanovuje, že:

               „1.Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum je 35 EUR.“

               V súlade s článkom 6 ods. 1 je poplatok za spracovanie žiadosti o vízum 35 EUR. Tento poplatok sa bude vzťahovať na všetkých arménskych žiadateľov o víza (vrátane turistov) a týka sa krátkodobých víz bez ohľadu na počet vstupov.

               V článku 6 ods. 2 dohody sa stanovuje, že (pozn.: každé vykonávacie ustanovenie sa vzťahuje na danú kategóriu):

               „2.
                     Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3 tohto článku, od poplatkov za spracovanie žiadosti o vízum sú oslobodené tieto kategórie osôb:

               a)
                     dôchodcovia;“

               Žiadatelia o víza, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť dôkaz o svojom postavení dôchodcu, t. j. osvedčenie o poberaní dôchodku. Oslobodenie nie je odôvodnené v prípadoch, ak účelom cesty je platená činnosť.

               „b)
                     deti vo veku menej ako 12 rokov;“

               Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť dôkaz potvrdzujúci ich vek.

               „c)
                     členovia národných a regionálnych vlád a ústavných a najvyšších súdov, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody;“

               Ako členovia regionálnej vlády sa budú označovať členovia územnej správy, t. j. guvernéri regiónov (marzpet) a ich zástupcovia, ako aj starosta Jerevanu a jeho zástupca. Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť doklad vydaný arménskymi úradmi potvrdzujúci ich postavenie.

               „d)
                     osoby so zdravotným postihnutím a v prípade potreby ich sprievod;“

               Na to, aby mohli využiť oslobodenie od poplatku, treba predložiť doklad o tom, že obidvaja žiadatelia o vízum patria do tejto kategórie. V prípade zdravotného postihnutia žiadatelia o vízum musia predložiť výpis z lekárskeho osvedčenia potvrdzujúci zdravotné postihnutie. V prípadoch, keď je postihnutie žiadateľov zrejmé (nevidiace osoby, osoby bez končatín), prijateľné je vizuálne uznanie na vízovom konzulárnom úrade.

               V odôvodnených prípadoch môže žiadosť o vízum podať zástupca alebo opatrovník zdravotne postihnutej osoby.

               „e)
                     blízki príbuzní – manželský partner, deti (vrátane adoptovaných), rodičia (vrátane opatrovníkov), starí rodičia a vnúčatá –, ktorí navštevujú občanov Arménska s riadnym pobytom na území členského štátu alebo občanov Únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi;

               f)
                     členovia oficiálnych delegácií vrátane stálych členov takýchto delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Arménsku zúčastňujú na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj udalostiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území niektorého členského štátu;

               g)
                     žiaci, študenti, študenti postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúci učitelia, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov a iných školských činností;

               h)
                     novinári a technický personál pracovne sprevádzajúci novinárov.“

               Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť doklad o tom, že sú členmi profesijných organizácií novinárov alebo médií – súvislosť s článkom 4 dohody a bodom 2.2.1 písm. e) usmernení.

               „i)
                     účastníci medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod;“

               Fanúšikovia sa nebudú považovať za sprevádzajúce osoby;

               j)
                     zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti a osoby pozvané arménskymi komunitnými neziskovými organizáciami zaregistrovanými v členských štátoch, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov alebo celoarménskych a komunitných podporných programov;“

               Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť doklad o tom, že sú členmi organizácií občianskej spoločnosti alebo neziskových organizácií – súvislosť s článkom 4 dohody.

               „k)
                     účastníci vedeckých, akademických, kultúrnych alebo umeleckých činností vrátane univerzitných a iných výmenných programov;

               l)
                     osoby, ktoré predložili doklady preukazujúce nevyhnutnosť ich cesty z humanitárnych dôvodov vrátane naliehavého lekárskeho ošetrenia, ako aj osoby, ktoré ich sprevádzajú, alebo osoby, ktoré cestujú na pohreb blízkeho príbuzného alebo na návštevu vážne chorého blízkeho príbuzného.“

               Uvedené kategórie osôb sú od poplatku úplne oslobodené. Okrem toho sa poplatok odpúšťa aj v súlade s článkom 16 ods. 4 vízového kódexu v prípade týchto kategórií osôb:

               -výskumní pracovníci, ktorí cestujú v rámci Európskej únie za účelom vykonania vedeckého výskumu v zmysle odporúčania Európskeho parlamentu a Rady 2005/761/ES z 28. septembra 2005;

               -zástupcovia neziskových organizácií do veku 25 rokov vrátane zúčastňujúci sa na seminároch, konferenciách, športových, kultúrnych, alebo vzdelávacích podujatiach, ktoré organizujú neziskové organizácie.

               Okrem toho podľa článku 16 ods. 6 vízového kódexu „v jednotlivých prípadoch sa môže vízový poplatok odpustiť alebo znížiť, ak to slúži na podporu kultúrnych alebo športových záujmov, záujmov v oblasti zahraničnej politiky, politiky rozvoja a ostatných oblastí zásadného verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov.“

               V článku 16 ods. 7 vízového kódexu sa stanovuje, že vízový poplatok sa vyberá v eurách, v národnej mene tretej krajiny alebo v mene bežne používanej v tretej krajine, v ktorej sa žiadosť podáva. Je nevratný, okrem prípadov neprípustnosti žiadosti alebo v prípadoch, keď konzulát nie je príslušný.

               S cieľom vyhnúť sa nezrovnalostiam, ktoré môžu viesť k podávaniu žiadostí o vízum na viacerých konzulátoch (tzv. visa shopping), majú členské štáty v Arménsku zabezpečiť podobné poplatky za víza pre všetkých arménskych žiadateľov, keď sa poplatky účtujú v cudzích menách.

               Arménski žiadatelia dostanú potvrdenie o zaplatenom vízovom poplatku v súlade s článkom 16 ods. 8 vízového kódexu.

               V článku 6 ods. 3 dohody sa stanovuje, že:

               „3.
                     Ak členský štát pri vydávaní víz spolupracuje s externým poskytovateľom služieb, tento externý poskytovateľ služieb si môže účtovať poplatok za služby. Tento poplatok bude primeraný nákladom, ktoré externému poskytovateľovi služieb vznikli pri plnení jeho úloh, a neprekročí sumu 30 EUR. Členský štát zachová možnosť, aby všetci žiadatelia mohli podávať svoje žiadosti priamo na konzuláte.“

               Pokiaľ ide o spôsoby spolupráce s externými poskytovateľmi služieb, článok 43 vízového kódexu uvádza podrobné informácie týkajúce sa úloh.

