				|

		52011PC0841

			Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa stanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti /* KOM/2011/0841 v konečnom znení - 2011/0414 (CNS) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Od začiatku 90. rokov
20. storočia sa podpora jadrovej bezpečnosti a jadrové
bezpečnostné opatrenia v tretích krajinách stali zásadnou
súčasťou práce Spoločenstva, a to v strednej Európe a krajinách
bývalého Sovietskeho zväzu v rámci zložiek programu jadrovej
bezpečnosti programov TACIS a PHARE. Od roku 2007 sa spolupráca
v oblasti jadrovej bezpečnosti rozšírila o tretie krajiny
v rámci nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti,
zatiaľ čo nástroj predvstupovej pomoci (IPA) sa využíva na spoluprácu
v oblasti jadrovej bezpečnosti s krajinami zapojenými do procesu
pristúpenia k EÚ.
Havária v Černobyle v roku 1986
zdôraznila celosvetový význam jadrovej bezpečnosti. Havária
v jadrovej elektrárni Fukušima Daiichi v roku 2011 potvrdila, že je
nevyhnutné pokračovať v snahe o zlepšenie jadrovej
bezpečnosti, tak aby spĺňala tie najprísnejšie normy. Obe
havárie jasne poukázali na to, že zdravotné, sociálne, environmentálne
a hospodárske dôsledky jadrovej havárie môžu prekročiť národné
hranice a potenciálne sa rozšíriť do celého sveta.
Rada Európskej únie uznala význam jadrovej
bezpečnosti vo svojom uznesení z 18. júna 1992
o technických problémoch jadrovej bezpečnosti, v ktorom
zdôraznila „mimoriadny význam, ktorý prikladá jadrovej bezpečnosti
v Európe, a preto žiada členské štáty a Komisiu, aby za
základný a prioritný cieľ spolupráce Spoločenstva
v jadrovej oblasti najmä s ostatnými európskymi krajinami „…
stanovili zvýšenie úrovne bezpečnosti svojich jadrových zariadení na úroveň
porovnateľnú s bezpečnosťou zariadení, ktoré sa používajú
v Spoločenstve…“.
Spoločenstvo sa rozhodlo pristúpiť
k Dohovoru o jadrovej bezpečnosti v roku 1999
a k Spoločnému dohovoru o bezpečnosti nakladania
s vyhoreným palivom a bezpečnosti nakladania
s rádioaktívnym odpadom v roku 2005 s cieľom zlepšiť
vnútroštátne opatrenia a medzinárodnú spoluprácu v tejto oblasti.
Rada Európskej únie prijala smernicu
2009/71/Euratom z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec
Spoločenstva na jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení
s cieľom udržať a podporovať neustále zlepšovanie
jadrovej bezpečnosti a jej reguláciu. Rada Európskej únie prijala
v roku 2011 aj smernicu, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva
na zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom
a rádioaktívnym odpadom. Tieto smernice a vysoké normy jadrovej
bezpečnosti a nakladania s rádioaktívnym odpadom
a vyhoreným palivom vykonávané v Európskej únii sú príklady, ktoré
možno použiť s cieľom podnietiť tretie krajiny, aby prijali
podobné vysoké normy.
Spoločenstvo už úzko spolupracuje
s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) v súlade
s kapitolou 10 Zmluvy o Euratome, a to v súvislosti
s jadrovými bezpečnostnými opatreniami (v záujme cieľov
kapitoly 7 hlavy dva Zmluvy o Euratome), ako aj v súvislosti
s jadrovou bezpečnosťou.
Podpora regulácie a iných foriem
spolupráce s rozvíjajúcimi sa ekonomikami a podpora prístupu,
pravidiel, noriem a postupov EÚ sú cieľmi zahraničnej politiky
stratégie Európa 2020.
Na to, aby Európska únia plnila svoju úlohu
globálneho hráča pri presadzovaní bezpečnosti ľudí
a strategickej bezpečnosti, je nevyhnutné, aby Spoločenstvo
disponovalo možnosťami a prostriedkami, ako reagovať na tieto
problémy vznikajúce v oblasti jadrovej bezpečnosti, ochrany pred
žiarením a bezpečnostných opatrení v tretích krajinách,
a to na základe skúseností Spoločenstva a jeho členských
štátov v tejto oblasti v rámci Európskej únie. S ohľadom na
túto skutočnosť bude navrhovaný nástroj spolupráce v oblasti
jadrovej bezpečnosti (INSC) pokračovať v činnostiach
začatých v 90. rokoch v strednej Európe a krajinách
bývalého Sovietskeho zväzu a od roku 2007 v tretích krajinách.
Očakáva sa, že základná motivácia, ktorá
viedla k zapojeniu do spolupráce s tretími krajinami, bude
platiť v rokoch 2014 až 2020. Veľké projekty realizované
v rámci nástroja INSC (najmä projekty týkajúce sa sanácie
Černobyľu a projektov na zlepšenie jadrovej elektrárne) sa
z veľkej časti dokončia do roku 2014, čím sa uvoľnia
zdroje na ďalšie problémové oblasti. Sanácia ťažobných lokalít (ktorá
je výsledkom ťažby uránu, pri ktorej sa nedodržali základné
environmentálne požiadavky), nakladanie s vyhoreným palivom, likvidácia
odpadu a vyradenie zariadení z prevádzky sa budú musieť
riešiť ako priority programu.
Presúva sa aj intervencia Európskej únie
z technickej pomoci na oblasť spolupráce. Zameriava sa na
kľúčové činnosti zamerané na zlepšenie kultúry jadrovej
bezpečnosti, ochranu pred žiarením a záruky.
Činnosti v oblasti výskumu
a inovácií v kontexte rámcového programu Euratomu sú zamerané na
prevenciu a zmiernenie vážnych havárií a zlepšenie ochrany pred
žiarením s cieľom zvýšiť informovanosť
o bezpečnosti. Bilaterálne dohody o medzinárodnej spolupráci
v oblasti jadrovej bezpečnosti v rámci Euratomu možno
považovať za ďalší spôsob, ako prispieť k zlepšeniu
jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením a bezpečného
nakladania s rádioaktívnym odpadom, a to prostredníctvom väčšej
miery úsilia v oblasti výskumu a inovácií s partnermi
z tretích krajín.
Skúsenosti získané v dôsledku havárie
v jadrovej elektrárni Fukušima Daiichi budú dôležité pri zlepšovaní
jadrovej bezpečnosti v nadchádzajúcich rokoch. Očakáva sa, že
výsledky komplexného a transparentného posúdenia rizika
a bezpečnosti („záťažové skúšky“) členskými štátmi EÚ,
ktoré sa majú rozšíriť o susediace krajiny EÚ a prípadne
o tretie krajiny, budú mať významný vplyv na projektovanie,
prevádzku, údržbu a regulovanie jadrových elektrární. Skúsenosti získané v
rámci EÚ budú mať význam pre iné tretie krajiny.
Spolupráca v rámci nástroja INSC musí
dopĺňať spoluprácu Európskej únie v rámci iných nástrojov
rozvojovej spolupráce a prijaté opatrenia musia byť v súlade
s celkovým strategickým politickým rámcom Európskeho spoločenstva pre
príslušné partnerské krajiny. Vzhľadom na medzinárodné záväzky týkajúce sa
zlepšenia jadrovej bezpečnosti by sa na spoluprácu v rámci nástroja
INSC v súvislosti s rámcovými programami Euratomu na jadrový výskum
a odbornou prípravou mali ďalej využívať synergie.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Verejná konzultácia
Komisia viedla verejnú konzultáciu od
26. novembra 2010 do 31. januára 2011 o budúcom financovaní pre
vonkajšiu činnosť EÚ. Tento proces bol založený na online dotazníku
spolu so sprievodným dokumentom s názvom „Ako financovať vonkajšiu
činnosť EÚ po roku 2013?“, ktorý vypracovala Komisia
a zainteresované služby ESVČ. 220 príspevkov prijatých
v reakcii na túto verejnú konzultáciu odráža široké a rôznorodé
spektrum, ktoré predstavuje rôzne štruktúry, názory a tradície
charakterizujúce vonkajšiu činnosť Spoločenstva.
Vo všeobecnosti sa v týchto odpovediach
neuvádzala potreba zásadnej zmeny súčasnej štruktúry existujúcich
nástrojov. Položilo sa však niekoľko otázok, ktoré sú relevantné pre
nástroj INSC a ktoré sa zohľadnia pri príprave nového nariadenia.
Väčšina respondentov (približne
70 %) potvrdila, že finančná pomoc EÚ poskytuje značnú
pridanú hodnotu v hlavných politických oblastiach, ktoré boli
podporené prostredníctvom finančných nástrojov EÚ pre vonkajšiu činnosť.
Viacerí respondenti uvádzajú kritérium pridanej hodnoty EÚ ako hlavný stimul
pre budúcnosť: EÚ by mala využívať svoju komparatívnu výhodu
vyplývajúcu z jej celosvetovej prítomnosti, rozsiahlych skúseností,
nadnárodného charakteru, úlohy sprostredkovateľa koordinácie a možností
dosiahnuť úspor z rozsahu.
Takmer všetci respondenti (92 %)
podporujú diferencovanejší prístup prispôsobený situácii v krajine
príjemcu, založený na spoľahlivých kritériách a efektívnom
zhromažďovaní údajov, ktorý by sa mal používať na zvýšenie vplyvu
finančných nástrojov EÚ.
Viac ako dve tretiny respondentov sa
domnievajú, že záujmy EÚ sú v rámci jej vonkajšej činnosti
dostatočne zohľadnené a že by mali byť do veľkej
miery založené na hodnotách a zásadách EÚ, ako aj na rozvojových
cieľoch partnerských krajín. A naopak, menej respondentov sa domnieva, že
vonkajšia činnosť EÚ by sa mala väčšmi zameriavať na
vlastné záujmy EÚ v rámci celosvetového hospodárstva, najmä pokiaľ
ide o rozvíjajúce sa ekonomiky.
Prevažná väčšina respondentov podporuje
väčšie zameranie na systémy monitorovania a hodnotenia v budúcich
nástrojoch a pri realizácii projektov/programov.
Pokiaľ ide o spôsoby zvýšenia viditeľnosti
vonkajšieho financovania EÚ, väčšina zúčastnených strán podporuje
väčšie úsilie v oblasti informačných a komunikačných
činností, najmä v prijímajúcich krajinách; zdá sa, že sa
viditeľnosť EÚ môže zlepšiť skôr prostredníctvom účinných
politík, stratégií a zastúpenia v tretích krajinách, ako ďalšími
výdavkami na komunikáciu.
Zúčastnené strany takisto dôrazne
podporili myšlienku posilnenia koordinačnej úlohy EÚ medzi
ostatnými darcami a zabezpečenia väčšej viditeľnosti
financovania EÚ zo strany realizačných partnerov.
