               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 11. 2017
            COM(2017) 772 final
            2017/0309(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Cieľom návrhu je zaviesť niektoré cielené zmeny do rozhodnutia Rady č. 1313/2013/EÚ (ďalej len „rozhodnutie“) o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“), na základe ktorého Európska únia podporuje, koordinuje a dopĺňa opatrenia členských štátov v oblasti civilnej ochrany, pokiaľ ide o prevenciu, pripravenosť a reakciu na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou v rámci Únie aj mimo nej. Návrh vychádza zo zásad solidarity a spoločnej zodpovednosti a jeho všeobecným cieľom je zabezpečiť, aby Únia poskytovala lepšiu krízovú a núdzovú podporu občanom v rámci Únie aj mimo nej. V návrhu sa uznáva, že úsilie zamerané na prevenciu katastrof má rozhodujúci význam pre obmedzenie potreby krízovej a núdzovej podpory.

                  Podľa nedávno vykonaného priebežného hodnotenia mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (UCPM)
                     1
                   uvedeného v článku 34 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ a ďalších posúdení, napríklad preskúmania mechanizmu UPCM zo strany Európskeho dvora audítorov
                     2
                  , sa mechanizmus Únie ukázal byť účinným nástrojom na mobilizáciu a koordináciu pomoci poskytovanej zúčastnenými štátmi v reakcii na krízové situácie v rámci Únie aj mimo nej, čo predstavuje hmatateľný dôkaz európskej solidarity. Niektoré závery vyvodené z týchto dokumentov a dodatočné dôkazy však viedli k odhaleniu určitých oblastí, v ktorých je legislatívna zmena opodstatnená. V tejto súvislosti bolo kľúčové zhodnotiť operačné skúsenosti, ktoré predstavujú hlavný faktor vedúci k tejto iniciatíve, keďže poukázali na obmedzenia súčasného rámca.

                  Od roku 2013 Únia čelila mnohým katastrofám s tragickými stratami na životoch a ďalšími ničivými následkami pre občanov, podniky, spoločenstvá a životné prostredie. Konkrétnejšie, reakcie na niekoľko nedávnych katastrof vrátane humanitárneho vplyvu utečeneckej a migračnej krízy, nedostatok dostupných prostriedkov počas období lesných požiarov v rokoch 2016 a 2017, pričom posledné z nich bolo mimoriadne dlhé a intenzívne a malo za následok viac než 100 úmrtí, ako aj závažný vplyv série hurikánov v Karibiku a prudkých búrok a záplav v EÚ predstavovali pre mechanizmus UCPM skutočný záťažový test. Bolo to evidentné najmä počas núdzových situácií veľkého rozsahu postihujúcich niekoľko členských štátov súčasne. Za takýchto okolností bola dobrovoľná povaha príspevkov členských štátov k reakcii na katastrofy príliš často nedostatočná a existujúce nedostatky v niektorých kritických kapacitách v oblasti reakcie, ktoré sa uvádzajú v správe o nedostatkoch v oblasti kapacity zverejnenej začiatkom roka 2017
                     3
                  , sa stali príliš zrejmými. V tomto kontexte je najvýraznejším príkladom neschopnosť kolektívnej kapacity EÚ reagovať na všetkých 17 žiadostí o pomoc pri lesných požiaroch, z ktorých bola pomoc poskytnutá len v 10 prípadoch, a v niektorých prípadoch ju obmedzili oneskorenia, ktoré zhoršili včasnosť reakcie.

                  Vzhľadom na uvedené existujú pádne dôvody, aby sa uskutočnila cielená revízia súčasnej právnej úpravy mechanizmu UCPM, ktorou by sa riešili hlavné výzvy, ktorým mechanizmus Únie v súčasnosti čelí. Konkrétne to znamená, že zmeny obsiahnuté v tomto návrhu sú zamerané na dosiahnutie týchto cieľov:

                  a) posilnenie účinnosti preventívnych opatrení ako súčasti cyklu riadenia rizika katastrof, ako aj posilnenie prepojení s inými kľúčovými politikami EÚ, ktoré sa uplatňujú v oblasti prevencie katastrof a reakcie na ne;

                  b) posilnenie kolektívnej schopnosti Únie a členských štátov reagovať na katastrofy a riešenie opakujúcich sa a vznikajúcich nedostatkov v oblasti kapacity, najmä vytvorením vyhradenej rezervy kapacít v oblasti reakcie na úrovni Únie, pričom rozhodnutia o nasadení bude prijímať Komisia, ktorá si ponechá velenie a riadenie (táto rezerva bude známa ako „rescEU“). RescEU bude disponovať vybranými núdzovými kapacitami pre reakciu na lesné požiare, záplavy, zemetrasenia a mimoriadne situácie v oblasti zdravia. V nadväznosti na diskusiu s členskými štátmi by sa mala naplánovať aj poľná nemocnica, ktorú možno rýchlo nasadiť v rámci Únie aj mimo nej ako súčasť európskeho lekárskeho zboru pre prípady epidémií, ako sú napríklad ebola a zika. Okrem toho bola Európa zasiahnutá početnými teroristickými útokmi. Sprístupnenie takýchto kapacít na úrovni EÚ prispeje aj k vytvoreniu úspor z rozsahu a zníženiu nákladov na obstarávanie rovnakých kapacít jednotlivo;

                  c) zabezpečenie pružnosti a účinnosti mechanizmu Únie, pokiaľ ide o jeho administratívne postupy na podporu núdzových operácií.

                  Vzhľadom na trendy katastrof vrátane extrémneho počasia a v kontexte obáv o vnútornú bezpečnosť sa potreba posilniť európsku civilnú ochranu všeobecne uznáva. Tento návrh vychádza z ďalšej nedávnej analýzy a dôsledných úvah o zistených nedostatkoch, na ktorých sa spoločne podieľali zodpovedné orgány civilnej ochrany.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v tejto oblasti politiky

               Tento návrh prispieva k jednej z desiatich politických priorít stanovených Komisiou na obdobie rokov 2015 – 2019, konkrétne dosiahnutie „priestoru spravodlivosti a základných práv založeného na vzájomnej dôvere“. Vzájomná dôvera je zakotvená v zásade solidarity, ktorá je základom rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ a týmto návrhom bude posilnená spolu so zásadou spoločnej zodpovednosti.

               Navrhované zmeny sú plne v súlade so širším cieľom vytvoriť „Európu, ktorá chráni“, ktorý usmerňoval úsilie Komisie počas posledných rokov a bude ho naďalej usmerňovať aj v blízkej budúcnosti. Tento návrh vychádza z pozitívnych výsledkov, ktoré existujúci rámec doteraz priniesol, a jeho úmyslom je napraviť nedostatky rámca prostredníctvom posilnených ustanovení s cieľom naďalej podporovať, koordinovať a dopĺňať opatrenia členských štátov v tejto oblasti.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Opatrenia plánované v rámci revidovaného mechanizmu UCPM sú zosúladené s celkovým cieľom Únie zabezpečiť, aby všetky príslušné politiky a nástroje EÚ prispievali k posilňovaniu kapacít Únie v oblasti riadenia rizika katastrof, od prevencie katastrof až po pripravenosť a reakciu na ne a obnovu po katastrofách. Súčasne odzrkadľujú cieľ podporovať solidaritu medzi členskými štátmi stanovený v článku 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

               Osobitná pozornosť sa venuje najmä zabezpečeniu úzkej koordinácie a súladu s opatreniami vykonávanými v rámci iných politík EÚ, napríklad politiky v oblasti adaptácie na zmenu klímy, a nástrojov pôsobiacich v oblasti prevencie katastrof a znižovania rizika katastrof, napríklad kohéznej politiky, politiky rozvoja vidieka, politiky v oblasti zdravia a migračnej a bezpečnostnej politiky. Cieľom návrhu je takisto vytvoriť silnejšie synergie s politikou humanitárnej pomoci, a to najmä pri reakcii na núdzové situácie mimo Únie.

               Ciele tohto návrhu nie je v súčasnosti možné dosiahnuť žiadnym legislatívnym aktom v rámci iných politík Únie. Preto by nemalo dôjsť k prekrývaniu opatrení v tejto oblasti.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov. Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany bol zriadený preto, lebo rozsiahle katastrofy môžu presiahnuť kapacity v oblasti reakcie ktoréhokoľvek členského štátu konajúceho samostatne. Základom je poskytovanie dobre koordinovanej a rýchlej vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi.

                  Okrem zmien na zaručenie súdržnosti a zjednodušenia sa v tomto návrhu predpokladajú ďalšie možnosti na posilnenie kolektívnej schopnosti pripraviť sa a reagovať na katastrofy. Je to dôležité najmä pri riešení katastrofy alebo viacerých katastrof s ďalekosiahlym vplyvom, ktorý presahuje kapacity kritického počtu členských štátov súčasne a ktorý môže ochromiť vzájomnú pomoc medzi nimi. Platí to aj pre kapacity, ktoré by boli potrebné v prípade scenára rozsiahlej katastrofy s nízkou pravdepodobnosťou, ale so závažným vplyvom. V takýchto prípadoch je jasné, že členské štáty nemôžu zabezpečiť dostatočnú reakciu samostatne a je potrebná pomoc EÚ na podporu a doplnenie opatrení členského štátu v súlade s článkom 196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

                  Pri zohľadnení prínosov v podobe zníženia strát na ľudských životoch, environmentálnych, hospodárskych a materiálnych škôd prináša návrh jasnú pridanú hodnotu EÚ.

               •Primeranosť

                  Návrh neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľov. Zaoberá sa nedostatkami, ktoré boli zistené počas priebežného hodnotenia a v ďalších nedávnych dokumentoch, v ktorých sa posudzovala výkonnosť mechanizmu UCPM (osobitná správa Európskeho dvora audítorov o mechanizme UCPM
                     4
                  , už spomínaná správa Komisie o pokroku dosiahnutom v rámci Európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie a o pretrvávajúcich nedostatkoch
                     5
                   a prehľad rizík v EÚ
                     6
                  ) a navrhuje riešenia v súlade s mandátom udeleným Radou a Európskym parlamentom.