               2.1.2.
                     Lehota na spracovanie žiadostí o víza.

               V článku 7 dohody sa stanovuje, že:

               „1.
                     Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov rozhodnú o vydaní víza do 10 kalendárnych dní odo dňa prijatia žiadosti a dokladov potrebných na vydanie víza.

               2.
                     Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v individuálnych prípadoch predĺžiť až na 30 kalendárnych dní, najmä ak je potrebné ďalšie preskúmanie žiadosti.

               3.
                     Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v naliehavých prípadoch skrátiť na dva pracovné dni alebo menej.“

               Rozhodnutie o žiadosti o vízum sa prijme do 10 kalendárnych dní od dátumu podania prípustnej žiadosti.

               Túto lehotu možno v jednotlivých prípadoch predĺžiť najviac na 30 kalendárnych dní, najmä ak je potrebné ďalšie posúdenie žiadosti alebo v prípade zastupovania, v ktorom sa vedú konzultácie s orgánmi zastúpeného členského štátu.

               Všetky tieto lehoty začínajú plynúť až vtedy, keď je spis so žiadosťou úplný, t. j. od dátumu prijatia žiadosti o vízum a sprievodných dokladov.

               V prípade diplomatických misií a konzulárnych úradov, ktoré majú systém prideľovania termínov na stretnutie, sa v zásade do času na vybavenie žiadosti nezapočítava čas čakania na pridelenie termínu stretnutia. Túto otázku, ako aj iné praktické aspekty podávania žiadosti o vízum, upravuje vízový kódex (článok 9).

               Tak, ako je vymedzené v článku 7 ods. 4 dohody, ak sa na podanie žiadosti vyžaduje osobné stretnutie, takéto stretnutie „sa uskutoční spravidla do dvoch týždňov odo dňa, kedy bolo o takúto schôdzku požiadané“.

               V odôvodnených a naliehavých prípadoch (keď žiadosť o vízum nebolo možné podať skôr z dôvodov, ktoré nemohol žiadateľ predvídať), „môže konzulárny úrad žiadateľom umožniť podanie žiadosti buď bez schôdzky, alebo sa schôdzka uskutoční bezodkladne.“

               Pri stanovovaní termínu stretnutia je potrebné zohľadniť prípadnú naliehavosť, na ktorú upozornil žiadateľ o vízum. Rozhodnutie o skrátení lehoty na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum prijíma konzulárny úradník.

               2.1.3. Predĺženie platnosti víza vo výnimočných prípadoch

               V článku 9 dohody sa stanovuje, že:

               „Občanom Arménska, ktorí nemôžu opustiť územie členských štátov v lehote stanovenej vo víze z dôvodu force majeure alebo z humanitárnych dôvodov, sa platnosť víza predĺži bezplatne v súlade s právnymi predpismi platnými v hostiteľskom členskom štáte na obdobie potrebné na ich návrat do štátu ich trvalého pobytu“.

               Pokiaľ ide o možnosť predĺženia platnosti víza v prípadoch odôvodnených osobných dôvodov, ak držiteľ víza nemá možnosť opustiť územie členského štátu do dátumu uvedeného na vízovej nálepke, uplatňuje sa článok 33 vízového kódexu, pokiaľ je to zlučiteľné s touto dohodou. Podľa dohody sa však platnosť víza v prípade force majeure alebo z humanitárnych dôvodov predlžuje bezplatne.

               2.2. Nové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie žiadateľov o víza

               2.2.1.
                     Písomné doklady potvrdzujúce účel cesty

               Kategóriám osôb uvedeným v článku 4 ods. 1 budú na preukázanie účelu cesty postačovať určené listinné dôkazy. Ako sa uvádza v článku 4 ods. 3, nebude sa vyžadovať žiadne ďalšie odôvodnenie, pozvanie alebo potvrdenie týkajúce sa účelu cesty. To však neznamená výnimku z povinnosti osobne predložiť žiadosť o vízum alebo poskytnúť podporné doklady, pokiaľ ide napríklad o prostriedky na živobytie.

               Ak v jednotlivých prípadoch pretrvávajú pochybnosti o pravosti dokladu potvrdzujúceho účel cesty, podľa článku 21 ods. 8 vízového kódexu môže byť žiadateľ o vízum pozvaný na dodatočný, hĺbkový rozhovor na veľvyslanectvo/konzulát, kde sa mu môžu položiť otázky týkajúce sa skutočného účelu pobytu alebo plánovaného návratu žiadateľa. V takýchto individuálnych prípadoch môže žiadateľ o vízum predložiť dodatočné doklady alebo o to môže vo výnimočných prípadoch požiadať konzulárny úradník. Spoločný výbor bude túto záležitosť pozorne sledovať.

               Na kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 4, napríklad na turistov, sa naďalej uplatňujú všeobecné pravidlá týkajúce sa dokladov preukazujúcich účel ich cesty. To isté platí aj pre doklady týkajúce sa súhlasu rodičov s cestou detí mladších ako 18 rokov.

               Schengenské pravidlá alebo vnútroštátne právne predpisy sa uplatňujú na záležitosti, ktoré nie sú upravené v ustanoveniach tejto dohody, ako je uznávanie cestovných dokladov a záruky týkajúce sa návratu a dostatočných prostriedkov na pokrytie nákladov.

               Originál dokladu vyžadovaný podľa článku 4 ods. 1 sa v zásade predkladá spolu so žiadosťou o vízum. Konzulát však môže začať spracúvať žiadosť o vízum na základe faksimile alebo kópií dokladu. Konzulát však môže v prípade prvej žiadosti o vízum požadovať originál dokladu a požiada oň v individuálnych prípadoch, v ktorých existujú pochybnosti.

               „Článok 4 – Písomné dokumenty potvrdzujúce účel cesty

               1.Na preukázanie účelu cesty na územie druhej zmluvnej strany sú pre uvedené kategórie občanov Arménska postačujúce tieto doklady:

               a)
                     pre blízkych príbuzných – manželských partnerov, deti (vrátane adoptovaných), rodičov (vrátane opatrovníkov), starých rodičov a vnúčatá, ktorí navštevujú občanov Arménska s riadnym pobytom na území členského štátu alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej osoby;“

               Toto písmeno upravuje situáciu arménskych blízkych príbuzných, ktorí cestujú do členských štátov na účely návštevy občanov Arménska s legálnym pobytom na území členských štátov alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi.

               Pravosť podpisu pozývajúcej osoby musí potvrdiť príslušný orgán v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi krajiny bydliska. Pozvánky by mali byť potvrdené príslušným orgánom. V prípade diplomatov, technických a administratívnych pracovníkov či iných úradníkov vyslaných vládou Arménskej republiky v členských štátoch, sa pravosť podpisu potvrdí listom alebo verbálnou nótou vydanou vedúcim diplomatického zastúpenia alebo konzulárneho úradu.