Posúdenie vplyvu
Komisia posúdila vplyv, v ktorom
preskúmala nasledujúce štyri možnosti:
(a)
Žiadna ďalšia činnosť zo strany EÚ
(žiadny nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti). Niektoré
činnosti týkajúce sa spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti
by sa mohli zaradiť do nástrojov geografickej spolupráce
a realizovať sa ako také. Môže to však viesť k problémom
s právnym základom a nedostatočnou realizáciou z dôvodu
vysoko technického charakteru tejto problematiky.
(b)
„Žiadna zmena“ (spolupráca s tretími krajinami
bude pokračovať v rámci existujúceho nariadenia o nástroji
spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti). Táto možnosť by
neumožnila využiť získané skúsenosti, revidovať geografický rozsah
pôsobnosti a stanoviť kritériá na spoluprácu a priority
v tomto nariadení. Nevyužila by sa tým možnosť zlepšiť
vykonávanie a účinnosť nariadenia.
(c)
Zmena a doplnenie nariadenia o nástroji
spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti. Zmenené a doplnené
nariadenie by mohlo zabezpečiť revíziu geografického rozsahu
pôsobnosti so zahrnutím všetkých tretích krajín (vrátane krajín, na ktoré sa v súčasnosti
vzťahuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA)), a špecifikovať
priority a kritériá spolupráce. Viedlo by to k zjednodušeniu
a účinnejšiemu vykonávaniu ako v prípade súčasnej
regulácie.
(d)
Nový nástroj, ktorý by mohol zahŕňať
súčasnú pôsobnosť nástroja spolupráce v oblasti jadrovej
bezpečnosti a časť pôsobnosti existujúceho nástroja
stability. Mohol by sa tým zaistiť jednotný prístup k jadrovej
bezpečnosti, ochrane a bezpečnostným zárukám; vyžadovalo by si
to však dvojitý právny základ (Zmluva o Euratome a Zmluva
o fungovaní Európskej únie). Dvojitý právny základ by pravdepodobne viedol
k zvýšeniu komplexnosti pri realizácii a udržal by potrebu úzkej
koordinácie s ostatnými opatreniami zameranými na zmiernenie rizika
(chemického a biologického).
Ukázalo sa, že sa uprednostňuje možnosť
zmeniť a doplniť nariadenie. V porovnaní
s možnosťami „žiadna zmena“ a „nový nástroj“ by to umožnilo
kontinuitu a využívanie skúseností z osvedčeného systému,
čím by sa vyriešilo množstvo problémov, ktoré sa zistili, vrátane lepšieho
pochopenia intervenčných limitov. So súčasným používaním jedného
právneho základu (v porovnaní s možnosťou „nový nástroj“) by sa
tým zjednodušilo vykonávanie.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právnym základom súčasného nariadenia
o nástroji spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti je Zmluva
o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Zmluva
o Euratome), a najmä jej článok 203. So zreteľom na
legislatívny rámec pre jadrovú bezpečnosť na úrovni EÚ
a skutočnosť, že revidovaná pôsobnosť nemá za následok
zmenu právneho základu, by to malo platiť aj v prípade budúceho
nariadenia.
Subsidiarita a proporcionalita
EÚ, ktorú tvorí 27 členských štátov
pôsobiacich v rámci spoločných politík a stratégií, môže ako
taká do veľkej miery reagovať na globálne výzvy, keďže opatrenia
členských štátov môžu byť obmedzené a roztrieštené, a to
prostredníctvom projektov, ktoré sú často príliš malé na to, aby sa
prostredníctvom nich dosiahol v danej oblasti pretrvávajúci rozdiel. EÚ tak
má lepšie možnosti viesť politický dialóg s partnerskými vládami.
EÚ má jedinečnú neutrálnu
a nestrannú pozíciu pri vykonávaní vonkajších opatrení v mene
členských štátov a spolu s nimi, čo jej pridáva na
dôveryhodnosti v krajinách, v ktorých pracuje. Má najlepšie
predpoklady stať sa v mene svojich občanov celosvetovým lídrom.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Komisia navrhla vyčleniť 70 mld. EUR
na obdobie 2014 – 2020 na vonkajšie nástroje[1]. Zdroje
vyčlenené na nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti
v rokoch 2014 až 2020 sú 631,1 mil. EUR (560 mil. EUR
v cenách za rok 2011). Indikatívne ročné rozpočtové záväzky pre
nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti sú uvedené
v tabuľke nižšie.
 Rok || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Pridelené rozpočtové prostriedky na INSC (v mil. EUR) || 84,9 || 86,6 || 88,3 || 90,1 || 91,9 || 93,7 || 95,6 || 631,1
Indikatívne finančné príspevky na
špecifický cieľ sú stanovené v legislatívnom finančnom výkaze.
5.           VOLITEĽNÉ PRVKY
Zjednodušenie
Články horizontálneho charakteru boli
odstránené, pretože sa na ne vzťahuje nariadenie č. …. /…,
ktorým sa ustanovujú spoločné vykonávacie predpisy na nástroje
financovania vonkajších vzťahov.
S cieľom zjednodušiť
programovanie a vykonávanie nástroja spolupráce v oblasti jadrovej
bezpečnosti sa v prílohe nariadenia nachádza definícia kritérií
spolupráce a tematické a geografické priority na výber projektov
spolupráce.
Vysvetlenie hlavných článkov
nariadenia a zmeny súčasného nástroja INSC
HLAVA I – Ciele
Článok 1 –
Predmet a rozsah pôsobnosti
V článku 1 sa stanovujú ciele
a rozsah pôsobnosti nariadenia. Nariadenie sa bude vzťahovať na
všetky tretie krajiny (ako je ďalej uvedené v prílohe).
Stanovili sa tri špecifické ciele:
a) podpora účinnej kultúry jadrovej
bezpečnosti a dodržiavanie najvyšších noriem v oblasti jadrovej
bezpečnosti a ochrany pred žiarením;
b) zodpovedné a bezpečné nakladanie
s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, odstavenie a úprava
bývalých jadrových areálov a zariadení;
c) vytvorenie rámcov a metodík na
uplatňovanie efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení
pre jadrové materiály v tretích krajinách.
Pokiaľ ide o súčasné nariadenie
o nástroji spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti, táto
prezentácia sa zjednodušila. Články 1 a 2 súčasného
nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti sa zlúčili. V
tomto článku sa definujú hlavné oblasti spolupráce, zatiaľ čo
príloha definuje osobitné opatrenia.
HLAVA II –
Programovanie a indikatívne rozdelenie finančných prostriedkov
Článok 2 – Strategické dokumenty
V tomto článku sa stanovuje, že
viacročné strategické dokumenty tvoria všeobecný základ spolupráce, ktorú
stanovuje stratégia Únie pre spoluprácu v rámci tohto nariadenia.
Článok 3 – Viacročné indikatívne
programy
V tomto článku sa stanovuje, že
viacročné indikatívne programy obsahujú prioritné oblasti vybrané na
financovanie, špecifické ciele, očakávané výsledky, ukazovatele výkonu
a indikatívne rozdelenie financií.
HLAVA III –
Vykonávanie
Táto hlava bola do veľkej miery
zjednodušená, keďže článok 4 stanovuje, že toto rozhodnutie sa
vykonáva v súlade s nariadením č. …. /…, ktorým sa
ustanovujú spoločné vykonávacie predpisy na nástroje financovania
vonkajších vzťahov.
HLAVA IV –
Záverečné ustanovenia
Táto hlava stanovuje
definíciu finančnej referenčnej sumy (článok 7)
a nadobudnutie účinnosti (článok 8).
PRÍLOHA
Bola priložená príloha o osobitných
podporovaných opatreniach a kritériá vzťahujúce sa na spoluprácu
v oblasti jadrovej bezpečnosti s cieľom väčšmi
zjednodušiť text nariadenia a jeho vykonávanie, a to vymedzením
oblasti spolupráce, technického a geografického rozsahu pôsobnosti,
kritérií spolupráce priorít.
V súlade s podmienkami tohto návrhu
sa príloha môže zmeniť a doplniť prostredníctvom jednoduchšieho
postupu, ako by to bolo potrebné v prípade nariadenia ako celku
(článok 5 nariadenia).
Príloha definuje osobitné opatrenia, ktoré
podporuje toto nariadenie (upravená verzia súčasného nástroja spolupráce
v oblasti jadrovej bezpečnosti, opätovné definovanie oblastí
spolupráce), kritériá spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti s tretími
krajinami, priority a koordináciu. Kritériá spolupráce
zohľadňujú tie, ktoré navrhla Rada v roku 2008, a riadia sa
nimi.
2011/0414 (CNS)
Návrh
NARIADENIE RADY
ktorým sa stanovuje nástroj spolupráce v oblasti
jadrovej bezpečnosti
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení
Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej
článok 203,
so zreteľom na návrh Európskej
komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[2],
konajúc v súlade s mimoriadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Toto nariadenie je jedným z nástrojov na
poskytovanie priamej podpory pre vonkajšie politiky Európskej únie
a nahradí nariadenie Európskeho parlamentu a Rady
č. 300/2007 z 19. februára 2007, ktorým sa ustanovuje
nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti[3],
ktorého platnosť sa skončí 31. decembra 2013.
(2)
Európska únia je dôležitým poskytovateľom
hospodárskej, finančnej, technickej, humanitárnej a makroekonomickej
pomoci tretím krajinám. Súčasné nariadenie je časťou rámca
zameraného na plánovanie spolupráce a poskytovanie pomoci zameranej na
podporu vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením
a uplatňovania efektívnych a účinných bezpečnostných
opatrení pre jadrové materiály v tretích krajinách.
(3)
Havária v Černobyle v roku 1986
zdôraznila celosvetový význam jadrovej bezpečnosti. Havária
v jadrovej elektrárni Fukušima Daiichi v roku 2011 potvrdila, že je
nevyhnutné pokračovať v snahe o zlepšenie jadrovej
bezpečnosti, tak aby spĺňala tie najprísnejšie normy. Európske
spoločenstvo pre atómovú energiu („Spoločenstvo“) by malo byť
schopné podporovať jadrovú bezpečnosť v tretích krajinách
s cieľom vytvoriť záruky potrebné na vylúčenie ohrozenia
života a zdravia verejnosti.
(4)
Samotná Európska únia, ktorá koná v rámci
spoločných politík a stratégií so svojimi členskými štátmi, môže
do veľkej miery reagovať na globálne výzvy a má najlepšie
predpoklady na koordináciu spolupráce s tretími krajinami.
(5)
Rozhodnutím Komisie 1999/819/Euratom[4]
Spoločenstvo pristúpilo k Dohovoru o jadrovej bezpečnosti
z roku 1994. Rozhodnutím Komisie 2005/510/Euratom[5]
Spoločenstvo pristúpilo k Spoločnému dohovoru
o bezpečnosti nakladania s vyhoreným palivom
a bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom.
