               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli19. 5. 2020
            COM(2020) 219 final
            2020/0096(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915, pokiaľ ide o referenčné obdobie určené na meranie rastu emisií CO2, s cieľom zohľadniť dôsledky pandémie COVID-19 v kontexte systému CORSIA

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh prijatý v dôsledku pandémie COVID-19 sa týka rozhodnutia, ktorým sa upravuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Medzinárodnej organizácii civilného letectva (ICAO), týkajúca sa systému kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA), pokiaľ ide o jeho referenčné obdobie merania rastu emisií CO2 („základná úroveň“).

               2.Kontext návrhu

               2.1.Chicagsky dohovor a Parížska dohoda

               Cieľom Chicagského dohovoru (ďalej len „dohovor“) je regulácia medzinárodnej leteckej dopravy. Nadobudol platnosť 4. apríla 1947 a zriadila sa ním Medzinárodná organizácia civilného letectva (ICAO).

               Parížsku dohodu prijala Konferencia zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy v decembri 2015 a jej cieľom je udržať nárast globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o obmedzenie nárastu teploty na 1,5 °C. K dosiahnutiu tohto zníženia emisií by mali prispieť všetky hospodárske odvetvia vrátane medzinárodnej leteckej dopravy.

               Zmluvnými stranami oboch aktov sú všetky členské štáty EÚ. EÚ a jej členské štáty sú stranami Parížskej dohody a spoločne sa zaviazali znížiť svoje emisie skleníkových plynov.

               2.2.Medzinárodná organizácia civilného letectva

               Medzinárodná organizácia civilného letectva je špecializovaná agentúra Organizácie Spojených národov. K jej cieľom patrí rozvíjať zásady a techniky medzinárodnej leteckej navigácie a podporovať plánovanie a rozvoj medzinárodnej leteckej dopravy. EÚ je ad-hoc pozorovateľom v mnohých orgánoch ICAO (zhromaždenie a iné technické orgány).

               2.3.Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA)

               Rada ICAO prijala Medzinárodné štandardy a odporúčania (SARP) o ochrane životného prostredia – systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) ako zväzok IV prílohy 16 k Chicagskemu dohovoru na svojom 214. zasadnutí 27. júna 2018.

               Podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027
                  1
                oznámili členské štáty ICAO rozdiely. Tieto rozdiely medzi smernicou 2003/87/ES a systémom CORSIA zahŕňajú najmä to, že smernica 2003/87/ES sa uplatňuje bez ohľadu na štátnu príslušnosť prevádzkovateľov letúnov. V zásade sa vzťahuje na lety s odletom z letiska alebo s príletom na letisko, ktoré sa nachádza na území členského štátu, na ktorý sa vzťahuje zmluva. Uplatňuje sa bez rozdielu na lety v rámci členských štátov a/alebo krajín EHP, ako aj medzi členskými štátmi a/alebo krajinami EHP.

               V časti II odseku 3.2 SARP („Požiadavky na kompenzáciu CO2“) sa uvádza „základná úroveň“ priemerných ročných emisií CO2 počas rokov 2019 a 2020 pre trasy, na ktoré sa vzťahuje systém CORSIA.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               3.1. Súvislosti

               Daným problémom je zohľadnenie vplyvu pandémie COVID-19 na základnú úroveň v rámci systému CORSIA, ktorá sa používa na určenie budúcich kompenzačných požiadaviek pre prevádzkovateľov letúnov s cieľom dosiahnuť uhlíkovo neutrálny rast od roku 2020.

               Prebiehajúca pandémia COVID-19 určite povedie k výraznému zníženiu emisií CO2 z medzinárodnej leteckej dopravy za rok 2020. Pokiaľ by sa nerevidovala základná úroveň v rámci systému CORSIA, pandémia by viedla k podstatne nižšej základnej úrovni systému CORSIA, čo by znamenalo prísnejšie kompenzačné požiadavky. To prirodzene závisí aj od miery oživenia medzinárodnej leteckej dopravy a od vývoja množstva emisií CO2 z medzinárodnej leteckej dopravy.

               Výbor ICAO pre leteckú dopravu a ochranu životného prostredia (CAEP) vykonal analýzu rozsahu s cieľom kvantifikovať vplyv pandémie COVID-19 na dopyt po emisných jednotkách (kompenzáciách) v rámci systému CORSIA na základe rôznych scenárov a preskúmať rôzne možnosti pre základnú úroveň.
                  2

               Analýza CAEP, ktorá zvažovala základné možnosti počnúc zachovaním súčasného stavu, cez použitie hodnoty emisií z roku 2019 alebo priemernej hodnoty emisií za viacero rokov, až po extrapolované odhady hodnoty emisií v roku 2020, ak by nedošlo k žiadnej kríze, okrem iného zistila, že

               –emisie CO2 v roku 2020 by mohli byť približne o 40 % nižšie než úrovne predpokladané v roku 2016;

               –referenčné emisie pri použití základnej úrovne v rámci systému CORSIA by mohli byť približne o 18 % nižšie v porovnaní s úrovňami v roku 2019;

               –že nižšia základná úroveň by mohla mať podstatný vplyv na celkové kompenzačné požiadavky:

               ·pilotná fáza (2021 – 2023): od +280 % v prípade scenára oživenia v tvare V do +150 % v prípade scenára oživenia v tvare U s trvalou stratou,

               ·všetky fázy (2021 – 2035): od +45 % v prípade scenára oživenia v tvare V do -24 % v prípade scenára oživenia v tvare U s trvalou stratou,

               –zmena na základnú úroveň z roku 2019 by mohla mať za následok, že celkové kompenzačné požiadavky:

               ·pilotná fáza (2021 – 2023): budú nulové alebo takmer nulové až do roku 2023 v scenároch COVID-19 a

               ·všetky fázy (2021 – 2035): od – 9 % v prípade scenára oživenia v tvare V do – 32 % v prípade scenára oživenia v tvare U s trvalou stratou.

               Na schôdzi riadiacej skupiny CAEP, ktorá sa konala 11. mája 2020, bolo jednohlasne schválené, aby Rada ICAO počas svojho 220. zasadnutia v júni 2020 zohľadnila analýzu rozsahu.

               3.2. Navrhovaná pozícia

               Pri zohľadnení vplyvu na životné prostredie vo vzťahu k cieľu ICAO zabezpečiť uhlíkovo neutrálny rast od roku 2020, potreby zabezpečiť podporu systému CORSIA za okolností spôsobených pandémiou COVID-19 a zabrániť rozpadu kľúčových prvkov systému CORSIA, ako aj právneho procesu v ICAO, by obozretný počiatočný prístup založený na momentálne dostupných informáciách
                  3
                spočíval v prípadnom súhlase s tým, že sa štruktúra systému CORSIA prispôsobí tak, aby sa ako základná úroveň stanovili emisie CO2 z medzinárodnej leteckej dopravy, na ktoré sa vzťahuje systém CORSIA, len z roku 2019.

               Rozhodnutie Rady ICAO upraviť základnú úroveň systému CORSIA počas tohto zasadnutia by vyslalo signál, že ICAO sa snaží aktívne prispôsobiť kríze a zachovať podporu štátov pre systém CORSIA a ich účasť na ňom. S cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi naliehavosťou rozhodnutia a potrebou zabezpečiť súlad s pravidlami riadenia ICAO môže po takomto rozhodnutí Rady ICAO nasledovať konzultácia so štátmi vo forme obežníkov a formálne prijatie na nasledujúcom (221.) zasadnutí Rady ICAO.

               Môže byť vhodné vykonať určité súvisiace úpravy prvkov štruktúry systému CORSIA, ako napríklad:

               –zodpovedajúca úprava možnosti použiť emisie za rok 2020 ako referenčnú hodnotu na výpočet kompenzačných požiadaviek počas tzv. pilotnej fázy, t. j. počas prvých troch rokov dobrovoľnej účasti (2021 – 2023),

               –objasnenie v tom zmysle, že pri výpočte kompenzačných požiadaviek na daný rok nemôže byť sektorový faktor rastu negatívny, čo zabráni tomu, aby prípadné negatívne kompenzačné požiadavky v jednom roku zrušili pozitívne požiadavky v ďalšom roku za rovnaké obdobie súladu.

               Niektoré krajiny uviedli, že by sa v súvislosti s možnou zmenou základnej úrovne mohli pokúsiť využiť príležitosť iniciovať zavedenie rôznych základných úrovní pre rôzne krajiny, v závislosti od ich úrovne rozvoja, roku pristúpenia k systému CORSIA alebo iných kritérií. Takáto zmena by bola v rozpore so zásadami rezolúcie A40-19 a Chicagskym dohovorom a jeho zásadou nediskriminácie a viedla by k vzniku závažných rizík rozpadu systému CORSIA.

