				|

		52011PC0750

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz /* KOM/2011/0750 v konečnom znení - 2011/0365 (COD) */

			   	Dôvodová
správa
1.           KONTEXT NÁVRHU
Význam politík súvisiacich s priestorom
slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v posledných rokoch neustále
stúpa. Tieto politiky sú srdcom európskeho projektu, ktorého cieľom je
vytvorenie priestoru bez vnútorných hraníc, kde môžu občania Únie
a štátni príslušníci tretích krajín vstupovať, pohybovať sa,
žiť a pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti
a inováciu alebo zapĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch
práce s istotou, že sa rešpektujú ich práva a že je zaistená ich
bezpečnosť. Rastúci význam politík v oblasti vnútorných vecí sa potvrdil
aj v Štokholmskom programe z roku 2009[1]
a takisto je to jedna z oblastí, ktorá sa významne zmenila na základe
Lisabonskej zmluvy.
Také kľúčové dokumenty, ako
oznámenie Komisie o stratégii vnútornej bezpečnosti[2], poskytujú jasné usmernenia o
smerovaní činností v oblasti vnútornej bezpečnosti v nadchádzajúcich
rokoch. Pokiaľ ide o riadenie hraníc a vízovú politiku, oznámenie o migrácii[3] sa podrobnejšie venuje budúcim
úlohám v súvislosti s bezpečnosťou hraníc a rozvojom priestoru
bez vnútorných hraníc. Oznámenie o správe schengenského priestoru[4] prinieslo návrhy na posilnenie
schengenského acquis prostredníctvo riadiaceho systému schopného účinne,
včas a koordinovane v celej Únii reagovať na výnimočné
okolnosti a problémy, ktoré by mohli spochybniť fungovanie celého
Schengenu. V oznámení Inteligentné hranice – možnosti a cesta vpred[5] sa vysvetľuje, ako môžu
nové informačné systémy, napríklad systém vstupu/výstupu a program
registrovaných cestujúcich, prispievať k lepšiemu riadeniu
migračných tokov v Únii.
Kľúčovou zložkou spoločného
integrovaného systému riadenia hraníc sa stal rozvoj mechanizmov solidarity Únie,
podpora jednotného a vysoko kvalitného uplatňovania štandardov Únie
týkajúcich sa riadenia hraníc a spoločná vízová politika. Zlepšovanie
koordinácie operačnej spolupráce členských štátov v oblasti
kontroly hraníc prostredníctvom agentúry Frontex predstavuje významný krok
dopredu v rozvoji tohto systému. Okrem toho Únie vďaka Fondu pre vonkajšie
hranice a prostredníctvom finančnej podpory vyjadruje solidaritu tým
členským štátom, ktoré uplatňujú schengenské ustanovenia na vonkajšie
hranice a víza.
V Štokholmskom programe sa výslovne požaduje
vytvorenie fondu na podporu realizácie stratégie vnútornej bezpečnosti
a súdržný a komplexný prístup k spolupráci v oblasti
presadzovania práva, vrátane riadenia vonkajších hraníc Únie.
Na tomto základe Komisia
vo svojom návrhu z 29. júna 2011 týkajúcom sa budúceho viacročného
finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[6] navrhla zriadenie Fondu vnútornej bezpečnosti ako
súčasti zjednodušenej dvojfondovej štruktúry pre budúce výdavky
v oblasti vnútorných vecí, čo zahŕňa aj vytvorenie Fondu
pre azyl a migráciu. Fond pre vnútornú bezpečnosť
bude mať celkový rozpočet vo výške 4 648 mil. EUR (v bežných cenách) určený
na podporu realizácie piatich strategických cieľov stanovených stratégiou
vnútornej bezpečnosti: rozloženia medzinárodných zločineckých sietí;
prevencie terorizmu, riešenia radikalizácie a náboru nových členov;
zvýšenia úrovne bezpečnosti občanov a podnikateľskej
verejnosti v kybernetickom priestore; zvýšenia bezpečnosti
prostredníctvom riadenia hraníc; a zvýšenia odolnosti Európy voči
krízam a katastrofám.
Z dôvodu rozličných základov zmluvy
pre množstvo strategických cieľov, na ktoré sa vzťahuje, nie je
právne možné ustanoviť Fond pre vnútornú bezpečnosť ako jediný
finančný nástroj. Preto sa navrhuje ustanoviť fond ako komplexný
rámec financovania zahŕňajúci dva návrhy špecifické pre príslušné
sektory (toto je jeden z nich), doplnené o horizontálny nástroj
stanovujúci spoločné ustanovenia.
Právna architektúra je podrobnejšie vysvetlená
v oddiele 3.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
V súlade so skutočnosťou, že sa
kladie väčší dôraz na hodnotenie ako na informačný nástroj na
účely tvorby politiky, tento návrh zabezpečuje informácie
prostredníctvom výsledkov hodnotení, konzultácií so zainteresovanými stranami
a posudzovania vplyvu.
Práce na príprave budúcich finančných
nástrojov pre oblasť vnútorných vecí sa začali v roku 2010
a pokračujú aj v roku 2011. Ako súčasť týchto
prípravných prác sa v decembri 2010 začala s pomocou externého
zmluvného dodávateľa realizovať štúdia o hodnotení/posúdení vplyvu.