                  Administratívna záťaž Únie a členských štátov je obmedzená a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov tohto návrhu. Okrem toho zefektívnenie určitých mier spolufinancovania EÚ a zrušenie spolufinancovania v určitých oblastiach pomôže znížiť administratívnu záťaž.

               •Výber nástroja

                  Návrh rozhodnutia, ktorým sa mení rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Nedostatky, na riešenie ktorých je zameraný tento návrh, boli zistené z operačných skúseností ako aj z výsledkov rozsiahlej konzultácie so zainteresovanými stranami, ktorá sa nedávno uskutočnila v rámci priebežného hodnotenia mechanizmu UCPM
                  7
               . Všeobecným cieľom konzultácie bolo poskytnúť všetkým zainteresovaným stranám príležitosť vyjadriť svoj názor na výkonnosť mechanizmu UCPM počas prvej polovice jeho vykonávania. Konkrétne ciele boli:

               a)zhromaždiť stanoviská a názory európskych občanov v súvislosti s výsledkami, ktoré doteraz dosiahol mechanizmus UCPM;

               b)určiť význam rôznych priorít na riadenie rizika katastrof, ako je vnímané v celej EÚ;

               c)získať cielenú spätnú väzbu a technickú pomoc od hlavných zainteresovaných strán mechanizmu UCPM;

               d)zhromaždiť dôkazy na podporu priebežného hodnotenia mechanizmu UCPM pre každé z hlavných kritérií hodnotenia.

               Do konzultačných činností boli zapojené štyri hlavné skupiny zainteresovaných strán:

               –subjekty vykonávajúce mechanizmus UCPM: orgány členských štátov v oblasti civilnej ochrany, ktoré prispievajú k európskej kapacite pre reakcie na núdzové situácie modulmi a/alebo odborníkmi, iné orgány členských štátov v oblasti civilnej ochrany, orgány zúčastnených štátov v oblasti civilnej ochrany
                  8
               .

               –subjekty ovplyvnené mechanizmom UCPM: hostiteľské krajiny, ktoré získali podporu z mechanizmu UCPM (EÚ, prístupové krajiny, krajiny európskeho susedstva a iné tretie krajiny), Európsky parlament, Výbor regiónov, miestne orgány,

               –subjekty, ktoré vyjadrili záujem o mechanizmus UCPM: iné orgány členských štátov, iné orgány zúčastnených štátov, agentúry OSN, Svetová banka, mimovládne organizácie, súkromný sektor, nadácie atď.,

               –subjekty s odbornými znalosťami týkajúcimi sa mechanizmu UCPM (napr. riadenie rizika katastrof): univerzity/centrá excelentnosti a odborné skupiny (think tanky) predovšetkým zo zúčastnených štátov.

               •Získavanie a využívanie odborných znalostí

               Priebežné hodnotenie, o ktoré sa opiera tento návrh, vykonal externý hodnotiteľ v období od septembra 2016 do júna 2017. Bolo založené na vstupoch získaných počas diskusií so zúčastnenými štátmi (zasadnutia Výboru pre civilnú ochranu, pracovnej skupiny Rady pre civilnú ochranu a generálnych riaditeľov) a zohľadňovalo informácie získané z otvorenej verejnej konzultácie, osobitnej správy Európskeho dvora audítorov o mechanizme UCPM a správy Komisie o pokroku dosiahnutom v rámci európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie a o pretrvávajúcich nedostatkoch.

               Hodnotenie pozostávalo z troch fáz:

               i)úvodnej fázy, ktorá zahŕňala administratívnu kontrolu činností mechanizmu UCPM a rozhovory s referentmi zamerané na vymedzenie rozsahu;

               ii)výskumu, ktorý zahŕňal cielenú konzultáciu s hlavnými zainteresovanými stranami v rámci mechanizmu UCPM
                  9
                prostredníctvom online prieskumov, osobných a telefonických rozhovorov a tri prípadové štúdie (lesné požiare na Cypre, modulové cvičenie v Estónsku, migračná kríza);

               iii)analýzy a syntézy, ktorá zahŕňala trianguláciu údajov, vypracovanie záverov a odporúčaní a prípravu návrhu.

               Uvedená otvorená verejná konzultácia prebiehala online počas troch mesiacov (november 2016 – február 2017) a v rámci nej približne 130 respondentov z celej Európy poskytlo spätnú väzbu týkajúcu sa mechanizmu UCPM. Správa o výsledkoch otvorenej verejnej konzultácie bola zverejnená na konci marca 2017
                  10
               .

               Posúdenie vplyvu

               Posúdenie vplyvu na doplnenie tohto návrhu sa neuskutočnilo vzhľadom na to, že vykonanie navrhovaných zmien je mimoriadne naliehavé z dôvodu nedostatkov kritických kapacít na európskej úrovni, ktoré sa prejavili predovšetkým v období boja s lesnými požiarmi v roku 2017. Tieto nedostatky výrazne ovplyvnili reakciu EÚ na katastrofy a ich následkom bol vysoký počet obetí, závažný hospodársky vplyv a environmentálne škody.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Navrhovaná revízia je z hľadiska rozsahu a charakteru obmedzená, vytvára rovnováhu medzi záujmami členských štátov a je primeraná operačným požiadavkám.

               Keďže ide o revíziu existujúceho právneho predpisu, Komisia hľadala príležitosti na zjednodušenie a zníženie záťaže. Aj keď sa identifikovalo niekoľko zjednodušujúcich opatrení, ako je vysvetlené nižšie, nebolo ich možné kvantifikovať vzhľadom na obmedzenú dostupnosť údajov v krátkom časovom rámci.

               Tento návrh odstraňuje byrokraciu zavedením osobitného odkazu na použitie jednotkových súm, jednorazových platieb a paušálnych sadzieb v súvislosti so spolufinancovaním nákladov na dopravu. Okrem toho zjednodušuje existujúce administratívne postupy racionalizáciou pravidiel spolufinancovania.

               Tento návrh vo všeobecnosti predstavuje úsilie aktualizovať operatívne postupy, aby boli vhodné na daný účel, pružné, zrozumiteľné a jednoducho uplatniteľné, čím v prípade potreby zabezpečí členským štátom prístup k podpore z mechanizmu Únie. Nedávne katastrofy napríklad ukázali, že Únia nie je dostatočne vybavená pre prípad núdzových situácií s ďalekosiahlym vplyvom postihujúcim niekoľko členských štátov súčasne (napr. lesné požiare, udalosti spojené s extrémnym počasím, rozsiahle záplavy, zemetrasenia, epidémie – ako je ebola –, teroristické útoky). V takýchto prípadoch členské štáty nie sú vždy schopné poskytnúť pomoc.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Ako sa uvádza v článku 19 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, finančné krytie na vykonávanie mechanizmu Únie počas obdobia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 je 368,4 milióna EUR. Táto suma pozostáva z príspevku vo výške 223,8 milióna EUR z okruhu 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ a 144,6 milióna EUR z okruhu 4 „Globálna Európa“. Okrem toho administratívne nálady a náklady na ľudské zdroje sú zahrnuté v okruhu 5 v približnej celkovej výške 52,5 milióna EUR.

                  Na to, aby bolo možné dosiahnuť ciele stanovené v oddiele 1, konkrétne:

               –posilnenie kolektívnej kapacity členských štátov a Únie reagovať na katastrofy vytvorením vyhradenej rezervy kapacít v oblasti reakcie, pričom velenie a riadenie vykonáva Komisia (rescEU),

               –vyššia miera spolufinancovania kapacít (75 %), ktoré budú k dispozícii v rámci európskeho zoskupenia. To zahŕňa náklady na adaptáciu, opravu, dopravné a operačné náklady,

               –posilnenie zamerania na prevenciu a posilnenie súdržnosti s inými kľúčovými politikami EÚ a

               –posilnenie spolupráce so susednými krajinami,

                  sa v tomto návrhu predpokladá celkové zvýšenie finančného krytia v rámci mechanizmu UCPM na roky 2018 – 2020 o dodatočných 280 miliónov EUR.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Uplatňuje sa článok 34 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany. Uvádza sa v ňom, že opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie. Ďalej sa v ňom uvádzajú aj všeobecnejšie požiadavky na Komisiu, aby vyhodnotila uplatňovanie rozhodnutia a predložila správu o priebežnom hodnotení a správu o hodnotení ex post, ako aj oznámenie o vykonávaní rozhodnutia. Tieto hodnotenia by mali byť založené na ukazovateľoch stanovených v článku 3 uvedeného rozhodnutia.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Týmto návrhom sa mení obmedzený počet článkov rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ s cieľom dosiahnuť stanovené ciele.

                  Prvý cieľ, t. j. posilnenie kolektívnej kapacity reagovať na katastrofy a podpora členských štátov pri riešení katastrof, ktoré v posledných rokoch čoraz častejšie postihujú sociálnu štruktúru Európy (letecké protipožiarne kapacity, vysokokapacitné odčerpávanie, pátracia a záchranná činnosť v mestskom prostredí, poľné nemocnice a pohotovostné lekárske tímy), sa dosiahne týmto spôsobom:

               –Vytvorením vyhradenej rezervy prostriedkov: rescEU. Tento návrh výslovne umožňuje Komisii získať vlastné operačné kapacity a pripraviť opatrenia na zabezpečenie rýchleho prístupu k týmto kapacitám s cieľom vytvoriť vyhradenú rezervu prostriedkov, ktoré pomôžu odstrániť existujúce nedostatky na vnútroštátnej úrovni. Kapacity prenajaté alebo získané na lízing prostredníctvom dojednaní EÚ alebo nadobudnuté s plným financovaním EÚ sa stanú súčasťou rescEU. Všetky náklady na tieto kapacity budú plne kryté financovaním EÚ, ktorá si zachová operačné velenie a kontrolu nad týmito prostriedkami a po spustení mechanizmu bude rozhodovať o ich využití. Dodatočné kapacity sa identifikujú na základe konzultácie so skupinou odborníkov rescEU.