               Ak by dosiahnutie predkrízovej úrovne emisií z dopravy a súvisiacich oblastí malo trvať niekoľko rokov, je pravdepodobné, že vyššia základná úroveň emisií z roku 2019 nepovedie k žiadnym alebo minimálnym kompenzačným požiadavkám počas pilotnej fázy. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v rezolúcii zhromaždenia A40-19 sa stanovuje preskúmanie systému CORSIA každé tri roky, pričom prvé z nich má byť v roku 2022. Ďalej sa špecifikuje, že preskúmania by mali zahŕňať posúdenie pokroku pri dosahovaní ambiciózneho cieľa ICAO udržať čisté celosvetové emisie oxidu uhličitého z medzinárodnej leteckej dopravy od roku 2020 na rovnakej úrovni; vplyvu tohto systému na trh a náklady pre štáty a prevádzkovateľov letúnov a na medzinárodnú leteckú dopravu; a fungovania štrukturálnych prvkov systému; a mali by zvážiť vylepšenia systému, ktoré by podporili účel Parížskej dohody, najmä jej dlhodobé teplotné ciele; a zvážiť aj aktualizáciu štrukturálnych prvkov systému s cieľom zlepšiť vykonávanie, zvýšiť efektívnosť a minimalizovať narušenie trhu.

               Relevantnosť takéhoto preskúmania podčiarkuje potreba zabezpečiť súlad s dlhodobým ambicióznym cieľom znižovania emisií CO2, ktorý má zhromaždenie zohľadniť.

               V závislosti od rýchlosti oživenia medzinárodnej leteckej dopravy a rozsahu, v ktorom systém CORSIA prispieva k dosiahnutiu dlhodobého ambiciózneho cieľa znižovania emisií CO2, môže byť dôležité pri príležitosti budúceho preskúmania opätovne preskúmať úroveň ambícií systému CORSIA, prípadne aj otázku základnej úrovne. Zvýšenie úrovne ambícií systému CORSIA by bolo v súlade s pozíciou Únie stanovenou v rozhodnutí Rady (EÚ) 2016/915.

               Zmena pozície Únie k systému CORSIA v dôsledku pandémie COVID-19 by nemala vplyv na podporu EÚ ako takú v prospech politiky, ktorá je základom pre ambiciózny cieľ ICAO týkajúci sa uhlíkovo neutrálneho rastu od roku 2020, ako sa uvádza v rezolúcii zhromaždenia A40-19.

               4.Súlad s ostatnými politikami Únie

               Navrhované rozhodnutie je v súlade s ostatnými politikami Únie a dopĺňa ich – najmä v oblasti energetiky, životného prostredia a dopravy.

               5.Právny základ

               5.1.Procesnoprávny základ

               5.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  4
               .

               5.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Akt (Medzinárodné štandardy a odporúčania CORSIA), ku ktorého zmene môže byť Rada ICAO vyzvaná, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES. Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.2.Hmotnoprávny základ

               V súlade s článkom 192 ods. 1 a článkom 191 ZFEÚ musí Európska únia okrem iného prispievať k dosahovaniu týchto cieľov: udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene klímy.

               5.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               5.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu súvisí s politikou v oblasti klímy v kontexte medzinárodnej leteckej dopravy.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               5.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 192 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0096 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915, pokiaľ ide o referenčné obdobie určené na meranie rastu emisií CO2, s cieľom zohľadniť dôsledky pandémie COVID-19 v kontexte systému CORSIA

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Chicagsky dohovor o medzinárodnom civilnom letectve (ďalej len „dohovor“), ktorého cieľom je regulovať medzinárodnú leteckú dopravu, nadobudol platnosť 4. apríla 1947. Zriadil Medzinárodnú organizáciu civilného letectva (ICAO).

               (2)Všetky členské štáty Únie sú zmluvnými štátmi dohovoru a členmi ICAO, pričom Únia má v určitých orgánoch ICAO štatút pozorovateľa.

               (3)Na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy bola v decembri 2015 prijatá Parížska dohoda, ktorej cieľom je udržať nárast globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami a pokračovať v úsilí o obmedzenie nárastu teploty na 1,5 °C. K dosiahnutiu týchto znížení emisií by mali prispieť všetky hospodárske odvetvia vrátane medzinárodnej leteckej dopravy.

               (4)Na svojom 39. zhromaždení sa ICAO v roku 2016 prostredníctvom rezolúcie A39-3 rozhodlo vyvinúť globálny trhový mechanizmus na obmedzenie emisií skleníkových plynov z medzinárodného letectva na úrovne z roka 2020. Pozícia Únie vo veci prípravy a prijatia daného mechanizmu a jeho rôznych podrobných prvkov sa stanovila rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/915
                  5
               . Toto rozhodnutie zohľadňuje skutočnosť, že príslušné rozhodnutia prijaté na zasadnutí Rady ICAO, orgánu zriadeného dohodou, majú právne účinky. Môžu sa stať záväznými v súlade s obmedzeniami stanovenými v dohovore a v medziach ich pôsobnosti a takisto sa môžu stať záväznými pre Úniu a jej členské štáty v rámci existujúcich medzinárodných dohôd o leteckej doprave.

               (5)Rada ICAO 27. júna 2018 na desiatej schôdzi svojho 214. zasadnutia prijala prvé vydanie zväzku IV prílohy 16 k dohovoru: Medzinárodné štandardy a odporúčania o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve („CORSIA“). V tomto texte sa okrem iného stanovujú emisné hodnoty použité na výpočet faktorov rastu (sektorový faktor rastu aj faktory rastu pre prevádzkovateľov letúnov). Tieto hodnoty sa určujú ako priemerné emisie CO2 z medzinárodnej leteckej dopravy v rokoch 2019 a 2020, na ktoré sa vzťahuje systém CORSIA (na úrovni sektora a na úrovni jednotlivých prevádzkovateľov letúnov).

               (6)Podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/2027
                  6
                členské štáty oznámili ICAO rozdiely medzi smernicou 2003/87/ES a týmito štandardmi a odporúčaniami.

               (7)Prebiehajúca pandémia COVID-19 povedie k výraznému zníženiu emisií CO2 z medzinárodnej leteckej dopravy za rok 2020
                  7
               . Povedie preto aj k výrazne nižším hodnotám emisií v rámci systému CORSIA použitých na výpočet faktorov rastu
                  8
               . Pokiaľ sa tieto hodnoty nezmenia, mohlo by to mať za následok výrazne vyššie kompenzačné požiadavky v závislosti od rýchlosti oživenia medzinárodnej leteckej dopravy a od vývoja množstva emisií CO2 z medzinárodnej leteckej dopravy.

               (8)Je pravdepodobné a skutočne dôležité, že Rada ICAO prijme na svojom 220. zasadnutí 8. – 26. júna 2020 rozhodnutie o zmene hodnôt emisií použitých na výpočet faktorov rastu v rámci systému CORSIA, presnejšie povedané, pokiaľ ide o zohľadnené referenčné obdobie („základné obdobie“). Prípadne môže byť konečné rozhodnutie v tejto záležitosti prijaté na nasledujúcom (221.) zasadnutí Rady ICAO. Tento scenár môže nastať najmä v prípade, keď Rada ICAO usúdi, že takémuto rozhodnutiu by mala predchádzať konzultácia so štátmi vo forme obežníkov.

               (9)Rovnako ako samotný systém CORSIA, každá zmena jeho podmienok predstavuje rozhodnutie orgánu zriadeného dohodou, ktoré má právne účinky.

               (10)Únia a jej členské štáty síce dôsledne presadzujú celosvetový cieľ zníženia emisií skleníkových plynov z medzinárodnej leteckej dopravy, ktorý nie je vyšší ako úrovne v roku 2020, ale za súčasných okolností sa zdá, že použitie roka 2019 ako základného obdobia je najbližší možný zástupný ukazovateľ založený na skutočných údajoch na účely zohľadnenia dlhodobého cieľa ICAO, ktorým je uhlíkovo neutrálny rast od roku 2020 stanovený v rezolúcii A 39-3. V tejto súvislosti a v záujme zachovania dostatočnej podpory a zachovania kľúčových štrukturálnych prvkov systému CORSIA a na základe momentálne dostupných informácií sa zdá, že je vhodné akceptovať kalendárny rok 2019 ako jediné základné obdobie.

