               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli15. 3. 2019
            COM(2019) 141 final
            2019/0082(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom podľa Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka pozície, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Spoločnom výbore zriadenom podľa Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve v súvislosti s pripravovaným prijatím rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve

               Cieľom dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (ďalej len „dohoda“) je liberalizácia a uľahčenie obchodu a investícií, ako aj podpora užších hospodárskych vzťahov medzi zmluvnými stranami.

               Dohodu uzavrela Rada Európskej únie 20. decembra 2018 po udelení súhlasu Európskym parlamentom 12. decembra 2018. Dohoda nadobudla platnosť 1. februára 2019.

               2.2.Spoločný výbor

               Článkom 22.1 ods. 1 dohody sa zriaďuje Spoločný výbor zložený zo zástupcov oboch zmluvných strán. V článku 22.1 ods. 4 sa stanovuje, že v záujme zabezpečenia riadneho a účinného fungovania dohody „Spoločný výbor:

               a)na svojom prvom zasadnutí prijme svoj rokovací poriadok a

               b)na svojom prvom zasadnutí prijme rokovací poriadok tribunálu a kódex správania pre rozhodcov uvedené v článku 21.30, ako aj úpravu mediačného konania uvedenú v článku 21.6 ods. 2.“

               Všetky rozhodnutia a odporúčania Spoločného výboru sa budú prijímať na základe konsenzu.

               2.3.Pripravovaný akt Spoločného výboru

               Spoločný výbor má počas svojho prvého zasadnutia prijať svoj rokovací poriadok, rokovací poriadok tribunálu, úpravu mediačného konania a kódex správania pre rozhodcov (ďalej len „pripravovaný akt“).

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               V tomto návrhu rozhodnutia Rady sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Spoločnom výbore zriadenom podľa Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov.

               Zmluvné strany dohody sa dohodli na návrhoch príslušných dokumentov. S výhradou rozhodovacích postupov EÚ by sa tieto dokumenty mali prijať na prvom zasadnutí Spoločného výboru, ktoré sa v súlade s článkom 22.1 ods. 2 má uskutočniť do troch mesiacov od dátumu nadobudnutia platnosti dohody, t. j. najneskôr do mája 2019.

               Podstata rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov, ktoré sa uvádzajú v prílohe, je veľmi podobná tým, ktoré prijali spoločné výbory zriadené v rámci iných dohôd o hospodárskom partnerstve alebo iných obchodných dohôd.

               Prijatie týchto dokumentov je nevyhnutné na zabezpečenie fungovania ustanovení dohody a konkrétnejšie na vykonávanie ustanovení kapitoly 21 (Urovnávanie sporov) a kapitoly 22 (Inštitucionálne ustanovenia).

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený dohodou, a to Dohodou medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve.

               Akt, ktorý má Spoločný výbor prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude podľa medzinárodného práva záväzný v súlade s článkom 22.2 dohody.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka sú len vedľajšie, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo hlavná alebo prevažujúca zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spoločnej obchodnej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2019/0082 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom podľa Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 3 a článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (ďalej len „dohoda“) bola schválená v mene Únie 20. decembra 2018.

               (2)Podľa článku 22.1 ods. 4 písm. e) a f) dohody má Spoločný výbor na svojom prvom zasadnutí prijať svoj rokovací poriadok, rokovací poriadok tribunálu a kódex správania pre rozhodcov uvedené v článku 21.30, ako aj úpravu mediačného konania uvedenú v článku 21.6 ods. 2 dohody.

               (3)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Spoločnom výbore, keďže pripravované rozhodnutie Spoločného výboru bude pre Úniu záväzným,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na prvom zasadnutí Spoločného výboru zriadeného podľa Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o jeho rokovací poriadok, rokovací poriadok tribunálu, kódex správania pre rozhodcov a úpravu mediačného konania, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru vrátane príloh k nemu, ako sú pripojené k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda/predsedníčka

                     (1)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli15. 3. 2019
            COM(2019) 141 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore zriadenom podľa Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve, pokiaľ ide o prijatie rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov

               NÁVRH

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU č. …/2019

               PODĽA DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A JAPONSKOM O HOSPODÁRSKOM PARTNERSTVE

               z...

               o prijatí rokovacieho poriadku Spoločného výboru, rokovacieho poriadku tribunálu, úpravy mediačného konania a kódexu správania pre rozhodcov

               SPOLOČNÝ VÝBOR,

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve podpísanú v Tokiu 17. júla 2018, a najmä na jej článok 21.6 ods. 2, článok 21.30 a článok 22.1 ods. 1, 2 a 4,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               1.Rokovací poriadok Spoločného výboru sa ustanovuje v znení, ktoré sa uvádza v prílohe I.

               2.Rokovací poriadok tribunálu sa ustanovuje v znení, ktoré sa uvádza v prílohe II.

               3.Mediačné konanie sa ustanovuje v znení, ktoré sa uvádza v prílohe III.

               4.Kódex správania pre rozhodcov sa ustanovuje v znení, ktoré sa uvádza v prílohe IV.

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V … dňa …

                        Za Spoločný výbor

                        minister zahraničných vecí Japonska

                        zástupca EÚ

               PRÍLOHA I

               ROKOVACÍ PORIADOK SPOLOČNÉHO VÝBORU

               PODĽA DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A JAPONSKOM O HOSPODÁRSKOM PARTNERSTVE

               ČLÁNOK 1

               Zloženie a predsedníctvo

               1.
                     Spoločný výbor zriadený článkom 22.1 ods. 1 Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (ďalej len „dohoda“) bude plniť svoje povinnosti podľa článku 22.1 dohody a prevezme zodpovednosť za všeobecné vykonávanie a fungovanie dohody.

               2.
                     Spoločný výbor bude zložený zo zástupcov Európskej únie a Japonska a v súlade s článkom 22.1 ods. 3 dohody mu budú spoločne predsedať člen Európskej komisie zodpovedný za obchod a minister zahraničných vecí Japonska.

               3.
                     Spolupredsedov môžu zastúpiť ich príslušní zástupcovia, ako sa stanovuje v článku 22.1 ods. 3 dohody. Všetky ďalšie odkazy na členov a spolupredsedov Spoločného výboru v tomto rokovacom poriadku sa budú považovať za odkazy, ktoré zahŕňajú aj ich zástupcov.

               4.
                     Spolupredsedovia môžu byť sprevádzaní úradníkmi. Zoznam úradníkov, ktorí sa zúčastnia na zasadnutí za každú zmluvnú stranu, sa bude vymieňať pred zasadnutím prostredníctvom kontaktných miest.

               5.
                     Zmluvné strany sa môžu na základe vzájomného súhlasu rozhodnúť, že prizvú pozorovateľov alebo nezávislých expertov na ad hoc základe.

               ČLÁNOK 2

               Kontaktné miesta

               1.
                     Kontaktné miesta určené podľa článku 22.6 ods. 1 dohody (ďalej len „kontaktné miesta“) koordinujú prípravu a organizáciu zasadnutí Spoločného výboru.

               2.
                     V súlade s článkom 22.6 ods. 2 písm. c) dohody sa všetka výmena korešpondencie a komunikácia medzi zmluvnými stranami týkajúca sa práce Spoločného výboru a jeho zasadnutí bude uskutočňovať prostredníctvom kontaktných miest.

               3.
                     Kontaktné miesta budú zodpovedné za koordináciu príprav predbežného programu, návrhov rozhodnutí a návrhov odporúčaní Spoločného výboru, ako aj korešpondencie a komunikácie medzi Spoločným výborom a osobitnými výbormi, pracovnými skupinami a inými subjektmi zriadenými na základe dohody.