               „b)
                     pre členov oficiálnych delegácií vrátane stálych členov takýchto delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Arménsku zúčastňujú na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj udalostiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území niektorého členského štátu:

               –
                     list vydaný príslušným orgánom Arménska potvrdzujúci, že žiadateľ je členom jeho delegácie, prípadne stálym členom jeho delegácie, a cestuje na územie druhej zmluvnej strany s cieľom zúčastniť sa na uvedených podujatiach, spolu s kópiou oficiálneho pozvania,“

               Meno žiadateľa sa musí uviesť v liste vydanom príslušným orgánom, v ktorom sa potvrdzuje, že daná osoba je členom delegácie a cestuje na územie druhej zmluvnej strany s cieľom zúčastniť sa na oficiálnom stretnutí. Meno žiadateľa nemusí byť uvedené v oficiálnej pozvánke na stretnutie, aj keď môže byť, ak je oficiálna pozvánka adresovaná konkrétnej osobe.

               Toto ustanovenie sa vzťahuje na členov oficiálnych delegácií bez ohľadu na typ pasu, ktorý vlastnia.

               „c)
                     pre žiakov, študentov, študentov postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúcich učiteľov, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov a iných školských činností:

               –
                     písomná žiadosť alebo potvrdenie o zápise od hostiteľskej univerzity, fakulty alebo školy alebo študentský preukaz, alebo potvrdenie o zapísaných predmetoch.“

               Študentský preukaz možno uznať ako odôvodnenie účelu cesty len vtedy, ak ho vydala hostiteľská univerzita, vysoká škola alebo škola, kde sa má štúdium alebo vzdelávacie školenie uskutočniť;

               „d)
                     pre osoby cestujúce zo zdravotných dôvodov a osoby, ktoré ich musia sprevádzať:

               –
                     úradný doklad zdravotníckeho zariadenia potvrdzujúci nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení a potrebu, aby bola osoba sprevádzaná a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia.“

               Predloží sa doklad od zdravotníckeho zariadenia potvrdzujúci tieto tri body (nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení, potrebu, aby bola osoba sprevádzaná, a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia, napr. doklad o platbe vopred).

               „e)
                     pre novinárov a technický personál pracovne sprevádzajúci novinárov:

               –
                     certifikát alebo iný doklad vydaný profesijnou organizáciou alebo zamestnávateľom žiadateľa, preukazujúci, že dotknutá osoba je kvalifikovaný novinár, a potvrdzujúci, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo preukazujúci, že daná osoba je členom technického personálu, ktorý novinára pracovne sprevádza,“

               Táto kategória sa nevzťahuje na novinárov na voľnej nohe a ich asistentov.

               Je potrebné predložiť potvrdenie alebo iný doklad, ktoré preukazujú, že žiadateľ je profesionálny novinár alebo osoba plniaca úlohu odborného sprievodu a originálny doklad vydaný ich zamestnávateľom, ktorý potvrdzuje, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo pomoc pri takejto práci.

               V Arménsku existuje niekoľko profesijných organizácií, ktoré zastupujú záujmy novinárov alebo odborných sprevádzajúcich osôb a mohli by vydávať osvedčenia potvrdzujúce, že daná osoba je profesionálny novinár alebo osoba plniaca úlohu odborného sprievodu v konkrétnej oblasti. Na posúdenie odborného postavenia týchto organizácií môžu konzulárne úrady navštíviť stránku

                  www.e-register.am

               . Konzulárne úrady môžu akceptovať aj osvedčenie vydané zamestnávateľom žiadateľa.

               „f)
                     pre účastníkov medzinárodných športových podujatí a ich profesionálny sprievod:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej organizácie, príslušných orgánov, národných športových federácií alebo národných olympijských výborov daného členského štátu;“

               Zoznam sprevádzajúcich osôb v prípade medzinárodných športových podujatí sa obmedzí na osoby, ktoré sa zúčastňujú ako odborný sprievod: tréneri, maséri, manažér, zdravotnícky personál a predseda športového klubu. Fanúšikovia sa tak nebudú považovať za sprevádzajúce osoby.

               „g)
                     pre podnikateľov a zástupcov podnikateľských organizácií:

               –
                     písomná žiadosť od hostiteľskej právnickej osoby alebo spoločnosti, organizácie alebo úradu alebo pobočky takejto právnickej osoby alebo spoločnosti, štátnych alebo miestnych orgánov členských štátov, alebo organizačných výborov obchodných a priemyselných výstav, konferencií a sympózií, ktoré sa konajú na území jedného z členských štátov, podpísaná príslušnými orgánmi v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;“

               Na overenie existencie organizácie môžu konzulárne úrady navštíviť stránku www.e-register.am.

               “h)
                     pre príslušníkov slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej organizácie potvrdzujúca, že príslušná osoba sa zúčastňuje na tomto podujatí;

               i)
                     pre zástupcov organizácií občianskej spoločnosti a osoby pozvané arménskymi komunitnými neziskovými organizáciami zaregistrovanými v členských štátoch, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov alebo celoarménskych a komunitných podporných programov:

               –
                     písomná žiadosť vydaná hostiteľskou organizáciou, potvrdenie, že osoba zastupuje organizáciu občianskej spoločnosti alebo sa zúčastňuje na celoarménskych alebo komunitných podporných činnostiach, a potvrdenie o zriadení danej organizácie z príslušného registra vydané štátnym orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi,“

               Musí sa predložiť dokument od organizácie občianskej spoločnosti potvrdzujúci, že žiadateľ zastupuje túto organizáciu.

               Príslušný štátny orgán Arménska vydávajúci potvrdenie o zriadení organizácie občianskej spoločnosti je ministerstvo spravodlivosti.

               Register, v ktorom sú zaregistrované potvrdenia o založení organizácie občianskej spoločnosti, je Štátny register právnických osôb. Ministerstvo spravodlivosti spravuje elektronickú databázu mimovládnych organizácií, ktorá je dostupná na jeho webovej lokalite /https://www.e-register.am/.

               Na individuálnych členov organizácií občianskej spoločnosti sa dohoda nevzťahuje.

               “j)
                     pre účastníkov vedeckých, akademických, kultúrnych alebo umeleckých činností vrátane univerzitných a iných výmenných programov:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej organizácie o účasť na týchto aktivitách;“

               „k)
                     pre vodičov vozidiel registrovaných v Arménsku, ktorí poskytujú služby v oblasti medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy na území členských štátov:

               –
                     písomná žiadosť národného združenia (zväzu) dopravcov Arménska poskytujúcich služby v oblasti medzinárodnej cestnej dopravy s uvedením účelu, trvania a frekvencie ciest.“

               Arménske národné združenie dopravcov príslušné pre poskytovanie písomných žiadostí pre profesionálnych vodičov je Združenie medzinárodných cestných dopravcov Arménska (AIRCA).