               (11)Alternatíva predostrená počas súčasnej diskusie, t. j. stanoviť rôzne základné úrovne pre rôzne krajiny v závislosti od ich úrovne rozvoja, roku pristúpenia k systému CORSIA alebo iných kritérií, by sa nemala podporiť. Bolo by to v rozpore so zásadou nediskriminácie, ako sa pripomína v rezolúcii A40-19, a mohlo by to ohroziť ďalšiu existenciu systému CORSIA v jeho súčasnej podobe.

               (12)Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915 by sa preto malo zmeniť tak, aby Únia a jej členské štáty mohli akceptovať kalendárny rok 2019 ako jediné základné obdobie.

               (13)Zásada pravidelného preskúmania sa uplatňuje aj naďalej. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že v rezolúcii zhromaždenia A40-19 sa stanovuje preskúmanie systému CORSIA každé tri roky, pričom prvé z nich má byť v roku 2022. Význam takéhoto preskúmania je tým väčší, čím dlhší čas je potrebný na to, aby sa v sektore dosiahla predkrízová úroveň emisií z dopravy a súvisiacich oblastí. V prípade pomalého oživenia je pravdepodobné, že základná úroveň emisií z roku 2019 nepovedie k žiadnym alebo minimálnym kompenzačným požiadavkám počas pilotnej fázy v rámci systému CORSIA (2021 – 2023)
                  9
               . Relevantnosť takéhoto preskúmania podčiarkuje potreba zabezpečiť súlad s dlhodobým ambicióznym cieľom znižovania emisií CO2, ktorý má zhromaždenie zohľadniť.

               (14)Pokiaľ ide o všetky sektory ekonomiky, ktoré prispievajú k zníženiu emisií CO2, letectvo od roku 2012 prispieva svojím začlenením do systému EÚ na obchodovanie s emisiami. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu a v prípade potreby predloží návrh na vykonávanie systému CORSIA v súlade s požiadavkou zabezpečiť príspevok leteckej dopravy k záväzku Únie znížiť emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve do roku 2030.

               (15)Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915 by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Príloha k rozhodnutiu Rady (EÚ) 2016/915 sa mení v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                  Za Radu

                  predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2027 z 29. novembra 2018 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva v súvislosti s prvým vydaním medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 25).

                     (2)

                        Súvisiace štúdie vykonali aj IATA, ICSA a iné organizácie. Pozri napríklad:

                  https://www.iata.org/en/policy/environment/corsia/

                        alebo https://www.edf.org/sites/default/files/documents/COVID_CORSIA_baseline_analysis.pdf

                     (3)

                        Najmä z výboru CAEP organizácie ICAO.

                     (4)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915 z 30. mája 2016 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať, pokiaľ ide o medzinárodný nástroj, ktorý majú vypracovať orgány ICAO a ktorý má viesť k vykonávaniu jednotného globálneho trhového opatrenia na emisie z medzinárodnej leteckej dopravy od roku 2020 (Ú. v. EÚ L 153, 10.6.2016, s. 32).

                     (6)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/2027 z 29. novembra 2018 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva v súvislosti s prvým vydaním medzinárodných štandardov a odporúčaní o ochrane životného prostredia – Systém kompenzácie a znižovania emisií uhlíka v medzinárodnom letectve (CORSIA) (Ú. v. EÚ L 325, 20.12.2018, s. 25).

                     (7)

                        Emisie CO2 v roku 2020 by mohli byť o približne 40 % nižšie než úrovne predpokladané v roku 2016 (Výbor CAEP organizácie ICAO, 11. mája 2020).

                     (8)

                        Referenčné emisie na účely základnej úrovne v rámci systému CORSIA by mohli byť približne o 18 % nižšie v porovnaní s úrovňami v roku 2019 (Výbor CAEP organizácie ICAO, 11. mája 2020).

                     (9)

                        Výbor CAEP organizácie ICAO, 11. mája 2020.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli19. 5. 2020
            COM(2020) 219 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady,
            ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/915, pokiaľ ide o referenčné obdobie určené na meranie rastu emisií CO2, s cieľom zohľadniť dôsledky pandémie COVID-19 v kontexte systému CORSIA

               PRÍLOHA

               Príloha k rozhodnutiu Rady (EÚ) 2016/915 sa mení takto:

               Za druhú zarážku sa dopĺňa táto zarážka:

               „ – s cieľom zohľadniť vplyv pandémie COVID-19 na emisie za rok 2020 akceptuje, aby sa hodnoty emisií použité na výpočet faktorov rastu stanovených v systéme CORSIA zmenili tak, aby sa vzťahovali len na úrovne emisií v roku 2019;“.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 7. 2020
            COM(2020) 332 final
            2020/0150(CNS)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní z „tradičného“ rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion
            {SWD(2020) 141 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Na francúzskom kontinentálnom trhu sa na tradičný rum z najvzdialenejších regiónov Francúzska vzťahuje od roku 1923 osobitná úprava spotrebnej dane. Od vzniku vnútorného trhu a harmonizácie spotrebných daní v Európe sa so súhlasom EÚ v tejto osobitnej úprave spotrebnej dane pokračuje.

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Návrh sa týka rozhodnutia Rady o nahradení súčasného rozhodnutia Rady 189/2014/EÚ z 20. februára 2014
                  1
               , ktoré bolo prijaté na základe článku 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Na základe uvedeného článku sa umožňuje prijať osobitné opatrenia pre najvzdialenejšie regióny, keďže sa v ňom uznáva, že pretrvávajúce a kombinované obmedzenia vážne obmedzujú rozvoj a ovplyvňujú ich hospodársku a sociálnu situáciu. Takéto opatrenia sa týmto článkom povoľujú za predpokladu, že nenarúšajú integritu a súdržnosť právneho poriadku Únie vrátane vnútorného trhu a spoločných politík. V súčasnosti platným rozhodnutím sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní
                  2
                z tradičného rumu vyrobeného vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion, ak sa prepravuje do kontinentálneho Francúzska a tam sa spotrebúva. Zníženie nepriamych daní nesmie prekročiť 50 % francúzskej štandardnej spotrebnej dane z alkoholu a je obmedzené na ročnú kvótu 144 000 hektolitrov čistého alkoholu. Platnosť uvedenej výnimky uplynie 31. decembra 2020.

               Cieľom tohto režimu je kompenzovať vyššie náklady na výrobu tradičného rumu vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch a zaručiť prístup na trh v kontinentálnom Francúzsku, ktorý je ich hlavným odbytiskom. Konkurenčné znevýhodnenie hospodárskych subjektov je spôsobené odľahlosťou francúzskych najvzdialenejších regiónov, ich ostrovným charakterom, obmedzenou veľkosťou, nepriaznivými topografickými a klimatickými podmienkami a hospodárskou závislosťou od malého množstva produktov, najmä hodnotového reťazca cukrová trstina – cukor – rum, čo vážne brzdí ich hospodársky rozvoj.

               Na základe analytického dokumentu pripojeného k tomuto návrhu, ktorý skúma súčasný režim, ako aj potenciálny vplyv možných alternatív na obdobie po roku 2020, Komisia navrhuje predĺžiť tento režim do roku 2027 so zvýšenou ročnou kvótou 153 000 hektolitrov čistého alkoholu. Maximálna miera zníženia ostáva vo výške 50 %. Zvýšenie ročnej kvóty na 153 000 hektolitrov čistého alkoholu je v súlade s historickým zvyšovaním kvóty, čím sa zohľadní rast výroby, a je dostatočné na obmedzenie potreby ďalších zmien pred uplynutím siedmich rokov účinnosti nového rozhodnutia. Bude sa tým riešiť zistený problém pevnej kvóty, ktorej dôsledkom bolo, že sa kvóta pravidelne upravovala prostredníctvom zmien rozhodnutí Rady, zvyčajne uplatňovaných retrospektívne. To malo negatívny vplyv na schopnosť výrobcov plánovať svoju výrobu a v niektorých prípadoch naplánovať si svoje dlhodobé investície. Miernym zvýšením kvóty sa navyše zabezpečí spojitosť s verejným zdravím a politikou hospodárskej súťaže.

               Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  V oznámení z roku 2017 s názvom Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ
                     3
                   sa uvádza, že najvzdialenejšie regióny naďalej čelia vážnym výzvam, z ktorých mnohé sú trvalé. V tomto oznámení sa prezentuje prístup Komisie spočívajúci v podpore týchto regiónov v tom, aby stavali na svojom jedinečnom potenciáli, a aby pritom identifikovali nové sektory, ktoré umožnia rast a vytváranie pracovných miest.