               –Posilnením európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie, pričom členské štáty môžu vopred poskytnúť vnútroštátne kapacity v oblasti reakcie [napr. zisťovanie prítomnosti chemických, biologických, rádiologických a jadrových látok a odber vzoriek (CBRN), čistenie vody, pozemné hasenie lesných požiarov, záchrana pred povodňami s využitím člnov a ďalšie kapacity, napr. mobilné laboratóriá], ktorá bude naďalej hlavným prvkom mechanizmu UCPM a bude teraz známa ako „európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany“. Tento návrh reviduje systém stimulov na poskytovanie prostriedkov pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany zvýšením mier spolufinancovania, ako aj druhov oprávnených nákladov. Podľa nového návrhu prostriedky poskytnuté európskemu zoskupeniu v oblasti civilnej ochrany budú využívať 75 % pokrytie všetkých nákladov vynaložených počas operácií v rámci mechanizmu UCPM v Únii vrátane nákladov na adaptáciu, opravu a dopravu a operačných nákladov.

                  Kapacity, ktoré budú využívať akýkoľvek druh spolufinancovania EÚ, bude potrebné zahrnúť do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. S cieľom zjednodušiť systém a zabezpečiť lepšiu predvídateľnosť dostupnosti prostriedkov sa už viac nebude poskytovať finančná pomoc na prostriedky mimo európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Zahrnuli sa aj posilnené stimuly na zoskupovanie kapacít (napr. Komisia pokryje náklady na dopravu budúcej zoskupenej pomoci z jedného členského štátu do druhého a náklady na tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci v tretích krajinách).

                  Pokiaľ ide o druhý cieľ, prepojenie medzi prevenciou, pripravenosťou a reakciou bolo posilnené prepojením posudzovania rizika s plánovaním riadenia rizika a požiadavkou, aby členské štáty predložili Komisii svoje plány riadenia rizík najneskôr do 31. januára 2019. S cieľom zabezpečiť, aby všetky členské štáty mali zavedené účinné preventívne opatrenia a aby sa systém rescEU nevyužíval ako náhrada za vnútroštátne kapacity, Komisia bude môcť požadovať od jedného alebo viacerých členských štátov vypracovanie osobitných plánov prevencie a pripravenosti. Plány prevencie musia okrem krátkodobých preventívnych opatrení zahŕňať aj dlhodobé úsilie v oblasti prevencie a mať na zreteli celkové prispôsobovanie sa čoraz väčším vplyvom zmeny klímy. Okrem toho by budúce plánovanie scenárov malo byť založené na posúdení rizika a nasadení kapacít, čím sa vytvorí silnejšie skutočné prepojenie medzi prevenciou, pripravenosťou a reakciou.

                  Posilní sa aj súdržnosť s ostatnými nástrojmi Únie v oblasti prevencie a riadenia rizika katastrof vytvorením prepojenia medzi týmto mechanizmom a politikou súdržnosti, politikou rozvoja vidieka a politikou v oblasti zdravia a výskumu. Pokrok, ktorý členské štáty dosiahnu v oblasti prevencie a pripravenosti, bude základom rozhodnutí o financovaní v tejto oblasti. Okrem toho, pokiaľ ide o súdržnosť s inými politikami EÚ, ktoré sú zapojené do reakcie na katastrofy, zlepší sa aj komplementárnosť a/alebo synchronizácia finančnej pomoci dostupnej v rámci mechanizmu Únie a iných nástrojov Únie (ako je nariadenie o humanitárnej pomoci). V tomto kontexte sa odchýlkou od článku 129 ods. 1 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012
                     11
                   zabezpečí lepšie využívanie existujúcich možností financovania a zlepší sa účinnosť operácií reakcie členských štátov. Viditeľnosť EÚ sa posilní aj prostredníctvom vyhradeného článku.

                  V súvislosti s druhým cieľom a s úmyslom presadiť väčšiu súdržnosť politiky tento návrh zahŕňa aj ustanovenia, ktoré majú zabezpečiť, aby čerpanie prostriedkov EÚ prostredníctvom mechanizmu Únie sprevádzala primeraná viditeľnosť Únie. V podobnej súvislosti tento návrh vytvára aj priestor pre rozvoj vyhradenej sieťovej štruktúry, vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorá posilní zložku odbornej prípravy mechanizmu UCPM v úzkej spolupráci s existujúcimi príslušnými vnútroštátnymi štruktúrami v tejto oblasti.

                  Nakoniec, pokiaľ ide o tretí cieľ, v návrhu sa vyjadruje úsilie zjednodušiť administratívne postupy s cieľom obmedziť oneskorenia pri poskytovaní pomoci. Súčasný systém sa zjednoduší zavedením len jednej kategórie prostriedkov v oblasti reakcie, ktorých použitie si vyžaduje spolufinancovanie členskými štátmi a z rozpočtu EÚ, t. j. európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. V súvislosti so spolufinancovaním nákladov na dopravu sa zavádza osobitný odkaz na použitie jednotkových súm, jednorazových platieb a paušálnych sadzieb s cieľom zlepšiť konzistentnosť a efektívnosť. Okrem toho boli zahrnuté osobitné ustanovenia, ktorými sa aktivovanie mechanizmu Únie obmedzuje na obdobie 90 dní (ak nie je odôvodnené inak), s cieľom objasniť rozsah pôsobnosti a prispieť k stimulácii využitia prostriedkov vo fáze okamžitej reakcie.

               2017/0309 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) upraveným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ
                  12
                sa posilňuje spolupráca medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčuje koordinácia v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia reakcie Únie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

               (2)Zatiaľ čo mechanizmus Únie uznáva primárnu zodpovednosť členských štátov za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne, zároveň podporuje solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

               (3)K prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou môže dôjsť kedykoľvek a kdekoľvek vo svete, často bez varovania. Či už sú katastrofy prírodné alebo spôsobené ľudskou činnosťou, sú čoraz častejšie, extrémnejšie a komplexnejšie, pričom ich zhoršuje vplyv zmeny klímy a postihujú územia bez ohľadu na štátne hranice. Dôsledky, ktoré z katastrof vyplývajú pre ľudí, životné prostredie a hospodárstvo, môžu byť obrovské.

               (4)Nedávne skúsenosti ukázali, že spoliehanie sa na dobrovoľné ponuky vzájomnej pomoci –koordinovanej a uľahčovanej mechanizmom Únie – nie vždy zabezpečuje, aby boli k dispozícii dostatočné kapacity na uspokojivé riešenie základných potrieb osôb postihnutých katastrofami, ani náležitú ochranu životného prostredia a majetku. Platí to najmä vtedy, keď sú členské štáty súčasne postihnuté opakujúcimi sa katastrofami a kolektívna kapacita nie je dostatočná.

               (5)Prevencia má kľúčový význam pre ochranu pred katastrofami a vyžaduje si ďalšie opatrenia. Na tento účel by členské štáty mali pravidelne sprístupňovať svoje posúdenia rizík, ako aj zhrnutia svojho plánovania riadenia rizík v prípade katastrof, aby sa zabezpečil integrovaný prístup k zvládaniu katastrof, v ktorom sa spájajú opatrenia týkajúce sa prevencie rizík, pripravenosti a reakcie na ne. Okrem toho by Komisia mala mať možnosť požadovať od členských štátov, aby poskytli osobitné plány prevencie a pripravenosti v súvislosti s konkrétnymi katastrofami, najmä s cieľom maximalizovať celkovú podporu Únie, pokiaľ ide o riadenie rizika katastrof. Mala by sa znížiť administratívna záťaž a mali by sa posilniť politiky prevencie, a to aj zabezpečením potrebných prepojení s ostatnými kľúčovými politikami a nástrojmi Únie, najmä so štrukturálnymi a investičnými fondmi, ako sa uvádza v odôvodnení 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013
                  13
               .

               (6)Existuje potreba posilniť kolektívnu schopnosť pripraviť sa a reagovať na katastrofy, a to najmä vzájomnou podporou v Európe. Okrem posilnenia možností, ktoré už poskytuje európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „EERC“ alebo „dobrovoľné zoskupenie“), odteraz nazývaná „európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany“, by Komisia mala vytvoriť aj rescEU. Súčasťou rescEU by mali byť aj kapacity pre reakcie na núdzové situácie určené na boj proti prírodným požiarom, rozsiahlym záplavám a zemetraseniam, ako aj poľné nemocnice a lekárske tímy v súlade s normami Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré by mohli byť rýchlo nasadené.

               (7)Únia by mala byť schopná podporovať členské štáty, ak dostupné kapacity nie sú dostatočné na umožnenie účinnej reakcie na katastrofy, a to prispievaním k financovaniu lízingu alebo prenájmu, ktorými sa zabezpečí rýchly prístup k takýmto kapacitám, alebo financovaním ich nadobudnutia. To by podstatným spôsobom zvýšilo účinnosť mechanizmu Únie tým, že by sa zabezpečila dostupnosť kapacít v prípadoch, v ktorých by inak nebolo možné zabezpečiť účinnú reakciu na katastrofy, najmä pokiaľ ide o katastrofy so širokým spektrom dosahov na značný počet členských štátov. Obstarávanie kapacít Úniou by malo viesť k úsporám z rozsahu a lepšej koordinácii pri reakcii na katastrofy.