Táto štúdia bola ukončená v júli 2011 a zhromaždila dostupné
výsledky hodnotení pre existujúce finančné nástroje a informovala
o problémoch, cieľoch a možnostiach politík, vrátane ich
potenciálneho vplyvu preskúmaného v posúdení vplyvu. Na základe tejto
štúdie Komisia vypracovala správu o posúdení vplyvu, ku ktorej výbor pre
posudzovanie vplyvu predložil svoje stanovisko 9. septembra 2011.
V súlade s väčším dôrazom
kladeným na hodnotenie ako na informačný nástroj na účely tvorby
politiky tento legislatívny návrh berie v plnej miere so úvahy aj hodnotenie
v polovici trvania Fondu pre vonkajšie hranice. Komisia vo svojej správe z […
novembra 2011] posudzovala kvantitatívne a kvalitatívne aspekty realizácie
tohto fondu za obdobie rokov 2007 – 2009. V správe sa uvádza prehľad
konkrétnych činností vykonaných v členských štátoch v rámci
tohto fondu na účely zdokonalenia riadenia vonkajších hraníc Únie
a narábania s vízami na vnútroštátnej úrovni. Správa zdôrazňuje
predovšetkým opatrenia členských štátov v oblasti bezpečnosti
dokladov, značné investície zrealizované na účely posilnenia
schopností pohraničnej kontroly v stredomorskej a atlantickej
oblasti a pilotné projekty automatizovaných systémov kontroly hraníc a programov
registrovaných cestujúcich.
Pri príprave tohto návrhu sa brali do úvahy výsledky špecializovaných on-line
verejných konzultácií o budúcnosti financovania vnútorných vecí[7], ktoré prebiehali od 5. januára
do 20. marca 2011 a ktoré boli otvorené pre zainteresované subjekty
z celej Únie a z tretích krajín. Spolu bolo prijatých 115
odpovedí od fyzických osôb a v mene organizácii, vrátane 8 pozičných
dokumentov. Na konzultáciách sa zúčastnili respondenti zo všetkých
členských štátov, ako aj respondenti z niektorých tretích krajín.
V apríli 2011 sa na konferencii „Budúcnosť
financovania vnútorných vecí EÚ: nový pohľad“ stretli zástupcovia
kľúčových zainteresovaných subjektov (členských štátov,
medzinárodných organizácií, organizácií občianskej spoločnosti
atď.), kde mali možnosť vymeniť si názory na budúcnosť
financovania vnútorných vecí EÚ. Konferencia bola príležitosťou aj na
zhodnotenie výsledkov inventarizácie a verejných konzultácií.
Otázka budúcnosti financovania vnútorných vecí EÚ bola vznesená
a prediskutovaná s inštitucionálnymi zainteresovanými subjektmi pri
viacerých príležitostiach vrátane neoficiálnej obedňajšej diskusie
počas zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci (SVV)
21. januára 2011, neoficiálnych raňajok s politickými koordinátormi
Európskeho parlamentu 26. januára 2011, vypočutia komisárky Malmströmovej pred
parlamentným Výborom pre politické výzvy (SURE) 10. marca 2011
a počas výmeny názorov medzi generálnym riaditeľom GR pre
vnútorné záležitosti a parlamentným Výborom pre občianske slobody,
spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) 17. marca 2011.
Prostredníctvom diskusií, ktoré prebiehali
počas konferencie EOS o priemysle a bezpečnosti
9. februára 2011 a počas zasadnutia Výboru pre
prisťahovalectvo a azyl 22. februára 2011 bolo zabezpečené
špecifické odborné poradenstvo vo veci budúcnosti finančných nástrojov
v oblasti vnútornej bezpečnosti. Okrem toho boli na základe písomných
konzultácií prebiehajúcich v apríli 2011 medzi odborníkmi členských
štátov v rámci spoločného Výboru pre všeobecný program solidarity a riadenia
migračných tokov („Výbor SOLID“) prediskutované technické aspekty
súvisiace s realizáciou budúceho finančného nástroja v oblasti
vnútornej bezpečnosti.
Spomínané konzultácie, konferencie a odborné
diskusie potvrdili, že medzi hlavnými zainteresovanými stranami existuje
všeobecná zhoda, pokiaľ ide o potrebu rozšíriť rozsah pôsobnosti pre
financovanie Únie v oblasti azylu a migrácie vrátane jeho vonkajšieho rozmeru a
pracovať smerom k zjednodušeniu mechanizmov zavádzania a k väčšej
pružnosti, najmä pokiaľ ide o reakciu na stav núdze. Výdavky Únie by mali
na účely pridania hodnoty lepšie vyjadrovať priority a strategické
záväzky na úrovni Únie a mali by podporovať realizáciu acquis Únie
v oblasti vnútorných vecí. Zainteresované subjekty sa domnievajú, že
v oblasti vnútornej bezpečnosti boli všeobecné tematické priority
pevne stanovené už štokholmským programom z roku 2009 a stratégiou
vnútornej bezpečnosti z roku 2010. Preto by sa mal mechanizmus
budúceho financovania vymedziť komplexne a mal by
zahŕňať presadzovanie práva, pohraničnú stráž a colnú
problematiku. Za dôležitú sa považuje aj potreba väčšieho využívania
príslušných agentúr Únie, akými sú napr. Europol a Frontex. Bola vyjadrená
všeobecná podpora zníženiu počtu finančných nástrojov na dvojfondovú
štruktúru, za podmienky, že to povedie k zjednodušeniu. Zainteresované
subjekty súhlasili aj s potrebou flexibilného mechanizmu reagovania na
núdzové situácie. Za vhodný režim hospodárenia pre výdavky v oblasti
vnútorných vecí sa vo všeobecnosti považovalo zdieľané hospodárenie
s prechodom na viacročné plánovanie programov. Zástupcovia
mimovládnych organizácií však zastávali názor, že by sa malo
pokračovať v priamom hospodárení.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právo prijímať opatrenia vyplýva z
článku 3 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa ustanovuje, že „Únia
ponúka svojim občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti
bez vnútorných hraníc, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb spolu s
príslušnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, azylu,
prisťahovalectva a predchádzania trestnej činnosti a boja
s ňou“.