                  V tejto súvislosti je účelom tohto návrhu podporiť francúzske najvzdialenejšie regióny v tom, aby stavali na svojom potenciáli s cieľom umožniť miestny rast a vytváranie pracovných miest v sektore cukrovej trstiny a rumu. Týmto návrhom sa dopĺňa program osobitných alternatív pre odľahlosť a ostrovný charakter (POSEI)
                     4
                  , ktorý je zameraný na podporu primárneho sektora a získavanie surovín.

               Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Návrh je v súlade so stratégiou jednotného trhu z roku 2015
                     5
                  , v ktorej si Komisia predsavzala vytvoriť prehĺbenejší a spravodlivejší jednotný trh, z ktorého budú mať úžitok všetky zainteresované strany. Jedným z cieľov navrhovaného opatrenia je zmierniť dodatočné náklady, ktorým čelia spoločnosti v najvzdialenejších regiónoch, čo im bráni v plnej účasti na jednotnom trhu. Vzhľadom na obmedzené príslušné objemy (objem príslušného rumu predstavuje menej ako 1,5 % spotreby alkoholických nápojov vo Francúzsku) sa nepredpokladá žiadny negatívny vplyv na bezproblémové fungovanie jednotného trhu.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               Právny základ

                  Právnym základom je článok 349 ZFEÚ. Týmto ustanovením sa Rade umožňuje prijať osobitné ustanovenia upravujúce uplatňovanie zmlúv na najvzdialenejšie regióny EÚ.

               Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Na základe článku 349 ZFEÚ je iba Rada oprávnená prijímať osobitné opatrenia s cieľom prispôsobiť uplatňovanie zmlúv najvzdialenejším regiónom EÚ vrátane spoločných politík z dôvodu existencie pretrvávajúcich obmedzení, ktoré majú vplyv na hospodársku a sociálnu situáciu týchto regiónov. To platí aj pri povoľovaní výnimiek z článku 110 ZFEÚ. Návrh rozhodnutia Rady je preto v súlade so zásadou subsidiarity.

               Proporcionalita

                  Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality uvedenou v článku 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii. Navrhované zmeny neprekračujú rámec toho, čo je potrebné na vyriešenie existujúcich problémov, a teda na dosiahnutie cieľov zmluvy, ktorými je riadne a účinné fungovanie vnútorného trhu.

                  Kvóta 153 000 hektolitrov čistého alkoholu zodpovedá historickej ročnej miere rastu produkcie rumu na úrovni 2 %.

               Výber nástroja

                  Navrhuje sa rozhodnutie Rady, ktorým sa nahradí rozhodnutie Rady č. 189/2014/EÚ.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  V záveroch externej štúdie sa potvrdila relevantnosť režimu, keďže výrobcovia z najvzdialenejších regiónov naďalej čelia oproti výrobcom na pevnine vyšším výrobným nákladom, ktoré sú v súčasnosti kompenzované znížením spotrebnej dane.

               Toto zvýšenie výroby rumu zvýšilo dopyt po cukrovej trstine a v štúdii sa odhaduje, že vďaka režimu bolo spracovaných 53 000 ton cukrovej trstiny, čo viedlo k vytvoreniu 400 pracovných miest v hodnotovom reťazci cukrová trstina – cukor – rum. Na základe štúdie sa zistilo, že z finančného hľadiska náklady prevyšujú prínosy režimu. Rum zohráva významnú úlohu v hospodárstve francúzskych najvzdialenejších regiónov, čo sa musí zohľadniť pri určovaní celkovej efektívnosti režimu.

                  Napriek poklesu podielu tradičných francúzskych najvzdialenejších regiónov na trhu sa v štúdii zistilo, že v absolútnom vyjadrení bol tento režim vo všeobecnosti efektívny pri zachovávaní prístupu na francúzsky kontinentálny trh.

                  Celková efektívnosť režimu sa však redukuje mechanizmom kvót. V štúdii sa tiež konštatuje, že celková efektívnosť by sa mohla zvýšiť zlepšením monitorovacieho rámca.

                  Napokon sa v štúdii zistilo, že režim je naďalej v súlade s ostatnými súvisiacimi politikami EÚ.

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Ako súčasť externej štúdie podporujúcej analýzu súčasného režimu sa od všetkých zainteresovaných strán získali odpovede na základe dotazníkov, pohovorov a diskusií. Verejná konzultácia umožnila získať odpovede širšieho okruhu zainteresovaných strán, hoci účasť bola obmedzená (celkovo desať účastníkov) na päť odpovedí od občanov EÚ, dve od hospodárskych subjektov a po jednej od mimovládnej organizácie, odborovej organizácie a podnikateľského združenia.

               Posúdenie vplyvu

                  Táto iniciatíva bola pripravená ako nadväzujúci krok: hneď po hodnotení ex post súčasného režimu nasledovalo výhľadové posúdenie. Takéto posúdenie potenciálneho vplyvu pokračovania súčasného režimu a jeho prípadných zmien sa uvádza v analytickom dokumente, ktorý obsahuje aj prílohu s hodnotením. Tento dokument vychádza z externej štúdie a informácií, ktoré poskytol členský štát.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Európskej únie, keďže príjmy zo spotrebných daní plynú výlučne členským štátom.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

                  Monitorovanie vykonávania a fungovania tejto výnimky bude, tak ako doteraz, úlohou francúzskych orgánov a Komisie.

                  Francúzsko sa vyzve, aby do 30. septembra 2025 predložilo správu za roky 2019 až 2024. Táto správa bude obsahovať:

               ·informácie o dodatočných nákladoch spojených s výrobou,

               ·hospodárske deformácie a vplyv na trh,

               ·informácie na účely hodnotenia účinnosti, efektívnosti, súladu s ostatnými politikami EÚ,

               ·informácie o pokračujúcej relevantnosti nových právnych predpisov a ich pridanej hodnote EÚ.

                  Cieľom podávania správ by malo byť aj zhromažďovanie informácií od všetkých príslušných zainteresovaných strán, pokiaľ ide o úroveň a vývoj ich dodatočných výrobných nákladov, náklady na dodržiavanie predpisov a akékoľvek prípady deformácií trhu.

                  Komisia vypracuje osobitné usmernenia týkajúce sa požadovaných informácií s cieľom zabezpečiť, aby informácie zhromaždené francúzskymi orgánmi obsahovali údaje potrebné na to, aby mohla prijať informované rozhodnutie o platnosti a fungovaní úpravy v budúcnosti. Takéto usmernenia budú podľa možnosti spoločné aj pre iné podobné úpravy pre najvzdialenejšie regióny EÚ, ktoré sa riadia podobnými právnymi predpismi.

                  To umožní Komisii posúdiť, či dôvody na udelenie výnimky stále pretrvávajú, či je fiškálne zvýhodnenie, ktoré poskytlo Francúzsko, stále primerané a či sú možné alternatívne opatrenia k systému daňových výnimiek s prihliadnutím na ich medzinárodný rozmer.

                  Štruktúra a údaje požadované v správe sú pripojené k návrhu v prílohe 1.

               2020/0150 (CNS)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní z „tradičného“ rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 349,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  6
               ,

               konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady 189/2014/EÚ
                  7
                sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu spotrebnej dane z „tradičného“ rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion a predávaného na území kontinentálneho Francúzska, ktorá môže byť nižšia ako minimálna sadzba spotrebnej dane stanovená v smernici Rady 92/84/EHS, ale nesmie byť nižšia o viac ako 50 % než štandardná vnútroštátna sadzba spotrebnej dane z alkoholu. Znížená sadzba spotrebnej dane je obmedzená na ročnú kvótu 144 000 hektolitrov čistého alkoholu. Platnosť tejto výnimky sa končí 31. decembra 2020.

               (2)Francúzske orgány 18. októbra 2019 požiadali Komisiu, aby predložila návrh rozhodnutia Rady, ktorým by sa predĺžila lehota platnosti povolenia stanoveného v rozhodnutí č. 189/2014/EÚ zároveň so zvýšením kvóty, a to na ďalších sedem rokov od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027.

               (3)Vzhľadom na malý rozsah miestneho trhu môžu liehovary štyroch predmetných najvzdialenejších regiónov, na ktoré sa povolenie vzťahuje, vyvíjať svoju činnosť iba vtedy, ak majú dostatočný prístup na trh v kontinentálnom Francúzsku, ktorý je hlavným odbytovým miestom pre ich rum (65 % rumu). Ťažkosti súvisiace s konkurencieschopnosťou „tradičného“ rumu na trhu Únie možno pripísať dvom parametrom: vyšším výrobným nákladom a vyšším daniam na fľašu, keďže „tradičný“ rum sa zvyčajne uvádza na trh s vyšším obsahom alkoholu a vo väčších fľašiach.