               (8)Posilnenie európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany si vyžaduje väčšie financovanie Únie, pokiaľ ide o adaptáciu a opravu kapacít, ako aj operačné náklady.

               (9)Aby sa zlepšila efektívnosť a účinnosť odbornej prípravy a posilnila sa spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi a útvarmi v oblasti civilnej ochrany, je potrebné vytvoriť vedomostnú sieť Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorá bude založená na existujúcich štruktúrach.

               (10)Aby sa dosiahlo fungovanie kapacity rescEU, mali by sa dať k dispozícii dodatočné finančné prostriedky na financovanie opatrení v rámci mechanizmu Únie.

               (11)Treba zjednodušiť postupy mechanizmu Únie, aby sa zabezpečil čo najrýchlejší prístup členských štátov k pomoci a ku kapacitám, ktoré sú potrebné na reakciu na prírodné katastrofy alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

               (12)S cieľom maximalizovať využitie existujúcich nástrojov financovania a podpory členských štátov pri poskytovaní pomoci, najmä v reakcii na katastrofy mimo Únie, by sa mala stanoviť odchýlka od článku 129 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012
                  14
               , ak sa poskytuje financovanie podľa článkov 21, 22 a 23 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ.

               (13)Je dôležité zabezpečiť, aby členské štáty prijali všetky potrebné opatrenia na účinné zabraňovanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a na zmierňovanie ich účinkov. Ustanovenia by mali posilniť väzby medzi opatreniami týkajúcimi sa prevencie, pripravenosti a reakcie v rámci mechanizmu Únie. Mala by sa zabezpečiť aj súdržnosť s inými relevantnými právnymi predpismi Únie v oblasti prevencie a riadenia rizika katastrof vrátane cezhraničných preventívnych opatrení a reakcie na hrozby, ako sú závažné cezhraničné ohrozenia zdravia
                  15
               . Podobne by sa mal zabezpečiť súlad s medzinárodnými záväzkami, ako je napríklad sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof na roky 2015 – 2030, Parížska dohoda a program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030.

               (14)Malo by sa zmeniť delegovanie právomoci udelenej Komisii rozhodnutím č. 1313/2013/EÚ s cieľom umožniť účinnú kapacitu núdzovej podpory pre Európsku úniu (rescEU). Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala delegovať na Komisiu s cieľom vymedziť dodatočné druhy kapacít v oblasti reakcie na základe zistených rizík a so zohľadnením prístupu zameraného na viacnásobné nebezpečenstvo.

               (15)Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu alebo dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedených cieľov.

               (16)Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ sa týmto mení takto:

               1.Článok 3 sa mení takto:

               a) V odseku 1 sa dopĺňa toto písmeno e):

               „e)zvýšiť dostupnosť a využívanie vedeckých poznatkov o katastrofách.“;

               b) V odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

               „a)pokrok vo vykonávaní rámca prevencie katastrof: meraný počtom členských štátov, ktoré sprístupnili Komisii svoje posúdenia rizík, posúdenie svojej spôsobilosti na riadenie rizík a zhrnutie svojho plánovania riadenia rizík v prípade katastrof, ako sa uvádza v článku 6;“.

               2.V článku 4 sa dopĺňa tento bod 12:

               „12. „zúčastnený štát“ je tretia krajina, ktorá sa zúčastňuje na mechanizme Únie v súlade s článkom 28 ods. 1.“

               3.V článku 5 ods. 1 sa písmeno a) nahrádza takto:

               „a)prijíma opatrenia na zlepšenie vedomostnej základne o rizikách katastrof a napomáha spoločné využívanie vedomostí, výsledkov vedeckého výskumu, najlepších postupov a informácií, a to aj medzi členskými štátmi, ktoré čelia spoločným rizikám;“.

               4.Článok 6 sa mení takto:

               a)Písmená a) a b) sa nahrádzajú takto:

               „a)vypracúvajú posúdenia rizík na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň, a sprístupňujú ich Komisii, a to do 22. decembra 2018 a potom každé tri roky;

               b)rozvíjajú a skvalitňujú svoje plánovanie riadenia rizík v prípade katastrof na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň, a to na základe posúdenia rizík uvedených v písmene a) a s prihliadnutím na posúdenie svojej spôsobilosti na riadenie rizík uvedenej v písmene c) a na prehľad rizík uvedený v článku 5 ods. 1 písmene c).“;

               b)Dopĺňa sa tento druhý pododsek:

               „Komisii sa poskytuje zhrnutie relevantných prvkov plánovania riadenia rizík vrátane informácií o vybraných opatreniach v oblasti prevencie a pripravenosti, a to do 31. januára 2019 a potom každé tri roky. Okrem toho Komisia môže od členských štátov požadovať, aby poskytli osobitné plány prevencie a pripravenosti, ktoré budú zahŕňať krátkodobé aj dlhodobé úsilie. Únia náležite prihliada na pokrok dosiahnutý členskými štátmi v oblasti prevencie katastrof a pripravenosti na ne ako súčasť akéhokoľvek budúceho mechanizmu ex ante kondicionality v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov;“;

               c)Dopĺňa sa toto písmeno e):

               „e)Komisia môže takisto vytvoriť osobitné konzultačné mechanizmy na podporu plánovania a koordinácie vhodnej prevencie a pripravenosti medzi členskými štátmi vystavenými podobným typom katastrof.“

               4.V článku 10 sa odsek 1 nahrádza takto:

               „1.Komisia a členské štáty spolupracujú na zlepšení plánovania operácií reakcie na katastrofy v rámci mechanizmu Únie, a to aj prostredníctvom zostavovania scenárov pre reakcie na katastrofy na základe posúdení rizík uvedených v článku 6 písm. a) a prehľadu rizík uvedeného v článku 5 ods. 1 písm. c), mapovania prostriedkov a vytvárania plánov na nasadzovanie kapacít v oblasti reakcie.“

               5.Článok 11 sa mení takto:

               a)Názov sa nahrádza takto:

               „Európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany“

               b) Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto:

               „1.Vytvorí sa európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany. Bude pozostávať zo zoskupenia kapacít v oblasti reakcie vopred poskytnutých členských štátmi vrátane modulov, iných kapacít v oblasti reakcie a odborníkov.

               2.Komisia na základe zistených rizík vymedzí druhy a počet kľúčových kapacít v oblasti reakcie potrebných pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „ciele kapacity“). Komisia monitoruje pokrok dosahovaný pri plnení cieľov kapacity a pretrvávajúce nedostatky a vyzýva členské štáty na riešenie takýchto nedostatkov. Komisia môže členským štátom poskytovať podporu v súlade s článkom 20, článkom 21 ods. 1 bodom i) a článkom 21 ods. 2.“;

               c)Odseky 7 a 8 sa nahrádzajú takto:

               „7.Kapacity v oblasti reakcie, ktoré členské štáty sprístupnia pre európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany, sú k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC, s výnimkou prípadov, keď členské štáty čelia výnimočnej situácii, ktorá podstatným spôsobom ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh.

               8.V prípade nasadenia v rámci takejto reakcie zostávajú uvedené kapacity pod velením a kontrolou členských štátov, ktoré ich sprístupňujú, a možno ich stiahnuť, ak členské štáty čelia výnimočnej situácii, ktorá podstatným spôsobom ovplyvňuje plnenie vnútroštátnych úloh a bráni im v tom, aby tieto kapacity v oblasti reakcie ponechali k dispozícii. V takých prípadoch sa konzultuje s Komisiou.

               Koordináciu jednotlivých kapacít v oblasti reakcie v prípade potreby uľahčuje Komisia prostredníctvom ERCC v súlade s článkami 15 a 16.“;

               d)Dopĺňa sa tento odsek 10:

               „10.Odkazy na Európsku kapacitu pre reakcie na núdzové situácie, EERC a dobrovoľné zoskupenie sa považujú za odkazy na európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany.“

               6.Článok 12 sa nahrádza takto:

               „rescEU“

               1.Vytvorí sa rescEU s cieľom poskytovať pomoc v prípadoch, keď existujúce kapacity neumožňujú účinne reagovať na katastrofy.

               2.RescEU pozostáva z týchto kapacít:

               a)
                     letecké hasenie lesných požiarov;

               b)
                     vysokokapacitné odčerpávanie;

               c)
                     pátracie a záchranné činnosti;

               d)
                     poľné nemocnice a núdzové lekárske tímy.

               3.Komisia môže nadobudnúť, prenajať, zabezpečiť formou lízingu a/alebo inak zmluvne zabezpečiť kapacity, ktoré sa majú nasadiť v prípadoch uvedených v odseku 1, v súlade s rozpočtovými pravidlami Únie.

               4.Na základe zistených rizík a po zohľadnení prístupu zameraného na viacnásobné nebezpečenstvo je Komisia splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 30 s cieľom vymedziť druhy kapacít v oblasti reakcie, ktoré sú potrebné okrem kapacít identifikovaných v odseku 2 tohto článku, a zodpovedajúcim spôsobom revidovať zloženie rescEU. Zabezpečí sa súlad s ostatnými politikami Únie.

               Ak sa to v prípade katastrofy alebo hrozby katastrofy vyžaduje z vážnych a naliehavých dôvodov, na delegované akty prijaté podľa tohto článku sa uplatňuje postup stanovený v článku 31.

               5.Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít v oblasti reakcie, ktoré sú súčasťou rescEU. Tieto požiadavky na kvalitu vychádzajú z platných medzinárodných noriem v prípade, že takéto normy už existujú.

               6.Komisia zabezpečí dostupnosť a nasaditeľnosť kapacít uvedených v odseku 2 v rámci mechanizmu Únie.

               7.Kapacity rescEU sú k dispozícii pre operácie reakcie v rámci mechanizmu Únie, a to na žiadosť o pomoc prostredníctvom ERCC. Rozhodnutie o ich nasadení prijíma Komisia, ktorá si ponecháva velenie kapacít rescEU a kontrolu nad nimi.