Opatrenie Únie je zdôvodnené na základe
cieľov stanovených v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ďalej len „zmluva“), v ktorej sa stanovujú prostriedky na vytvorenie
priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Treba upozorniť aj
na článok 80 zmluvy, v ktorom sa zdôrazňuje, že tieto politiky Únie
a ich vykonávanie sa majú riadiť zásadou solidarity
a spravodlivého zdieľania zodpovednosti medzi členskými štátmi,
vrátane finančných dôsledkov.
Vytvorenie Fondu pre vnútornú
bezpečnosť vyžaduje prijatie dvoch legislatívnych nástrojov, ktoré
spoločne predstavujú fond. Táto celková štruktúra bola zvolená na základe
povinností vyplývajúcich zo zmluvy. Z dôvodu rozličných hlasovacích pravidiel
v Rade podľa protokolov 19 (o schengenskom acquis) a 21 (o
postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na
priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti) a 22 (o
postavení Dánska, aj vo vzťahu k hlave V časti tri zmluvy)
nie je podľa práva možné predložiť jeden samostatný komplexný
legislatívny návrh pre Fond pre vnútornú bezpečnosť, a to aj
napriek zhode príslušných politických cieľov.
Fond pre vnútornú bezpečnosť sa preto
vytvára ako komplexný finančný rámec, ktorý pozostáva z dvoch
samostatných aktov stanovujúcich rozličné prvky fondu
a určujúcich ciele, oprávnené opatrenia a finančné krytie
každej zložky:
–
nariadenie, ktorým sa ako súčasť Fondu
pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje zložka v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia,
–
nariadenie, ktorým sa ako súčasť Fondu
pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje zložka v oblasti riadenia
hraníc a spoločnej vízovej politiky.
V tomto nariadení sa preto v komplexnom finančnom
rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť vymedzuje finančná podporu
pre riadenie hraníc a spoločnú vízovú politiku.
Právny základ pre toto nariadenie predstavuje
článok 77 zmluvy.
Vo všeobecnosti ide o oblasť, kde je
jednoznačná pridaná hodnota intervencií Únie v porovnaní so
samostatne pôsobiacimi členskými štátmi. Únia má na rozdiel od
členských štátov lepšiu možnosť zabezpečiť rámec
vyjadrujúci solidaritu Únie v oblasti kontroly hraníc, vízovej politiky
a riadenia migračných tokov a poskytnúť platformu pre
rozvoj spoločných informačných systémov podporujúcich tieto politiky.
Finančná podpora poskytovaná na základe toto nariadenia preto prispieva
predovšetkým k posilňovaniu vnútroštátnych a európskych
schopností v týchto oblastiach. Na tento účel sa nariadenie okrem
iného zameriava na systematickejšiu podporu služieb poskytovaných jednotlivými
členskými štátmi pri zabezpečovaní priestoru bez hraníc („mechanizmus
prevádzkovej podpory“), na zlepšenie spolupráce medzi agentúrami zastupujúcimi pohraničné
orgány a iné orgány presadzujúce právo a na zvýšenie dostupných
špecializovaných zariadení v členských štátoch poskytovaných agentúre
Frontex na účely spoločných operácií v záujme ochrany priestoru
bez hraníc. V plnej miere sa však uznáva, že intervencie by sa mali
vykonávať na primeranej úrovni a úloha Únie by nemala
prekročiť nevyhnutný rámec. Ako je zdôraznené v preskúmaní
rozpočtu „rozpočet EÚ by sa mal využiť na financovanie verejného
majetku EÚ, opatrení, ktoré členské štáty a regióny nemôžu financovať
samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť
lepšie výsledky“. [8]
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh Komisie pre budúci viacročný rámec
zahŕňa návrh vo výške 4 648 mil. EUR (v bežných cenách) na Fond pre
vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 – 2020. Prostriedky
vyčlenené na realizáciu tohto osobitného nariadenia predstavujú
v rámci tohto celkového balíka sumu 3 520 mil. EUR. Odhadom približne
61 % z tejto sumy (2 150 mil. EUR) by sa malo použiť na národné
programy členských štátov a na podporu osobitného tranzitného režimu
realizovaného Litvou, 31 % (1 100 mil. EUR) by sa malo vyčleniť na
rozvoj balíka inteligentných hraníc a zvyšok by mal byť k dispozícii
na financovanie opatrení Únie, núdzových opatrení a technickej,
pričom sa zohľadňujú aj príspevky očakávané od krajín
pridružených k Schengenskej dohode, ktoré sa pridajú do celkového krytia.
            v mil. EUR
 Fondu pre vnútornú bezpečnosť vrátane nových informačných systémov || 4 648
 – nástroj policajnej spolupráce || 1 128
 – nástroj na riadenie hraníc || 3 520
Okrem toho, v súlade s oznámením z júna 2011
sa mimo rozsahu pôsobnosti Fondu pre vnútornú bezpečnosť vyčlení
osobitné finančné krytie v sume 882 mil. EUR (v bežných cenách) určené
na riadenie existujúcich rozsiahlych informačných systémov (schengenský
informačný systém druhej generácie, vízový informačný systém a systém
Eurodac). Riadenie týchto systémov sa koncom roku 2012 postupne prenesie z
Komisie na budúcu Európsku agentúru na prevádzkové riadenie rozsiahlych
informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a
spravodlivosti (agentúra IT) po tom, ako táto agentúra začne
vykonávať svoju činnosť.