               (4)Výrobné náklady hodnotového reťazca cukrová trstina – cukor – rum v týchto štyroch najvzdialenejších regiónoch sú vyššie ako v iných regiónoch sveta. Najmä odľahlosť, náročné topografické a klimatické podmienky týchto štyroch najvzdialenejších regiónov majú významný vplyv na náklady na zložky a výrobu. Okrem toho sú náklady na pracovnú silu vyššie ako v susedných krajinách, keďže na Guadeloupe, Francúzsku Guyanu, Martinik a Réunion sa uplatňujú francúzske právne predpisy v sociálnej oblasti. Na tieto najvzdialenejšie regióny sa zároveň vzťahujú environmentálne a bezpečnostné normy Únie, ktoré znamenajú významné investície a náklady, ktoré sa priamo netýkajú produktivity, hoci časť týchto investícií je spolufinancovaná zo štrukturálnych fondov Únie. Liehovary v týchto najvzdialenejších regiónoch sú navyše menšie ako liehovary medzinárodných skupín. To spôsobuje vyššie výrobné náklady na výstupnú jednotku.

               (5)„Tradičný“ rum predávaný v kontinentálnom Francúzsku sa zvyčajne uvádza na trh vo väčších fľašiach (36 % rumu sa predáva vo fľašiach s objemom 1 liter) a s vyšším obsahom alkoholu (od 40° do 59°) ako konkurenčné výrobky na báze rumu, ktoré sa zvyčajne uvádzajú na trh vo fľašiach s objemom 0,7 litra a s obsahom alkoholu 37,5°. Vyšší obsah alkoholu má zasa za následok vyššie spotrebné dane, vyšší príspevok vignette sécurité sociale (ďalej len „VSS“), ako aj vyššiu daň z pridanej hodnoty (DPH) na liter predaného rumu. Znížená sadzba spotrebnej dane, ktorá nie je o viac ako 50 % nižšia ako štandardná vnútroštátna spotrebná daň z alkoholu, zostáva preto úmerná kumulovaným dodatočným nákladom vyplývajúcim z vyšších výrobných nákladov a vyššej spotrebnej dane, VSS a DPH.

               (6)Dodatočné náklady súvisiace s praxou uvádzania „tradičného“ rumu s vyšším obsahom alkoholu do predaja, ktorá je zaužívaná niekoľko desaťročí a ktorej dôsledkom sú vyššie dane, by sa preto mali tiež zohľadniť.

               (7)Fiškálne zvýhodnenie týkajúce sa harmonizovaných spotrebných daní a VSS, ktoré sa má schváliť, musí byť naďalej primerané, aby nenarúšalo integritu a súdržnosť právneho poriadku Únie vrátane ochrany nenarušenej hospodárskej súťaže na jednotnom trhu a politík štátnej pomoci.

               (8)Fiškálne zvýhodnenie zatiaľ nemalo vplyv na jednotný trh, keďže podiel tradičného rumu na trhu sa v posledných rokoch znížil o 11 % v dôsledku zvyšujúcej sa spotreby alkoholických nápojov na báze rumu.

               (9)S cieľom zabrániť vážnemu obmedzeniu hospodárskeho rozvoja francúzskych najvzdialenejších regiónov a zabezpečiť kontinualitu v odvetví výroby rumu z cukrovej trstiny a zachovanie pracovných miest, ktoré toto odvetvie poskytuje v francúzskych najvzdialenejších regiónoch, je potrebné obnoviť a zvýšiť ročnú kvótu povolenia stanovenú v rozhodnutí 189/2014/EÚ.

               (10)S cieľom zabezpečiť, aby toto rozhodnutie nepoškodilo jednotný trh, by sa množstvo rumu s pôvodom v zámorských departmánoch, na ktoré sa vzťahuje toto opatrenie, malo stanoviť na 153 000 hektolitrov čistého alkoholu ročne.

               (11)Keďže daňové zvýhodnenie nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na vyrovnanie dodatočných nákladov, a predmetné objemy sú naďalej neveľké a daňové zvýhodnenie zostáva obmedzené na spotrebu v kontinentálnom Francúzsku, opatrením sa nenarúša celistvosť a súdržnosť právneho poriadku Únie.

               (12)S cieľom umožniť Komisii posúdiť, či sú podmienky odôvodňujúce povolenie naďalej splnené, by Francúzsko malo do 30. septembra 2025 predložiť Komisii monitorovaciu správu.

               (13)Týmto rozhodnutím nie je dotknuté prípadné uplatňovanie článkov 107 a 108 ZFEÚ,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Odchylne od článku 110 zmluvy sa Francúzsku povoľuje predĺžiť na jeho kontinentálnom území uplatňovanie sadzby spotrebnej dane z „tradičného“ rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion, ktorá je nižšia, ako plná sadzba spotrebnej dane z alkoholu stanovená v článku 3 smernice 92/84/EHS
                  8
               , a uplatňovanie sadzby príspevku nazývaného „vignette sécurité sociale“ (ďalej len „VSS“), ktorá je nižšia ako je plná sadzba, ktorá by sa uplatňovala podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

               Článok 2

               Výnimka stanovená v článku 1 sa uplatňuje na rum vymedzený v odseku 1 písm. f) prílohy II k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008
                  9
                do 24. mája 2021 a na rum vymedzený v odseku 1 písm. g) bode i) prílohy I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787
                  10
                od 25. mája 2021, ktorý je vyrobený v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion z cukrovej trstiny vypestovanej na mieste výroby, obsahujúci iné prchavé látky, než je etylalkohol a metylalkohol, v hmotnostnej koncentrácii najmenej 225 gramov na hektoliter čistého alkoholu a s obsahom alkoholu 40 % alebo viac.

               Článok 3

               1.Znížené sadzby spotrebnej dane a VSS uvedené v článku 1 tohto rozhodnutia a uplatniteľné na rum uvedený v článku 2 tohto rozhodnutia sa obmedzujú na ročnú kvótu 153 000 hektolitrov čistého alkoholu.

               2.Jednotlivé znížené sadzby spotrebnej dane a VSS uvedené v článku 1 tohto rozhodnutia môžu byť nižšie ako minimálna sadzba spotrebnej dane z alkoholu stanovená v smernici 92/84/EHS, ale nesmú byť o viac ako 50 % nižšie než plná sadzba spotrebnej dane z alkoholu stanovená v súlade s článkom 3 smernice 92/84/EHS alebo plná sadzba VSS za alkohol.

               3.Kumulatívne fiškálne zvýhodnenie povolené v súlade s odsekom 2 tohto článku nesmie presahovať 50 % plnej sadzby za alkohol stanovenej v súlade s článkom 3 smernice 92/84/EHS.

               Článok 4

               Francúzsko najneskôr do 30. septembra 2025 predloží Komisii monitorovaciu správu, ktorá jej umožní posúdiť, či sú naďalej splnené podmienky opodstatňujúce povolenie stanovené v článku 1. Monitorovacia správa obsahuje informácie požadované v prílohe.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027.

               Článok 6

               Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 59, 28.2.2014, s. 1.

                     (2)

                        Týmito nepriamymi daňami sú spotrebné dane a príspevok „vignette sécurité sociale“ (ďalej len „VSS“ alebo „príspevok VSS“). Spotrebné dane sú nepriame dane z predaja alebo spotreby určitých výrobkov, ako je napríklad alkohol a tabak, a zvyčajne sa vyberajú ako suma za určité množstvo výrobku. Všetky príjmy zo spotrebných daní plynú výlučne členským štátom. VSS je príspevok na sociálne zabezpečenie vyberaný z alkoholických nápojov predávaných vo Francúzsku s cieľom kompenzovať zdravotné riziká nadmernej spotreby etylalkoholu. Príspevok VSS sa vyberá ako doplnok k vnútroštátnej spotrebnej dani.

                     (3)

                        COM(2017) 623 final.

                     (4)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 228/2013 z 13. marca 2013.

                     (5)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky [COM(2015) 550 final], s. 4.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ C XXX, XXX, s. XXX.

                     (7)

                     https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1593205539453&uri=CELEX:32014D0189

                     (8)

                        Smernica Rady 92/84/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii sadzieb spotrebnej dane na alkohol a alkoholické nápoje (Ú. v. ES L 316, 31.10.1992, s. 29).