               8.V prípade nasadenia sa Komisia dohodne so žiadajúcim členským štátom na operačnom nasadení kapacít rescEU. Žiadajúci členský štát počas operácií uľahčuje operačnú koordináciu svojich vlastných kapacít a činností rescEU.

               9.Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami v oblasti reakcie v prípade potreby uľahčuje Komisia prostredníctvom ERCC v súlade s článkami 15 a 16.

               10.Ak Komisia obstaráva vybavenie, ako sú zariadenia na letecké hasenie lesných požiarov, prostredníctvom nákupu, lízingu alebo prenájmu, musí sa zabezpečiť:

               a)v prípade nadobudnutia vybavenia sa v dohode medzi Komisiou a členským štátom stanoví registrácia tohto vybavenia v uvedenom členskom štáte;

               b)v prípade lízingu a prenájmu registrácia vybavenia v členskom štáte.

               11.Členské štáty musia byť informované o operačnom statuse kapacít rescEU prostredníctvom systému CECIS.“

               7.Vkladá sa tento článok 12a:

               „Článok 12a
               Informácie pre Európsky parlament a Radu

               Komisia každé dva roky informuje Európsky parlament a Radu o operáciách a dosiahnutom pokroku podľa článkov 11 a 12.“

               8.V článku 13 sa názov a prvá veta odseku 1 nahrádzajú takto:

               „Vedomostná sieť Únie v oblasti civilnej ochrany

               1. Komisia vytvorí sieť relevantných aktérov a inštitúcií v oblasti civilnej ochrany a zvládania katastrof, ktorí budú spolu s Komisiou tvoriť vedomostnú sieť Únie v oblasti civilnej ochrany.

               Uvedená sieť bude plniť tieto úlohy v oblasti odbornej prípravy, cvičení, získaných skúseností a šírenia znalostí, a to v prípade potreby v úzkej koordinácii s relevantnými vedomostnými centrami:“.

               9.V článku 15 sa odsek 1 nahrádza takto:

               „1.Ak v rámci Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, postihnutý členský štát môže požiadať o pomoc prostredníctvom ERCC. Žiadosť musí byť čo najkonkrétnejšia. Platnosť žiadosti o pomoc uplynie po maximálnom období 90 dní, pokiaľ sa ERCC nepredložia nové prvky opodstatňujúce potrebu pokračovania pomoci alebo dodatočnej pomoci.“

               10.V článku 16 sa odsek 1 nahrádza takto:

               „1.Ak mimo Únie dôjde ku katastrofe alebo bezprostredne hrozí katastrofa, postihnutá krajina môže požiadať o pomoc prostredníctvom ERCC. O pomoc je možné požiadať aj prostredníctvom Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, či relevantnej medzinárodnej organizácie. Platnosť žiadosti o pomoc uplynie po maximálnom období 90 dní, pokiaľ sa ERCC nepredložia nové prvky opodstatňujúce potrebu pokračovania pomoci alebo dodatočnej pomoci.“

               11.V článku 19 sa odsek 1 nahrádza takto:

               „1.Finančné krytie na vykonávanie mechanizmu Únie na roky 2014 až 2020 je stanovené na 631 566 000 EUR v bežných cenách.

               Suma 480 630 000 EUR v bežných cenách bude pochádzať z okruhu 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ viacročného finančného rámca a suma 150 936 000 EUR v bežných cenách z okruhu 4 „Globálna Európa“.“

               12.Vkladá sa tento článok 20a:

               „Článok 20a
               Viditeľnosť

               Každá pomoc alebo každé financovanie poskytované podľa tohto rozhodnutia vhodne zviditeľňuje Úniu, čo zahŕňa aj výrazné zobrazenie emblému Únie, pokiaľ ide o kapacity uvedené v článku 11, článku 12 a článku 21 ods. 2 písm. c).“

               13.Článok 21 sa mení takto:

               a)V odseku 1 sa písmeno j) nahrádza takto:

               „j)vytvorenie, riadenie a udržiavanie rescEU v súlade s článkom 12;“;

               b)Odsek 2 sa mení takto:

               i) Písmeno c) sa nahrádza takto:

               „c)náklady potrebné na to, aby sa kapacity v oblasti reakcie zmodernizovali alebo opravili a dosiahli tak stav pohotovosti a dostupnosti, v ktorom by ich bolo možné nasadiť ako súčasť európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v súlade s požiadavkami na kvalitu európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany a v relevantných prípadoch aj v súlade s odporúčaniami vypracovanými v rámci procesu certifikácie („náklady na adaptáciu“). Uvedené náklady môžu zahŕňať náklady súvisiace s operabilitou, interoperabilitou modulov a ďalších kapacít v oblasti reakcie, autonómnosťou, sebestačnosťou, prepraviteľnosťou, balením a iné potrebné náklady, za predpokladu, že tieto náklady konkrétne súvisia so zapojením kapacít do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany.

               Náklady na adaptáciu môžu zahŕňať:

               i) 75 % oprávnených nákladov v prípade modernizácie, za predpokladu, že táto suma nepresiahne 50 % priemerných nákladov na rozvoj kapacity;

               ii) 75 % oprávnených nákladov v prípade opravy.

               Kapacity v oblasti reakcie financované v rámci bodov i) a ii) by sa mali sprístupniť ako súčasť európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany na minimálne obdobie 5 rokov, pokiaľ ide o bod i), a 10 rokov, pokiaľ ide o bod ii), s výnimkou prípadov, keď je životnosť týchto kapacít kratšia.

               Náklady na adaptáciu môžu pozostávať z jednotkových nákladov alebo jednorazových platieb určených podľa druhu kapacity.“;

               ii) Písmeno d) sa vypúšťa;

               c) Dopĺňajú sa tieto odseky:

               „3.Finančná pomoc na opatrenie uvedené v odseku 1 písm. j) pokrýva všetky náklady potrebné na zabezpečenie dostupnosti a nasaditeľnosti kapacít rescEU v rámci mechanizmu Únie, ak sa nasadzujú v prípade katastrofy alebo hrozby katastrofy v Únii alebo zúčastnenom štáte.

               Náklady uvedené v prvom pododseku podľa potreby zahŕňajú:

               a)náklady súvisiace s nadobúdaním, prenajímaním alebo lízingom kapacity rescEU;

               b)náklady súvisiace s prevádzkou kapacity rescEU vrátane dopravy;

               c)náklady súvisiace s obstarávaním služieb verejnoprávnych alebo súkromnoprávnych subjektov potrebných na prevádzku kapacít rescEU.

               4.Náklady uvedené v odseku 3 písm. a) môžu v závislosti od konkrétneho prípadu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie alebo druhu kapacity.“

               14.Článok 23 sa mení takto:

               a) Názov sa nahrádza takto:

               „Oprávnené opatrenia spojené s vybavením a operáciami“

               b) Odseky 2, 3 a 4 sa nahrádzajú takto:

               „2. Suma finančnej pomoci Únie na prostriedky poskytnuté do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany je v prípade katastrofy alebo hrozby katastrofy v Únii alebo zúčastnenom členskom štáte limitovaná na maximálne 75 % nákladov na prevádzku kapacít vrátane dopravy.

               3. Finančná pomoc Únie na dopravu môže pokrývať maximálne 75 % celkových oprávnených nákladov súvisiacich s dopravou kapacít vopred poskytnutých do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany, ak sa nasadzujú v prípade katastrofy alebo hrozby katastrofy mimo Únie, ako sa uvádza v článku 16.

               4. Finančná podpora Únie na dopravné zdroje súvisiace s kapacitami vopred poskytnutými do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v súlade s článkom 11 môže okrem toho pokrývať najviac 100 % celkových oprávnených nákladov podľa písmen a), b), c) a d), ak je potrebné operačne zefektívniť zoskupenie pomoci členských štátov a náklady sa týkajú jednej z nasledujúcich oblastí:

               a)krátkodobý prenájom skladovacej kapacity na dočasné uskladnenie pomoci od členských štátov v záujme uľahčenia jej koordinovanej dopravy;

               b) doprava z členského štátu ponúkajúceho pomoc do členského štátu, ktorý uľahčuje jej koordinovanú dopravu;

               c)prebalenie pomoci členských štátov s cieľom maximálne využiť dostupné dopravné kapacity alebo splniť osobitné operačné požiadavky; alebo

               e)miestna doprava, tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci s cieľom zabezpečiť jej koordinované poskytnutie na mieste konečného určenia v krajine, ktorá o pomoc požiadala.“;

               e) Dopĺňa sa tento odsek:

               „8.
                     Náklady na dopravu môžu pozostávať z jednotkových nákladov, jednorazových platieb alebo paušálnych sadzieb určených podľa kategórie nákladov.“

               15. V článku 26 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

               „1.
                     Na opatrenia, v súvislosti s ktorými sa prijíma finančná pomoc podľa tohto rozhodnutia, sa neprijíma pomoc z ostatných finančných nástrojov Únie. Odchylne od predchádzajúcej vety finančná pomoc poskytnutá podľa článkov 21, 22 a 23 tohto rozhodnutia nebráni financovaniu z iných nástrojov Únie v súlade s podmienkami stanovenými v rámci nich.

               Komisia zabezpečí, aby žiadatelia o finančnú pomoc podľa tohto rozhodnutia a príjemcovia takejto pomoci jej poskytovali informácie o finančnej pomoci prijímanej z iných zdrojov vrátane všeobecného rozpočtu Únie a o podaných žiadostiach o takúto pomoc.