5.           HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU
5.1.        Zameranie sa na strategické
priority
Vďaka ustanoveniu nástroja na
finančnú podporu riadenia vonkajších hraníc a spoločnej vízovej
politiky na obdobie rokov 2014 – 2020 bude Únia schopná
·
podporovať a posilňovať vnútroštátne
schopnosti v oblasti kontroly hraníc a vízovej politiky, a tým
vyjadrovať finančnú solidaritu s úlohami, ktorými sú poverené
jednotlivé členské štáty na vonkajších hraniciach a na konzulátoch
v záujme priestoru bez hraníc, ako verejnou službou poskytovanou Únii
(národné programy, vrátane „prevádzkovej podpory“),
·
financovať rozvoj balíka zameraného na
zriadenie inteligentných hraníc, t. j. ustanovenie systému vstupu
a výstupu (EES) v EÚ a programu registrovaných cestujúcich EÚ
(RTP),
·
financovať zavedenie a prevádzkovanie Európskeho
systému hraničného dozoru EUROSUR, hlavne prostredníctvom nákupu
zariadení, infraštruktúry a systémov v členských štátoch,
·
posilňovať správu schengenského priestoru
a hodnotenie a monitorovanie mechanizmu na overovanie
uplatňovania schengenského acquis a) financovaním prevádzky tohto mechanizmu
v rámci priameho hospodárenia; b) zavedením podmienenosti na základe zhody so schengenským
acquis v súvislosti s poskytnutím prevádzkovej podpory pre
členské štáty a c) požadovaním, aby členské štáty
(pre)rozdeľovali prostriedky získané pre programy na základe tohto
nástroja tak, aby sa uprednostňovalo odstraňovanie slabých stránok,
ak sa také slabé stránky v rámci mechanizmu zistia;
·
posilňovať operačný potenciál
agentúry Frontex vyzývaním členských štátov, aby v rámci svojich
programov vyčleňovali dodatočné prostriedky na špecializované
zariadenia, ktoré sa môžu poskytnúť agentúre na účely jej
spoločných operácií;
·
podporovať rozvoj a realizáciu
relevantných politík Únie v EÚ, v tretích krajinách a s tretími
krajinami v rámci „opatrení Únie“, čím sa zlepší celkové riadenie
migračných tokov do Únie (projekty riadené buď priamo, napríklad
štúdie alebo pilotné projekty na posilnenie spolupráce s tretími
krajinami, alebo nepriamo v súlade s nariadením o rozpočtových
pravidlách[9];
·
mať okamžite k dispozícii primerané
prostriedky na zabezpečenie pomoci v núdzových situáciách
v prípade naliehavého alebo výnimočného migračného tlaku;
·
pokračovať v podpore fungovania
osobitného tranzitného režimu v Litve v súlade
s povinnosťami EÚ[10]
a poskytovať podporu na kompenzáciu ušlých poplatkov za tranzitné
víza a dodatočných nákladov, ktoré vznikli Litve pri vykonávaní
zjednodušeného tranzitného dokladu (FDT) a zjednodušeného
železničného tranzitného dokladu (FRDT), napríklad pri výmene
a modernizácii vybavenia a informačných systémov, ako aj nákladov na
školenia a prevádzkových nákladov.
·
Nástroj umožní komplexnú podporu
štvorúrovňového modelu kontroly prístupu zdôrazňujúc pojem
integrovaného riadenia hraníc (opatrenia v tretích krajinách, spolupráca so
susednými krajinami, kontrola hraníc a opatrenia v oblasti slobody pohybu).
5.2. Prostriedky na informačné
systémy a balík inteligentných hraníc
Členské štáty by mali na základe
národných programov využívať pridelené rozpočtové prostriedky na
podporu riadenia a prípadne aj modernizácie vnútroštátnych prvkov existujúcich
rozsiahlych informačných systémov.
Okrem toho sa tento nástroj vzťahuje aj
na vývoj a údržbu budúcich informačných systémov („balík na účely
vytvorenia inteligentných hraníc“). Ako sa uvádza v oznámení
o inteligentných hraniciach, Komisia má v úmysle v prvej
polovici roku 2012 predložiť návrhy systému vstupu/výstupu (EES) Únie
a programu registrovaných cestujúcich (RTP) Únie. Následne sa na základe
tohto nástroja predpokladá ustanovenie osobitného výdavkového programu
určeného len na rozvoj EES a RTP.
Náklady by mali zahŕňať nielen
centrálne zložky (na úrovni Únie), ale aj vnútroštátne zložky týchto informačných
systémov (na úrovni členských štátov), a to podľa dostupnosti
finančných prostriedkov.