                     (9)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89 (Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 16).

                     (10)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 zo 17. apríla 2019 o definovaní, popise, prezentácii a označovaní liehovín, používaní názvov liehovín pri prezentácii a označovaní iných potravín, ochrane zemepisných označení liehovín, používaní etylalkoholu a destilátov poľnohospodárskeho pôvodu v alkoholických nápojoch a o zrušení nariadenia (ES) č. 110/2008 (Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 7. 2020
            COM(2020) 332 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady,
            ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu určitých nepriamych daní z „tradičného“ rumu vyrobeného v departmánoch Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion
            {SWD(2020) 141 final}

               PRÍLOHA

               Informácie, ktoré sa majú uviesť v správe podľa článku 4

               1.Odhadované dodatočné náklady. Poskytnú sa informácie o každom druhu rumu („agricole rum“ a „sucrerie rum“), v ktorého prospech sa poskytuje znížená sadzba príslušných nepriamych daní. Francúzske orgány doplnia do tabuľky 1 aspoň tieto informácie, ak sú k dispozícii. Informácie uvedené v tabuľke postačujú na vyhodnotenie dodatočných nákladov, ktorým čelia výrobcovia vo francúzskych najvzdialenejších regiónoch.

               Tabuľka 1

                        Guadeloupe (EUR)

                        Francúzska Guyana (EUR)

                        Martinik (EUR)

                        Réunion (EUR)

                        Poznámky2

                        Cena cukrovej trstiny (za 100 kg)

                        Cena melasy (za 100 kg)

                        Prepravné náklady (za kg)

                        Pracovná sila (na hektoliter čistého alkoholu)

                        Ostatné vstupy (na hektoliter čistého alkoholu)

                        Náklady na odpisy

                        Náklady spojené s dodržiavaním predpisov

                        Ostatné náklady1

               Poznámky k tabuľke:

               1.
                     Uveďte informácie o nákladoch na vodu, energiu a odpad, iné relevantné náklady.

               2.
                     Uveďte informácie o všetkých špecifikáciách a objasneniach, ktoré sú základom pre metódy výpočtu.

               2.Iné dotácie. Francúzske orgány vyplnia tabuľku 2 a uvedú všetky ostatné opatrenia pomoci a podporné opatrenia, ktorých cieľom je riešiť dodatočné prevádzkové náklady hospodárskych subjektov súvisiace s postavením najvzdialenejších regiónov.

               Tabuľka 2

                        Opatrenie pomoci/podporné opatrenie1

                        Obdobie2

                        Cieľový sektor3

                        Rozpočet v EUR4

                        Ročné výdavky v EUR (2019 – 2024)5

                        Podiel rozpočtu pridelený na kompenzáciu dodatočných nákladov6

                        Odhadovaný počet prijímajúcich podnikov7

                        Poznámky8

                        [zoznam]

               Poznámky k tabuľke:

               1.
                     Uveďte informácie o identifikácii a druhu opatrenia (program, číslo štátnej pomoci atď.).

               2.
                     Uveďte informácie o rokoch, na ktoré sa opatrenie vzťahuje.

               3.
                     Poskytnite informácie len v prípade sektorovo orientovaných opatrení.

               4.
                     Uveďte informácie o celkovom rozpočte opatrenia a zdrojoch jeho financovania.

               5.
                     Uveďte informácie o skutočných výdavkoch za každý rok v období monitorovania (2019 – 2024), ak sú k dispozícii.

               6.
                     Uveďte približný odhad v % celkového rozpočtu.

               7.
                     Tam, kde je to možné, uveďte približný odhad.

               8.
                     Uveďte akékoľvek pripomienky a objasnenia.

               3.Vplyv na verejný rozpočet. Francúzske orgány vyplnia tabuľku 3, v ktorej uvedú odhadovanú celkovú sumu dane (v eurách), ktorá nebola vybraná z dôvodu uplatňovaných daňových rozdielov.

               Tabuľka 3

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Ušlé daňové príjmy

               4.Vplyv na celkovú hospodársku výkonnosť. Francúzske orgány vyplnia tabuľku 4 a uvedú v nej všetky údaje preukazujúce vplyv zníženej sadzby príslušných nepriamych daní na sociálno-ekonomický vývoj najvzdialenejších regiónov. Ukazovatele požadované v tabuľke sa týkajú výkonnosti sektora rumu v porovnaní s celkovou výkonnosťou príslušného regionálneho hospodárstva. Ak niektoré z ukazovateľov nie sú k dispozícii, mali by sa uviesť alternatívne vykazované údaje o celkovej sociálno-ekonomickej výkonnosti najvzdialenejších regiónov.

               Tabuľka 4

                        Rok1

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Poznámky2

                        Regionálna hrubá pridaná hodnota

                        V sektore rumu

                        V sektore cukrovej trstiny, cukru a rumu

                        Zamestnanosť v miestnych liehovaroch

                        Zamestnanosť v sektore cukrovej trstiny, cukru a rumu

                        Miera nezamestnanosti

                        Počet aktívnych podnikov

                        Počet výrobcov rumu (vrátane MSP)

                        Výmera plochy na pestovanie cukrovej trstiny (v ha)

                        Index cenovej hladiny – kontinentálne Francúzsko

                        Index cenovej hladiny – regióny

                        Počet turistov – regióny

                        Počet turistov – liehovary

               Poznámky k tabuľke:

               1.
                     informácie nemusia byť dostupné pre všetky uvedené roky

               2.
                     uveďte pripomienky a objasnenia, ktoré považujete za relevantné

               5.Špecifikácie režimu. Francúzske orgány vyplnia tabuľku 5 pre každý druh rumu („agricole rum“ a „sucrerie rum“) a podľa regiónov (Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinik a Réunion). Ak niektoré z ukazovateľov nie sú k dispozícii, mali by sa uviesť alternatívne vykazované údaje o špecifikáciách režimu.

               Tabuľka 5

                        Množstvo (v hektolitroch čistého alkoholu)

                        2019

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        Výroba rumu

                        Výroba tradičného rumu

                        Miestny predaj rumu

                        Rum odoslaný na kontinent

                        Rum odoslaný do kontinentálneho Francúzska

                        Tradičný rum odoslaný na základe výnimky

                        Rum odoslaný do iných členských štátov

                        Rum vyvezený do tretích krajín

                        Rum ako percentuálny podiel na celkovom vývoze najvzdialenejšieho regiónu (%)

                        Podiel francúzskeho tradičného rumu na trhu s rumom na kontinentálnom trhu Francúzska (%)

                        Miera rastu trhu s rumom v kontinentálnom Francúzsku (%)

                        Miera rastu trhu s liehovinami v kontinentálnom Francúzsku (%)

               6.Nezrovnalosti. Francúzske orgány v súvislosti s uplatňovaním povolenia poskytujú informácie o všetkých vyšetrovaniach administratívnych nezrovnalostí, o daňových únikoch týkajúcich sa príslušných nepriamych daní a o pašovaní príslušných alkoholických výrobkov. Poskytujú podrobné informácie obsahujúce aspoň údaje o povahe prípadu, hodnote a časovom období.

               7.Sťažnosti. Francúzske orgány poskytujú informácie o tom, či miestne, regionálne alebo vnútroštátne orgány dostali akékoľvek sťažnosti týkajúce sa uplatňovania povolenia, či už od subjektov, na ktoré sa povolenie vzťahuje, alebo od subjektov, na ktoré sa povolenie nevzťahuje.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 7. 2020
            COM(2020) 622 final
            2020/0160(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Dohodou medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska týkajúcou sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov, podpísanou v Canterbury 12. februára 1986 (ďalej len „Dohoda z Canterbury“), sa zriadila medzivládna komisia, ktorej úlohou je dohliadať na všetky záležitosti týkajúce sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv.

               Až do konca prechodného obdobia stanoveného v Dohode o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
                  1
                je medzivládna komisia vnútroštátnym bezpečnostným orgánom v zmysle článku 3 bodu 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798
                  2
                zodpovedným za pevné spojenie cez Lamanšský prieliv.