               2.
                     Treba sa usilovať o synergiu a komplementárnosť s inými nástrojmi Únie, ako sú nástroje na podporu súdržnosti, rozvoja vidieka, výskumu, zdravia, ako aj migračnej a bezpečnostnej politiky. Komisia v prípade reakcie na humanitárne krízy v tretích krajinách zabezpečí komplementárnosť a súdržnosť opatrení financovaných podľa tohto rozhodnutia a opatrení financovaných podľa nariadenia (ES) č. 1257/96.“

               16.V článku 28 sa odsek 3 nahrádza takto:

               „3.
                     Medzinárodné organizácie, regionálne organizácie alebo krajiny, ktoré sú súčasťou európskej susedskej politiky, môžu spolupracovať na činnostiach v rámci mechanizmu Únie, ak to umožňujú relevantné bilaterálne alebo multilaterálne dohody.“

               17.V článku 32 ods. 1 sa písmená g) a h) nahrádzajú takto:

               „g)
                     vytvorenia, riadenia a udržiavania rescEU, ako sa stanovuje v článku 12, vrátane kritérií pre rozhodnutia o nasadení a operačné postupy;

               h)
                     vytvorenia a organizácie vedomostnej siete Únie v oblasti civilnej ochrany, ako sa stanovuje v článku 13;“.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               1.4.Ciele

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  Návrh na revíziu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
                  16

                  23 01 – ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY V OBLASTI POLITIKY HUMANITÁRNEJ POMOCI A CIVILNEJ OCHRANY

                  23 03 – MECHANIZMUS ÚNIE V OBLASTI CIVILNEJ OCHRANY

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie

               ◻Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
                  17

               X Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

               1.4.Ciele

               1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

                  Celkovým cieľom tohto rozhodnutia je posilniť spoluprácu medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčiť koordináciu v oblasti civilnej ochrany pri prevencii prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou a príprave a reakcii na ne.

               1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  Osobitný cieľ č. 1

                  Dosiahnuť vysokú úroveň ochrany pred katastrofami zabránením ich potenciálnym účinkom, ich zmiernením, posilňovaním kultúry prevencie a zlepšovaním spolupráce medzi útvarmi civilnej ochrany a ostatnými príslušnými útvarmi;

                  Osobitný cieľ č. 2

                  Zvýšiť úroveň pripravenosti reagovať na katastrofy na úrovni členského štátu a Únie;

                  Osobitný cieľ č. 3

                  Uľahčiť rýchlu a efektívnu reakciu v prípade katastrof alebo hrozby katastrof;

                  Osobitný cieľ č. 4

                  Zvýšiť povedomie a pripravenosť verejnosti na katastrofy.

                  Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  23 01 – ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY V OBLASTI POLITIKY HUMANITÁRNEJ POMOCI A CIVILNEJ OCHRANY

                  23 03 – MECHANIZMUS ÚNIE V OBLASTI CIVILNEJ OCHRANY

               1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv

               Uveďte, aké účinky by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.

                  Návrh:

                  umožní Únii podporovať, koordinovať a dopĺňať akcie členských štátov v oblasti civilnej ochrany prostredníctvom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus UCPM“ alebo „mechanizmus“) v priebehu viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020, najmä vrátane:

                  a) opatrení na zabránenie následkom katastrofy alebo na ich zmiernenie a

                  b) akcií určených na zlepšenie stavu pripravenosti EÚ reagovať na katastrofy vrátane akcií na zvýšenie povedomia občanov EÚ;

                  c) akcií v oblasti zásahov pomoci pri katastrofách v rámci mechanizmu.

                  Ukázalo sa, že súčasný mechanizmus je dobrým nástrojom na mobilizáciu a koordináciu pomoci poskytovanej zúčastnenými štátmi v súvislosti s reakciou na katastrofy v rámci Únie aj mimo nej. Návrh vychádza z týchto silných stránok a posilnia sa ním niektoré ustanovenia súčasného rámca na podporu kolektívnej kapacity členských štátov reagovať na katastrofy vytvorením silnejšej európskej kapacity v oblasti civilnej ochrany, ktorá by mala byť známa ako rescEU. Táto nová rezervná kapacita, ako aj vyššia miera spolufinancovania európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany (predtým známeho ako európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie, EERC) bude riešiť štrukturálne a vznikajúce nedostatky v rámci kritických kapacít v oblasti reakcie. Táto iniciatíva pomôže aj posilniť vnútornú súdržnosť mechanizmu, ako aj zvýšiť efektívnosť prostredníctvom administratívneho zjednodušenia a zefektívnenia postupov.

               1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu

               Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.

                  Osobitný cieľ: dosiahnuť vysokú úroveň ochrany pred katastrofami zabránením ich následkom alebo ich zmiernením a podporovaním kultúry prevencie:

                  1.
                        počet členských štátov, ktoré predložili vnútroštátne posúdenia rizika a posúdenie schopnosti riadenia rizika katastrof;

                  2.
                        počet členských štátov, ktoré predložili súhrn svojho plánovania zvládania katastrof;

                  Osobitný cieľ: zlepšiť stav pripravenosti Únie reagovať na katastrofy:

                  1.
                        počet vyškolených odborníkov v rámci mechanizmu UCPM, ktorí sú nasadzovaní do misie v rámci reakcie mechanizmu UCPM;

                  2.
                        počet výmen odborníkov v rámci EÚ a so susednými štátmi;

                  3.
                        počet a druh nadobudnutých prostriedkov, ktoré budú súčasťou rescEU;

                  4.
                        počet a druh prostriedkov certifikovaných na zahrnutie do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany;

                  5.
                        počet členských štátov, ktoré poskytli prostriedky európskemu zoskupeniu v oblasti civilnej ochrany;

                  6.
                        počet misií rescEU v porovnaní s celkovým počtom misií v oblasti reakcie v rámci zoskupenia európskej civilnej ochrany.

                  Osobitný cieľ: uľahčiť rýchle a efektívne zásahy reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof alebo ich bezprostrednej hrozby:

                  1.
                        rýchlosť operácií: čas, ktorý uplynie od žiadosti o pomoc po nasadenie pomoci na mieste a úplnú operatívnosť posudzovacích/koordinačných tímov;

                  2.
                        pomer medzi prostriedkami poskytnutými z rescEU a prostriedkami poskytnutými z európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany;

                  3.
                        počet dopravných grantov a služieb;

                  4.
                        výška financovania operácií rescEU v rámci Európy a mimo nej z rozpočtu EÚ (operačné náklady a náklady na dopravu pri mimoriadnych okolnostiach);

                  5.
                        výška spolufinancovania operácií európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany v rámci Európy a mimo nej z rozpočtu EÚ (dopravné operácie);

                  6.
                        celková výška spolufinancovania z rozpočtu EÚ poskytnutá členským štátom;

                  7.
                        počet prípadov, kedy bolo využité zoskupovanie v porovnaní s celkovým počtom misií v rámci mechanizmu UCPM.

                  Osobitný cieľ 4: „Zvýšiť povedomie a pripravenosť verejnosti na katastrofy"

                  1.
                        počet účastníkov/návštevníkov webových stránok verejno-súkromných partnerstiev financovaných z mechanizmu UCPM zameraných na zvyšovanie informovanosti o rizikách;

                  2.
                        povedomie občanov EÚ o mechanizme UCPM (prieskum občanov EÚ).

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

                  Európska civilná ochrana sa v posledných rokoch rýchlo rozvíja. Od vytvorenia prvého mechanizmu v roku 2001 (mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany) až do súčasného stavu boli posilnené právne základy civilnej ochrany na úrovni EÚ (osobitný odkaz v zmluve od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy v roku 2009) a operačná kapacita (vytvorenie EERC/EMC, Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie – ERCC atď.). Súčasný mechanizmus UCPM poskytol podporu v núdzových situáciách viac ako 80-krát, a to v Európe aj mimo nej, prispel k rozvoju a šíreniu know-how a odborných znalostí v oblasti zvládania katastrof a rozvinul kultúru prevencie medzi zúčastnenými štátmi.

                  V nedávno vykonaných priebežných hodnoteniach a ďalších kľúčových správach a dokumentoch sa však identifikovali viaceré oblasti na zlepšenie. V tejto súvislosti sa návrh zameriava na zmenu súčasných právnych predpisov, ktorej účelom je dosiahnuť tieto ciele:

                  a) posilnenie kolektívnej schopnosti Únie a členských štátov reagovať na katastrofy a riešenie opakujúcich sa a vznikajúcich nedostatkov v oblasti kapacity, najmä vytvorením vyhradenej rezervy kapacít v oblasti reakcie, ktorá by mala byť známa ako rescEU;

                  b) posilnenie zamerania na preventívne opatrenia ako súčasť cyklu riadenia rizika katastrof, ako aj posilnenie súdržnosti s inými kľúčovými politikami EÚ, ktoré sa uplatňujú v oblasti prevencie katastrof a reakcie na ne;

                  c) zabezpečenie pružnosti a účinnosti mechanizmu Únie, pokiaľ ide o jeho administratívne postupy na podporu núdzových operácií.

               1.5.2.Pridaná hodnota zapojenia Európskej únie

                  Pridaná hodnota zapojenia EÚ má tieto formy:

                  – znižovanie strát na ľudských životoch a environmentálnych, hospodárskych a materiálnych škôd,

                  – lepšia koordinácia činností v oblasti civilnej ochrany, pretože všetky ponuky pomoci sa pred ich prijatím orgánmi postihnutého štátu oznamujú prostredníctvom Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie (ERCC),

                  – nákladová účinnosť, pretože pomoc, ktorú prijíma postihnutý štát, môže byť združená s pomocou ostatných krajín prostredníctvom dopravného postupu,

                  – zlepšená efektívnosť prostredníctvom zvýšenej úrovne pripravenosti a súdržnejšej politiky riadenia rizík katastrof,

                  – súdržná a účinná reakcia prostredníctvom vytvorenia kapacity rescEU, ktorá bude pripravená pomôcť všade v EÚ a v zúčastnených krajinách, kde je to potrebné,

                  – lepšia viditeľnosť reakcie EÚ na katastrofy,

                  – lepšie využitie obmedzených zdrojov spoločným využívaním prostriedkov financovaných EÚ,

                  – posilnenie regionálnej spolupráce a výmeny poznatkov prostredníctvom rozvoja siete centier civilnej ochrany v EÚ.