               ČLÁNOK 3

               Program

               1.
                     Predbežný program každého zasadnutia vypracujú kontaktné miesta spoločne a postúpia ho spolu s príslušnými dokumentmi účastníkom zasadnutia Spoločného výboru, a to najneskôr 7 kalendárnych dní pred dátumom zasadnutia.

               2.
                     Každá zmluvná strana môže navrhnúť body programu, a to najneskôr 14 kalendárnych dní pred dátumom zasadnutia.

               3.
                     Zmluvné strany môžu po vzájomnom súhlase skrátiť lehoty uvedené v odsekoch 1 a 2 s cieľom zohľadniť potreby konkrétneho prípadu.

               4.
                     Spoločný výbor prijme program na začiatku zasadnutia. Do programu možno zaradiť aj body, ktoré nie sú uvedené v predbežnom programe, ak sa tak zmluvné strany rozhodnú.

               ČLÁNOK 4

               Pracovný jazyk

               Pokiaľ zmluvné strany nerozhodnú inak, všetka korešpondencia a komunikácia medzi zmluvnými stranami týkajúca sa práce Spoločného výboru, ako aj príprava rozhodnutí a odporúčaní a rokovania o rozhodnutiach a odporúčaniach sa budú uskutočňovať v anglickom jazyku.

               ČLÁNOK 5

               Rozhodnutia a odporúčania

               1.
                     Rozhodnutia a odporúčania Spoločného výboru sa v súlade s článkom 22.2 dohody budú prijímať na základe konsenzu. Môžu sa prijať písomným postupom prostredníctvom výmeny nót medzi spolupredsedami výboru.

               2.
                     Všetkým rozhodnutiam a odporúčaniam Spoločného výboru sa pridelí poradové číslo, dátum prijatia a názov súvisiaci s ich predmetom.

               ČLÁNOK 6

               Spoločná zápisnica

               1.
                     Návrh spoločnej zápisnice bude spravidla obsahovať konečný program a zhrnutie diskusií ku každému bodu programu.

               2.
                     Návrh spoločnej zápisnice z každého zasadnutia vypracujú kontaktné miesta čo najskôr, avšak najneskôr 60 dní od dátumu zasadnutia.

               3.
                     Návrh spoločnej zápisnice schvália zmluvné strany písomne čo najskôr, avšak najneskôr 70 dní od dátumu zasadnutia. Po schválení zápisnice kontaktné miesta podpíšu jej dve vyhotovenia a každá zmluvná strana dostane jedno originálne vyhotovenie týchto dokumentov. Zmluvné strany môžu rozhodnúť, že sa táto požiadavka splní podpisom a výmenou elektronických kópií.

               ČLÁNOK 7

               Zverejňovanie a dôvernosť

               1.
                     Pokiaľ nie je v dohode uvedené inak alebo pokiaľ inak nerozhodnú zmluvné strany, zasadnutia Spoločného výboru nebudú verejne prístupné.

               2.
                     Ak zmluvná strana poskytne Spoločnému výboru alebo niektorému osobitnému výboru, pracovnej skupine či inému subjektu zriadenému podľa dohody informácie, ktoré považuje za dôverné alebo chránené pred sprístupnením v zmysle svojich zákonov a iných právnych predpisov, druhá zmluvná strana bude s týmito informáciami zaobchádzať ako s dôvernými v súlade s článkom 1.6 dohody.

               3.
                     S výhradou uplatňovania odseku 2 môže každá zmluvná strana v akomkoľvek vhodnom komunikačnom prostriedku zverejniť program, ktorý zmluvné strany sfinalizovali pred zasadnutím spoločného výboru, schválenú spoločnú zápisnicu vypracovanú v súlade s článkom 6 a rozhodnutia a odporúčania prijaté Spoločným výborom.

               ČLÁNOK 8

               Výdavky

               Každá zmluvná strana uhradí všetky výdavky, ktoré jej vznikli v dôsledku zasadnutí Spoločného výboru. Výdavky súvisiace s organizáciou zasadnutí bude znášať tá zmluvná strana, ktorá je hostiteľom zasadnutia. Ak sa zasadnutie koná mimo Európskej únie alebo Japonska, zmluvné strany na základe vzájomného súhlasu rozhodnú o zodpovednosti za výdavky, ktoré vzniknú pri organizácii zasadnutia.

               ****

               PRÍLOHA II

               ROKOVACÍ PORIADOK
               TRIBUNÁLU

               V konaniach pred tribunálom podľa kapitoly 21 oddielu C (Urovnávanie sporov) dohody sa uplatňujú tieto pravidlá:

               I. Vymedzenie pojmov

               1.V tomto rokovacom poriadku:

               a)„administratívni zamestnanci“ v súvislosti s rozhodcom sú osoby iné ako asistenti, ktoré tento rozhodca riadi a kontroluje;

               b)„poradca“ je osoba, ktorú si zmluvná strana vybrala, aby jej radila alebo pomáhala na účely konania pred tribunálom, okrem zástupcov tejto zmluvnej strany;

               c)„dohoda“ je Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve;

               d)„rozhodca“ je člen tribunálu;

               e)„asistent“ je osoba, ktorá za podmienok menovania rozhodcu vyhľadáva informácie a podklady alebo pomáha tomuto rozhodcovi;

               f)„kódex správania“ je kódex správania pre rozhodcov uvedený v článku 21.30 dohody;

               g)„sťažujúca sa zmluvná strana“ je zmluvná strana, ktorá žiada o zriadenie tribunálu podľa článku 21.7 dohody;

               h)„dni“ sú kalendárne dni;

               i)„tribunál“ je tribunál zriadený podľa článku 21.7 dohody;

               j)„zmluvná strana, voči ktorej sťažnosť smeruje“ je zmluvná strana, voči ktorej bol začatý spor pred tribunálom podľa článku 21.7 dohody;

               k)„konanie“ je konanie tribunálu a

               l)„zástupca“ vo vzťahu k zmluvnej strane je úradník alebo akákoľvek iná osoba z vládneho orgánu alebo agentúry alebo akéhokoľvek iného verejnoprávneho subjektu zmluvnej strany a iní pracovníci, ktorých táto zmluvná strana vymenuje za svojich zástupcov na účely konania tribunálu.

               II. Menovanie rozhodcov

               2.Úrad, ktorý určí sťažujúca sa zmluvná strana podľa článku 21.25 ods. 1 dohody, je zodpovedný za organizáciu žrebovania podľa článku 21.8 odsekov 3, 4 a 5 dohody, a s dostatočným predstihom informuje spolupredsedov Spoločného výboru o dátume, čase a mieste žrebovania. Spolupredseda zmluvnej strany, voči ktorej sťažnosť smeruje, môže byť pri žrebovaní prítomný alebo zastúpený inou osobou. Prítomní môžu byť aj zástupcovia oboch zmluvných strán. Žrebovanie sa v každom prípade uskutoční za prítomnosti zmluvnej strany, resp. zmluvných strán, ktoré sú prítomné.

               3.Zmluvné strany písomne informujú každú osobu, ktorá bola vymenovaná za rozhodcu podľa článku 21.8 dohody, o jej vymenovaní do funkcie. Každá osoba potvrdí obom zmluvným stranám svoju disponibilitu do piatich dní od dátumu, keď bola informovaná o svojom vymenovaní.

               III. Organizačné stretnutie

               4.Zmluvné strany, pokiaľ sa nedohodnú inak, sa stretnú s tribunálom do siedmich dní od dátumu jeho zriadenia s cieľom rozhodnúť o záležitostiach, ktoré zmluvné strany alebo tribunál považujú za vhodné, vrátane:

               a)odmien a výdavkov, ktoré sa majú vyplatiť rozhodcom a ktoré musia byť v súlade s normami a kritériami WTO;

               b)odmien, ktoré sa majú vyplatiť asistentom. Celková výška odmeny každého asistenta alebo asistentov rozhodcu nesmie presiahnuť 50 % odmeny daného rozhodcu, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, a

               c)harmonogramu konania, ktorý sa stanoví podľa časového pásma zmluvnej strany, voči ktorej sťažnosť smeruje.