(6)
Rada prijala smernicu 2009/71/Euratom
z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva
pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení s cieľom
udržať a podporovať neustále zlepšovanie jadrovej
bezpečnosti a jej reguláciu[6]. Rada takisto prijala
smernicu 2011/70/Euratom z 19. júla 2011, ktorou sa
zriaďuje rámec Spoločenstva pre zodpovedné a bezpečné nakladanie
s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom[7].
Tieto smernice a vysoké normy jadrovej bezpečnosti a nakladania
s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným palivom vykonávané v Únii predstavujú
príklady, ktoré možno použiť s cieľom podnietiť tretie
krajiny, aby prijali podobné vysoké normy.
(7)
Podpora regulácie a iných foriem spolupráce
s rozvíjajúcimi sa ekonomikami a podpora prístupu, pravidiel, noriem
a postupov Únie sú cieľmi zahraničnej politiky stratégie Európa
2020.
(8)
Členské štáty Únie sú signatármi Zmluvy o nešírení
jadrových zbraní a dodatkového protokolu.
(9)
Spoločenstvo už úzko spolupracuje
s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu (MAAE) v súlade
s kapitolou 10 Zmluvy o Euratome, a to v súvislosti
s jadrovými bezpečnostnými opatreniami (v záujme cieľov
kapitoly 7 hlavy dva Zmluvy o Euratome), ako aj v súvislosti
s jadrovou bezpečnosťou.
(10)
Je mimoriadne potrebné, aby Spoločenstvo
pokračovalo vo svojom úsilí pri podpore uplatňovania účinných
bezpečnostných opatrení na jadrové materiály v tretích krajinách na
základe vlastných bezpečnostných opatrení v rámci Únie.
(11)
Je zrejmé, že zodpovednosť za
bezpečnosť zariadenia nesie prevádzkovateľ a štát, do
ktorého súdnej právomoci patrí toto zariadenie.
(12)
Zatiaľ čo sa zvyšujú finančné nároky
na vonkajšiu pomoc Únie, hospodárska a rozpočtová situácia Únie
obmedzuje zdroje dostupné na takúto pomoc. Komisia sa preto musí usilovať
o čo najúčinnejšie využívanie dostupných zdrojov, najmä
prostredníctvom využívania finančných nástrojov s pákovým efektom.
Takýto pákový efekt sa zvyšuje možnosťou využívania a opätovného
využívania prostriedkov investovaných a vytváraných prostredníctvom
finančných nástrojov.
(13)
S cieľom zabezpečiť jednotné
podmienky na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali Komisii zveriť
vykonávacie právomoci.
(14)
Vykonávacie právomoci týkajúce sa programovania
a financovania činností podporovaných v rámci tohto nariadenia
by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým
sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého
členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[8].
S prihliadnutím na povahu vykonávacích aktov, najmä ich politickú
orientáciu alebo jej finančné implikácie, by sa postup preskúmania mal
v zásade používať na ich prijatie s výnimkou technických
vykonávacích opatrení malého finančného rozsahu. Komisia by mala okamžite
prijať uplatniteľné vykonávacie akty, ak to v riadne
odôvodnených prípadoch týkajúcich sa rýchlej reakcie Únie vyžadujú vážne
a naliehavé dôvody.
(15)
Spoločné pravidlá a postupy na
uplatňovanie nástrojov Únie na vonkajšiu činnosť sú stanovené
v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. ../… ,
ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“.
(16)
Organizácia a fungovanie Európskej služby pre vonkajšiu
činnosť sú opísané v rozhodnutí Rady 2010/427/EÚ,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
HLAVA
I
CIELE
Článok 1
Predmet a rozsah pôsobnosti
Európska únia financuje opatrenia na podporu
vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením
a uplatňovania efektívnych a účinných bezpečnostných
opatrení na jadrové materiály v tretích krajinách v súlade
s ustanoveniami tohto nariadenia.
1.
Je potrebné zamerať sa na nasledujúce ciele:
(a)
podpora účinnej kultúry jadrovej
bezpečnosti a dodržiavanie najvyšších noriem v oblasti jadrovej
bezpečnosti a ochrany pred žiarením;
(b)
zodpovedné a bezpečné nakladanie
s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, odstavenie a úprava
bývalých jadrových areálov a zariadení;
(c)
vytvorenie rámcov a metodík na
uplatňovanie efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení
pre jadrové materiály v tretích krajinách.
2.
Celkový pokrok pri dosahovaní uvedených
špecifických cieľov sa posúdi prostredníctvom nasledujúcich
ukazovateľov výkonu:
(a)
množstvo a význam otázok identifikovaných
počas príslušných prieskumných misií Medzinárodnej agentúry pre atómovú
energiu;
(b)
stav vývoja vyhoreného paliva, jadrového odpadu
a stratégií odstavenia, príslušného legislatívneho a regulačného
rámca a vykonávania projektov;
(c)
množstvo a význam otázok identifikovaných
počas príslušných správ Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu
o jadrových bezpečnostných zárukách.
3.
Komisia zabezpečí, aby boli prijaté opatrenia
v súlade s celkovým strategickým politickým rámcom Únie pre
partnerskú krajinu, a najmä s cieľmi jej politík a programov
pre rozvoj a hospodársku spoluprácu.
4.
Osobitné opatrenia podporované týmto nariadením
a kritériá, ktoré sa vzťahujú na spoluprácu v oblasti jadrovej
bezpečnosti, sú podrobne uvedené v prílohe.
5.
Finančná, hospodárska a technická
spolupráca poskytovaná v rámci tohto nariadenia sa doplní
o spoluprácu Únie v rámci ostatných nástrojov rozvojovej spolupráce.
HLAVA II
PROGRAMOVANIE
A INDIKATÍVNE ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV
Článok 2
Strategické dokumenty
1.
Spolupráca Únie podľa tohto nariadenia sa
vykonáva na základe viacročných strategických dokumentov.
2.
Viacročný strategický dokument tvorí všeobecný
základ spolupráce a vytvára sa na obdobie najviac siedmich rokov.
Ustanovuje sa v ňom stratégia Únie pre spoluprácu podľa tohto
nariadenia so zreteľom na potreby dotknutých krajín, priority Únie,
medzinárodnú situáciu a činnosti hlavných partnerov.
3.
Strategické dokumenty sa zamerajú na poskytnutie
uceleného rámca pre spoluprácu medzi Úniou a príslušnými partnerskými
krajinami alebo regiónmi v súlade s celkovým účelom
a pôsobnosťou, cieľmi, so zásadami a s politikou
Únie.
4.
Pri príprave strategických dokumentov sa
uplatňujú zásady účinnosti pomoci: národné vlastníctvo, partnerstvo,
koordinácia, harmonizácia, zosúladenie s prijímajúcou krajinou alebo
regionálnymi systémami, vzájomná zodpovednosť a orientácia na
výsledky.
5.
Strategický dokument schváli Komisia v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3
spoločného vykonávacieho nariadenia. Strategické
dokumenty sa môžu preskúmať v polovici trvania alebo kedykoľvek
je to potrebné, v súlade s rovnakým postupom. Tento postup si
však nemusí vyžadovať aktualizáciu stratégie, čo nemá vplyv na
pôvodné prioritné oblasti a ciele stanovené v dokumente.
Článok 3
Viacročné indikatívne programy
1.
Viacročné indikatívne programy sa vypracujú na
základe strategických dokumentov uvedených v článku 2.
Viacročné indikatívne programy sa v bežnom prípade vzťahujú na
obdobie od 2 do 4 rokov.
2.
Viacročné indikatívne programy stanovia
prioritné oblasti vybrané na financovanie, špecifické ciele, očakávané
výsledky, ukazovatele výkonnosti a indikatívne rozdelenie financií –
súhrnné a pre každú prioritnú oblasť zvlášť – vrátane primeranej
rezervy nepridelených finančných prostriedkov; ak je to vhodné, rozdelenie
financií sa môže udávať formou rozpätia alebo minima.
3.
Viacročné indikatívne programy sú
v zásade založené na dialógu s partnerskými krajinami alebo regiónmi,
ktoré zahŕňajú zúčastnené strany s cieľom
zabezpečiť, aby príslušná krajina alebo región prevzali
dostatočnú zodpovednosť za tento proces a podnietili podporu
národných stratégií v oblasti rozvoja.
4.
Viacročné indikatívne
programy sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 15 ods. 3 spoločného
vykonávacieho nariadenia.
5.
Viacročné indikatívne programy sa upravujú v prípade
potreby s ohľadom na preskúmanie príslušných strategických dokumentov
v súlade s rovnakým postupom.
Postup preskúmania sa však nevyžaduje v prípade úpravy viacročných indikatívnych
programov, pokiaľ ide o technické úpravy, opätovné priradenie finančných
prostriedkov v rámci rozdeľovania zdrojov na prioritné oblasti alebo
zvýšenie či zníženie miery pôvodného indikatívneho rozdelenia
o menej ako 20 % za predpokladu, že tieto úpravy nebudú mať
vplyv na pôvodné prioritné oblasti a ciele stanovené v dokumente.
Všetky podobné technické úpravy sa do jedného mesiaca oznámia Európskemu
parlamentu a Rade.
HLAVA III
VYKONÁVANIE
Článok 4
Vykonávanie
Toto nariadenie sa vykonáva v súlade
s nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. …. /…, ktorým sa
ustanovujú spoločné vykonávacie predpisy pre nástroje financovania
vonkajších vzťahov, ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“.
HLAVA
IV
ZÁVEREČNÉ
USTANOVENIA
Článok 5
Úprava prílohy
Prílohu k tomuto nariadeniu možno
upraviť v súlade s postupom preskúmania stanoveným
v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho
nariadenia.
Článok 6
Výbor
Komisii pomáha výbor pre spoluprácu v oblasti
jadrovej bezpečnosti. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011.

Článok 7
Európska služba pre vonkajšiu
činnosť
Uplatňovanie tohto nariadenia je
v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ o organizácii
a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.
Článok 8
Finančná referenčná suma
1.
Finančná referenčná suma na vykonávanie
tohto nariadenia v období rokov 2014 – 2020 je
631 100 000 EUR.
2.
Ročné finančné prostriedky povoľuje
rozpočtový orgán v rámci obmedzení stanovených
vo viacročných finančných rámcoch.
Článok 9
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím
dňom od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od
1. januára 2014.
Toto nariadenie
je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné
v členských štátoch v súlade so zmluvami.
V Bruseli […]
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Osobitné
podporné opatrenia a kritériá, ktoré sa uplatňujú na spoluprácu
v oblasti jadrovej bezpečnosti
Toto nariadenie podporuje presadzovanie
vysokej miery jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením
a efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení
v tretích krajinách na celom svete, ktoré chcú spolupracovať v tejto
oblasti. Táto príloha definuje osobitné podporné opatrenia a kritériá
spolupráce vrátane priorít.
Osobitné podporné opatrenia
Na dosiahnutie cieľov stanovených
v článku 1 tohto nariadenia sa podporujú tieto opatrenia.