               V súlade s článkom 3 bodom 7 smernice (EÚ) 2016/798 môže byť vnútroštátnym bezpečnostným orgánom subjekt, ktorý niekoľko členských štátov poverilo úlohami týkajúcimi sa bezpečnosti železníc a z hľadiska smernice (EÚ) 2016/797 úlohami týkajúcimi sa interoperability železníc. Po skončení uvedeného prechodného obdobia však bude medzivládna komisia orgánom zriadeným členským štátom a treťou krajinou. V smernici (EÚ) 2016/798 sa nepredpokladá možnosť vnútroštátneho bezpečnostného orgánu ako orgánu povereného členským štátom a treťou krajinou. Preto ak sa po skončení prechodného obdobia nestanoví inak, medzivládna komisia prestane byť pre pevné spojenie cez Lamanšský prieliv vnútroštátnym bezpečnostným orgánom v zmysle smernice (EÚ) 2016/798. Od toho istého momentu sa už právo Únie nebude vzťahovať na úsek pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, ktorý podlieha právomoci Spojeného kráľovstva. Pri uplatňovaní smernice 2016/798/ES a článku L 2221/1 francúzskeho zákona Code des Transports by sa vnútroštátnym bezpečnostným orgánom pre úsek pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, ktorý podlieha právomoci Francúzska, stal francúzsky úrad Etablissement public de sécurité ferroviaire.

               S cieľom zaistiť bezpečnú a efektívnu prevádzku pevného spojenia cez Lamanšský prieliv by bolo vhodnejšie, aby za bezpečnosť zodpovedal jediný orgán, ktorý by uplatňoval rovnaký súbor pravidiel na celú infraštruktúru vrátane úseku, ktorý podlieha právomoci Spojeného kráľovstva. Týmto jediným orgánom by mala zostať medzivládna komisia, ktorá by naďalej mala uplatňovať pravidlá Únie v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc. To by si vyžadovalo najmä zmenu článku 3 bodu 7 smernice (EÚ) 2016/798. Takáto zmena vykonala paralelným návrhom Komisie na prijatie nariadenia, ktorým sa mení uvedená smernica COM(2020) 623.

                  Francúzsko listom zo 16. júla 2020 informovalo Komisiu, že by chcelo rokovať o dohode, ktorou sa doplní Dohoda z Canterbury.

                  Cieľom tohto návrhu je splnomocniť Francúzsko, aby so Spojeným kráľovstvom vyrokovalo medzinárodnú dohodu s cieľom zaistiť bezpečnú a efektívnu prevádzku pevného spojenia cez Lamanšský prieliv zachovaním jediného bezpečnostného orgánu zodpovedného za celú túto infraštruktúru, a stanoviť osobitné požiadavky, ktoré musí navrhovaná dohoda spĺňať, ako napríklad povinnosť medzivládnej komisie uplatňovať pravidlá Únie v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc.

                  Takáto dohoda môže mať vplyv na oblasť, ktorú do veľkej miery upravuje právo Únie, najmä smernica (EÚ) 2016/797
                     3
                  , smernica (EÚ) 2016/798 a nariadenie (EÚ) 2016/796
                     4
                  . Takáto dohoda by preto patrila do výlučnej vonkajšej právomoci Únie. V súlade s článkom 2 ods. 1 ZFEÚ Únia môže splnomocniť členské štáty, aby konali v oblastiach, v ktorých má výlučnú právomoc. Vzhľadom na vzájomné pôsobenie medzi takýmto splnomocnením a platnými pravidlami prijatými zákonodarcom Únie je takisto potrebné, aby akékoľvek takéto splnomocnenie udelil daný zákonodarca Únie v súlade s legislatívnym postupom uvedeným v článku 91 ZFEÚ.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky

                  Cieľom medzinárodnej dohody, ktorú sa Francúzsko bude snažiť uzavrieť so Spojeným kráľovstvom na základe navrhovaného splnomocňujúceho rozhodnutia, je zachovať medzivládnu komisiu ako jediný vnútroštátny bezpečnostný orgán pre pevné spojenie cez Lamanšský prieliv a zabezpečiť, že bude aj naďalej dodržiavať ustanovenia práva Únie, ktoré sa vzťahujú na vnútroštátne bezpečnostné orgány, a to najmä smernicu (EÚ) 2016/798, smernicu (EÚ) 2016/797 a nariadenie 2016/796, po celej dĺžke pevného spojenia cez Lamanšský prieliv vrátane úseku, ktorý podlieha právomoci Spojeného kráľovstva.

                  Tento cieľ je preto plne v súlade s existujúcimi ustanoveniami politiky v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Dohoda dopĺňajúca Dohodu z Canterbury s cieľom zabezpečiť bezpečnú a efektívnu prevádzku pevného spojenia cez Lamanšský prieliv zachovaním jediného bezpečnostného orgánu zodpovedného za celú túto infraštruktúru by nebola v rozpore so žiadnou inou politikou Únie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto návrhu je článok 2 ods. 1 a článok 91 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie.

               •Proporcionalita

                  Cieľom návrhu je podľa článku 2 ods. 1 ZFEÚ oprávniť vyrokovanie dohody, ktorou sa doplní Dohoda z Canterbury, aby sa zabezpečila bezpečná a efektívna prevádzka pevného spojenia cez Lamanšský prieliv tým, že sa zachová jediný bezpečnostný orgán zodpovedný za celú túto infraštruktúru. S výhradou zmeny článku 3 bodu 7 smernice (EÚ) 2016/798 by medzivládna komisia zriadená Dohodou z Canterbury mala zostať jediným bezpečnostným orgánom a mala by naďalej uplatňovať pravidlá Únie o bezpečnosti železníc. Navrhované rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady preto neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa.

               •Výber nástroja

                  Cieľom je zabezpečiť, aby medzivládna komisia uplatňovala právo Únie po celej dĺžke pevného spojenia cez Lamanšský prieliv vrátane úseku, ktorý podlieha právomoci Spojeného kráľovstva. Medzivládna komisia je dvojstranným orgánom zriadeným Francúzskom a Spojeným kráľovstvom. Jej fungovanie upravuje Dohoda z Canterbury uzavretá medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom. Preto je vhodné zahrnúť uvedené prvky do dohody medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom a udeliť Francúzsku príslušné splnomocnenie.

                  Navrhované rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, ktoré je určené Francúzsku a podľa článku 2 ods. 1 a článku 91 ZFEÚ ho splnomocňuje takúto dohodu so Spojeným kráľovstvom vyrokovať a uzavrieť, preto predstavuje primeraný nástroj.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Tento návrh vychádza zo žiadosti predloženej Francúzskom a navrhované splnomocnenie by bolo určené iba tomuto členskému štátu. Vzhľadom na časové obmedzenia sa so zainteresovanými stranami, ako sú koncesionári pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, uskutočnili neformálne konzultácie, v rámci ktorých potvrdili, že medzivládna komisia by sa mala zachovať ako jediný bezpečnostný orgán, ktorý uplatňuje právo Únie po celej dĺžke pevného spojenia cez Lamanšský prieliv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.

               2020/0160 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa Francúzsko splnomocňuje rokovať o dohode, ktorou sa dopĺňa jeho existujúca dvojstranná dohoda so Spojeným kráľovstvom týkajúca sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  5
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  6
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Dohodou medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska týkajúcou sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv prostredníctvom súkromných koncesionárov, podpísanou v Canterbury 12. februára 1986 (ďalej len „Dohoda z Canterbury“), sa zriadila medzivládna komisia, ktorej úlohou je dohliadať na všetky záležitosti týkajúce sa výstavby a prevádzky pevného spojenia cez Lamanšský prieliv.

               (2)Do konca prechodného obdobia stanoveného v Dohode o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu
                  7
                sa medzivládna komisia považuje za orgán, ktorý niekoľko členských štátov poverilo úlohami týkajúcimi sa bezpečnosti železníc, pokiaľ ide o pevné spojenie cez Lamanšský prieliv. Na tieto účely preto predstavuje vnútroštátny bezpečnostný orgán v zmysle článku 3 bodu 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798
                  8
               . V rámci tohto postavenia uplatňuje ustanovenia práva Únie týkajúce sa bezpečnosti a interoperability železníc.

               (3)Po skončení prechodného obdobia uvedeného v odôvodnení 2 bude medzivládna komisia predstavovať orgán zriadený členským štátom a treťou krajinou. Okrem toho, a pokiaľ sa v medzinárodnej dohode zaväzujúcej Spojené kráľovstvo nestanoví inak, právo Únie sa už nebude vzťahovať na ten úsek pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, ktorý podlieha právomoci Spojeného kráľovstva.