               Na tomto stretnutí sa môžu osobne, telefonicky alebo prostredníctvom videokonferencie zúčastniť iba rozhodcovia a zástupcovia zmluvných strán, ktorí sú úradníci alebo iné osoby z vládneho orgánu alebo agentúry alebo akéhokoľvek iného verejnoprávneho subjektu.

               IV. Oznámenia

               5.Akékoľvek žiadosti, oznamy, písomné podania alebo iné dokumenty postupované:

               a)tribunálom sa zasielajú obom zmluvným stranám súčasne;

               b)zmluvnou stranou tribunálu sa zasielajú súčasne v kópii druhej zmluvnej strane a

               c)zmluvnou stranou druhej zmluvnej strane sa podľa potreby zasielajú súčasne v kópii tribunálu.

               Každý dokument uvedený v tomto bode sa v príslušných prípadoch pošle súčasne v kópii aj externému subjektu uvedenému v článku 21.25 ods. 2 dohody.

               6.Oznámenie akéhokoľvek dokumentu uvedeného v bode 5 zmluvnej strane sa adresuje úradu určenému touto zmluvnou stranou podľa článku 21.25 ods. 1 dohody.

               7.Akékoľvek oznámenie podľa bodu 5 sa vykoná e-mailom alebo prípadne akýmkoľvek iným telekomunikačným prostriedkom, ktorý poskytuje záznam o jeho odoslaní. Pokiaľ sa nepreukáže inak, takéto oznámenie sa považuje za doručené v deň jeho odoslania.

               8.Drobné chyby administratívnej povahy v žiadosti, ozname, písomnom podaní alebo inom dokumente týkajúcom sa konania tribunálu možno opraviť doručením nového dokumentu, v ktorom sa zmeny jasne vyznačia.

               9.Ak posledný deň na doručenie dokumentu pripadne na štátny sviatok v Japonsku alebo v Európskej únii alebo na ktorýkoľvek iný deň, v ktorý sú úrady štátnej správy zmluvnej strany oficiálne alebo v dôsledku vyššej moci zatvorené, dokument sa považuje za doručený v nasledujúci pracovný deň. Na organizačnom stretnutí uvedenom v bode 4 každá zmluvná strana predloží zoznam svojich štátnych sviatkov a akýchkoľvek iných dní, počas ktorých sú jej úrady oficiálne zatvorené. Každá zmluvná strana zaistí, aby bol jej zoznam počas konania pred tribunálom aktuálny.

               V. Písomné podania

               10.Sťažujúca sa zmluvná strana doručí svoje písomné podanie najneskôr 20 dní od dátumu zriadenia tribunálu. Zmluvná strana, voči ktorej sťažnosť smeruje, doručí svoje písomné vyjadrenie k podaniu najneskôr 20 dní odo dňa doručenia písomného podania sťažujúcej sa zmluvnej strany.

               VI. Fungovanie tribunálu

               11.Predseda tribunálu predsedá všetkým jeho zasadnutiam. Tribunál môže na predsedu delegovať právomoc prijímať správne a procesné rozhodnutia.

               12.Pokiaľ sa v kapitole 21 dohody alebo v tomto rokovacom poriadku nestanovuje inak, môže tribunál vykonávať svoje činnosti akýmikoľvek prostriedkami vrátane telefónu, faxového prenosu alebo počítačového spojenia.

               13.Ak sa vyskytne procesná otázka, na ktorú sa nevzťahuje kapitola 21 dohody, tento rokovací poriadok ani kódex správania pre rozhodcov podľa článku 21.30, tribunál môže po konzultácii so zmluvnými stranami prijať vhodný postup, ktorý je zlučiteľný s uvedenými ustanoveniami.

               14.Tribunál môže po konzultácii so zmluvnými stranami zmeniť akúkoľvek lehotu inú ako lehotu stanovenú v kapitole 21 dohody a vykonať akúkoľvek inú procesnú alebo administratívnu úpravu v konaní. Keď tribunál konzultuje so zmluvnými stranami, písomne ich informuje o navrhovanej zmene alebo úprave a o príslušnom dôvode.

               VII. Pojednávania

               15.Na základe harmonogramu stanoveného podľa bodu 4 a po konzultácii so zmluvnými stranami a s ostatnými rozhodcami predseda tribunálu stanoví dátum a čas pojednávania.

               16.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, zmluvná strana, v ktorej sa pojednávanie uskutoční v súlade s článkom 21.15 ods. 2 dohody:

               a)určí miesto pojednávania a informuje o tom predsedu tribunálu a

               b)je zodpovedná za logistické zabezpečenie pojednávania.

               17.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak a bez toho, aby bol dotknutý bod 46, zmluvné strany spoločne znášajú výdavky vyplývajúce z logistického zabezpečenia pojednávania.

               18.Predseda tribunálu včas písomne oznámi zmluvným stranám, a v príslušných prípadoch aj externému subjektu podľa článku 21.25 ods. 2 dohody, dátum, čas a miesto konania pojednávania. Zmluvná strana, v ktorej sa pojednávanie uskutoční, alebo v príslušných prípadoch externý subjekt podľa článku 21.25 ods. 2 dohody, tieto informácie zverejní, okrem prípadu, keď je pojednávanie neverejné.

               19.Vo všeobecnosti by sa malo konať len jedno pojednávanie. Ak v spore ide o mimoriadne zložité otázky, tribunál môže po konzultácii so zmluvnými stranami z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany zvolať dodatočné pojednávania. V prípade všetkých dodatočných pojednávaní sa body 15 až 18 uplatňujú mutatis mutandis.

               20.Všetci rozhodcovia sa zúčastňujú na celom priebehu pojednávania.

               21.Bez ohľadu na to, či je pojednávanie verejné alebo neverejné, môžu na ňom byť prítomné tieto osoby:

               a)zástupcovia zmluvných strán;

               b)poradcovia;

               c)asistenti a administratívni zamestnanci;

               d)tlmočníci, prekladatelia a súdni zapisovatelia tribunálu a

               e)odborníci, na základe rozhodnutia tribunálu podľa článku 21.17 ods. 2 dohody.

               22.Najneskôr päť dní pred dátumom pojednávania každá zmluvná strana doručí tribunálu zoznam mien osôb, ktoré na pojednávaní ústne prednesú argumenty alebo stanoviská v mene tejto zmluvnej strany, a ostatných zástupcov a poradcov, ktorí sa zúčastnia na pojednávaní.

               23.Tribunál vedie pojednávanie nasledujúcim spôsobom, pričom zabezpečí, aby sťažujúca sa zmluvná strana a zmluvná strana, voči ktorej sťažnosť smeruje, mali k dispozícii rovnaký čas na argumentáciu a protiargumentáciu:

               Argumentácia

               a)argumentácia sťažujúcej sa zmluvnej strany a

               b)argumentácia zmluvnej strany, voči ktorej sťažnosť smeruje.

               Protiargumentácia

               a)replika sťažujúcej sa zmluvnej strany a

               b)duplika zmluvnej strany, voči ktorej sťažnosť smeruje.

               24.Tribunál môže klásť otázky ktorejkoľvek zo zmluvných strán kedykoľvek počas pojednávania.

               25.Tribunál zabezpečí vyhotovenie prepisu pojednávania a jeho doručenie zmluvným stranám čo najskôr po skončení pojednávania. Zmluvné strany môžu k prepisu predložiť pripomienky a tribunál môže tieto pripomienky zvážiť.