               „l)
                     pre účastníkov oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami a inými obecnými subjektmi:

               –
                     písomná žiadosť vedúceho úradu mesta či obce alebo starostu mesta či obce;“

               Vedúcim úradu mesta či obce alebo starostom mesta či obce, ktorý je oprávnený vydávať písomnú žiadosť, je vedúci úradu mesta či obce alebo starosta mesta či obce hostiteľského mesta či obce, kde sa majú partnerské činnosti uskutočniť. Táto kategória zahŕňa iba oficiálne partnerské projekty.

               „m)
                     pre návštevníkov vojenských a občianskych cintorínov:

               –
                     úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným.“

               V dohode sa nespresňuje, orgány ktorej krajiny by mali vydať uvedený úradný doklad: orgány krajiny, kde sa nachádza cintorín, alebo orgány krajiny, v ktorej má pobyt osoba, ktorá si praje navštíviť cintorín. Malo by sa akceptovať, že tento úradný doklad by mohli vydať príslušné orgány oboch krajín.

               Musí sa predložiť uvedený úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným.

               Dôležité: Dohoda nevytvára žiadne nové pravidlá zodpovednosti fyzických alebo právnických osôb vydávajúcich písomné žiadosti. V prípade vydania nepravdivej žiadosti sa uplatnia právne predpisy EÚ/vnútroštátne právne predpisy.

               2.2.2.
                     Udeľovanie víz na viac vstupov.

               V prípadoch, keď žiadateľ o vízum musí často cestovať na územie členských štátov, môžu sa vydať krátkodobé víza na niekoľko vstupov za predpokladu, že celková dĺžka týchto návštev neprekročí 90 dní počas obdobia 180 dní.

               V článku 5 dohody sa stanovuje, že:

               „1.
                     Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov vydávajú víza na viac vstupov s platnosťou päť rokov týmto kategóriám osôb:

               a)
                     manželským partnerom a deťom (vrátane adoptovaných) mladším ako 21 rokov alebo nezaopatreným deťom a rodičom (vrátane opatrovníkov), ktorí navštevujú občanov Arménska s legálnym pobytom na území členských štátov alebo občanov Európskej únie s pobytom na území členského štátu, ktorého sú občanmi;

               b)
                     členom národných a regionálnych vlád, ústavných a najvyšších súdov, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, počas výkonu ich funkcie;

               c)
                     stálym členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného Arménsku majú pravidelne zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov medzivládnymi organizáciami.

               Odchylne od uvedeného, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víz na viac vstupov sa obmedzí iba na toto obdobie, predovšetkým ak:

               –
                     v prípade osôb uvedených v písmene a) lehota platnosti povolenia na legálny pobyt občanov Arménska s riadnym pobytom v Európskej únii,

               –
                     funkčné obdobie v prípade osôb uvedených v písmene b),

               –
                      v prípade osôb uvedených v písmene c) obdobie, počas ktorého sú v postavení stáleho člena oficiálnej delegácie,

               je kratšie ako päť rokov.“

               Vzhľadom na profesijný status týchto kategórií osôb alebo ich rodinný vzťah s občanom Arménska, ktorý sa oprávnene zdržiava na území členských štátov, alebo s občanom EÚ s bydliskom v členskom štáte, ktorého je štátnym príslušníkom, je odôvodnené udeliť víza na viac vstupov s platnosťou päť rokov alebo obmedzené na funkčné obdobie alebo na obdobie ich oprávneného pobytu, ak trvajú menej ako 5 rokov.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a) dohody, musia predložiť doklad o oprávnenom pobyte pozývajúcej osoby.

               Pokiaľ ide o osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, mali by predložiť potvrdenie o svojom profesijnom postavení a dĺžke svojho funkčného obdobia.

               Toto ustanovenie sa nevzťahuje na osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, ak sú oslobodené od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, t. j. ak sú držiteľmi diplomatického pasu.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. c) dohody, musia predložiť dôkaz o svojom statuse stáleho člena delegácie a o potrebe pravidelne sa zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch.

               Ak sú potreba alebo zámer často alebo pravidelne cestovať jasne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víza na viac vstupov sa obmedzí na toto obdobie.

               „2.
                     Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú viacnásobné vstupné víza platné jeden rok nasledujúcim kategóriám osôb, ktorým počas predchádzajúceho roku bolo udelené aspoň jedno vízum, ktoré využili v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte:

               a) členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Arménsku majú pravidelne zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov medzivládnymi organizáciami;

               b) zástupcom organizácií občianskej spoločnosti a osobám pozvaným arménskymi komunitnými neziskovými organizáciami zaregistrovanými v členských štátoch, ktorí cestujú do členských štátov na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov alebo celoarménskych a komunitných podporných programov;

               c) príslušníkom slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach a ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

               d) účastníkom vedeckých, kultúrnych alebo umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

               e) študentom a študentom postgraduálneho štúdia, ktorí pravidelne cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov;

               f) účastníkom oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami a inými obecnými subjektmi;

               g) osobám, ktoré musia cestovať pravidelne zo zdravotných dôvodov, a osobám, ktoré ich musia sprevádzať;

               h) novinárom a technickému personálu pracovne sprevádzajúcim novinárov;

               i) podnikateľom a zástupcom podnikateľských organizácií, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

               j) účastníci medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod;

               k) vodičom vozidiel registrovaných v Arménsku, ktorí poskytujú služby v oblasti medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy na území členských štátov.

               Odchylne od prvej vety, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, platnosť víz na viac vstupov sa obmedzí iba na toto obdobie.“

               Víza na viac vstupov platné jeden rok sa v zásade vydávajú pre uvedené kategórie osôb, ak v priebehu predchádzajúceho roka (12 mesiacov) získal žiadateľ o vízum aspoň jedno vízum, využil ho v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte či štátoch (napríklad neprekročil povolenú dĺžku pobytu) a ak existujú dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov.

               V prípadoch, keď nie je opodstatnené udeliť vízum platné jeden rok (napríklad ak výmenný program trvá menej ako jeden rok alebo osoba nemá potrebu cestovať počas celého roka), bude platnosť víza kratšia ako jeden rok za predpokladu, že ostatné podmienky na udelenie víza sú splnené.