Náklady na vývoj centrálneho systému
a vnútroštátnych systémov pre EES a RTP sa odhadujú približne na 1 až
1,3 mld. EUR v závislosti od možností. Výrazné úspory nákladov by sa dali
dosiahnuť, keby sa preferovaná možnosť EES budovala spolu (t. j. na
rovnakej technickej platforme) s preferovanou možnosťou RTP[11]. Na základe týchto
predpokladov a vzhľadom na to, že vývoj sa začne až v roku
2015, navrhuje sa vyčlenenie sumy 1,1 mld. EUR na oba tieto
systémy v rámci tohto návrhu, a to bez toho, aby tým boli dotknuté budúce
návrhy Komisie týkajúce sa balíka na účely vytvorenia inteligentných
hraníc a následné rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady.
Komisia zvažuje, že by vykonávacie úlohy v
súvislosti s týmto programom zverila Agentúre na prevádzkové riadenie
rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti
a spravodlivosti zriadenej nariadením Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. 1077/2011[12].
V takom prípade by sa toto nariadenie včas zmenilo a doplnilo
tak, aby obsahovalo úlohy osobitne vykonávané agentúrou a príslušné sumy
dotácií agentúry by sa vyčlenili z prevádzkových finančných
prostriedkov programu.
5.3.        Prostriedky pre národné
programy
Súčasný postup v rámci fondov
všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov, keď sa
hneď na začiatku obdobia stanovia kritériá na určenie toho,
koľko rozpočtových prostriedkov bude pridelených členským štátom
na celé 7-ročné obdobie, zabezpečuje kontinuitu a určitý
stupeň predvídateľnosti. Je to však v podstate statický prístup,
ktorý nestimuluje členské štáty, aby vykonávali opatrenia zodpovedajúce
prioritám Únie, a neumožňuje Únii ani reagovať na meniace sa
situácie a priority prostredníctvom značného a koncentrovaného prerozdelenia
prostriedkov. Mechanizmus distribúcie a realizácie prostriedkov
v súvislosti s budúcimi fondmi, ktorý bude zvolený, by mal preto
zodpovedať na jednej strane potrebe kontinuity a stability ako
nevyhnutnej podmienke pre správne viacročné plánovanie viacročných
programov a na strane druhej potrebe väčšej flexibility a prispôsobeniu
sa zmenám.
Vzhľadom na vyššie uvedené
skutočnosti je prideľovanie finančných prostriedkov v rámci
zdieľaného hospodárenia založené na kombinácii:
–
základnej sumy pridelenej členským štátom na
začiatku budúceho viacročného finančného rámca (MFF),
–
pohyblivej sumy, ktorá sa pridá k základnej
sume a pridelí sa v dvoch fázach.
Základná suma sa členským štátom pridelí
na začiatku budúceho MFF a vypočíta sa na základe objektívnych
kritérií a potrieb. Predstavuje 60 % z celkového balíka na národné programy
a prídely prostriedkov sú uvedené podľa členských štátov
v prílohe I k tomuto nariadeniu. Sú založené na výpočtoch
na roky 2010 – 2012 v rámci Fondu pre vonkajšie hranice, pričom
zahŕňajú minimálnu sumu pre každý členský štát. Tým sa
zabezpečí určitá kontinuita so súčasným MFF a zároveň
aj finančná stabilita pre členské štáty pri plánovaní ich národných
viacročných programov.
·
Pohyblivá suma sa pridá k základnej sume v
závislosti od ochoty jednotlivých členských štátov financovať v rámci
svojho národného programu opatrenia, ktoré zodpovedajú osobitným prioritám
Únie. Tieto osobitné opatrenia sú vymedzené v prílohe II a môžu sa meniť a
dopĺňať. V zásade by sa táto suma mala prideliť v dvoch
fázach: na začiatku MFF ako súčasť politického dialógu a
rokovaní o národných programoch príslušných členských štátov a počas hodnotenia
v polovici trvania, čiže v roku 2017.
Toto hodnotenie v polovici trvania by malo
byť príležitosťou na preskúmanie situácie v členských
štátoch a na pridelenie nových prostriedkov na zostávajúce roky MFF (2018
– 2020). Pre toto nariadenie je hodnotenie v polovici trvania založené na
kombinácii výhľadového posúdenia rizík a priorít Únie opätovne
vymedzených Úniou. Aktualizácia bude vhodná preto, lebo základná suma pre
členské štáty bola stanovená na základe historických údajov na
začiatku programovacieho obdobia. Toto posúdenie rizík/potrieb by sa mohlo
vykonať s pomocou agentúry Frontex. Členské štáty,
u ktorých sa na základe posúdenia zistia väčšie potreby alebo ktoré
čelia zvýšenej miere rizík, dostanú dodatočnú sumu, čím sa
otvorene prejaví zásada solidarity a spoločnej zodpovednosti.
5.4.      Opatrenia súvisiace s tretími
krajinami a opatrenia v tretích krajinách
Vzhľadom na vonkajší rozmer v tejto oblasti
by mala existovať cielená podpora posilňovania spolupráce s tretími
krajinami a určitých kľúčových aspektov ich dohľadu nad
hranicami a riadiacich schopností v oblasti záujmu migračnej politiky
únie a cieľov vnútornej bezpečnosti Únie. Napríklad v rámci
programu EUROSUR by sa mohlo sprístupniť financovanie na účely
prepojenia systémov a infraštruktúr tretích krajín so systémami
a infraštruktúrami Únie, aby bola možná pravidelná výmena informácií.