               26.Každá zmluvná strana môže do 10 dní od dátumu pojednávania doručiť doplňujúce písomné podanie týkajúce sa akejkoľvek záležitosti, ktorá sa vyskytla počas pojednávania.

               VIII. Porady

               27.Na poradách tribunálu môžu byť prítomní len rozhodcovia. Bez ohľadu na predchádzajúcu vetu môže tribunál povoliť, aby boli na jeho poradách prítomní asistenti.

               IX. Písomné otázky

               28.Tribunál sa môže kedykoľvek v priebehu konania písomne obrátiť s otázkami na jednu alebo obe zmluvné strany. Otázky položené jednej zmluvnej strane sa zašlú v kópii druhej zmluvnej strane.

               29.Každá zmluvná strana takisto poskytne druhej zmluvnej strane kópiu svojej odpovede na otázky položené tribunálom. Zmluvná strana musí mať možnosť do piatich dní od doručenia takejto kópie predložiť písomné pripomienky k odpovedi druhej zmluvnej strany.

               X. Nahradenie rozhodcov

               30.V prípade nahradenia rozhodcu v súlade s článkom 21.11 dohody sa uplatňuje článok 21.8 mutatis mutandis.

               31.Ak sa zmluvná strana domnieva, že rozhodca nespĺňa požiadavky stanovené v kódexe správania a z tohto dôvodu by mal byť nahradený, táto zmluvná strana to oznámi druhej zmluvnej strane do 15 dní od dátumu, keď získala dostatočné dôkazy o tom, že rozhodca nespĺňa požiadavky stanovené v kódexe správania.

               32.Ak sa zmluvná strana domnieva, že niektorý rozhodca s výnimkou predsedu nespĺňa požiadavky kódexu správania, zmluvné strany spolu konzultujú a ak sa tak dohodnú, vyberú nového rozhodcu v súlade s bodom 30.

               Ak sa zmluvné strany nedohodnú na potrebe rozhodcu nahradiť, ktorákoľvek zmluvná strana môže požiadať, aby sa záležitosť predložila predsedovi tribunálu, ktorého rozhodnutie je konečné.

               Ak na základe tejto žiadosti predseda zistí, že rozhodca nespĺňa požiadavky kódexu správania, vyberie sa nový rozhodca v súlade s bodom 30.

               33.Ak sa zmluvná strana domnieva, že predseda tribunálu nespĺňa požiadavky kódexu správania, zmluvné strany spolu konzultujú a ak sa tak dohodnú, vyberú nového predsedu v súlade s bodom 30.

               Ak sa zmluvné strany nedohodnú na potrebe predsedu nahradiť, ktorákoľvek zmluvná strana môže požiadať, aby sa záležitosť predložila dvom zostávajúcim rozhodcom. Rozhodcovia rozhodnú, a to najneskôr do 10 dní odo dňa doručenia žiadosti, či je potrebné predsedu tribunálu nahradiť. Rozhodnutie týchto rozhodcov o potrebe nahradenia predsedu je konečné.

               Ak rozhodcovia rozhodnú, že predseda nespĺňa požiadavky kódexu správania, vyberie sa nový predseda v súlade s bodom 30.

               34.Konanie sa preruší na obdobie, počas ktorého sa vykonávajú postupy stanovené v bodoch 30 až 33.

               XI. Dôvernosť

               35.Ak zmluvná strana predloží tribunálu dôverné znenie svojich písomných podaní, musí na žiadosť druhej zmluvnej strany do 20 dní od dátumu žiadosti poskytnúť aj verziu podaní, ktorá nemá dôverný charakter a mohla by byť sprístupnená verejnosti. Nič v týchto pravidlách nebráni zmluvnej strane zverejniť svoje vlastné podania, pokiaľ nezverejní žiadne informácie, ktoré druhá zmluvná strana označila za dôverné. Ak podania a argumenty niektorej zo zmluvných strán obsahujú dôverné informácie, tribunál zasadá neverejne. Keď je pojednávanie neverejné, tribunál a zmluvné strany zachovávajú dôvernosť pojednávania tribunálu.

               XII. Jednostranné kontakty

               36.Tribunál sa nesmie stretávať ani komunikovať so žiadnou zmluvnou stranou v neprítomnosti druhej zmluvnej strany.

               37.Rozhodca nesmie rokovať o žiadnych aspektoch predmetu konania s jednou zmluvnou stranou alebo s oboma zmluvnými stranami v neprítomnosti ostatných rozhodcov.

               XIII. Podania amicus curiae

               38.Pokiaľ sa zmluvné strany do troch dní odo dňa zriadenia tribunálu nedohodnú inak, tribunál môže prijímať nevyžiadané písomné podania od osôb uvedených v článku 21.17 ods. 3 dohody, ktoré sú nezávislé od vlád zmluvných strán, pod podmienkou, že tieto podania boli doručené do 10 dní odo dňa zriadenia tribunálu.

               39.Podania musia byť stručné a v žiadnom prípade nie dlhšie ako 15 strán písaných dvojitým riadkovaním a musia sa priamo týkať skutkovej alebo právnej otázky, ktorú tribunál posudzuje. Podania musia obsahovať opis osoby, ktorá podania predkladá, a to okrem iného:

               a)v prípade fyzickej osoby, jej štátnu príslušnosť, a

               b)v prípade právnickej osoby, miesto jej usadenia, charakter jej činností, jej právne postavenie, všeobecné ciele a zdroj jej financovania.

               Každá osoba vo svojich podaniach uvedie záujem, ktorý má na konaní. Podania sa vypracujú v jazykoch, ktoré si zmluvné strany zvolili v súlade s bodmi 42 a 43 tohto rokovacieho poriadku.

               40.Tribunál uvedie vo svojej správe všetky podania, ktoré mu boli doručené podľa bodov 38 a 39. Tribunál nie je povinný venovať sa vo svojej správe argumentom uvedeným v týchto podaniach. Uvedené podania sa poskytnú zmluvným stranám, aby k nim mohli predložiť svoje pripomienky. Tribunál zohľadní pripomienky zmluvných strán, ktoré mu boli doručené do 10 dní.

               XIV. Naliehavé prípady

               41.V naliehavých prípadoch uvedených v kapitole 21 dohody tribunál po konzultácii so zmluvnými stranami upraví podľa potreby lehoty uvedené v tomto rokovacom poriadku. Tribunál takéto úpravy oznámi zmluvným stranám.

               XV. Jazyk a preklad

               42.Počas konzultácií podľa článku 21.5 dohody a najneskôr v čase organizačného stretnutia podľa bodu 4 zmluvné strany vyvinú úsilie, aby sa dohodli na spoločnom pracovnom jazyku konaní pred tribunálom. Najneskôr 90 dní od prijatia tohto rokovacieho poriadku Spoločným výborom v súlade s článkom 22.1 pododsekom 4 písm. f) dohody každá zmluvná strana oznámi druhej zmluvnej strane zoznam jazykov, ktoré uprednostňuje. Tento zoznam musí obsahovať aspoň jeden pracovný jazyk WTO.

               43.Ak sa zmluvné strany nedokážu dohodnúť na spoločnom pracovnom jazyku, každá zmluvná strana predkladá svoje písomné podania v jazyku, ktorý si vybrala, a podľa potreby zároveň poskytne preklad do jedného z pracovných jazykov WTO, ktorý druhá zmluvná strana oznámila v súlade s bodom 42. Zmluvná strana zodpovedná za organizovanie ústneho pojednávania v prípade potreby zabezpečí tlmočenie ústnych podaní do toho istého pracovného jazyka WTO.