(a)
Podpora účinnej kultúry jadrovej
bezpečnosti a dodržiavanie najvyšších noriem v oblasti jadrovej
bezpečnosti a ochrany pred žiarením na všetkých úrovniach, najmä
prostredníctvom:
–
nepretržitej podpory regulačných orgánov,
organizácií technickej podpory a posilnenia regulačného rámca, najmä
pokiaľ ide o licenčné činnosti vrátane revízie
a plnenia účinného a komplexného posúdenia rizika a bezpečnosti
(„záťažové skúšky“),
–
podpory účinných regulačných rámcov,
postupov a systémov na zabezpečenie primeranej ochrany pred
ionizujúcim žiarením z rádioaktívnych materiálov, najmä
z vysokoaktívnych rádioaktívnych zdrojov, a ich bezpečného
uloženia,
–
vytvorenia účinných mechanizmov na zabránenie
haváriám s rádiologickými následkami a zmiernenie týchto dôsledkov,
ak by nastali (napríklad monitorovanie životného prostredia v prípade
úniku rádioaktívnych látok, návrh a realizácia zmierňovania
a sanácie), a na núdzové plánovanie, pripravenosť
a reakcie, civilnú ochranu a opatrení na obnovu,
–
podpory pre prevádzkovateľov jadrových
zariadení vo výnimočných prípadoch za osobitných a riadne
odôvodnených okolností v rámci následných opatrení komplexného posúdenia
rizika a bezpečnosti („záťažové skúšky“).
(b)
Zodpovedné a bezpečné nakladanie
s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, odstavenie a úprava
bývalých jadrových areálov a zariadení, najmä prostredníctvom:
–
spolupráce s tretími krajinami v oblasti
nakladania s vyhoreným jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom
(t. j. preprava, predbežné spracovanie, spracovanie, skladovanie
a uloženie) vrátane rozvoja osobitných stratégií a rámcov na
zodpovedné nakladanie s vyhoreným jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom,
–
 rozvoja a vykonávania stratégií a rámcov
na odstavenie existujúcich zariadení, úpravy bývalých jadrových areálov
a miest na ťažbu uránu a na obnovenie a nakladanie
s potopenými rádioaktívnymi objektmi a materiálom v mori,
–
vytvorenia regulačného rámca a metodík
(vrátane forenzných jadrových metód) potrebných na vykonávanie opatrení
v oblasti jadrovej bezpečnosti vrátane správnej evidencie
a kontroly štiepnych materiálov na úrovni štátov
a prevádzkovateľov,
–
opatrení na presadzovanie medzinárodnej spolupráce
(okrem iného v rámci príslušných medzinárodných organizácií, najmä MAAE)
v uvedených oblastiach vrátane vykonávania a monitorovania
medzinárodných dohovorov a zmlúv, výmeny informácií, budovania kapacít
a odbornej prípravy v oblasti jadrovej bezpečnosti
a výskumu.
Tieto opatrenia zahŕňajú zásadný
prvok prenosu know-how s cieľom podporiť udržateľnosť
dosiahnutých výsledkov. Musia sa vykonávať prostredníctvom spolupráce
s orgánmi tretích krajín, jadrovými dozornými orgánmi, ich organizáciami
technickej podpory a v osobitných prípadoch
s prevádzkovateľmi jadrových elektrární. Tieto opatrenia by sa mali
podporiť aj využívaním ďalších synergií s priamymi
a nepriamymi opatreniami rámcových programov Euratomu v oblasti
jadrového výskumu a odborného vzdelávania.
Kritériá[9]
Spolupráca
by mala byť založená na nasledujúcich kritériách a splnení podmienok
tretími krajinami.
1. Všeobecné kritériá
–
Spolupráca môže zahŕňať všetky
tretie krajiny (nečlenské krajiny EÚ) na celom svete.
–
Prednosť budú mať pristupujúce krajiny
a krajiny z regiónu európskeho susedstva. Uprednostní sa regionálny
prístup.
–
Krajiny s vysokými príjmami by sa mali
zapojiť len v prípade, že je potrebné prijať mimoriadne
opatrenia, napríklad po veľkej jadrovej havárii, ak je to potrebné
a vhodné.
–
Vzájomné porozumenie a vzájomná dohoda medzi
treťou krajinou a Európskou úniou by mali byť potvrdené
prostredníctvom predloženia formálnej žiadosti Komisii, ktorá zaväzuje
príslušnú vládu.
–
Tretie krajiny, ktoré chcú spolupracovať
s Európskou úniou, by sa mali zaviazať, že budú v plnej miere
dodržiavať zásady nešírenia zbraní. Zároveň by mali byť
zmluvnými stranami príslušných dohovorov v rámci MAAE o jadrovej
bezpečnosti a ochrany alebo by mali prijať opatrenia, čím
sa pevne zaviažu pristúpiť k takýmto dohovorom. Spolupráca
s Európskou úniou by mohla byť podmienená pristúpením alebo
dokončením opatrení potrebných na pristúpenie k príslušným dohovorom.
V núdzových prípadoch by sa pri uplatňovaní tejto zásady mala
výnimočne preukázať flexibilita.
–
S cieľom zabezpečiť
a monitorovať súlad s cieľmi v oblasti spolupráce musí
príjemca z tretej krajiny akceptovať zásadu vyhodnotenia prijatých
opatrení. Toto hodnotenie umožní monitorovať a overiť súlad
so schválenými cieľmi a mohlo by byť podmienkou trvalých
platieb príspevkov Spoločenstvu.
–
Cieľom spolupráce v oblasti jadrovej
bezpečnosti a bezpečnostných opatrení v rámci tohto
nariadenia nie je podpora jadrovej energie.
2. Krajiny s nainštalovanou jadrovou
výrobnou kapacitou
V prípade krajín, ktoré už profitujú z financovania
zo strany Spoločenstva, by ďalšia spolupráca mala závisieť
od vyhodnotenia opatrení financovaných z rozpočtu Spoločenstva
a od náležitého odôvodnenia nových potrieb. Toto vyhodnotenie by malo
umožniť presnejšie stanoviť charakter spolupráce a sumy, ktoré
sa týmto krajinám v budúcnosti poskytnú.
V prípade krajín, ktoré vyžadujú rýchlu
spoluprácu, by sa mal zohľadniť:
(a)
stupeň naliehavosti zásahu v danej
krajine vzhľadom na situáciu v oblasti jadrovej bezpečnosti
a ochrany a
(b)
význam zakročenia vo vhodnom okamihu
v niektorých krajinách, v ktorých sa plánuje ambiciózny program na
rozvoj jadrovej výrobnej kapacity s cieľom zabezpečiť, aby
sa posilnila kultúra jadrovej bezpečnosti a ochrany súbežne
s týmto procesom, najmä pokiaľ ide o zavádzanie alebo posilnenie
regulačných orgánov a organizácií technickej podpory, ako aj rozvoj
a vykonávanie stratégií a rámcov na zodpovedné a bezpečné
nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom.
Využívanie integrovaného posudzovania dozornej činnosti (IRRS)
a misie prevádzkového posudzovania jadrového dozoru MAAE (OSART) by mohlo
byť pozitívne, aj keď to nepredstavuje formálne kritérium spolupráce
s EÚ.
3. Krajiny bez nainštalovanej jadrovej
výrobnej kapacity:
V prípade krajín, ktoré majú výskumné reaktory, ale nechcú
vyvíjať jadrovú výrobnú kapacitu, bude spolupráca závisieť od
stupňa naliehavosti situácie v oblasti jadrovej bezpečnosti
a ochrany.
V prípade krajín, ktoré chcú vyvíjať
jadrovú výrobnú kapacitu, či už majú, alebo nemajú výskumné reaktory
a u ktorých sa vynára otázka zásahu vo vhodnej chvíli s cieľom
zabezpečiť posilnenie jadrovej bezpečnosti a ochrany
súčasne s vývojom jadrového programu, najmä pokiaľ ide
o posilnenie regulačných orgánov a organizácií technickej
podpory, sa v rámci spolupráce zohľadní dôveryhodnosť programu
rozvoja jadrovej energie, existencia rozhodnutia vlády o využívaní
jadrovej energie a vypracovanie predbežného plánu[10].
Pre krajiny v tejto kategórii by mala byť spolupráca
v prvom rade zameraná na rozvoj potrebnej regulačnej infraštruktúry,
technickú spôsobilosť jadrového dozorného orgánu a príslušné
organizácie technickej podpory. Mal by sa zvážiť a v prípade
potreby aj podporiť rozvoj stratégií a rámcov na zodpovedné
a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym
odpadom, a to aj v krajinách, ktoré nemajú v úmysle
rozvíjať alebo sa rozhodli, že nebudú rozvíjať jadrové výrobné kapacity.
V prípade krajín, ktoré nepatria do
uvedených kategórií, sa spolupráca môže zabezpečiť v prípade
naliehavých situácií v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany.
Tieto krajiny by mali byť schopné využívať určitú mieru
flexibility pri uplatňovaní všeobecných kritérií.
Priority
V záujme vytvorenia bezpečnostných
podmienok potrebných na vylúčenie rizík pre život a zdravie
verejnosti a na zabezpečenie toho, aby sa jadrové materiály
nepoužívali na iný účel, než na aký boli určené, je spolupráca
zameraná predovšetkým na jadrové dozorné orgány (a ich organizácie
technickej podpory). Cieľom je zabezpečiť ich technickú
spôsobilosť a nezávislosť a posilniť regulačný
rámec, najmä pokiaľ ide o licenčné činnosti vrátane revízie
a plnenia účinného a komplexného posúdenia rizika
a bezpečnosti („záťažové skúšky“).
Ostatné
priority programov spolupráce, ktoré sa majú vypracovať v kontexte
tohto nariadenia, zahŕňajú:
–
rozvoj a vykonávanie zodpovedných stratégií
a rámcov na zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom
a rádioaktívnym odpadom,
–
odstavenie existujúcich zariadení, úprava bývalých
jadrových areálov a miest na ťažbu uránu, ako aj obnovenie
a nakladanie s potopenými rádioaktívnymi objektmi a materiálom
v mori, ak pre verejnosť predstavujú hrozbu.
Spolupráca s prevádzkovateľmi
jadrových zariadení v tretích krajinách sa zváži v konkrétnych
situáciách v rámci následných opatrení týkajúcich sa „záťažových
skúšok“. Na takúto spoluprácu s prevádzkovateľmi jadrových zariadení
sa nebude vzťahovať dodávka zariadení.