               (4)Medzinárodná dohoda s treťou krajinou týkajúca sa uplatňovania pravidiel v oblasti bezpečnosti a interoperability železníc v cezhraničných situáciách môže ovplyvniť oblasť, ktorú do veľkej miery upravuje právo Únie, najmä smernica (EÚ) 2016/798, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2016/797/EÚ
                  9
                a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/796
                  10
               . Akákoľvek takáto dohoda preto patrí do výlučnej vonkajšej právomoci Únie. Členské štáty môžu rokovať o takejto dohode alebo k nej pristúpiť len vtedy, ak ich na to splnomocní Únia v súlade s článkom 2 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). Z dôvodu vzájomného pôsobenia s platnými právnymi predpismi Únie je tiež potrebné, aby takéto splnomocnenie udelil zákonodarca Únie v súlade s legislatívnym postupom uvedeným v článku 91 ZFEÚ.

               (5)Francúzsko listom zo 16. júla 2020 požiadalo Úniu o splnomocnenie vyrokovať a uzavrieť medzinárodnú dohodu, ktorou sa doplní Dohoda z Canterbury so Spojeným kráľovstvom.

               (6)Aby sa zaistila bezpečná a efektívna prevádzka pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, bolo by vhodné zachovať jediný bezpečnostný orgán, medzivládnu komisiu, ako orgán zodpovedný za celú túto infraštruktúru. Vzhľadom na osobitné postavenie pevného spojenia cez Lamanšský prieliv ako železničného spojenia, ktoré zahŕňa jedinú komplexnú inžiniersku stavbu nachádzajúcu sa čiastočne na území Francúzska a čiastočne na území tretej krajiny, je vhodné oprávniť Francúzsko, aby uzavrelo medzinárodnú dohodu so Spojeným kráľovstvom o uplatňovaní pravidiel Únie o bezpečnosti železníc na pevné spojenie cez Lamanšský prieliv s cieľom zachovať jednotný bezpečnostný režim pre celý tunel za predpokladu, že sú splnené určité požiadavky.

               (7)Medzivládna komisia by mohla plniť úlohu vnútroštátneho bezpečnostného orgánu zodpovedného za úsek pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, ktorý podlieha právomoci Francúzska, za predpokladu, že sa zmení článok 3 bod 7 smernice (EÚ) 2016/798 a budú splnené určité podmienky.

               (8)Medzivládna komisia by mala uplatňovať rovnaké pravidlá po celej dĺžke pevného spojenia cez Lamanšský prieliv bez ohľadu na to, či sa vzťahujú na úseky, ktoré podliehajú právomoci Francúzska, alebo Spojeného kráľovstva. Takýmito pravidlami by mali byť príslušné ustanovenia práva Únie, najmä smernice (EÚ) 2016/798, smernice (EÚ) 2016/797 a nariadenia (EÚ) 2016/796, zmenených alebo nahradených, ako aj aktov prijatých na ich základe.

               (9)V súlade s článkom 19 Dohody z Canterbury spory medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania Dohody z Canterbury urovnáva rozhodcovský súd. Ak takéto spory nastolia otázky týkajúce sa výkladu práva Únie, v záujme zabezpečenia správneho uplatňovania práva Únie by mal rozhodcovský súd postúpiť túto otázku Súdnemu dvoru Európskej únie a byť viazaný jeho rozhodnutím.

               (10)Je tiež potrebné stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa vykonávania práva Únie v úseku pevného spojenia cez Lamanšský prieliv, ktorý podlieha právomoci Francúzska, s cieľom zabezpečiť, aby sa právo Únie vždy správne vykonávalo a aby Komisia mohla na jeho uplatňovanie dohliadať pod kontrolou Súdneho dvora, a to aj v naliehavých prípadoch alebo v prípade, ak medzivládna komisia nerešpektuje rozhodnutie rozhodcovského súdu. Na tento účel by si Francúzsko malo ponechať právo konať v prípade potreby jednostranne, s cieľom zabezpečiť v danom úseku pevného spojenia cez Lamanšský prieliv úplné a správne uplatňovanie práva Únie.

               (11)S cieľom zabezpečiť účinnú právnu ochranu v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje právo Únie, by výhradnú právomoc, pokiaľ ide o žiadosti koncesionárov a používateľov pevného spojenia cez Lamanšský prieliv podané proti rozhodnutiam medzivládnej komisie, mali mať súdy, na ktoré sa vzťahuje článok 19 ods. 1 ZFEÚ.

               (12)Uvedené prvky opísané v odôvodneniach 8 až 11 by sa mali zohľadniť v medzinárodných dohodách medzi Francúzskom a Spojeným kráľovstvom týkajúcich sa pevného spojenia cez Lamanšský prieliv. Tieto medzinárodné dohody by v každom ohľade mali byť v súlade s právom Únie,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Francúzsko je oprávnené vyrokovať, podpísať a uzavrieť medzinárodnú dohodu so Spojeným kráľovstvom o uplatňovaní pravidiel o bezpečnosti železníc v rámci pevného spojenia cez Lamanšský prieliv za predpokladu, že uvedená dohoda nadobudne platnosť po skončení prechodného obdobia stanoveného v Dohode o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a spĺňa tieto požiadavky:

               1.V záujme zachovania jednotného bezpečnostného režimu na celom úseku pevného spojenia cez Lamanšský prieliv medzivládna komisia zriadená na základe Dohody z Canterbury zabezpečí, aby sa v súvislosti s pevným spojením cez Lamanšský prieliv uplatňovali ustanovenia práva Únie týkajúce sa úloh vnútroštátnych bezpečnostných orgánov v zmysle článku 3 bodu 7 smernice (EÚ) 2016/798, a to najmä uvedenej smernice, smernice (EÚ) 2016/797 a nariadenia (EÚ) 2016/796, zmenených alebo nahradených, ako aj aktov prijatých na ich základe.

               2.Ak spor predložený na rozhodcovské konanie v súlade s článkom 19 Dohody z Canterbury nastoľuje otázku týkajúcu sa výkladu ustanovenia práva Únie, rozhodcovský súd nemá právomoc o akejkoľvek takejto otázke rozhodnúť. V takom prípade rozhodcovský súd požiada Súdny dvor Európskej únie, aby v tejto otázke rozhodol. Rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie bude pre rozhodcovský súd záväzné.

               3.V prípade potreby, najmä v naliehavých prípadoch alebo v prípade, že medzivládna komisia nerešpektuje rozhodnutie rozhodcovského súdu, si Francúzsko zachováva právo konať jednostranne s cieľom zabezpečiť úplné, správne a rýchle uplatňovanie práva Únie v úseku pevného spojenia, ktorý podlieha právomoci Francúzska.

               4.Súdy, na ktoré sa vzťahuje článok 19 ods. 1 ZFEÚ, majú výlučnú právomoc rozhodovať o nápravných opatreniach, ktoré koncesionári a používatelia pevného spojenia cez Lamanšský prieliv požadujú proti rozhodnutiam prijatým medzivládnou komisiou v rámci jej spôsobilosti uvedenej v odseku 1.

               5.Dohoda musí byť v každom ohľade v súlade s právom Únie.

               Článok 2

               Francúzsko pravidelne informuje Komisiu o rokovaniach so Spojeným kráľovstvom o doplnení Dohody z Canterbury alebo o uzavretí novej dohody, ako sa uvádza v článku 1, a v prípade potreby Komisiu vyzve, aby sa na nich zúčastnila ako pozorovateľ.

               Po ukončení rokovaní Francúzsko predloží výsledný návrh znenia Komisii. Komisia o tom informuje Radu a Európsky parlament.

               Komisia do jedného mesiaca od oznámenia návrhu dohody prijme rozhodnutie o tom, či sú alebo nie sú splnené požiadavky stanovené v článku 1. Ak Komisia rozhodne, že sú splnené, Francúzsko môže príslušnú dohodu podpísať a uzavrieť. Kópia podpísanej dohody sa predloží Komisii do jedného mesiaca od nadobudnutia jej platnosti alebo v prípade, že sa má dohoda vykonávať predbežne, do jedného mesiaca od začatia jej predbežného vykonávania.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 7.

                     (2)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 z 11. mája 2016 o bezpečnosti železníc (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 102).

                     (3)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 z 11. mája 2016 o interoperabilite železničného systému v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 44).

                     (4)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/796 z 11. mája 2016 o Železničnej agentúre Európskej únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 881/2004 (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 1).

                     (5)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (6)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (7)

                        Ú. v. EÚ L 29, 31.1.2020, s. 7.

                     (8)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/798 z 11. mája 2016 o bezpečnosti železníc (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 102).

                     (9)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/797 z 11. mája 2016 o interoperabilite železničného systému v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 44).

                     (10)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/796 z 11. mája 2016 o Železničnej agentúre Európskej únie, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 881/2004 (Ú. v. EÚ L 138, 26.5.2016, s. 1).