Takéto opatrenia nebudú priamo orientované na rozvoj a v prípade
potreby budú dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú
prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci Únie, ktoré zostávajú hlavným
zdrojom financovania na pomoc tretím krajinám v budovaní ich príslušných
kapacít. V rámci realizácie takejto pomoci je potrebné usilovať sa
o plnú zhodu so zásadami a všeobecnými cieľmi politiky v oblasti vonkajšej činnosti a zahraničnej
politiky Únie súvisiacej s príslušnou krajinou alebo regiónom.
Komplementarita sa zabezpečí prostredníctvom rozšírenej koordinácie
s EEAS a príslušnými útvarmi Komisie.
Takéto opatrenia bude riadiť priamo
Komisia, resp. nepriamo iné subjekty alebo osoby ako členské štáty v
súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
5.5.      Agentúry Únie
S cieľom účinnejšie využívať
právomoci a odborné znalosti príslušných agentúr Únie v oblasti vnútorných
vecí Komisia tiež plánuje využiť možnosť, ktorú ponúka nariadenie
o rozpočtových pravidlách, t. j. možnosť poveriť tieto
agentúry vykonávaním osobitných úloh v rámci dostupných zdrojov podľa
tohto nariadenia, a to v rámci ich úloh a ako doplnok k ich pracovným programom.
Pokiaľ ide o úlohy zahrnuté do tohto nástroja, ide najmä o:
–
Európsku agentúru pre riadenie operačnej
spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie
(agentúra Frontex), a to v prípade činností v rámci Únie a mimo nej
vyžadujúce si operačné skúsenosti s kontrolou hraníc;
–
Európsky podporný úrad pre azyl (EASO), a to v
prípade takých činností, ako je odborné vzdelávanie príslušníkov
pohraničnej stráže zamerané na azyl;
–
Európsky policajný úrad (Europol) a Európsku
policajnú akadémiu (CEPOL), a to na základe spolupráce medzi agentúrami orgánov
presadzovania práva a pohraničnou strážou;
–
Agentúru na prevádzkové riadenie rozsiahlych
informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a
spravodlivosti (agentúra IT), a to v súvislosti s vývojom nových
informačných systémov.
2011/0365 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa ako súčasť Fondu pre
vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v
oblasti vonkajších hraníc a víz
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[13],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[14],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Cieľ Únie zabezpečiť vysokú
úroveň bezpečnosti v rámci priestoru slobody, bezpečnosti
a spravodlivosti (článok 67 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie) by sa mal okrem iného dosiahnuť aj prostredníctvom spoločných
opatrení týkajúcich sa prechodu osôb cez vnútorné hranice
a pohraničnej kontroly vonkajších hraníc a spoločnou
vízovou politikou, predstavujúcich súčasť viacvrstvového systému
zameraného na uľahčenie legitímneho cestovania a na riešenie
nelegálneho prisťahovalectva.
(2)
Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ prijatá
Radou vo februári 2010[15],
predstavuje spoločnú agendu na riešenie týchto spoločných problémov
týkajúcich sa bezpečnosti. V oznámení Komisie z novembra 2010 „Stratégia
vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe”[16] sa zásady a usmernenia
stratégie prevádzajú do konkrétnych opatrení určením piatich strategických
cieľov: rozložiť medzinárodné zločinecké siete,
zabraňovať terorizmu, radikalizácii a náboru nových členov,
zvýšiť úroveň bezpečnosti občanov a podnikov v
kybernetickom priestore, zvýšiť bezpečnosť prostredníctvom
riadenia hraníc a zvýšiť odolnosť Európy voči krízam a
katastrofám.
(3)
Solidarita medzi členskými štátmi,
jasnosť v rozdelení úloh, dodržiavanie základných práv a právneho štátu,
ako aj silný dôraz na globálne perspektívy a neoddeliteľné prepojenie s
vonkajšou bezpečnosťou by mali byť hlavnými zásadami, ktorými sa
riadi vykonávanie stratégie vnútornej bezpečnosti.
(4)
S cieľom podporiť vykonávanie stratégie
vnútornej bezpečnosti a zabezpečiť, aby sa stala bežnou
realitou, by sa členským štátom mala poskytnúť dostatočná
finančná podpora Únie prostredníctvom zriadenia Fondu pre vnútornú
bezpečnosť.
(5)
Vzhľadom na právne špecifiká platné pre hlavu
V zmluvy nie je možné zriadiť Fond pre vnútornú bezpečnosť ako
jediný finančný nástroj.
(6)
Fond by sa preto mal zriadiť ako súhrnný rámec
pre finančnú podporu EÚ v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktorý
zahŕňa nástroj zriadený na základe tohto nariadenia, ako aj nástroj
zriadený na základe nariadenia (EÚ) č. …/2012/EÚ, ktorým sa ako
súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj
pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania
trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového
riadenia. Tento súhrnný rámec by malo dopĺňať nariadenie (EÚ) č. …/2012,
ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o
nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce,
predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a
krízového riadenia[17], na ktoré by sa malo toto nariadenie odkazovať, pokiaľ ide o
pravidlá programovania, finančného hospodárenia, riadenia a kontroly,
zúčtovania, uzatvárania programov a podávania správ
a hodnotenia.
(7)
Jedným z piatich zložiek spoločnej
politiky v oblasti riadenia vonkajších hraníc je solidarita
a zdieľanie zodpovednosti medzi členskými štátmi a Úniou
v rámci riadenia vonkajších hraníc.