               1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Tieto návrhy vychádzajú:

                  – z priebežného hodnotenia mechanizmu UCPM (2014 – 2016) vykonaného externým konzultantom z augusta 2017,

                  – z osobitnej správy č. 33 Európskeho dvora audítorov „Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany: koordinácia reakcií na katastrofy mimo EÚ bola vo všeobecnosti účinná“ z roku 2016,

                  – z pracovného dokumentu útvarov Komisie „Prehľad rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým môže čeliť Európska únia“, SWD(2017)176 final, 23. 5. 2017,

                  – zo správy Komisie Európskemu parlamentu a Rade o pokroku dosiahnutom v rámci európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie a o pretrvávajúcich nedostatkoch, COM (2017) 78 final, 17. 2. 2017,
                     – zo skúseností získaných v núdzových situáciách, ktoré riešil mechanizmus od jeho vytvorenia v roku 2001,

                  – zo skúseností získaných z projektov financovaných v rámci výziev na predkladanie návrhov od roku 2013 v oblasti pripravenosti a prevencie,

                  – zo skúseností získaných z pilotného projektu financovaného v rámci výzvy na predkladanie návrhov v roku 2008 „Výzva na predkladanie návrhov na pilotný projekt s cieľom zvýšiť spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti boja proti lesným požiarom“.

               1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

                  Súlad s:

                  – nariadením Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci,

                  – nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 z 27. júna 2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná bezpečnostná agentúra,

                  – nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej únie,

                  – nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability,

                  – rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany,

                  – nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 375/2014 z 3. apríla 2014, ktorým sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc („iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ“),

                  – nariadením Rady (EÚ) 2016/369 z 15. marca 2016 o poskytovaní núdzovej podpory v rámci Únie.

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               ◻
                     Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním

               ◻
                     Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.

               ◻Finančný vplyv trvá od [DD/ MM]RRRR do [DD/MM]RRRR.

               X Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním

               X Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od 1. 1. 2018 do 21. 12. 2020

               a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu.

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia
                  18

               X Priame hospodárenie na úrovni Komisie

               X prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie

               ◻ prostredníctvom výkonných agentúr

               ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi

               X Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:

               ◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,

               X medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),

               ◻ Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond,

               ◻ subjekty podľa článkov 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

               ◻ verejnoprávne subjekty,

               ◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,

               ◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,

               ◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.

               V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.

               Poznámky

                  […]

                  […]

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  Akcie a opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc podľa týchto rozhodnutí, sa pravidelne monitorujú.

                  Komisia vypracuje a predloží Európskemu parlamentu a Rade:

                  – správu o priebežnom hodnotení najneskôr do 30. júna 2017 (už dokončená),

                  – oznámenie o pokračujúcom vykonávaní tohto rozhodnutia najneskôr do 31. decembra 2018,

                  – správu o hodnotení ex post najneskôr do 31. decembra 2021.

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Zistené riziká.

                  V prípade, že sa neposkytne dostatočný počet pracovných miest, nedostatočné personálne obsadenie môže vzhľadom na širšiu úlohu Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie viesť k riziku neschopnosti

                  – reagovať na všetky výzvy vyplývajúce zo zvýšenia počtu operácií v oblasti civilnej ochrany a na všetky politické požiadavky podľa integrovaných dojednaní o politickej reakcii na krízu (IPCR) a doložky o solidarite,
                     – vyvíjať/pridávať činnosti,
                     – využívať/vyvíjať nové technologické systémy zabezpečujúce neprerušenú dostupnosť,
                     – primerane reagovať na bezprostredne hroziace núdzové situácie v oblasti civilnej ochrany,
                     – primerane vykonávať systém vnútornej kontroly, ako je popísaný v bode 2.2.2.

               2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly

                  Predpokladá sa použitie existujúceho systému vnútornej kontroly GR ECHO, ktorý zaručuje, že finančné prostriedky dostupné v rámci nového nástroja sa využijú náležite a v súlade s príslušnými právnymi predpismi.

                  Súčasný systém je zostavený takto:

                  1. tím vnútornej kontroly v rámci GR ECHO zameraný na dodržiavanie platných administratívnych postupov a právnych predpisov v oblasti civilnej ochrany. Na tento účel sa používa rámec vnútornej kontroly Komisie;

                  2. pravidelný audit grantov a zmlúv uzavretých v rámci nástroja, ktorý budú vykonávať externí audítori GR ECHO, plne zahrnutý do ročného plánu auditov GR ECHO;

                  3. hodnotenie činností externými partnermi.

                  Audit činností môže vykonávať aj úrad OLAF (v prípadoch podvodov) a Dvor audítorov.

               2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby.

                  Odhadované náklady kontrolnej stratégie GR ECHO predstavujú 1,9 % rozpočtu na rok 2016. Tento ukazovateľ pozostáva hlavne z týchto zložiek:

                  – celkové náklady na zamestnancov vynaložené na odborníkov v oblasti z GR ECHO a náklady finančných a prevádzkových útvarov vynásobené odhadovaným podielom času venovaného zabezpečovaniu kvality, kontrole a monitorovaniu (50 %),

                  – celkové zdroje v rámci oddelenia externého auditu GR ECHO vyčlenené na audity a overovanie.

                  Keďže tieto kontroly so sebou prinášajú len veľmi obmedzené náklady, ktoré majú kvantifikovateľné (opravy a spätné získanie vyplatených čiastok) a nekvantifikovateľné (odrádzajúci účinok kontrol a ich význam pre zabezpečovanie kvality) prínosy, môže Komisia vyvodiť záver, že kvantifikovateľné a nekvantifikovateľné prínosy kontrol značne prevažujú nad ich obmedzenými nákladmi.

                  Svedčí o tom viacročná zvyšková chybovosť vo výške 1,02 %, ktorú Komisia vykázala v roku 2016 za oddelenie pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu.

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia.

                  Stratégia boja proti podvodom GR ECHO v súlade so stratégiou Komisie zameranou na boj proti podvodom (CAFS) sa používa s cieľom zabezpečiť, okrem iného, aby:

                  – vnútorné kontroly GR ECHO súvisiace s bojom proti podvodom boli v úplnom súlade s CAFS,

                  – prístup GR ECHO k riadeniu rizika podvodov bol orientovaný na identifikáciu rizikových oblastí podvodov a primerané
                        reakcie.

                  Systémy používané na čerpanie finančných prostriedkov EÚ v tretích krajinách umožňujú získať príslušné údaje s cieľom využiť ich pri riadení rizík podvodov (napr. odhaľovanie dvojitého financovania).

                  V prípade potreby sa môže vytvoriť sieť skupín a primerané IT nástroje určené na analýzu prípadov podvodu týkajúcich sa daného sektora.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               Existujúce rozpočtové riadky

               V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámcu a rozpočtové riadky.

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                           výdavkov

                        Príspevky

                        Číslo a názov

                        DRP/NRP
                           19

                        krajín EZVO
                           20

                        kandidátskych krajín
                           21

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        3

                        23 03 01 01 – Predchádzanie katastrofám a

                        pripravenosť v rámci Únie

                        DRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        4

                        23 03 01 01 – Predchádzanie katastrofám a

                        pripravenosť v tretích krajinách

                        DRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        3

                        23 03 02 01 – Rýchle a efektívne zásahy v rámci reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof v rámci Únie

                        DRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        4

                        23 03 02 02 – Rýchle a efektívne zásahy v rámci reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof v tretích krajinách

                        DRP

                        ÁNO

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        4

                        23 01 04 – Podporné výdavky na operácie a programy v oblasti politiky humanitárnej pomoci a civilnej ochrany

                        NRP

                        NIE

                        NIE

                        NIE

                        NIE

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca:

                        Číslo

                        Okruh 3 Bezpečnosť a občianstvo

                        GR pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (ECHO)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        • Operačné rozpočtové prostriedky

                        23 03 01 01

                        Záväzky

                        (1)

                        14,000

                        105,900

                        109,279

                        229,179

                        Platby

                        (2)

                        7,000

                        46,560

                        104,395

                        157,955

                        23 03 02 01

                        Záväzky

                        (1a)

                        5,157

                        9,300

                        13,218

                        27,675

                        Platby

                        (2a)

                        4,000

                        10,000

                        11,000

                        25,000

                        Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov
                           22

                        Číslo rozpočtového riadka

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky pre GR ECHO
                           SPOLU

                        Záväzky

                        = 1 + 1a + 3

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Platby

                        = 2 + 2a

                        + 3

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Platby

                        (5)

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 3
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        19,157

                        115,200

                        122,497

                        256,854

                        Platby

                        = 5 + 6

                        11,000

                        56,560

                        115,395

                        182,955

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        Číslo

                        Okruh 4 Globálna Európa

                        GR pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (ECHO)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        • Operačné rozpočtové prostriedky

                        23 03 01 02

                        Záväzky

                        (1)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        Platby

                        (2)

                        -

                        -

                        -

                        -

                        23 03 02 02

                        Záväzky

                        (1a)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Platby

                        (2a)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov
                           23

                        Číslo rozpočtového riadka

                        (3)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky pre GR ECHO
                           SPOLU

                        Záväzky

                        = 1 + 1a + 3

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Platby

                        = 2 + 2a

                        + 3

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Platby

                        (5)

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 4
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        2

                        2

                        2,284

                        6,284

                        Platby

                        = 5 + 6

                        0,8

                        1,8

                        2,014

                        4,614

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        5

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        GR pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ (ECHO)

                        • Ľudské zdroje

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        • Ostatné administratívne výdavky

                        0,1500

                        0,230

                        0,330

                        0,710

                        GR ECHO SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 5
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        (Záväzky spolu = Platby spolu)

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHOV 1 až 5
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        22,989

                        122,464

                        134,547

                        280,000

                        Platby

                        13,632

                        63,624

                        127,174

                        204,430

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov.

               ◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Uveďte ciele a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        SPOLU

                        VÝSTUPY

                        Druh výstupov
                           24

                        Priemerné náklady
                        výstupu

                        Počet
                        výstupov

                        Náklady

                        Počet
                        výstupov

                        Náklady

                        Počet
                        výstupov

                        Náklady

                        Počet výstupov spolu

                        Náklady
                        spolu

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 1 – Prevencia
                           25
                        …

                        Počet financovaných projektov prevencie

                        Dohody o grantoch

                        0,3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        15

                        3

                        45

                        9

                        Štúdie

                        Počet zmlúv

                        0,1

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        5

                        0,5

                        15

                        1,5

                        Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        20

                        3,5

                        60

                        10,5

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 2 – Pripravenosť

                        Počet financovaných projektov pripravenosti (vrátane školení a cvičení)

                        Dohody o grantoch a zmluvy

                        0,5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        100

                        5

                        300

                        15

                        Systémy včasného varovania

                        Počet admin. dojednaní

                        1,25

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        2

                        2,5

                        6

                        7,5

                        Kapacita v oblasti reakcií na núdzové situácie

                        Počet dohôd o grantoch a zmlúv

                        1

                        7

                        7

                        13

                        13

                        20

                        20

                        40

                        40

                        Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet

                        109

                        14,5

                        115

                        20,5

                        122

                        27,5

                        346

                        62,5

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 3 – Reakcia
                           26

                        Nasadenie odborníkov

                        Počet zmlúv

                        0,005

                        200

                        1

                        200

                        1

                        200

                        1

                        600

                        3

                         Počet operácií v rámci EÚ

                        Dohoda o grante/zmluva o poskytovaní služieb

                        0,1

                        80

                        8

                        80

                        8

                        80

                        8

                        240

                        24

                         Počet dopravných operácií mimo EÚ

                        Dohoda o grante/zmluva o poskytovaní služieb

                        0,13

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        40

                        5,2

                        120

                        15,6

                        Osobitný cieľ č. 3 medzisúčet

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        320

                        14,2

                        960

                        42,6

                        NÁKLADY SPOLU

                        449

                        32,2

                        455

                        38,2

                        462

                        45,2

                        1366

                        115,6

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.3.1.Zhrnutie

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov.

               X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        OKRUH 5
                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        1,682

                        5,034

                        9,436

                        16,152

                        Ostatné administratívne výdavky

                        0,15

                        0,23

                        0,33

                        0,710

                        OKRUH 5
                        viacročného finančného rámca medzisúčet

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

                        Mimo OKRUHU 5
                           27

                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Ostatné administratívne výdavky

                        Mimo OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca
                        medzisúčet

                        0

                        0

                        0

                        0

                        SPOLU

                        1,832

                        5,264

                        9,766

                        16,862

               Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné výdavky administratívnej povahy budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov

               ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               Odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času

                        Rok
                        N

                        Rok N + 1

                        Rok N + 2

                        2018

                        2019

                        2020

                        • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        23 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie)

                        7

                        12

                        16

                        XX 01 01 02 (delegácie)

                        XX 01 05 01 (nepriamy výskum)

                        10 01 05 01 (priamy výskum)

                        • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)
                           28

                        23 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového balíka prostriedkov)

                        10

                        24

                        31

                        XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách)

                        XX 01 04 yy
                           29

                        ‒ ústredie
                           30

                        – v delegáciách

                        XX 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – nepriamy výskum)

                        10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum)

                        Iné rozpočtové riadky (presne uviesť)

                        SPOLU

                        17

                        36

                        47

               * Tieto čísla môžu byť doplnené o ďalších 15 zamestnancov na plný pracovný úväzok prostredníctvom preradenia z iných GR na základe výzvy na vyjadrenie záujmu.

               XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        Dodatoční zamestnanci na obdobie rokov 2018 – 2020 budú potrební na vykonávanie týchto úloh: a) rozvoj a riadenie novovytvorenej kapacity rescEU; b) posilnenie dobrovoľného zoskupenia; c) podpora politických útvarov vrátane prevenčných činností; d) rozvoj konceptu akadémie európskej civilnej ochrany a e) zabezpečenie riadiacich a podporných činností.

                        Zvýšenie počtu zamestnancov bude vo veľkej miere zamerané na rozvoj rescEU, vykonávanie úloh ako riadenie obstarávania a/alebo lízingu prostriedkov (zmluvy), riadenie prostriedkov, monitorovacie, koordinačné a komunikačné úlohy.

                        Externí zamestnanci

                        Zabezpečenie chodu centra pre núdzové reakcie 24 hodín denne 7 dní v týždni; potrebná práca v teréne; administratívna podpora.

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               ◻ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.

               X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Prerozdelia sa tieto sumy:

                        Okruh 3

                        2018

                        2019

                        2020

                        spolu

                        Práva, rovnosť a občianstvo

                        33 02 01

                        Zaistenie ochrany práv a posilnenie postavenia občanov

                        1,34

                        1,55

                        2,89

                        33 02 02

                        Podpora nediskriminácie a rovnosti

                        0,98

                        1,22

                        2,2

                        Spravodlivosť

                        33 03 01

                        Podpora a presadzovanie justičnej odbornej prípravy

                        4,93

                        5,25

                        10,18

                        33 03 02

                        Uľahčenie a podpora justičnej spolupráce v občianskych a trestných veciach

                        4,77

                        5,02

                        9,79

                        Okruh 3 spolu

                        12,02

                        13,04

                        25,06

                        Okruh 4

                        2018

                        2019

                        2020

                        spolu

                        21 02 07 03

                        Ľudský rozvoj (DCI)

                        2,00

                        2,00

                        22 02 03 02

                        Podpora pre Turecko – hospodársky, sociálny a územný rozvoj a súvisiaci pokračujúci proces zosúladenia s acquis Únie (IPA II – Turecko)

                        2,00

                        2,28

                        4,284

                        Okruh 4 spolu

                        2,00

                        2,00

                        2,28

                        6,284

               X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility.

                        2018

                        2019

                        2020

                        Použitie nástroja flexibility

                        19,157

                        103,18

                        109,457

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami.

               Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie, ako je ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke:

               Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N + 1

                        Rok
                        N + 2

                        Rok
                        N + 3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Spolu

                        Uveďte spolufinancujúci subjekt

                        Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               X
                     Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

               ◻ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               ◻ vplyv na vlastné zdroje

               ◻ vplyv na rôzne príjmy

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rozpočtový riadok príjmov:

                        Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku

                        Vplyv návrhu/iniciatívy
                           31

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N + 1

                        Rok
                        N + 2

                        Rok
                        N + 3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Článok ………….

               V prípade rôznych pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.

                  […]

               Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.

                  […]

                     (1)

                        ICF, Priebežné hodnotenie mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany, za obdobie rokov 2014 – 2016, záverečná správa, august 2017 (ďalej len „priebežné hodnotenie“). Záverečná správa o priebežnom hodnotení je k dispozícii na adrese: https://publications.europa.eu/sk/publication-detail/-/publication/eb41bfee-78c3-11e7-b2f2-01aa75ed71a1

                     (2)

                        Európsky dvor audítorov, osobitná správa (2016), Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany: koordinácia reakcií na katastrofy mimo EÚ bola vo všeobecnosti účinná. K dispozícii na adrese: http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_EN.pdf

                     (3)

                        Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o pokroku dosiahnutom v rámci Európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie a o pretrvávajúcich nedostatkoch, 17. 2. 2017.

                     (4)

                        Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

                     (5)

                        Pozri poznámku pod čiarou č. 3.

                     (6)

                        Pracovný dokument útvarov Komisie, Prehľad rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým môže čeliť Európska únia, 23. 5. 2017, SWD(2017)176 final.

                     (7)

                        Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o priebežnom hodnotení mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany za obdobie rokov 2014 – 2016, 30. 8. 2017, COM(2017) 460 final.

                     (8)

                        Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, Island, Čierna Hora, Nórsko, Srbsko a Turecko,

                     (9)

                        Medzi zúčastnené strany, ktoré poskytli odpovede, patria: orgány civilnej ochrany z 26 zúčastnených štátov (online prieskumy); orgány civilnej ochrany zo 17 zúčastnených štátov (rozhovory); národní koordinátori odborného vzdelávania z 21 zúčastnených štátov (online prieskumy); 137 odborníkov, ktorí sa zúčastnili programu výmeny odborníkov a 23 vedúcich projektov financovaných prostredníctvom mechanizmu UCPM z 13 zúčastnených štátov (online prieskumy); 14 medzinárodných partnerov vrátane agentúr OSN, OECD, Svetovej banky, Červeného kríža atď. (rozhovory); 15 generálnych riaditeľstiev a útvarov EÚ (rozhovory).

                     (10)

                        Správa je k dispozícii na adrese:
                  http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en
                  .

                     (11)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

                     (12)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

                     (13)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom námornom a rybárskom fonde a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde, a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (14)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).

                     (15)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).

                     (16)

                        ABM: riadenie podľa činností; ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.

                     (17)

                        Podľa článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                     (18)

                        Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovom sídle BudgWeb:
                  http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (19)

                        DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (20)

                        EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (21)

                        Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.

                     (22)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (23)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (24)

                        Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).

                     (25)

                        Ako je uvedené v bode 1.4.2. „Osobitné ciele...“

                     (26)

                        Ako je uvedené v bode 1.4.2. „Osobitné ciele...“

                     (27)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (28)

                        ZZ = zmluvný zamestnanec; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.

                     (29)

                        Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

                     (30)

                        Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).

                     (31)

                        Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.