               44.Predbežná a záverečná správa tribunálu sa vydávajú v spoločnom pracovnom jazyku. Ak sa zmluvné strany na spoločnom pracovnom jazyku nedohodli, predbežná a záverečná správa tribunálu sa vydávajú v pracovných jazykoch WTO uvedených v bode 43.

               45.Zmluvná strana môže predložiť pripomienky k presnosti prekladu akéhokoľvek preloženého znenia dokumentu, ktorý bol vyhotovený v súlade s týmto pravidlami.

               46.Ak je potrebný preklad alebo tlmočenie písomných a ústnych podaní niektorej zmluvnej strany do príslušného pracovného jazyka WTO, príslušné náklady znáša táto zmluvná strana.

               ****

               PRÍLOHA III

               MEDIAČNÉ KONANIE

               I. Cieľ

               1.Cieľom mediačného konania podľa článku 21.6 dohody, ako sa stanovuje v tomto dokumente, je uľahčiť nájdenie vzájomne dohodnutého riešenia, a to prostredníctvom komplexného a rýchleho konania prebiehajúceho za pomoci mediátora.

               II. Vymedzenie pojmov

               2.Na účely tohto dokumentu:

               a)„dohoda“ je Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve;

               b)„kódex správania“ je kódex správania pre rozhodcov uvedený v článku 21.30 dohody;

               c)„dni“ sú kalendárne dni;

               d)„Spoločný výbor“ je Spoločný výbor zriadený podľa článku 22.1 dohody;

               e)„dožiadaná zmluvná strana“ je zmluvná strana, ktorá je požiadaná, aby vstúpila do mediačného konania podľa článku 21.6 dohody;

               f)„žiadajúca zmluvná strana“ je zmluvná strana, ktorá žiada vstúpiť do mediačného konania podľa článku 21.6 dohody, a

               g)„rokovací poriadok“ je rokovací poriadok tribunálu uvedený v článku 21.30 dohody.

               III. Začatie mediačného konania

               3.Ktorákoľvek zo zmluvných strán môže kedykoľvek požiadať, aby zmluvné strany začali mediačné konanie. Takáto žiadosť sa druhej zmluvnej strane predloží písomne. Žiadosť musí byť dostatočne podrobná, aby druhá zmluvná strana jasne pochopila obavy zmluvnej strany, ktorá žiada mediačné konanie. Žiadajúca zmluvná strana vo svojej žiadosti opíše predmetnú záležitosť tak, že:

               a)uvedie dané konkrétne opatrenie;

               b)poskytne vyhlásenie o údajných nepriaznivých účinkoch na obchod alebo investície medzi zmluvnými stranami, ktoré podľa žiadajúcej zmluvnej strany opatrenie má alebo bude mať, a

               c)vysvetlí príčinnú súvislosť medzi opatrením a nepriaznivými účinkami na obchod a investície medzi zmluvnými stranami.

               4.Od zmluvnej strany sa spravidla očakáva, že pred tým, ako druhej zmluvnej strane adresuje písomnú žiadosť podľa bodu 3, využije všetky príslušné ustanovenia o spolupráci alebo konzultáciách stanovené v dohode. V záujme väčšej istoty sa konzultácie podľa článku 21.5 dohody pred začatím mediačného konania nevyžadujú.

               5.Mediačné konanie sa môže začať iba na základe vzájomnej dohody zmluvných strán s cieľom preskúmať vzájomne dohodnuté riešenia a zvážiť akékoľvek rady mediátora a ním navrhované riešenia. Dožiadaná zmluvná strana žiadosť s porozumením zváži a písomne ju prijme alebo zamietne do 10 dní odo dňa jej doručenia. Ak dožiadaná zmluvná strana v tejto lehote neodpovie, žiadosť sa považuje za zamietnutú. Dátum, keď sa žiadajúcej zmluvnej strane doručí odpoveď od dožiadanej zmluvnej strany o prijatí žiadosti, sa považuje za dátum začatia mediačného konania.

               IV. Výber mediátora

               6.Zmluvné strany sa usilujú o to, aby sa na mediátorovi dohodli najneskôr 15 dní od dátumu začatia mediačného konania.

               7.Ak sa zmluvné strany nedohodnú na mediátorovi v lehote stanovenej v bode 6, spolupredseda Spoločného výboru zo žiadajúcej zmluvnej strany alebo jeho zástupca na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany mediátora vyberie, a to do piatich dní od predloženia žiadosti, žrebovaním z čiastkového zoznamu predsedov zostaveného podľa článku 21.9 ods. 1 dohody. Žiadosť sa zašle v kópii druhej zmluvnej strane.

               8.Úrad, ktorý určí žiadajúca zmluvná strana podľa článku 21.25 ods. 1 dohody, je zodpovedný za organizáciu žrebovania a s dostatočným predstihom informuje spolupredsedov Spoločného výboru o dátume, čase a mieste žrebovania. Spolupredseda z dožiadanej zmluvnej strany môže byť pri žrebovaní prítomný alebo zastúpený inou osobou. Prítomní môžu byť aj zástupcovia oboch zmluvných strán. Žrebovanie sa v každom prípade uskutoční za prítomnosti zmluvnej strany, resp. zmluvných strán, ktoré sú prítomné.

               9.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, mediátor nesmie byť štátnym príslušníkom žiadnej zo zmluvných strán ani byť zamestnaný žiadnou zo zmluvných strán.

               10.Mediátor zmluvným stranám pomáha nestranným a transparentným spôsobom ozrejmiť predmetnú záležitosť vrátane možných účinkov konkrétneho opatrenia na obchod alebo investície, ako aj dospieť k vzájomne dohodnutému riešeniu.

               11.Kódex správania pre rozhodcov prijatý Spoločným výborom podľa článku 21.30 dohody sa na mediátora uplatňuje mutatis mutandis.

               V. Pravidlá mediačného konania

               12.Žiadajúca zmluvná strana do desiatich dní od dátumu, keď bol mediátor dohodnutý v súlade s bodom 6 alebo vybraný v súlade s bodom 7, predloží mediátorovi a dožiadanej zmluvnej strane písomne podrobný opis predmetnej záležitosti vrátane toho, ako sa dané konkrétne opatrenie uplatňuje alebo by sa uplatňovalo a ako ovplyvňuje obchod alebo investície. Do 20 dní od dátumu doručenia tohto podania môže dožiadaná zmluvná strana písomne vyjadriť svoje pripomienky k uvedenému opisu. Každá zmluvná strana môže do svojho opisu alebo pripomienok zahrnúť akékoľvek informácie, ktoré považuje za relevantné.

               13.Mediátor sa môže rozhodnúť o najvhodnejšom spôsobe ozrejmenia predmetnej záležitosti vrátane možných účinkov konkrétneho opatrenia na obchod alebo investície. Môže predovšetkým organizovať stretnutia zmluvných strán, uskutočňovať s nimi spoločné alebo samostatné konzultácie a poskytovať zmluvným stranám akúkoľvek ďalšiu podporu, o ktorú požiadajú. Mediátor takisto môže po konzultáciách so zmluvnými stranami požiadať o pomoc príslušných odborníkov a zainteresované strany alebo konzultovať s nimi.

               14.Mediátor sa usiluje zmluvným stranám poskytovať rady a navrhnúť im riešenie na zváženie. Zmluvné strany môžu navrhnuté riešenie prijať alebo ho zamietnuť, alebo sa môžu dohodnúť na inom riešení. Mediátor nesmie poskytovať rady ani sa vyjadrovať k súladu konkrétneho opatrenia s dohodou.

               15.Konanie sa uskutoční na území dožiadanej zmluvnej strany, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak.