               „3.
                     Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov vydávajú vstupné víza na viac vstupov platné najmenej dva roky a najviac päť rokov kategóriám osôb uvedeným v odseku 2 tohto článku, ktorí počas predchádzajúcich dvoch rokov využili jednoročné víza na viac vstupov v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte, ak potreba alebo zámer cestovať často alebo pravidelne sú zjavne obmedzené na kratšie obdobie, pričom v takom prípade sa platnosť víz na viac vstupov obmedzí iba na toto obdobie.

               4. Celková dĺžka pobytu osôb uvedených v odsekoch 1 až 3 tohto článku na území členských štátov počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.“

               Víza na viac vstupov platné dva až päť rokov sa vydajú pre kategórie uvedené v článku 5 ods. 2 dohody pod podmienkou, že v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov (24 mesiacov) využili dve víza na viac vstupov platné jeden rok v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštevovaného štátu či štátov a že dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov sú stále platné. Je potrebné poznamenať, že vízum s platnosťou od 2 do 5 rokov sa vydáva iba vtedy, ak boli žiadateľovi o vízum v predchádzajúcich dvoch rokoch vydané dve víza platné jeden rok – nie však na kratšie obdobie, a tieto víza využil v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštevovaného štátu či štátov. Na základe posúdenia každej žiadosti o vízum rozhodnú diplomatické misie a konzulárne úrady o období platnosti týchto víz, t. j. od dvoch do piatich rokov.

               Ak žiadateľ nevyužil predchádzajúce vízum, neexistuje povinnosť udeliť vízum na viac vstupov.

               2.2.3.
                     Držitelia diplomatických pasov.

               V článku 10 dohody sa stanovuje, že:

               „1.
                     Občania Arménska, ktorí sú držiteľmi platných diplomatických pasov, môžu vstúpiť na územie členských štátov, opustiť ho alebo prejsť týmto územím bez víz.

               2.
                     Osoby uvedené v odseku 1 tohto článku sa môžu zdržiavať na území členských štátov bez víz najviac 90 dní počas obdobia 180 dní.“

               Dohoda sa nevzťahuje na postupy pre vysielanie diplomatov do členských štátov. V týchto prípadoch sa použije bežný akreditačný postup.

               III.
                     SPOLUPRÁCA V OBLASTI CESTOVNÝCH DOKLADOV

               V spoločnom vyhlásení pripojenom k dohode sa zmluvné strany dohodli, že spoločný výbor zriadený podľa článku 12 posudzuje v rámci monitorovania vykonávania tejto dohody vplyv, ktorý má úroveň bezpečnosti príslušných cestovných dokladov na fungovanie tejto dohody. Na tento účel sa zmluvné strany zaviazali, že si budú pravidelne vymieňať informácie o opatreniach, ktoré prijali, aby sa vyhli zvýšeniu množstva cestovných dokladov, a rozvíjať technické aspekty bezpečnosti cestovných dokladov, ako aj že si budú pravidelne vymieňať informácie o procese personalizácie vydávania cestových dokladov.

               IV.
                     ŠTATISTIKA

               S cieľom umožniť spoločnému výboru zriadenému touto dohodou účinné monitorovanie vykonávania dohody, diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov by mali Komisii každých 6 mesiacov predložiť štatistické údaje. Ak je to možné, mali by v členení podľa mesiacov zahŕňať:

               –počet každého typu víz vydaných rôznym kategóriám osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje,

               –počet víz zamietnutých rôznym kategóriám osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje,

               –počet vydaných víz na viac vstupov,

               –obdobie platnosti vydaných víz na viac vstupov,

               –počet víz vydaných pre jednotlivé kategórie osôb, na ktoré sa dohoda vzťahuje.

                     (1)

                           Ú. v. EÚ L 289, 30.10.2013, s. 2 – 11.

                     (2)

                           Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001), naposledy zmenené nariadením (EÚ) č. 1289/2013 z 11.12.2013 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 74).

                     (3)

                           Ú. v. ES L 239, 22.9.2000, s. 19.

                     (4)

                           Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, p. 1).

                     (5)

                           Najmä nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1.

                     (6)

                           Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc), Ú. v. EÚ L 77, 23.3.2016, s. 1.

                     (7)

                           Pozri články 2, 24 a 25 vízového kódexu.

                     (8)

                           Pozri najmä zmeny prijaté nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 610/2013 (Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 1).

                     (9)

                           Rozhodnutie č. 565/2014/EÚ z 15. mája 2014 nadobudlo účinnosť 16. júna 2014 a Bulharsku, Chorvátsku, Cypru a Rumunsku sa ním povoľuje jednostranne uznávať len tie jednotné víza na krátkodobý pobyt, ktoré sú platné na dva alebo viaceré vstupy, a víza na dlhodobý pobyt a povolenia na pobyt vydané zmluvnými stranami Schengenskej dohody, a víza s obmedzenou územnou platnosťou vydané držiteľom cestovných pasov vydaných Kosovom, ako aj národné víza a povolenia na pobyt vydané Chorvátskom za rovnocenné s ich národnými vízami nielen na účely tranzitu cez ich územie, ale aj pre plánované pobyty na ich území, ktoré neprekračujú 90 dní počas ľubovoľného 180-dňového obdobia. Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko môžu od 14. júla 2014 uplatňovať nové pravidlá, ktoré nahrádzajú rozhodnutia č. 895/2006/ES zo 14. júna 2006 a č. 582/2008/ES zo 17. júna 2008.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 3. 2016
            COM(2016) 149 final
            2016/0081(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci spoločného výboru zriadeného podľa Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru pre správu dohody

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Dohoda medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie nadobudla platnosť 1. decembra 2014. Dohodou sa stanovili na základe reciprocity právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri vydávaní víz občanom Kapverd a EÚ. Podľa článku 10 uvedenej dohody sa zriaďuje spoločný výbor, ktorého úlohou je monitorovať vykonávanie dohody. Spoločný výbor je povinný podľa článku 10 ods. 4 dohody stanoviť svoj rokovací poriadok.

               Rokovací poriadok, ktorý sa má prijať, nebude súčasťou dohody.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Procesné pravidlá, ktoré sa majú prijať na základe splnomocnenia udeleného zástupcovi Komisie v spoločnom výbore na základe tohto návrhu, budú nápomocné pri organizácii činnosti spoločného výboru a pri príprave a riadení jeho zasadnutí.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

                  Rokovací poriadok pripojený k prílohe k tomuto návrhu rozhodnutia Rady je výsledkom konzultácií so zodpovednými orgánmi v Kapverdách z júna 2015. S členskými štátmi sa konzultovalo písomným postupom, ktorý bol ukončený 23. 10. 2015.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

               2016/0081 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie
                  v rámci spoločného výboru zriadeného podľa Dohody
                  medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou
                  o zjednodušení vydávania krátkodobých víz
                  občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie,
                  pokiaľ ide
                  o prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru pre správu dohody

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)
                     Článkom 10 Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie („dohoda“) sa ustanovuje spoločný výbor. V bode 4 uvedeného článku sa uvádza, že spoločný výbor stanoví svoj rokovací poriadok.