Koordinácia
Komisia by mala koordinovať svoju
spoluprácu s tretími krajinami s organizáciami, ktoré sledujú podobné
ciele, najmä s medzinárodnými organizáciami, predovšetkým vrátane
Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE). Táto koordinácia by
Európskej únii a príslušným organizáciám mala umožniť, aby predchádzali
zdvojeniu činností, a financovanie v súvislosti s tretími
krajinami. Komisia by mala zapojiť aj príslušné orgány členských
štátov a európskych prevádzkovateľov do plnenia svojich úloh
a tým využívať kvalitu európskych skúseností v oblasti jadrovej
bezpečnosti a bezpečnostných opatrení.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Nástroj
na spoluprácu v oblasti jadrovej bezpečnosti (INSC)
1.2.        Príslušné oblasti politiky
v rámci ABM/ABB[11]
Vonkajšie
vzťahy, spolupráca v oblasti jadrovej bezpečnosti
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný
projekt/prípravnú akciu[12]
x Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
Európska únia má dlhodobú kultúru jadrovej
bezpečnosti a know-how, ktoré bolo vyvinuté v Európe
a iných častiach sveta, kde sa používa jadrová energia. Bolo to tak
aj v roku 1992, keď sa zaviedol program Spoločenstva na pomoc
krajinám Spoločenstva nezávislých štátov a strednej a východnej
Európy pri zlepšovaní svojich jadrových elektrární.
Presadzovanie najvyšších noriem jadrovej
bezpečnosti a bezpečnostných opatrení sa opäť potvrdilo ako
základný a prvoradý cieľ pre spoluprácu Spoločenstva v jadrovej
oblasti v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu KOM(312) 2008
z 22. mája 2008 s názvom „Riešenie medzinárodných výziev
v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany“.
Každá krajina, ktorej cieľom je využívanie
jadrovej energie na civilné účely, musí rešpektovať medzinárodne
uznané normy v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany. Preto
bude čeliť výzve rozvoja spôsobilostí (v oblasti ľudských
zdrojov a infraštruktúry) a vytvorenia legislatívneho rámca
a inštitúcií nevyhnutných na splnenie medzinárodných záväzkov.
V nadväznosti na rozsiahle skúsenosti môže EÚ významne prispieť
k zlepšeniu jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením
a bezpečnostných opatrení prostredníctvom nástroja spolupráce
v oblasti jadrovej bezpečnosti, ktorého geografická pôsobnosť sa
rozšírila na všetky „tretie krajiny“.
Intervencia Komisie sa presunula z technickej
pomoci na spoluprácu. Zameriava sa na činnosti zamerané na zlepšenie
jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením a bezpečnostných
opatrení vrátane štúdií, vývoja právnych predpisov, budovania inštitúcií,
zlepšovania postupov a metodík, ako aj na bezpečné nakladanie
s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným jadrovým palivom. Osobitná
pozornosť sa venuje odbornému vzdelávaniu v príslušných krajinách.
V tejto súvislosti spočíva prínos opatrení EÚ v sprístupnení
skúseností EÚ založených na najvyšších normách pre jadrovú bezpečnosť
tretím krajinám, v úzkej spolupráci s Medzinárodnou agentúrou pre
atómovú energiu (MAAE).
Havária v Černobyle (1986) zdôraznila
význam jadrovej bezpečnosti a zreteľne poukázala na potrebu
celosvetového prístupu k riešeniu globálnych a cezhraničných
dôsledkov jadrovej havárie. Potreba prijatia prísnejších noriem pre jadrovú
bezpečnosť na celom svete sa ukázala ako naliehavejšia
v dôsledku havárie v jadrovej elektrárni Fukušima Daiichi, ktorá
vyvolala vážne obavy, či prevádzka jadrových zariadení dokáže
čeliť podmienkam spôsobeným vážnymi prírodnými udalosťami
vrátane zemetrasení a záplav.
V reakcii na haváriu v jadrovej
elektrárni Fukušima Daiichi požiadali Európska komisia a vnútroštátne
orgány o komplexné a transparentné posúdenie rizika
a bezpečnosti („záťažové skúšky“) jadrových elektrární v členských
štátoch EÚ. Schválili sa špecifikácie a plán na toto nepredpokladané
posúdenie Skupiny európskych regulačných orgánov pre jadrovú
bezpečnosť (ENSREG) a tieto aktivity sa rozšírili na tretie
krajiny (najmä v susedstve EÚ).
Zdravotný, environmentálny, sociálny
a hospodársky vplyv jadrových havárií v tretích krajinách v EÚ
bol potvrdený ako potenciálne veľmi vysoký. Opätovne sa potvrdila potreba
nadviazania efektívnej spolupráce zameranej na predchádzanie nehodám
prostredníctvom stanovenia vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti. Niektoré
krajiny prijali politické rozhodnutie o postupnom odstavení atómovej
energie a ostatné sa rozhodli, že nezavedú plánované programy, pričom
veľké množstvo krajín bude aj naďalej prevádzkovať atómové
elektrárne a niektoré zrejme postavia aj nové. Aj keď EÚ uznáva, že
využívanie atómovej energie je zvrchovaným rozhodnutím, je v najlepšom
záujme EÚ, aby sa jadrové zariadenia prevádzkovali bezpečne, najmä
v susedstve EÚ, a aby sa jadrový materiál náležite zlikvidoval. EÚ
bude v tejto súvislosti spolupracovať s tretími krajinami
a organizáciami.
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Európska
únia financuje opatrenia na podporu vysokej úrovne jadrovej bezpečnosti,
ochrany pred žiarením a uplatňovania efektívnych a účinných
bezpečnostných opatrení na jadrové materiály v tretích krajinách.
1.4.2.     Konkrétne ciele
a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ č. 1
Podpora
účinnej kultúry jadrovej bezpečnosti a dodržiavanie najvyšších
noriem v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany pred žiarením.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ č. 2
Zodpovedné
a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym
odpadom, odstavenie a úprava bývalých jadrových areálov a zariadení.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ č. 3
Vytvorenie
rámcov a metodík na uplatňovanie efektívnych a účinných
bezpečnostných opatrení na jadrové materiály v tretích krajinách.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
1.4.3.     Očakávané výsledky
a vplyv
–
vytvorenie efektívnej kultúry jadrovej bezpečnosti
a uplatňovania najvyšších noriem jadrovej bezpečnosti
a ochrany pred žiarením pre jadrové zariadenia
a v rádiologických postupoch v tretích krajinách,
–
vytvorenie účinných regulačných rámcov
týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti vrátane postupov a systémov na
zabezpečenie primeranej ochrany pred ionizujúcim žiarením
z rádioaktívnych materiálov,
–
vytvorenie účinných mechanizmov na zabránenie
haváriám s rádiologickými následkami a zmiernenie týchto dôsledkov,
ak by nastali, a na núdzové plánovanie, pripravenosť a reakcie,
civilnú ochranu a opatrení na obnovu,
–
medzinárodná spolupráca a podpora problematiky
jadrovej bezpečnosti s cieľom zabezpečiť zavedenie
a uplatňovanie najvyššej a najprísnejšej miery jadrovej
bezpečnosti,
–
vypracovanie a vykonávanie stratégií v oblasti
zodpovedného nakladania s vyhoreným palivom, likvidácie odpadu, odstavenia
zariadení, sanácie bývalých jadrových areálov a sanácie a nakladania
s potopenými alebo rozptýlenými rádioaktívnymi predmetmi a materiálmi
v mori alebo pôde,
–
zavedenie účinných rámcov a metodík na
zlepšenie jadrových bezpečnostných záruk na celom svete.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov
a vplyvu
–
Ročné akčné programy podrobne stanovujú
opatrenia, ktoré musí EÚ vykonať, vrátane cieľov, ktoré sa majú
týmito opatreniami dosiahnuť, a očakávaných výsledkov. Pred
realizáciou projektov sa definujú osobitné ukazovatele so zreteľom na
špecifiká každého opatrenia. V článku 1 nariadenia je na celkové
hodnotenie pokroku stanovený jeden ukazovateľ na cieľ.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
Právnym základom nástroja spolupráce
v oblasti jadrovej bezpečnosti je Zmluva o Euratome, najmä
článok 203.
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Tento
legislatívny návrh sa zaoberá požiadavkami na podporu a uplatňovanie
najvyšších noriem jadrovej bezpečnosti, ochrany pred žiarením
a efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení na jadrové
materiály v tretích krajinách.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
EÚ
má vďaka veľkému počtu komerčných atómových elektrární (146
zo 436 na celom svete) a atómovej energie zabezpečujúcich približne
30 % výroby elektriny dlhoročné skúsenosti v oblasti jadrovej
bezpečnosti vrátane odstavenia jadrových zariadení a nakladania
s rádioaktívnym odpadom. Na základe toho majú členské štáty k dispozícii
rozsiahle skúsenosti vo všetkých oblastiach jadrovej bezpečnosti.
Rôznorodosť technológií, ktoré si vyžadujú odlišný prístup, umožňuje
zaistiť potrebnú flexibilitu pri uspokojovaní potrieb tretích krajín.
EÚ
prijala spoločné právne rámce pre jadrovú bezpečnosť,
rádioaktívny odpad a nakladanie s vyhoreným palivom. EÚ je
v tejto súvislosti príkladom a očakáva, že presvedčí
ostatných, aby prijali podobné vysoké normy.
Vzhľadom
na čoraz zložitejšie výzvy nemožno žiadnu z vnútorných priorít EÚ –
bezpečnosť, rast a tvorbu pracovných miest, zmenu klímy, prístup
k energiám, zdravie, pandémie a migráciu – dosiahnuť nezávisle
od okolitého sveta. V čase hospodárskej krízy bude mať
koordinovanejší a integrovaný prístup medzi EÚ a jej členskými
štátmi na základe spoločného programovania väčšiu pridanú hodnotu,
intenzitu a legitímnosť, ako aj väčší vplyv
a efektívnosť.
EÚ
má jedinečnú neutrálnu a nestrannú pozíciu pri vykonávaní vonkajších
opatrení v mene členských štátov a spolu s nimi, čo
jej pridáva na dôveryhodnosti v krajinách, v ktorých pracuje. Má
najlepšie predpoklady na to, aby sa v mene svojich občanov stala
celosvetovým lídrom .
EÚ,
ktorú tvorí 27 členských štátov pôsobiacich v rámci
spoločných politík a stratégií, môže ako taká do veľkej miery
reagovať na globálne výzvy, keďže opatrenia členských štátov
môžu byť obmedzené a roztrieštené, a to prostredníctvom
projektov, ktoré sú často príliš malé na to, aby sa prostredníctvom nich
dosiahol v danej oblasti pretrvávajúci rozdiel. EÚ tak má lepšie možnosti
viesť politický dialóg s partnerskými vládami.
Pri
plánovaní svojej spolupráce venuje EÚ osobitnú pozornosť štrukturálnej,
ako aj hospodárskej kapacite príslušných krajín. Možnosť reakcie na
nepredvídané potreby je stanovená v súčasnom nariadení o nástroji
spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti, ktorý bol sprístupnený
Japonsku po havárii vo Fukušime.
EÚ
uzavrela sériu medzinárodných dohôd s krajinami na celom svete, ktoré
nezodpovedajú dohodám uzatvoreným s členskými štátmi, čo im dáva
vplyv takmer vo všetkých oblastiach medzinárodných vzťahov vrátane
jadrovej bezpečnosti. EÚ zohráva v tejto oblasti hlavnú úlohu, musí
však pokračovať v zlepšovaní viditeľnosti svojich opatrení.