               16.Zmluvné strany sa usilujú, aby do 60 dní od dátumu, keď bol mediátor dohodnutý v súlade s bodom 6 alebo vybraný v súlade s bodom 7, dosiahli vzájomne dohodnuté riešenie. Ak o to niektorá zo zmluvných strán požiada, vzájomne dohodnuté riešenie sa prijme rozhodnutím Spoločného výboru. Vzájomne dohodnuté riešenia sa sprístupnia verejnosti, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak. Verzia, ktorá sa sprístupní verejnosti, nesmie obsahovať žiadne informácie, ktoré niektorá zo zmluvných strán označila za dôverné. Kým sa nedosiahne konečné vzájomne dohodnuté riešenie, môžu zmluvné strany zvážiť prípadné predbežné riešenia.

               17.Mediátor zmluvným stranám na žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany písomne predloží návrh vecnej správy, ktorá obsahuje stručné zhrnutie:

               a)predmetnej záležitosti vrátane možných účinkov konkrétneho opatrenia na obchod alebo investície;

               b)použitých postupov;

               c)v príslušných prípadoch stanovísk zmluvných strán, odborníkov a zainteresovaných strán a

               d)prípadne akýchkoľvek vzájomne dohodnutých riešení a predbežných riešení,

               a to do 15 dní od podania žiadosti o túto správu.

               Zmluvné strany môžu vyjadriť pripomienky k návrhu vecnej správy do 15 dní od jeho vydania. Mediátor po zvážení pripomienok, ktoré predložili zmluvné strany, predloží zmluvným stranám písomne konečnú vecnú správu, a to do 30 dní od vydania návrhu vecnej správy. Vecná správa nesmie obsahovať žiadny výklad dohody zo strany mediátora.

               18.Mediačné konanie sa ukončí:

               a)prijatím vzájomne dohodnutého riešenia zmluvnými stranami, a to k dátumu jeho prijatia;

               b)písomným vyhlásením mediátora po konzultácii so zmluvnými stranami, v ktorom sa konštatuje, že ďalšie úsilie o mediáciu by bolo bezvýsledné, a to k dátumu takéhoto vyhlásenia;

               c)vzájomnou dohodou zmluvných strán v ktorejkoľvek fáze konania, a to k dátumu takejto dohody, alebo

               d)písomným a odôvodneným vyhlásením zmluvnej strany po preskúmaní vzájomne dohodnutých riešení v rámci mediačného konania, a to k dátumu takéhoto vyhlásenia.

               Ukončením mediačného konania nie je dotknutý bod 17.

               19.Body 5 až 9, 15 až 26, 33, 34 a 42 až 46 rokovacieho poriadku tribunálu sa na mediačné konanie uplatňujú mutatis mutandis.

               VI. Dôvernosť

               20.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak a bez toho, aby tým bol dotknutý bod 16, platí, že všetky kroky mediačného konania vrátane akýchkoľvek poskytnutých rád alebo navrhnutých riešení sú dôverné. Mediátor a zmluvné strany zaobchádzajú so všetkými informáciami, ktoré predložila zmluvná strana mediátorovi alebo boli získané z iného zdroja a ktoré boli označené za dôverné, ako s dôvernými informáciami. Ktorákoľvek zmluvná strana však môže zverejniť skutočnosť, že prebieha mediačné konanie.

               VII. Vzťah k iným postupom na urovnávanie sporov

               21.Mediačným konaním nie sú dotknuté práva a povinnosti zmluvných strán, ktoré im vyplývajú z kapitoly 21 dohody (Urovnávanie sporov) alebo z postupu na urovnávanie sporov v rámci akejkoľvek inej dohody.

               22.Zmluvná strana sa v rámci iných postupov urovnávania sporov podľa tejto dohody alebo akejkoľvek inej dohody nesmie ako dôkazu dovolávať ani ako dôkaz použiť, a ani tribunál nesmie brať do úvahy:

               a)stanoviská, ktoré druhá zmluvná strana zaujala v priebehu mediačného konania, ani informácie zhromaždené podľa bodu 13;

               b)skutočnosť, že druhá zmluvná strana uviedla, že je ochotná prijať určité riešenie záležitosti, ktorá je predmetom mediácie, alebo

               c)rady alebo návrhy mediátora.

               23.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, mediátor nesmie slúžiť ako rozhodca alebo člen rozhodcovského tribunálu v postupoch urovnávania sporov podľa tejto dohody ani podľa akejkoľvek inej dohody, ktoré sa týkajú tej istej záležitosti, v ktorej už je mediátorom.

               VIII. Lehoty

               24.Všetky lehoty, ktoré sa uvádzajú v tomto mediačnom konaní, sa môžu zmeniť po vzájomnej dohode zmluvných strán.

               IX. Trovy

               25.Každá zmluvná strana znáša vlastné výdavky, ktoré jej vzniknú v súvislosti s účasťou na mediačnom konaní.

               26.Zmluvné strany spoločne a rovnakou mierou znášajú výdavky, ktoré vzniknú v súvislosti s organizačnými záležitosťami, vrátane odmeny a výdavkov mediátora. Odmena mediátora sa rovná odmene rozhodcov stanovenej v bode 4 rokovacieho poriadku tribunálu.

               ***

               PRÍLOHA IV

               KÓDEX SPRÁVANIA PRE ROZHODCOV

               I. Vymedzenie pojmov

               1.V tomto kódexe správania:

               a)„administratívni zamestnanci“ v súvislosti s rozhodcom sú osoby iné ako asistenti, ktoré tento rozhodca riadi a kontroluje;

               b)„dohoda“ je Dohoda medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve;

               c)„rozhodca“ je člen tribunálu;

               d)„asistent“ je osoba, ktorá za podmienok menovania rozhodcu vyhľadáva informácie a podklady alebo pomáha tomuto rozhodcovi;

               e)„kandidát“ je osoba, ktorej meno je na zozname rozhodcov uvedenom v článku 21.9 dohody;

               f)„tribunál“ je tribunál zriadený podľa článku 21.7 dohody, a

               g)„konanie“ je konanie tribunálu.

               II. Poskytnutie kódexu správania

               2.Zmluvné strany poskytnú tento kódex správania každému kandidátovi v čase, keď je jeho meno zaradené do zoznamu uvedeného v článku 21.9 dohody.

               III. Hlavné zásady

               3.Každý kandidát a rozhodca musí dodržiavať prísne normy správania v súlade s týmto kódexom správania, aby sa zachovala bezúhonnosť a nestrannosť mechanizmu urovnávania sporov.

               IV. Povinnosti týkajúce sa sprístupnenia informácií

               4.Skôr ako kandidát, ktorý bol požiadaný, aby zaujal funkciu rozhodcu, prijme svoje menovanie za rozhodcu, sprístupní informácie o akomkoľvek záujme, vzťahu alebo záležitosti, ktoré by mohli ovplyvňovať jeho nezávislosť alebo nestrannosť alebo ktoré by mohli odôvodnene vzbudzovať zdanie nevhodného správania alebo zaujatosti v konaní. Kandidát na tento účel vynaloží všetko primerané úsilie, aby zistil všetky takéto záujmy, vzťahy a záležitosti vrátane finančných záujmov, profesionálnych záujmov alebo zamestnaneckých či rodinných záujmov.

               5.Povinnosť sprístupniť informácie podľa bodu 4 je trvalou povinnosťou a vzťahuje sa na rozhodcu aj po tom, ako prijme svoje menovanie. V priebehu konania rozhodca zmluvným stranám písomne sprístupní akékoľvek nové informácie týkajúce sa povinnosti podľa bodu 4, a to čo najskôr po tom, ako sa o nich dozvie.

               6.Pri plnení týchto požiadaviek na sprístupnenie informácií sa musí rešpektovať súkromie.