               (2)
                     Procesné pravidlá sú potrebné na organizovanie práce spoločného výboru, ktorý bol poverený správou dohody, a na monitorovanie jej vykonávania.

               (3)
                     Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru na účely správy dohody,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom na základe článku 10 Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku na účely správy dohody, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 3. 2016
            COM(2016) 149 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu na ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci spoločného výboru zriadeného podľa Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru pre správu dohody

               NÁVRH

               ROZHODNUTIE č. … SPOLOČNÉHO VÝBORU PRE ZJEDNODUŠENIE VYDÁVANIA VÍZ
               ZRIADENÉHO
               DOHODOU MEDZI

               EURÓPSKOU ÚNIOU A KAPVERDSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA KRÁTKODOBÝCH VÍZ

               OBČANOM KAPVERDSKEJ REPUBLIKY A EURÓPSKEJ ÚNIE,

               z …,

               pokiaľ ide o prijatie jeho rokovacieho poriadku

               SPOLOČNÝ VÝBOR,

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 10 ods. 4,

               keďže uvedená dohoda nadobudla platnosť 1. decembra 2014,

               ROZHODOL TAKTO:

               Článok 1

               Rokovací poriadok spoločného výboru pre správu Dohody medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Kapverdskej republiky a Európskej únie je stanovený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V …

               Za Európsku úniu

                     za Kapverdskú republiku

               PRÍLOHA

               ROKOVACÍ PORIADOK

               SPOLOČNÉHO VÝBORU PRE SPRÁVU DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A KAPVERDSKOU REPUBLIKOU

               O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA KRÁTKODOBÝCH VÍZ OBČANOM

               KAPVERDSKEJ REPUBLIKY A EURÓPSKEJ ÚNIE

               Článok 1

               Predsedníctvo

               Spoločnému výboru pre zjednodušenie vydávania víz spoločne predsedajú zástupca Európskej únie a zástupca Kapverdskej republiky.

               Článok 2

               Úlohy spoločného výboru

               1.V súlade s článkom 10 ods. 2 dohody plní spoločný výbor pre zjednodušenie vydávania víz najmä tieto úlohy:

               a)monitoruje vykonávanie dohody;

               b)navrhuje zmeny alebo dodatky k dohode;

               c)urovnáva spory vyplývajúce z výkladu alebo uplatňovania ustanovení dohody.

               2.Spoločný výbor pre zjednodušenie vydávania víz môže odsúhlasiť odporúčania obsahujúce usmernenia alebo „najlepšie postupy“ s cieľom uľahčiť vykonávanie dohody.

               Článok 3

               Zasadnutia

               1.Spoločný výbor pre zjednodušenie vydávania víz zasadá v prípade potreby kedykoľvek na žiadosť zmluvných strán, najmenej však raz za rok.

               2.Zmluvné strany sa striedajú pri usporadúvaní zasadnutia, pokiaľ nie je dohodnuté inak.

               3.Zasadnutia spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz zvolávajú spolupredsedovia výboru.

               4.Spolupredsedovia stanovujú dátum zasadnutia a vymieňajú si potrebné dokumenty včas na zabezpečenie primeranej prípravy, podľa možnosti štrnásť dní pred zasadnutím.

               5.Praktickú organizáciu zasadnutia zabezpečuje hostiteľská zmluvná strana.

               Článok 4

               Delegácie

               Zmluvné strany sa najmenej sedem dní pred zasadnutím navzájom informujú o plánovanom zložení svojich delegácií.

               Článok 5

               Program zasadnutí

               1.Spolupredsedovia zostavia predbežný program každého zasadnutia najmenej 14 dní pred zasadnutím. Do predbežného programu sa zaraďujú body, v prípade ktorých bola žiadosť o ich zaradenie do programu doručená niektorému zo spolupredsedov najneskôr 14 dní pred zasadnutím.

               2.Ktorákoľvek zo zmluvných strán môže so súhlasom druhej zmluvnej strany kedykoľvek pred zasadnutím doplniť body do predbežného programu. Žiadosti o doplnenie bodov do predbežného programu sa zasielajú písomne a takýmto žiadostiam sa pokiaľ možno vyhovie.

               3.Konečný program prijmú spolupredsedovia na začiatku každého zasadnutia. Body, ktoré nie sú v predbežnom programe, možno do programu zaradiť so súhlasom zmluvných strán a prerokovať ich podľa možností.

               Článok 6

               Zápisnica zo zasadnutia

               1.Návrh zápisnice pripraví čo najskôr spolupredseda, ktorý predsedal danému zasadnutiu.

               2.Vo všeobecnosti sa v tejto zápisnici vo vzťahu ku každému bodu programu uvádzajú:

               a)podklady predložené spoločnému výboru pre zjednodušenie vydávania víz;

               b)vyjadrenia, o ktorých zaznamenanie požiadala niektorá zo zmluvných strán, ako aj

               c)prijaté rozhodnutia, odporúčania a závery týkajúce sa určitého bodu.

               3.V zápisnici sa zaznamenávajú aj účastníci v rámci jednotlivých delegácií, ako aj ministerstvo, agentúra alebo inštitúcia, ktoré zastupujú.

               4.Zápisnicu schvaľuje spoločný výbor pre zjednodušenie vydávania víz na svojom nasledujúcom zasadnutí.

               Článok 7

               Rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz

               1.Spoločný výbor pre zjednodušenie vydávania víz prijíma rozhodnutia spoločnou dohodou medzi oboma zmluvnými stranami.

               2.Rozhodnutia spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz majú názov „rozhodnutie“, za ktorým nasleduje poradové číslo a opis predmetu úpravy. Takisto sa uvádza dátum, kedy rozhodnutie nadobúda účinnosť. Rozhodnutia podpisujú zástupcovia spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz, ktorí sú oprávnení konať v mene zmluvných strán. Rozhodnutia sa vypracúvajú dvojmo, pričom každé znenie je rovnako autentické.

               3.Odseky 1 a 2 sa primerane uplatňujú aj na odporúčania spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz.

               Článok 8

               Výdavky

               1.Každá zmluvná strana zodpovedá za výdavky, ktoré vznikli z dôvodu jej účasti na zasadnutiach spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz vrátane výdavkov na zamestnancov, cestovné a diéty, ako aj výdavkov na poštovné alebo telekomunikácie.