EÚ
môže dokázať viac ako iné medzinárodné organizácie, pretože v oblasti
rozvoja a vonkajších vzťahov zaujala holistický prístup. Rozdelenie
práce prostredníctvom EÚ je dôležitou zložkou jej prínosu. Na základe série
medzinárodných dohôd s partnermi a organizáciami na celom svete je EÚ
prirodzeným koordinátorom, pričom môže ovplyvňovať takmer všetky
oblasti medzinárodných vzťahov, na ktoré jednotlivé členské štáty
v rámci spoločných politík a stratégií nemajú ako také vplyv.
V čase
rozpočtových obmedzení, keď bolo niekoľko členských štátov
nútených opustiť celé sektory a krajiny, je EÚ aj naďalej
schopná zohrávať aktívnu úlohu.
1.5.3.     Poznatky získané
z podobných skúseností v minulosti
Hlavné
príčiny veľkých jadrových havárií vznikli prevažne kvôli nedostatočnej
kultúre jadrovej bezpečnosti, projektovaním bezpečnosti
(bezpečnostné aspekty projektovanej elektrárne) a prevádzkovej
bezpečnosti. Preto sa považovalo za vhodné, aby sa programy spolupráce
v oblasti jadrovej bezpečnosti Európskej únie zaoberali
prevádzkovateľmi jadrových zariadení s cieľom zlepšiť
situáciu na mieste, ako aj jadrovými dozornými orgánmi, aby sa zaistilo, že
disponujú potrebnou technickou kapacitou a nezávislosťou na
presadzovanie dodržiavania príslušných noriem v oblasti jadrovej
bezpečnosti.
V niektorých
prípadoch sa musí dodať bezpečnostné zariadenie, ktoré pomôže
urýchlene vyriešiť naliehavé prípady. Keďže sa tieto prípady
vyriešili a programy sa riadia zásadou najúčinnejšieho využívania
zdrojov a zamedzenia praktikám, ktoré môžu mať komerčné dôsledky
a dôsledky na hospodársku súťaž, dodávka zariadení sa vo všeobecnosti
prerušila.
V rámci
nástroja spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti sa nadviazala
spolupráca s mnohými tretími krajinami, ktoré plánujú využívať
jadrovú energiu v rámci svojho energetického mixu (tzv. rozvíjajúce sa
krajiny). Táto spolupráca sa vzťahuje najmä na budovanie kapacít
regulátorov, regulačnej infraštruktúry a stratégií na nakladanie
s odpadom, aby sa zabezpečilo, že sa kultúra a rámec jadrovej
bezpečnosti vybudujú s dostatočným predstihom. Vybrané krajiny
dodržiavali kritériá, ktoré navrhla Rada.
Následky
jadrových havárií možno do istej miery zmierniť pripravenosťou na
mimoriadne situácie. Pripravenosť na mimoriadne situácie tak musí
zostať dôležitou súčasťou programu.
V prípade
veľkých havárií, ktoré mali rádiologické následky, bolo potrebné, aby
medzinárodné spoločenstvo poskytlo pomoc postihnutému obyvateľstvu
a obnovilo postihnuté miesta tak, aby boli environmentálne bezpečné.
Stalo sa tak v prípade Černobyľu, kde sa rozsiahle projekty výstavby
nachádzajú v konečnej fáze. V tejto súvislosti by mala táto
možnosť existovať aj v budúcich programoch o spolupráci
s tretími krajinami, ak je to potrebné a primerané.
Predchádzajúce
opatrenia týkajúce jadrového palivového cyklu, používania lodí a ponoriek
na jadrový pohon, ako aj rádioizotopov, neboli vždy v súlade
s normami nevyhnutnými na ochranu obyvateľstva a životného
prostredia. Vládam a miestnym orgánom tak ostala náročná úloha
obnoviť postihnuté miesta tak, aby boli z environmentálneho hľadiska
bezpečné, a zlikvidovať vyhorené jadrové palivo a odpad,
pričom na tento účel môže byť potrebná medzinárodná spolupráca.
Táto časť programu jadrovej bezpečnosti by mala
v budúcnosti patriť medzi priority programu.
Aby
sa s vyhoreným jadrovým palivom a jadrovým odpadom nakladalo
primeraným a zodpovedným spôsobom, v programoch jadrovej
bezpečnosti sa stanovila spolupráca s tretími krajinami, zameraná na
vypracovanie národných stratégií a rámcov na vyhorené palivo
a jadrový odpad. Vzhľadom na to, že Európska únia práve prijala
smernicu o nakladaní s rádioaktívnym odpadom a vyhoreným
palivom, by sa tretie krajiny mali ďalej podnecovať do toho, aby
prijali podobné vysoké normy, a spolupráca by v tejto oblasti mala
byť aj naďalej prioritou.
Podpora
medzinárodnej spolupráce bude aj naďalej dôležitá na zabezpečenie
koordinácie činností rôznymi subjektmi a čo najefektívnejšieho
využívania zdrojov. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu bude v tejto
súvislosti aj naďalej zohrávať zásadnú úlohu, najmä pokiaľ ide
o zlepšenie režimu globálnej jadrovej bezpečnosti (rámec na
dosiahnutie uplatňovania vysokej miery bezpečnosti v jadrových
zariadeniach na celom svete). Aj naďalej by sa malo počítať
s podporou činností Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu, najmä
činností globálneho alebo regionálneho charakteru, ktoré by primeraným
spôsobom zviditeľnili činnosti/prínos EÚ.
V dôsledku
havárie v jadrovej elektrárni Fukušima Daiichi sa výzvy súvisiace
s komplexným posúdením rizika a bezpečnosti pri prevádzkovaní
jadrových elektrární („záťažové skúšky“) pravdepodobne stanú
relevantnejšími a rozšíria sa na ostatné jadrové zariadenia vrátane
výskumných reaktorov, zariadení na predbežné skladovanie vyhoreného paliva,
skladovanie rádioaktívneho odpadu a zariadení na jeho likvidáciu.
Spolupráca
s jadrovými dozornými orgánmi (vrátane ich organizácií technickej podpory)
by mala zostať v centre spolupráce v oblasti jadrovej
bezpečnosti, zatiaľ čo je potrebné prehodnotiť spoluprácu
s prevádzkovateľmi jadrových elektrární so zreteľom na
výkonnosť a výsledky „záťažových skúšok“ a osobitné
okolnosti.
Likvidácia
vyhoreného paliva, nakladanie s odpadom, odstavenie zariadení
a sanácia miest nadobudli v posledných rokoch väčší význam.
Budúca spolupráca v týchto oblastiach by sa mala považovať za
prioritu programu.
Geografická
blízkosť k EÚ (vrátane predvstupových krajín a krajín
susediacich s EÚ) by mala byť aj naďalej prioritou, nie však
výlučným kritériom pri rozhodovaní o programoch spolupráce
v rámci budúceho nástroja.
Vývoj
situácie v medzinárodnom meradle si vyžaduje zmenu zamerania
a priorít ako zmenu väčšej pôsobnosti v rámci spolupráce
v oblasti jadrovej bezpečnosti.
1.5.4.     Súlad a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi
Je
potrebné zabezpečiť súlad s opatreniami stanovenými
v oblasti znižovania chemického, biologického, rádiologického
a jadrového rizika (CBRN) v rámci nástroja stability, najmä
s tými, ktoré súvisia s jadrovými bezpečnostnými opatreniami
(vrátane boja proti nedovolenému obchodovaniu s jadrovým
a rádiologickým materiálom a hraničných kontrol), ako aj
s pripravenosťou na mimoriadne situácie.
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
x Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
x Návrh/iniciatíva v platnosti od roku 2014 do roku 2020
–
¨  Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR
a potom bude vykonávanie postupovať
v plnom rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[13]
x Priame centralizované riadenie na úrovni Komisie
x Nepriame centralizované riadenie s delegovaním úloh
súvisiacich s plnením rozpočtu na:
¨        výkonné agentúry
¨        subjekty zriadené spoločenstvami[14]
x        národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním
verejnej služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom
akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových
pravidlách
x Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
x Decentralizované riadenie s tretími krajinami
x Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (IAEA)
V prípade
viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele Poznámky presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky
Veľká
časť projektov a programov v rámci tohto nástroja bude
riadená prostredníctvom priameho centralizovaného riadenia. Ak je to potrebné
a vhodné na zlepšenie účinnosti intervencií, z logistických a
politických dôvodov možno zvážiť nepriame, zdieľané alebo
spoločné riadenie; takéto riadenie sa môže uplatňovať najmä
v prípade, že už členské štáty a/alebo ich agentúry či
Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) zaviedli alebo pripravujú
podobné opatrenia.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto
opatrenia.
Systémy
monitorovania a hodnotenia Európskej komisie sa v čoraz
väčšej miere zameriavajú na výsledky. Zahŕňajú interných
zamestnancov, ako aj externú expertízu.
Správcovia
v delegáciách a riaditeľstvách rôznymi spôsobmi priebežne
monitorujú realizáciu projektov a programov a ak je to možné, aj
prostredníctvom návštev na mieste. Monitorovanie poskytuje cenné informácie
o pokroku; pomáha správcom identifikovať súčasné
a potenciálne nedostatky a prijať nápravné opatrenia.
Najali
sa externí, nezávislí odborníci, ktorí vyhodnocujú výkonnosť vonkajšej
činnosti EÚ prostredníctvom troch rôznych systémov. Tieto hodnotenia
prispievajú k zodpovednosti a zlepšeniu prebiehajúcich intervencií;
využívajú aj poznatky z predchádzajúcich skúseností, aby informovali
o budúcich politikách a opatreniach. Všetky nástroje využívajú
medzinárodne uznané hodnotiace kritériá Organizácie pre hospodársku spoluprácu
a rozvoj (OECD-DAC) vrátane (potenciálneho) vplyvu.
Systém
monitorovania zameraného na výsledky (ROM), ktorý riadia riaditeľstvá,
poskytuje na úrovni projektu v prvom rade stručný, cielený záznam
o kvalite na vzorke intervencií. Využívaniu vysoko štruktúrovanej,
štandardizovanej metodiky pripisujú nezávislí experti systému ROM atribúty,
ktoré poukazujú na silné a slabé stránky projektu a poskytujú odporúčania
na zlepšenie účinnosti.
Hodnotenia
na úrovni projektu, ktoré riadi delegácia EÚ poverená daným projektom,
poskytujú podrobnejšiu, hĺbkovú analýzu a pomáhajú projektovým
manažérom zlepšiť prebiehajúce intervencie a vypracovať
intervencie do budúcnosti. Boli privolaní externí, nezávislí experti so
skúsenosťami v tematickej a geografickej oblasti, aby
vypracovali analýzu a poskytli spätnú väzbu a dôkazy od všetkých
zúčastnených strán, nielen od konečných príjemcov.