(8)
Fond pre vnútornú bezpečnosť by mal
vyjadrovať solidaritu prostredníctvom finančnej pomoci poskytovanej
tým členským štátom, ktoré v plnom rozsahu uplatňujú schengenské
ustanovenia o vonkajších hraniciach, ako aj tým štátom, ktoré sú
pripravené na plnohodnotnú účasť v Schengene.
(9)
Účasť členského štátu by nemala
byť v súbehu s jeho účasťou na dočasnom
finančnom nástroji Únie, ktorý podporuje prijímajúce členské štáty
okrem iného aj financovaním opatrení na nových vonkajších hraniciach Únie na
účely vykonávania schengenského acquis upravujúceho problematiku
hraníc, víz a kontroly vonkajších hraníc.
(10)
Časť fondu týkajúca sa vonkajších hraníc
a víz (ďalej len „nástroj“) by mala vychádzať z procesu
budovania kapacít rozvíjaného s pomocou Fondu pre vonkajšie hranice zriadeného
rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 574/2007/ES[18] a rozšíriť ho tak,
aby zohľadňoval aj nové zmeny.
(11)
Členské štáty pri plnení úloh na vonkajších
hraniciach a konzulátoch v súlade so schengenským acquis
o hraniciach a vízach vykonávajú činnosti v záujme alebo v mene
všetkých ostatných členských štátov v schengenskom priestore,
a tým poskytujú verejnú službu Únii. Nástroj by mal na účely
vyjadrenia solidarity prispievať k podpore prevádzkových nákladov
súvisiacich s politikou v oblasti kontroly hraníc a vízovou politikou
a mal by umožňovať členským štátom systematické udržiavanie
schopností dôležitých pre túto službu pre všetkých. Takáto podpora predstavuje
plnú refundáciu zvolených nákladov súvisiacich s cieľmi tohto
nástroja a tvorí nedeliteľnú súčasť národných programov.
(12)
Nástroj by mal dopĺňať
a posilňovať činnosti vykonávané na účely rozvoja operačnej
spolupráce pod záštitou Európskej agentúry pre riadenie operačnej
spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie zriadenej
nariadením (ES) č. 2007/2004 (ďalej len „agentúra Frontex“)[19], vrátane nových činností
vyplývajúcich zo zmien a doplnení vykonaných nariadením […][20], a tým ďalej
posilňovať solidaritu medzi tými členskými štátmi, ktoré
kontrolujú vonkajšie hranice v záujme a v mene schengenského
priestoru ako celku.
(13)
Tento nástroj by sa mal uplatňovať pri
úplnom dodržaní práv a zásad zakotvených v Charte základných práv
Európskej únie.
(14)
Aby sa zabezpečila jednotná a vysoko
kvalitná kontrola vonkajších hraníc a aby sa uľahčilo legitímne
cestovanie cez vonkajšie hranice v rámci stratégie vnútornej
bezpečnosti EÚ, nástroj by mal prispievať k rozvoju
spoločného európskeho integrovaného systému riadenia hraníc, ktorý
zahŕňa všetky opatrenia zahŕňajúce politiku, právne
predpisy, systematickú spoluprácu, rozdelenie záťaže, personál, vybavenie
a technológie prijímané na rozličných úrovniach príslušnými orgánmi
členských štátov konajúcimi v spolupráci s agentúrou Frontex,
s tretími krajinami a v prípade potreby aj s inými
subjektmi, využívajúc okrem iného štvorstupňový model bezpečnosti
hraníc a integrovanú analýzu rizík Európskej únie.
(15)
V súlade s protokolom č. 5 Aktu o pristúpení
z roku 2003[21]
o pozemnom tranzite osôb medzi Kaliningradskou oblasťou a ostatnými
časťami Ruskej federácie by mal nástroj znášať všetky
dodatočné náklady, ktoré vzniknú vykonávaním osobitných ustanovení acquis
Únie o tomto tranzite, t. j. nariadenia Rady (ES) č. 693/2003 zo 14.
apríla 2003, ktorým sa ustanovuje osobitný zjednodušený tranzitný doklad (FTD),
zjednodušený železničný tranzitný doklad (FRTD) a ktorým sa menia a
dopĺňajú Spoločné konzulárne pokyny a Spoločná
príručka[22]
a nariadenia Rady (ES) č. 694/2003 o jednotných formátoch
zjednodušených tranzitných dokladov (FTD) a zjednodušených
železničných tranzitných dokladov (FRTD) ustanovených v nariadení (ES)
č. 693/2003[23].
Potreba pokračujúcej finančnej podpory pre ušlé poplatky by však mala
závisieť od vízového režimu Únie platného pre Ruskú federáciu.
(16)
Mala by sem patriť podpora vnútroštátnych
opatrení a spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti vízovej
politiky a iných predhraničných opatrení, ktoré predchádzajú kontrolám na
vonkajších hraniciach. Efektívne riadenie činností organizovaných útvarmi
členských štátov v tretích krajinách je v záujme spoločnej vízovej
politiky ako súčasti viacvrstvového systému zameraného na
uľahčenie legitímneho cestovania a riešenie nelegálneho
prisťahovalectva do Európskej únie a predstavuje neoddeliteľnú
súčasť spoločného integrovaného systému riadenia hraníc.
(17)
Okrem toho by sa mali podporovať opatrenia na
území krajín schengenského priestoru ako súčasti rozvoja spoločného
integrovaného systému riadenia hraníc, ktorý posilňuje celkové fungovanie
schengenského priestoru.