               V. Výkon povinností

               7.Rozhodca musí byť po prijatí svojho menovania pripravený vykonávať a musí vykonávať svoje povinnosti počas celého konania pred tribunálom dôkladne, rýchlo, spravodlivo a usilovne.

               8.Rozhodca posudzuje iba záležitosti, ktoré boli vznesené v každom konaní a sú potrebné na účely rozhodnutia, a nesmie povinnosť takéhoto posudzovania delegovať na žiadnu inú osobu.

               9.Rozhodca nenadväzuje žiadne jednostranné kontakty v súvislosti so záležitosťami, ktoré posudzuje tribunál v rámci konania.

               VI. Nezávislosť a nestrannosť

               10.Rozhodca musí byť nezávislý a nestranný, musí sa vyhýbať priamym a nepriamym konfliktom záujmov, nesmie byť ovplyvňovaný vlastnými záujmami, vonkajším tlakom, politickými ohľadmi, verejnou mienkou, lojálnosťou k niektorej zmluvnej strane ani strachom z kritiky, a musí sa vyhýbať vzbudzovaniu zdania nevhodného správania alebo zaujatosti.

               11.Rozhodca nesmie priamo ani nepriamo prevziať žiadny záväzok ani prijať žiadnu výhodu, ktorá by akýmkoľvek spôsobom ovplyvňovala riadny výkon jeho povinností alebo by vzbudzovala zdanie takéhoto ovplyvňovania.

               12.Rozhodca nesmie využívať svoje postavenie v rámci tribunálu na presadzovanie akýchkoľvek osobných alebo súkromných záujmov a musí sa vyhýbať činom, ktoré by mohli vzbudiť dojem, že iné osoby sú v osobitnom postavení, ktoré im umožňuje ovplyvňovať ho.

               13.Rozhodca nesmie dopustiť, aby jeho konanie alebo rozhodovanie ovplyvnili minulé alebo súčasné finančné, obchodné, profesijné, osobné, rodinné alebo spoločenské vzťahy alebo povinnosti.

               14.Rozhodca nesmie vstupovať do žiadneho vzťahu ani nadobúdať akékoľvek finančné podiely, ktoré by mohli ovplyvniť jeho nestrannosť alebo ktoré by mohli odôvodnene vzbudzovať zdanie nevhodného správania alebo zaujatosti.

               15.Bývalý rozhodca sa zdrží konania, ktoré by mohlo vzbudzovať zdanie, že pri výkone svojich povinností bol zaujatý alebo že mal výhodu z rozhodnutia tribunálu, v ktorom pôsobil.

               VII. Dôvernosť

               16.Žiadny rozhodca nesmie nikdy zverejniť žiadne neverejné informácie týkajúce sa konania pred tribunálom alebo získané počas konania pred tribunálom, do ktorého bol vymenovaný. Žiadny rozhodca nesmie nikdy takéto informácie použiť na získanie osobnej výhody alebo výhody pre iné osoby alebo na poškodenie záujmov iných osôb.

               17.Žiadny rozhodca nesmie zverejniť rozhodnutie tribunálu ani jeho časti, pokiaľ rozhodnutie nie je sprístupnené verejnosti.

               18.Rozhodca nesmie nikdy zverejniť obsah porád tribunálu ani názor ktoréhokoľvek rozhodcu, ani sa vyjadrovať ku konaniu pred tribunálom, do ktorého bol vymenovaný, ani k sporným otázkam v takomto konaní.

               19.Povinnosti podľa bodov 16 až 18 sa vzťahujú naďalej aj na bývalého rozhodcu.

               VIII. Ďalšie povinnosti

               20.Kandidát alebo rozhodca oznámi záležitosti týkajúce sa skutočného alebo možného porušenia tohto kódexu správania čo najskôr a na dôvernom základe obom zmluvným stranám, aby ich mohli zvážiť.

               21.Rozhodca podnikne všetky primerané a náležité kroky s cieľom zabezpečiť, aby jeho asistenti a administratívni zamestnanci poznali a dodržiavali povinnosti, ktoré rozhodcom vyplývajú z oddielov III, IV, VI a VII tohto kódexu správania.

               22.Každý rozhodca uchováva záznam a predloží konečný odpočet času venovaného konaniu pred tribunálom a svojich výdavkov, ako aj času a výdavkov svojich asistentov.

               ***


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 6. 2019
            COM(2019) 273 final
            2019/0135(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na 83. plenárnom zasadnutí Skupiny štátov proti korupcii (GRECO), pokiaľ ide o účasť Európskej únie v skupine GRECO so štatútom pozorovateľa

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.PREDMET NÁVRHU

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Skupine štátov proti korupcii (GRECO) v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia o udelení štatútu pozorovateľa Európskej únii.

               2.KONTEXT NÁVRHU

               Skupinu GRECO zriadila v roku 1999 Rada Európy s cieľom monitorovať, ako štáty dodržiavajú protikorupčné normy stanovené v Trestnoprávnom dohovore o korupcii a Občianskoprávnom dohovore o korupcii. Cieľom skupiny GRECO je zlepšiť schopnosť jej členov bojovať proti korupcii monitorovaním toho, ako dodržiavajú protikorupčné normy Rady Európy, na základe dynamického procesu vzájomného hodnotenia a partnerského tlaku. Pomocou systému hodnotení pomáha identifikovať nedostatky vo vnútroštátnych protikorupčných politikách, pričom podnecuje potrebné legislatívne, inštitucionálne a praktické reformy.

               Skupina GRECO má v súčasnosti 49 riadnych členov
                  1
                a 10 pozorovateľov
                  2
               .

               Účasť EÚ v skupine GRECO je prioritou spolupráce medzi Európskou úniou a Radou Európy. Hoci EÚ spolupracuje s Radou Európy na základe memoranda o porozumení dohodnutého v roku 2007
                  3
               , skupina GRECO je jedným z mála orgánov Rady Európy, s ktorými EÚ nemá žiaden osobitný právny rámec pre spoluprácu. Keďže sa EÚ nezúčastňuje na zasadnutiach skupiny GRECO, príležitosti na výmenu názorov so skupinou GRECO a jej členmi a na spoluprácu v otázkach spoločného záujmu v oblasti právneho štátu a boja proti korupcii sú veľmi obmedzené.

                  Komisia v roku 2011 vymedzila hlavné ciele posilnenej spolupráce medzi EÚ a skupinou GRECO a analyzovala možné spôsoby účasti EÚ na práci skupiny GRECO a prínosy, ktoré by sa tým dosiahli
                     4
                  . V roku 2012 nasledovalo oznámenie Komisie
                     5
                  , v ktorom sa v súvislosti s pristúpením EÚ k skupine GRECO stanovil dvojfázový prístup, na základe ktorého mala mať EÚ v prvej fáze postavenie plnohodnotného účastníka
                     6
                   a v druhej fáze postavenie riadneho člena.

               Európsky parlament vyjadril nepretržitú podporu účasti EÚ v skupine GRECO prostredníctvom mnohých správ a uznesení, ako je napríklad uznesenie o boji proti korupcii z roku 2016 a následné opatrenia v nadväznosti na uznesenie o organizovanej trestnej činnosti, korupcii a praní špinavých peňazí z roku 2015, ako aj v rámci rozpravy na plenárnom zasadnutí v roku 2018.