Komisia
vypracovala aj strategické hodnotenia svojich politík, a to od
programovania a stratégií až po realizáciu intervencií v konkrétnom
sektore (ako zdravotníctvo, školstvo atď.) v danej krajine alebo
danom regióne, či konkrétneho nástroja. Tieto hodnotenia sú dôležitým
prínosom k vytváraniu politík a navrhovaniu nástrojov a projektov. Sú
uverejnené na internetovej stránke Komisie a súhrn zistení bol zahrnutý do
výročnej správy predloženej Rade a Európskemu parlamentu.
2.2.        Systémy riadenia
a kontroly
Opatrenia
financované podľa tohto nariadenia sa vykonávajú v súlade
s nariadením o rozpočtových pravidlách.
Komisia
sa môže v riadne odôvodnených prípadoch v súlade
s článkom 54 nariadenia o rozpočtových pravidlách
rozhodnúť zveriť úlohy orgánu verejnej moci, a najmä úlohy
plnenia rozpočtu, orgánom uvedeným v článku 54 ods. 2
písm. c) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ak majú
medzinárodne uznané postavenie, dodržiavajú medzinárodne uznané systémy
riadenia a kontroly a sú pod dozorom orgánu verejnej moci.
V súlade
s nariadením o rozpočtových pravidlách môže Komisia
vykonávať opatrenia financované podľa tohto nariadenia priamo
v rámci spoločného riadenia s členskými štátmi alebo
nepriamo poverením úlohou vykonávania rozpočtu niektorého zo subjektov
alebo osôb uvedených v článku 55 ods. 1 písm. c)
nariadenia o rozpočtových pravidlách. Tieto subjekty alebo osoby môžu
byť za podmienok stanovených v článku 57 nariadenia
o rozpočtových pravidlách poverené využívaním svojich vlastných
pravidiel a postupov pri uzatváraní zmlúv a udeľovaní dotácií.
2.2.1.     Zistené riziká
Rizikové prostredie
Prevádzkové
prostredie pomoci v rámci tohto nástroja charakterizujú nasledujúce riziká
nedosiahnutia cieľov tohto nástroja, suboptimálneho finančného
riadenia a/alebo nedodržiavania platných pravidiel (chyby zákonnosti
a riadnosti):
–
hospodárska/politická nestabilita a/alebo prírodné
katastrofy môžu viesť k problémom a oneskorenému navrhnutiu
a uplatňovaniu intervencií, najmä v nestabilných štátoch,
–
nedostatok inštitucionálnej a administratívnej
kapacity v partnerských krajinách môže viesť k ťažkostiam
a oneskoreniam pri návrhu a uplatňovaní intervencií,
–
geograficky rozptýlené projekty a programy
(zahŕňajúce mnohé štáty/územia/regióny) môžu predstavovať
problémy v oblasti monitorovania logistiky/zdrojov – najmä následných
činností na mieste,
–
rozmanitosť potenciálnych partnerov/príjemcov
s ich rozmanitými štruktúrami a kapacitami v oblasti vnútornej
kontroly môže rozčleniť a tým znížiť efektívnosť
a účinnosť dostupných zdrojov Komisie potrebných na podporu
a monitorovanie realizácie,
–
nedostatočná kvalita a množstvo
dostupných údajov o výsledkoch a vplyve vonkajšej pomoci/národného
plánu rozvoja implementácie v partnerských krajinách môže obmedziť
schopnosť Komisie predkladať správy a niesť zodpovednosť
za výsledky.
Očakávaná úroveň rizika vyplývajúceho z nedodržiavania
platných pravidiel
Cieľ
tohto nástroja, ktorý je potrebné dosiahnuť, je zachovať historickú
úroveň rizika neplnenia (miera chybovosti) portfólia GR DEVCO, ktorá je
zostatkovou „čistou“ mierou chýb (na viacročnom základe, potom ako sa
vykonali všetky plánované kontroly a nápravy uzatvorených zmlúv)
v miere menej ako 2 %. Tradične to zahŕňa odhadovanú
mieru chýb 2 – 5 % na ročnej, náhodne vybranej vzorke transakcií
Európskeho dvora audítorov na účely ročného vyhlásenia
o vierohodnosti. GR DEVCO to považuje za najmenšie riziko nesúladu,
dosiahnuteľné vzhľadom na vysoko rizikové prostredie a so
zreteľom na administratívnu záťaž a nevyhnutnú nákladovú
efektívnosť kontrol dodržiavania.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Štruktúra vnútornej kontroly DEVCO
Vnútorná
kontrola/proces riadenia GR DEVCO sú navrhnuté tak, aby poskytovali primeranú
istotu, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov týkajúcich sa
efektívnosti a účinnosti jeho operácií, spoľahlivosti jeho
finančných výkazov a dodržiavania príslušného legislatívneho
a procesného rámca.
Efektívnosť a účinnosť
Aby
GR DEVCO zabezpečilo efektívnosť a účinnosť svojich
operácií (a zmiernilo vysokú úroveň rizika v rámci svojej
zahraničnej pomoci), bude musieť okrem všetkých prvkov rozsiahleho
strategického procesu politiky a plánovania Komisie, prostredia vnútorného
auditu a ostatných požiadaviek noriem vnútornej kontroly Komisie
v rámci všetkých svojich nástrojov aj naďalej disponovať rámcom
cieleného riadenia pomoci, ktorý bude zahŕňať:
–
samostatné riadenie väčšiny zahraničnej
pomoci delegácií EÚ v danej oblasti,
–
jasné a formálne schválené oblasti
finančnej zodpovednosti (od delegovaného povoľujúceho úradníka
(generálny riaditeľ)) prostredníctvom subdelegovania od subdelegovaného
povoľujúceho úradníka (riaditeľ) v centrále voči vedúcemu
delegácie,
–
pravidelné predkladanie správ delegáciami EÚ
centrále (správy o riadení vonkajšej pomoci) vrátane ročného
vyhlásenia o vierohodnosti vedúceho delegácie,
–
zabezpečenie rozsiahleho programu odborného
vzdelávania pre zamestnancov v centrále a delegácii,
–
významná podpora a usmerňovanie centrály/delegácie
(aj cez internet),
–
pravidelné kontrolné návštevy daných delegácií
každé 3 až 6 rokov.
Metodiku
riadenia cyklu projektu a programu vrátane:
–
nástrojov na podporu kvality pre návrh intervencie,
jej poskytovania, mechanizmov financovania, systému riadenia, vyhodnotenia
a výberu realizačných partnerov atď.,
–
nástrojov programového a projektového
riadenia, monitorovania a predkladania správ na efektívne vykonávanie
vrátane pravidelného externého monitorovania projektov na mieste,
–
dôležité prvky hodnotenia a auditu.
Finančné výkazníctvo a účtovníctvo
GR
DEVCO bude aj naďalej dodržiavať tie najvyššie normy účtovníctva
a finančného výkazníctva pomocou účtovného systému Komisie založeného
na časovom rozlíšení, ako aj konkrétne nástroje vonkajšej pomoci, ako je
spoločný informačný systém pre vonkajšie činnosti (CRIS).
Pokiaľ
ide o súlad s príslušným legislatívnym a procesným rámcom,
metódy kontroly súladu sú stanovené v oddiele 2.3 (opatrenia na
predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam).
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Vzhľadom
na vysoko rizikové prostredie, v ktorom funguje Úrad pre spoluprácu EuropeAid,
musia jej systémy predvídať vysoký výskyt potenciálnych chýb súladu
(nezrovnalosti) pri transakciách a čo najskôr začleniť do
platobného procesu vysokú úroveň kontroly v oblasti prevencie,
zisťovania a nápravy. V praxi to znamená, že pri kontrole súladu
sa v tejto oblasti budú externí audítori a zamestnanci Komisie viac
spoliehať na dôležité predbežné kontroly na viacročnom základe ako na
konečné platby na projekt (pri súčasnom vykonávaní niektorých auditov
a následných kontrol), ktoré výrazne presahujú finančné záruky, ktoré
sa požadujú v nariadení o rozpočtových pravidlách. Rámec súladu úradu
EuropeAid okrem iného tvoria tieto významné zložky:
Preventívne
opatrenia
–
povinná základná odborná príprava pre riadiacich
zamestnancov a audítorov, ktorá sa bude týkať problematiky podvodov,
–
poskytovanie poradenstva (aj cez internet) vrátane
praktickej príručky na zmluvné postupy, sprievodcu jednotkou EuropeAid
a nástrojov finančného hospodárenia (pre realizačných
partnerov),
–
predbežné hodnotenie, aby sa v rámci orgánov
riadiacich príslušné finančné prostriedky zabezpečilo zavedenie
primeraných opatrení proti podvodom v záujme predchádzania
a zisťovania podvodov pri hospodárení s finančnými
prostriedkami EÚ v rámci spoločného a decentralizovaného
riadenia,
–
predbežná kontrola mechanizmov proti podvodom
dostupných v partnerskej krajine ako súčasť hodnotenia kritéria
spôsobilosti na riadenie verejných financií na získanie rozpočtovej
podpory (t. j. aktívny záväzok bojovať proti podvodom
a korupcii, primerané kontrolné orgány, dostatočná súdna kapacita
a účinné mechanizmy reakcií a sankcií),
–
Komisia podpísala v Akkre v roku 2008
Iniciatívu za transparentnosť poskytovania pomoci (IATI), v ktorej
schválila normy na transparentnosť poskytovania pomoci, ktoré
zabezpečia včasnejšie, podrobnejšie a pravidelnejšie údaje
o toku pomoci a dokumentoch,
–
Komisia od 14. októbra 2011 realizuje
prvú fázu normy IATI v záujme uverejnenia informácií
o transparentnosti poskytovania pomoci, skôr ako sa v Pusane
v novembri 2011 uskutoční ďalšie fórum na vysokej úrovni
o účinnosti pomoci. Komisia bude navyše s členskými štátmi
EÚ spolupracovať na spoločnej webovej aplikácii informačných
technológií s názvom TR-AID, ktorá transformuje údaje o pomoci EÚ
poskytované prostredníctvom databázy IATI a ostatných zdrojov na
informácie o pomoci dostupné používateľom.
Zisťovacie
a nápravné opatrenia
–
externé audity a overovania (povinné aj
rizikové) vrátane Európskeho dvora audítorov,
–
spätné kontroly (na základe rizika) a vrátené
prostriedky,
–
pozastavenie financovania EÚ, ak došlo
k závažnému prípadu podvodu vrátane rozsiahlej korupcie, pokiaľ
príslušné orgány neprijmú primerané opatrenia s cieľom napraviť
tento podvod a predchádzať podobným podvodom v budúcnosti.