               2.Ostatné výdavky súvisiace s organizáciou zasadnutí vo všeobecnosti znáša zmluvná strana, ktorá dané zasadnutie usporadúva.

               Článok 9

               Administratívne postupy

               1.Pokiaľ nie je rozhodnuté inak, zasadnutia spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz sú neverejné.

               2.So zápisnicami a ostatnými dokumentmi spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz sa zaobchádza ako s dôvernými informáciami.

               3.Na zasadnutia možno pozvať po vzájomnej dohode oboch predsedov aj iných účastníkov než úradných zástupcov zmluvných strán a členských štátov; na takýchto účastníkov sa vzťahujú rovnaké požiadavky dôvernosti.

               4.Zmluvné strany môžu zorganizovať verejné informatívne stretnutia alebo inak informovať zainteresovanú verejnosť o výsledkoch zasadnutí spoločného výboru.

               Za Európsku úniu
                     za Kapverdskú republiku

               SPOLOČNÉ VYHLÁSENIE

               PRIPOJENÉ K ROKOVACIEMU PORIADKU

               SPOLOČNÉHO VÝBORU PRE SPRÁVU

               DOHODY EÚ – KAPVERDY

               O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA KRÁTKODOBÝCH VÍZ OBČANOM KAPVERDSKEJ REPUBLIKY A EURÓPSKEJ ÚNIE

               S cieľom zabezpečiť nepretržité, harmonizované a riadne vykonávanie dohody Kapverdská republika, Európska komisia a členské štáty udržiavajú v období medzi jednotlivými formálnymi zasadnutiami spoločného výboru neformálne kontakty, aby mohli riešiť prípadné naliehavé otázky. Správa o týchto naliehavých otázkach a neformálnych kontaktoch sa podá na ďalšom zasadnutí spoločného výboru.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli10. 7. 2015
            COM(2015) 334 final
            2015/0147(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej úniev Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene prílohy II (Technické nariadenia, normy, testovanie a certifikácia) a prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP(Smernica o kvalite palív)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               S cieľom zabezpečiť potrebnú právnu istotu a homogénnosť vnútorného trhu má Spoločný výbor EHP začleniť všetky príslušné právne predpisy EÚ čo najskôr po ich prijatí do Dohody o EHP.

               2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Cieľom návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP (pripojeného k navrhovanému rozhodnutiu Rady) je zmeniť prílohu II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) a prílohu XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP s cieľom začleniť smernicu 2009/30/ES, pokiaľ ide o kvalitu automobilového benzínu, nafty a plynového oleja a zavedenie mechanizmu na monitorovanie a zníženie emisií skleníkových plynov, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o kvalitu paliva využívaného v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, a zrušuje smernica 93/12/EHS
                  1

               Keďže štáty EZVO, ktoré sú členmi EHP, požadujú úpravy, ktoré sa odchyľujú od acquis EÚ, a zavádzajú zmeny, ktoré presahujú rámec technických úprav, Rada v súlade s článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2894/94 prijme príslušnú pozíciu EÚ.

               Strana EZVO poskytuje k požadovaným úpravám tieto objasnenia:

               Článok 2 ods. 5:

               V článku 2 ods. 5 sa vymedzujú „členské štáty s nízkymi teplotami v letnom období“ na účely smernice 98/70/ES. Do tejto skupiny by sa mal zahrnúť Island a Nórsko. Preto sa úpravou v písmene a) stanovuje ich zahrnutie do článku 2 ods. 5.

               Článok 3 ods. 4:

               Na Islande bol vyvinutý nový postup na výrobu obnoviteľného metanolu. Miešanie obnoviteľného metanolu do automobilového benzínu predstavuje možnosť ako nahradiť fosílne palivá a eliminovať emisie uhlíka v dopravných palivách na Islande. V smernici 98/70/ES zmenenej a doplnenej smernicou 2009/30/ES sa povoľuje obsah metanolu v automobilovom benzíne na úrovni 3 % obj.

               Výsledkom miešania automobilového benzínu s alkoholmi je palivo s vyšším tlakom pár. Táto skutočnosť sa v súvislosti s etanolom zohľadňuje v smernici 2009/30/ES, pričom sa stanovuje výnimka, pokiaľ ide o maximálne limitné hodnoty tlaku pár. Táto výnimka podporuje rozvoj trhu s biopalivami. Podobná výnimka je potrebná pre automobilový benzín s obsahom metanolu na úrovni 3 % obj. s cieľom umožniť uvedenie automobilového benzínu zmiešaného s obnoviteľným metanolom na islandský trh v letných mesiacoch.

               Podľa pracovného dokumentu útvarov Komisie priloženého k návrhu smernice 2009/30/ES
                  2
                „[m]aximálny tlak pár automobilového benzínu je upravený smernicou 98/70 s cieľom kontrolovať emisie prchavých organických zlúčenín (VOC). Emisie VOC sú problém, pretože 1) sú prekurzormi tvorby ozónu, ktorý poškodzuje životné prostredie a ľudské zdravie a 2) určité uhľovodíky ako benzén predstavujú špecifické riziko pre zdravie“.

               Emisie nemetánových prchavých organických zlúčenín (NMVOC“) na Islande sa znížili; v roku 2009 boli emisie 58 %, teda pod úrovňou z roku 1990. V záujme ochrany ľudského zdravia (maximálna denná 8-hodinová priemerná hodnota 120 µg/m³) sa cieľové hodnoty pre ozón stanovené v smernici 2002/3/ES a implementované islandským nariadením č. 745/2003 na Islande v letnom období neprekračujú. Miešanie metanolu do automobilového benzínu predstavuje pridanie metanolu do emisií VOC z palív. Index POCP (fotochemický potenciál tvorby ozónu), ktorý je v prípade metanolu (20,5) nižší ako v prípade automobilového benzínu (61), by mohol zabrániť účinkom zvýšeného tlaku pár na tvorbu ozónu.

               Pokiaľ ide o zdravotné riziká, z kritického preskúmania odborne recenzovanej literatúry o toxicite vdýchnutých pár metanolu nevyplynuli žiadne dôkazy, na základe ktorých by sa mohlo dospieť k záveru, že vystavenie nízkym hladinám pár metanolu bude mať nepriaznivé účinky na zdravie. Priemerná teplota na Islande počas troch letných mesiacov je nižšia než 11°C. Z porovnania priemerných letných teplôt v európskych mestách a prijatých tried odparovania automobilového benzínu vyplýva, že automobilový benzín s tlakom pár nad 80 kPa sa v európskych mestách používa v mesiacoch, v ktorých priemerná teplota prekračuje 12°C.