                  Výkonný riaditeľ skupiny GRECO zaslal 20. marca 2019 predsedníctvu Rady list, v ktorom navrhol zvážiť, že by sa EÚ stala pozorovateľom v skupine GRECO. Vďaka štatútu pozorovateľa by sa EÚ mohla zúčastňovať na zasadnutiach skupiny GRECO a mala by prístup ku všetkým prerokúvaným dokumentom. Ako pozorovateľ by EÚ nemala právo hlasovať, nepodliehala by hodnoteniu a nezaujímala by formálnu pozíciu v procesoch hodnotenia ani by sa nezúčastňovala na hodnotiacich misiách. Od pozorovateľov sa nevyžaduje žiaden finančný príspevok. Treba poznamenať, že pre každého pozorovateľa platia rovnaké pravidlá.

               Podľa článku 220 ZFEÚ Únia nadväzuje všetky vhodné formy spolupráce s orgánmi Organizácie Spojených národov a jej odbornými organizáciami, s Radou Európy, Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe a Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Vykonávaním tohto článku sú poverení vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisia. Komisia oficiálne informovala Európsky parlament a Radu o svojom úmysle požiadať o štatút pozorovateľa v skupine GRECO pre Európsku úniu. Rada na zasadnutí 6. júna 2019 vyjadrila podporu tomu, aby sa Únia stala pozorovateľom v skupine GRECO.

                  Komisia 6. júna 2019 predložila generálnemu tajomníkovi Rady Európy žiadosť EÚ o štatút pozorovateľa
                     7
                  .

                  Tým, že sa EÚ v súčasnosti usiluje stať pozorovateľom v skupine GRECO, sa nevylučujú iné možné formy účasti v budúcnosti vrátane riadneho členstva.

               Plénum skupiny GRECO pravdepodobne posúdi žiadosť EÚ na zasadnutí 17. – 21. júna 2019. Plénum rozhoduje jednomyseľne. Ak sa v pléne nedosiahne jednomyseľný súhlas, vec sa môže postúpiť Výboru ministrov, ktorý rozhodne dvojtretinovou väčšinou hlasov všetkých svojich zástupcov. Všetky členské štáty EÚ sú členmi skupiny GRECO a budú sa podieľať na rozhodnutí, ktoré sa má prijať v súvislosti s udelením štatútu pozorovateľa v skupine GRECO EÚ.

                  V súlade so zásadou lojálnej spolupráce sú členské štáty povinné túto žiadosť podporiť. Komisia sa napriek tomu rozhodla predložiť pri tejto príležitosti návrh na základe článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Tým sa s ešte väčšou istotou zabezpečí, že členské štáty EÚ na plenárnom zasadnutí skupiny GRECO a v prípade potreby na nasledujúcom zasadnutí Výboru ministrov jednotne podporia, aby sa EÚ udelil štatút pozorovateľa.

               3.PRÁVNY ZÁKLAD

                  Hlavným cieľom skupiny GRECO je zlepšiť schopnosť jej členov bojovať proti korupcii. Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by preto mal byť článok 83 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2019/0135 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na 83. plenárnom zasadnutí Skupiny štátov proti korupcii (GRECO), pokiaľ ide o účasť Európskej únie v skupine GRECO so štatútom pozorovateľa

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V štatutárnom uznesení Rady Európy (93) 28 sa stanovuje, že nečlenské štáty a medzinárodné organizácie sa môžu stať pozorovateľmi pri čiastočných a rozšírených dohodách, ako je dohoda, ktorou sa zriaďuje skupina GRECO.

               (2)Komisia 6. júna 2019 predložila generálnemu tajomníkovi Rady Európy žiadosť o účasť Únie v skupine GRECO so štatútom pozorovateľa.

               (3)Účasťou Európskej únie v skupine GRECO so štatútom pozorovateľa sa nevylučuje jej prípadná budúca účasť v skupine GRECO ako riadneho člena.

               (4)Všetky členské štáty Európskej únie sú členmi skupiny GRECO.

               (5)Očakáva sa, že plénum skupiny GRECO bude vyzvané, aby o štatúte pozorovateľa Európskej únie rozhodlo na 83. plenárnom zasadnutí skupiny GRECO (17. – 21. júna 2019 v Štrasburgu).

               (6)Ak sa uvedené rozhodnutie neprijme na 83. plenárnom zasadnutí skupiny GRECO 17. – 21. júna 2019 ani na následnom plenárnom zasadnutí skupiny GRECO, členské štáty Európskej únie by mali podporiť postúpenie veci Výboru ministrov, v ktorom by mali podporiť prijatie EÚ do skupiny GRECO so štatútom pozorovateľa.

               (7)Je preto vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v súvislosti s prijatím rozhodnutia o štatúte pozorovateľa Európskej únie.

               (8)Týmto rozhodnutím nie je dotknutá zásada lojálnej spolupráce ani už existujúca povinnosť všetkých členských štátov podporiť žiadosť EÚ o štatút pozorovateľa.

               (9)[V súlade s článkom 3 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, tieto členské štáty oznámili želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.]

               (10)[V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa tieto členské štáty nezúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia a nie sú ním viazané ani nepodliehajú jeho uplatňovaniu.]

               (11)[V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.]

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na 83. plenárnom zasadnutí Skupiny štátov proti korupcii (GRECO), ktoré sa uskutoční 17. – 21. júna 2019, alebo v prípade potreby na následnom plenárnom zasadnutí, je takáto:

               Členské štáty Európskej únie podporia prijatie rozhodnutia o tom, aby sa Európska únia stala pozorovateľom v skupine GRECO.

               Ak sa uvedené rozhodnutie neprijme na 83. plenárnom zasadnutí skupiny GRECO, ktoré sa uskutoční 17. – 21. júna 2019, ani na následnom plenárnom zasadnutí skupiny GRECO, členské štáty Európskej únie podporia postúpenie veci Výboru ministrov, v ktorom podporia prijatie EÚ do skupiny GRECO so štatútom pozorovateľa.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Albánsko, Andorra, Arménsko, Azerbajdžan, Belgicko, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Cyprus, Česko, Čierna Hora, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Grécko, Gruzínsko, Holandsko, Chorvátsko, Írsko, Island, Lichtenštajnsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Malta, Moldavsko, Monako, Nemecko, Nórsko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Rusko, San Maríno, Severné Macedónsko, Srbsko, Slovensko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Spojené štáty americké, Španielsko, Švajčiarsko, Švédsko, Taliansko, Turecko a Ukrajina.

                     (2)

                        Štyri orgány Rady Európy, a to Parlamentné zhromaždenie, Európsky výbor pre právnu spoluprácu (CDCJ), Európsky výbor pre problémy kriminality (CDPC) a Rozvojová banka Rady Európy (CEB); Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD); Organizácia Spojených národov zastúpená Úradom Organizácie Spojených národov pre drogy a kriminalitu (UNODC), Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva (ODIHR) Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), Medzinárodná protikorupčná akadémia (IACA); Medzinárodný inštitút pre demokraciu a volebnú podporu (IDEA) a Organizácia amerických štátov (OAS).

                     (3)

                        Dokument CM(2007) 74, ktorý prijal Výbor ministrov Rady Európy 10. mája 2007.

                     (4)

                        KOM(2011) 307 v konečnom znení.

                     (5)

                        COM(2012) 604 final.

                     (6)

                        Postavenie plnohodnotného účastníka by znamenalo, že Európska únia by nepodliehala systému vzájomného hodnotenia, nemala by hlasovacie práva a nemohla by vyslať zástupcu do úradu skupiny GRECO; počítalo sa aj s určitým zapojením Európskej únie do systému hodnotenia.

                     (7)

                        Podľa postupu Rady Európy môže organizácia získať štatút pozorovateľa v skupine GRECO tak, že generálnemu tajomníkovi Rady Európy zašle list, v ktorom o tento štatút požiada. Pozri najmä štatutárne uznesenie Rady Európy (93) 28.


Proposal from the President of the Commission for a ROZHODNUTIE RADY o nenahradení členov Komisie