EuropeAid
bude naďalej vypracúvať vlastné stratégie v boji proti podvodom
v súlade s novou stratégiou Komisie v oblasti boja proti
podvodom, ktorá bola prijatá 24. júna 2011 s cieľom
zabezpečiť okrem iného, aby:
–
boli interné kontroly úradu EuropeAid týkajúce sa
podvodov plne v súlade s novou stratégiou Komisie v oblasti boja
proti podvodom,
–
bol prístup úradu EuropeAid k boju proti
podvodom zameraný na určenie rizikových oblastí podvodov a na adekvátne
reakcie,
–
systémy používané na čerpanie prostriedkov EÚ
v tretích krajinách umožňovali získať príslušné údaje
s cieľom využiť ich v rámci riadenia rizík v oblasti
podvodov (napr. pri dvojitom financovaní),
–
sa v prípade potreby mohli zriadiť
spolupracujúce skupiny a vhodné nástroje v oblasti informačných
technológií zamerané na analýzu prípadov podvodu súvisiacich so sektorom
vonkajšej pomoci.
2.4         Odhad nákladov a príjmov
pochádzajúcich z kontrol
Pre
portfólio úradu EuropeAid ako celok predstavujú náklady na vnútornú
kontrolu/riadenie podľa celkového odhadu priemerné ročné záväzky vo
výške 658 mil. EUR v rámci rozpočtového plánovania
na obdobie 2014 – 2020. Táto suma zahŕňa riadenie ERF, ktorý funguje
integrovaným spôsobom v rámci riadiacej štruktúry úradu EuropeAid. Tieto
náklady, ktoré nesúvisia s prevádzkou, predstavujú približne 6,4 %
odhadovaného ročného priemeru vo výške 10,2 mld. EUR
plánovaného na celkové (prevádzkové a administratívne) záväzky úradu
EuropeAid v jej výdavkovom portfóliu financovanom zo všeobecného
rozpočtu EÚ a z Európskeho rozvojového fondu na obdobie 2014 –
2020.
Tieto
náklady na riadenie zohľadňujú všetkých zamestnancov úradu EuropeAid
v centrále a delegáciách, infraštruktúru, cestovné, odborné
vzdelávanie, monitorovanie, hodnotenie a zmluvy o vykonávaní auditu
(vrátane zmlúv vypracovaných príjemcami).
Úrad
EuropeAid postupne plánuje znížiť pomer riadiacich/prevádzkových
činností v rámci zlepšených a zjednodušených ustanovení nových
nástrojov na základe pravdepodobných zmien podľa revidovaného nariadenia
o rozpočtových pravidlách. Hlavný prínos týchto nákladov na riadenie
sa realizuje vo forme splnenia politických cieľov, účinného a efektívneho
využívania zdrojov a uplatňovania nákladovo efektívnych preventívnych
opatrení a iných kontrol na zabezpečenie pravidelného využívania
finančných prostriedkov v súlade so zákonom.
Zatiaľ
čo bude potrebné neustále zlepšovať charakter a zameranie činností
v oblasti riadenia a kontroly súladu v súvislosti
s portfóliom, tieto náklady sú z globálneho hľadiska nevyhnutné
na efektívne a účinné dosiahnutie cieľov nástrojov pri
minimálnom riziku nedodržania súladu (menej ako 2 % zostatkových chýb). Sú
podstatne menšie ako riziká spojené so zrušením alebo s obmedzením
počtu vnútorných kontrol v tejto vysoko rizikovej oblasti.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
v týchto okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtová položka || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo 19 06 04 Pomoc v sektore jadrovej bezpečnosti || DRP/NRP ([15]) || krajín EZVO[16] || kandidátskych krajín[17] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || číslo 19 06 04 01 || DA || NIE || NIE || NIE ||
·      Požadované nové rozpočtové riadky NEUPLATŇUJE SA
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
v týchto okruhoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtová položka || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov……………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
                v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: ||   || pomoc v sektore jadrovej bezpečnosti
 GR: <…….> ||   ||   || Rok N[18] 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti (19. 6. 2004) || Záväzky || (1) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Platby || (2) || 0,581 || 38,592 || 59,602 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 411,232
 Číslo rozpočtového riadka || Záväzky || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované  z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[19] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka 19.0104 06 ||   || (3) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,439
 Rozpočtové prostriedky SPOLU za GR <…….> || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Platby || = 2 + 2a + 3 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 83,584 || 85,277 || 86,970 || 88,763 || 90,478 || 92,348 || 94,241 || 621,661
 Platby || (5) || 0,581 || 38,592 || 59,302 || 69,624 || 76,548 || 84,636 || 81,649 || 621,661
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 1,316 || 1,323 || 1,330 || 1,337 || 1,422 || 1,352 || 1,359 || 9,796
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU <4> viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || = 4 + 6 || 84,900 || 86,600 || 88,300 || 90,100 || 91,900 || 93,700 || 95,600 || 631,100
 Platby || = 5 + 6 || 1,897 || 39,915 || 60,932 || 70,961 || 77,970 || 85,988 || 83,008 || 420,671
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: neuvádza
sa
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU  (referenčná suma) || Záväzky || = 4 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || = 5 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 GR: <…….> ||
  Ľudské zdroje || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
  Ostatné administratívne výdavky || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 GR <….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
   ||   ||   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 87,708 || 89,356 || 91,026 || 92,802 || 94,602 || 96,402 || 98,302 || 650,199
 Platby || 4,705 || 42,671 || 63,658 || 73,663 || 80,672 || 88,690 || 85,710 || 439,770
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky ¨            Návrh/iniciatíva
si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov
x        Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[20] || Priemerné náklady na výstup || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[21] Podpora účinnej kultúry jadrovej bezpečnosti a dodržiavanie najvyšších noriem v oblasti jadrovej bezpečnosti a ochrany pred žiarením ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   || 25, 08 ||   || 25, 58 ||   || 26,09 ||   || 26,63 ||   || 27,14 ||   || 27,70 ||   || 28,27 ||   || 186,50
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Zodpovedné a bezpečné nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom, odstavenie a úprava bývalých jadrových areálov a zariadení ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || - Výstup ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   || 54, 33 ||   || 55,43 ||   || 56,53 ||   || 57,70 ||   || 58,81 ||   || 60,03 ||   || 61,26 ||   || 404,08
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Vytvorenie rámcov a metodík na uplatňovanie efektívnych a účinných bezpečnostných opatrení na jadrové materiály v tretích krajinách ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet ||   || 4,18 ||   || 4,26 ||   || 4,35 ||   || 4,44 ||   || 4,52 ||   || 4,62 ||   || 4,71 ||   || 31,08
 NÁKLADY SPOLU ||   || 83,58 ||   || 85,28 ||   || 86,97 ||   || 88,76 ||   || 90,48 ||   || 92,35 ||   || 94,24 ||   || 621,66
Pozn.: Je potrebné zdôrazniť, že členenie
činností podľa konkrétnych cieľov a ich rozdelenie medzi
výstupy sa môže v tejto fáze považovať iba za indikatívne. Výstupy sú
preto založené na predbežných odhadoch a uvedené na ilustráciu.
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
¨        Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov
x        Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2014[22] || 2015 || 2016 || 2107 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 2,440 || 2,415 || 2,391 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 2,367 || 16,716
 Ostatné administratívne výdavky || 0,368 || 0,340 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 0,335 || 2,383
 Medzisúčet OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 2,808 || 2,756 || 2,726 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 2,702 || 19,099
 Mimo OKRUHU 5[23] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 1,019 || 1,019 || 1,019 || 1 019 || 1,019 || 1,019 || 1,019 || 7,135
 Ostatné administratívne výdavky || 0,348 || 0,355 || 0,362 || 0,369 || 0,453 || 0,384 || 0,391 || 2,661
 Medzisúčet mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || 1,367 || 1,374 || 1,381 || 1,388 || 1,473 || 1,403 || 1,410 || 9,796
 SPOLU || 4,124 || 4,079 || 4,056 || 4,039 || 4,124 || 4,054 || 4,062 || 28,538
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
¨        Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov
x        Návrh/iniciatíva si vyžaduje využitie ľudských zdrojov,
ako je uvedené v tejto tabuľke:
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok N 2014 || Rok N+1 2015 || Rok N+2 2016 || Rok N+3 2017 || Rok N+4 2018 || Rok N+5 2019 || Rok N+6 2020
 Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 Pomoc v jadrovom sektore 01 01 01 (sídlo a zastúpenie Komisie) || 18,5 || 18,4 || 18,2 || 18,0 || 18,0 || 18,0 || 18,0
 Pomoc v jadrovom sektore 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jadrovom sektore 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jadrovom sektore 01 02 01 (ZZ, ZA, VNE z celkového finančného krytia) || 1,3 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2 || 1,2
 Pomoc v jadrovom sektore 01 02 02 (ZZ, ZA, MED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jadrovom sektore 01 04 yy[24] || - sídlo[25] || 15,9 || 15,9 || 15,9 || 15,9 || 15,9 || 15,9 || 15,9
 - delegácia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Pomoc v jadrovom sektore 01 05 02 (ZZ, ZA, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, ZA, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 35,7 || 35,5 || 35,3 || 35,1 || 35,1 || 35,1 || 35,1
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade
potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR
v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti
od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci ||
 Externí zamestnanci ||
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
x        Návrh/iniciatíva je v súlade s platným
viacročným finančným rámcom.
¨        Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej
kapitoly viacročného finančného rámca.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní
a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
¨        Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility
alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[26].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné
okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Účasť tretích strán
na financovaní NEUPLATŇUJE SA
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami.
Návrh/iniciatíva bude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
(NEUPLATŇUJE SA)
¨        Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
¨        Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
¨ vplyv na vlastné zdroje
¨ vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[27]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložte toľko stĺpcov, koľko je potrebné na základe trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               ERF, fond pre globálnu klímu a biodiverzitu
a rezerva na núdzovú pomoc sú ďalšie nástroje, na ktoré sa
nevzťahuje rozpočet EÚ.
[2]               Ú. v. EÚ C, , s. .
[3]               Ú. v. EÚ L 81, 22.3.2007, s. 1–10.
[4]               Ú. v. ES L 318, 11.12.1999, s. 20.
[5]               Ú. v. EÚ L 185, 16.7.2005, s. 33.
[6]               Ú. v. EÚ L 172, 2.7.2009, s. 18.
[7]               Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 48.
[8]               Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[9]               Tieto kritériá zohľadňujú závery Rady
o pomoci tretím krajinám v oblasti jadrovej bezpečnosti
a ochrany (2913. zasadnutie Rady pre dopravu, spoje a energiu,
Brusel 9. decembra 2008).
[10]             V tejto súvislosti by sa mali zohľadniť míľniky
pri vývoji národnej infraštruktúry pre jadrový program (sériový dokument MAAE
o jadrovej energii NG-G-3.1).
[11]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[12]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a)
alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[13]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[14]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[15]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[16]             EZVO – Európske združenie voľného obchodu.
[17]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[18]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať.
[19]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[20]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km
atď.).
[21]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.
[22]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať.
[23]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[24]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[25]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre
rybné hospodárstvo (EFRH).
[26]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[27]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.