               V návrhu rozhodnutia spoločného výboru sa preto predpokladá úprava, v ktorej sa uvádza, že Island môže počas letného obdobia povoliť uvedenie automobilového benzínu s obsahom etanolu alebo metanolu s maximálnym tlakom pár 70 kPa na trh pod podmienkou, že použitý etanol je biopalivo alebo že úspora emisií skleníkových plynov z používania metanolu spĺňa kritériá uvedené v článku 7b ods. 2.

               Článok 7b ods. 6:

               Toto ustanovenie sa vzťahuje na špecifickú časť spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“). Keďže SPP nie je súčasťou Dohody o EHP, znenie úpravy o neuplatňovaní článku 7b ods. 6 bolo zahrnuté do návrhu rozhodnutia spoločného výboru.

               Uplatňovanie článkov 7a až 7e na Lichtenštajnsko:

               Podľa vymedzenia v článku 2 ods. 8 smernice v Lichtenštajnsku nie sú žiadni dodávatelia. Podľa švajčiarskeho zákona o dani z minerálnych olejov z 21. júna 1996, ktorý platí v Lichtenštajnsku na základe lichtenštajnsko-švajčiarskej colnej únie, musí dovozca alebo vlastník skládky paliva platiť dane z dovozu palív. V Lichtenštajnsku neexistuje žiadny priamy dovoz automobilového benzínu a nafty. Z tohto dôvodu, keďže žiadnemu dodávateľovi nemožno uložiť povinnosti podľa článkov 7a až 7e, sa teda uvedené články na Lichtenštajnsko nemôžu uplatňovať a príslušné znenie úpravy bolo zahrnuté do návrhu rozhodnutia spoločného výboru.

               3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Podľa článku 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2894/94 o opatreniach na vykonávanie Dohody o EHP Rada na základe návrhu Komisie prijme v mene Únie pozíciu k takýmto rozhodnutiam.

               Komisia predkladá Rade návrh rozhodnutia Spoločného výboru EHP, aby ho Rada prijala ako pozíciu Únie. Komisia dúfa, že tento návrh bude môcť Spoločnému výboru EHP predložiť pri najbližšej možnej príležitosti.

               2015/0147 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie
                  v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene prílohy II (Technické nariadenia, normy, testovanie a certifikácia) a prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP
                  (Smernica o kvalite palív)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, článok 192 ods. 1 a článok 218 ods. 9,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore
                  3
               , a najmä na jeho článok 1 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o Európskom hospodárskom priestore
                  4
                (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

               (2)Podľa článku 98 Dohody o EHP sa na základe rozhodnutia Spoločného výboru EHP môže zmeniť okrem iného príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) a príloha XX (Životné prostredie) k tejto dohode.

               (3)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES
                  5
                sa má začleniť do Dohody o EHP.

               (4)Prílohy II a XX k Dohode o EHP by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (5)Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by mala vychádzať z pripojeného návrhu rozhodnutia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie prijať v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene prílohy II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia) a prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP, vychádza z návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES, pokiaľ ide o kvalitu automobilového benzínu, motorovej nafty a plynového oleja a zavedenie mechanizmu na monitorovanie a zníženie emisií skleníkových plynov, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o kvalitu paliva využívaného v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, a zrušuje smernica 93/12/EHS (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88).

                     (2)
                  SEK(2007) 55.

                     (3)
                  Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)
                  Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES, pokiaľ ide o kvalitu automobilového benzínu, motorovej nafty a plynového oleja a zavedenie mechanizmu na monitorovanie a zníženie emisií skleníkových plynov, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o kvalitu paliva využívaného v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, a zrušuje smernica 93/12/EHS, Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli10. 7. 2015
            COM(2015) 334 final
            PRÍLOHA
            ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. .../2015,ktorým sa mení príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia)a príloha XX (životné prostredie)k Dohode o EHP
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej úniev Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene prílohy II (Technické nariadenia, normy, testovanie a certifikácia) a prílohy XX (Životné prostredie) k Dohode o EHP(Smernica o kvalite palív)

               PRÍLOHA

                  ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP,
                  č. .../2015

                  ktorým sa mení príloha II (Technické predpisy, normy, skúšky a certifikácia)
               a príloha XX (životné prostredie)
               k Dohode o EHP

               SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

               so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,

               keďže:

               (1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 98/70/ES, pokiaľ ide o kvalitu automobilového benzínu, motorovej nafty a plynového oleja a zavedenie mechanizmu na monitorovanie a zníženie emisií skleníkových plynov, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 1999/32/ES, pokiaľ ide o kvalitu paliva využívaného v plavidlách vnútrozemskej vodnej dopravy, a zrušuje smernica 93/12/EHS
                  1
                sa má začleniť do Dohody o EHP.

               (2)Smernicou 2009/30/ES sa zrušuje smernica Rady 93/12/ES
                  2
                začlenená do Dohody o EHP, a preto je potrebné odkaz na ňu v rámci Dohody o EHP vypustiť.

               (3)Prílohy II a XX k Dohode o EHP by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Kapitola XVII prílohy II k Dohode o EHP sa mení takto:

               1.V bode 6a (smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES) sa dopĺňa táto zarážka:

               „–32009 L 0030: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88).

               2.V bode 6a (smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES) sa dopĺňa táto zarážka:

               „c)V článku 2 ods. 5 sa za slovo „Fínsko“ dopĺňa slovo „Island“ a za slovo „Litva“ sa dopĺňa slovo „Nórsko“.

               d)V článku 3 ods. 4 sa za prvý pododsek vloží tento pododsek:

               „Island môže povoliť, aby sa na trh v letnom období umiestnil benzín s obsahom etanolu alebo metanolu s maximálnym tlakom pár 70 kPa pod podmienkou, že použitý etanol je biopalivo alebo že úspora emisií skleníkových plynov z používania metanolu spĺňa kritériá uvedené v článku 7b ods. 2.“

               e)Články 7a až 7e sa nevzťahujú na Lichtenštajnsko.

               f)Článok 7b ods. 6 sa nevzťahuje na štáty EZVO.“

               3.Znenie bodu 6 (smernica Rady 93/12/EHS) sa vypúšťa.

               Článok 2

               V bode 21ad (smernica Rady 1999/32/ES) prílohy XX k Dohode o EHP sa dopĺňa táto zarážka:

               „–32009 L 0030: smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/30/ES z 23. apríla 2009 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88).“

               Článok 3

               Znenie smernice 2009/30/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […] pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP*.

                  3Článok 5

               Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Spoločný výbor EHP

                     predseda

                     tajomníci
                     Spoločného výboru EHP

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 88.

                     (2)
                  Ú. v. ES L 74, 27.3.1993, s. 81.

                     (3)
                   [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]