(18)
Nástroj by mal podporovať Európsku úniu pri rozvoji
informačných systémov, ktoré by mohli vybaviť členské štáty nástrojmi
na efektívnejšie riadenie pohybu štátnych príslušníkov tretích krajín cez
hranice a zabezpečiť lepšiu identifikáciu a overovanie
cestujúcich („inteligentné hranice“). V tejto súvislosti by sa mal
stanoviť program, ktorého cieľom by bolo pokrývanie nákladov na
rozvoj tak centrálnych, ako aj národných prvkov týchto systémov, v záujme zabezpečenia
technickej súdržnosti, úspory nákladov a hladkého vykonávania v členských
štátoch.
(19)
Na účely okamžitého riešenia nepredvídaného
migračného tlaku a ohrozenia bezpečnosti hraníc by malo byť
možné zabezpečiť pomoc v núdzových situáciách v súlade s rámcom
stanoveným v nariadení …2012/EÚ, ktorým sa stanovujú
všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre
finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej
činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia.
(20)
Okrem toho by v záujme väčšej solidarity
v schengenskom priestore ako celku mali dotknuté členské štáty
v prípade zistenia slabých stránok alebo potenciálneho ohrozenia, a
to najmä na základe schengenského mechanizmu hodnotenia, primerane konať v
danej záležitosti, a to s využitím zdrojov dostupných v rámci ich programov v súlade
s prioritami a v prípade potreby aj prijatím opatrení pomoci
v núdzových situáciách.
(21)
Členské štáty by sa mali na účely
posilnenia solidarity a zdieľania zodpovednosti podnecovať na využívanie
časti zdrojov dostupných na základe programov na osobitné priority
vymedzené Úniou, napríklad na nákup technického vybavenia potrebného pre
agentúru Frontex a rozvoj konzulárnej spolupráce pre Úniu.
(22)
Na účely zabezpečenia uplatňovania
schengenského acquis v celom schengenskom priestore by malo toto
nariadenie podporovať aj vykonávanie nariadenia, ktorým sa vytvára
hodnotiaci a monitorovací mechanizmus na overenie uplatňovania
schengenského acquis[24], ako podstatného nástroja dopĺňajúceho politiky
zabezpečujúce absenciu akýchkoľvek kontrol osôb.
(23)
Na základe skúseností získaných s Fondom pre
vonkajšie hranice a pri vývoji SIS a VIS sa považuje za vhodné
umožniť flexibilitu v súvislosti s potenciálnymi presunmi
zdrojov medzi rozličnými spôsobmi vykonávania cieľov sledovaných
v rámci tohto nástroja, bez toho, aby bola dotknutá zásada, že je treba od
začiatku zabezpečiť kritické množstvo zdrojov a finančnú
stabilitu pre programy a prevádzkovú podporu pre členské štáty.
(24)
V rovnakom duchu by sa mal rozšíriť
rozsah pôsobnosti opatrení a stropy pre zdroje, ktoré zostávajú dostupné
pre Úniu („opatrenia Únie“), aby sa posilnila schopnosť Únie vykonať
v danom rozpočtovom roku viacero činností v súvislosti
s riadením vonkajších hraníc a spoločnou vízovou politikou
v záujme Únie ako celku, ak a pokiaľ vznikne taká potreba. Medzi
takéto opatrenia Únie patria štúdie a pilotné projekty na posilnenie
politiky a jej uplatňovania, opatrenia alebo mechanizmy
v tretích krajinách zaoberajúce sa migračnými tlakmi z týchto
krajín v záujme optimálneho riadenia migračných tokov do Únie a efektívnej
organizácie súvisiacich úloh na vonkajších hraniciach a konzulátoch.
(25)
Opatrenia v tretích krajinách a vo vzťahu k
tretím krajinám podporované prostredníctvom tohto nástroja by mali
vytvárať synergické efekty a byť súdržné s ostatnými opatreniami
mimo Európskej únie podporovanými prostredníctvom geografických a tematických
nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri vykonávaní takýchto opatrení by sa malo
usilovať o plný súlad so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej
činnosti a zahraničnej politiky Únie vo vzťahu k danej krajine
alebo regiónu. Nemali by byť určené na podporu opatrení, ktoré sú
priamo zamerané na rozvoj, a ak je to vhodné, mali by dopĺňať
finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci.
Usilovať sa tiež bude o súdržnosť s humanitárnou politikou Únie,
najmä pokiaľ ide o vykonávanie opatrení v núdzových situáciách.
(26)
Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo
sústrediť na činnosti, pri ktorých intervencia Únie môže
priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s opatreniami samotných
členských štátov. Keďže je Európska únia v lepšej pozícii ako
členské štáty pri zabezpečovaní rámca pre vyjadrenie solidarity Únie
v oblasti kontroly hraníc, vízovej politiky a riadenia
migračných tokov, ako aj v súvislosti s poskytnutím platformy pre rozvoj
spoločných informačných systémov podporujúcich tieto politiky,
finančná podpora poskytovaná na základe tohto nariadenia osobitne prispieva
k posilňovaniu vnútroštátnych a európskych schopností
v týchto oblastiach.
(27)
S cieľom doplniť či zmeniť a
doplniť ustanovenia tohto nástroja týkajúce sa vymedzenia osobitných
opatrení v rámci národných programov by sa právomoc prijímať akty v súlade
s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na
Komisiu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia uskutočnila v rámci
svojich prípravných prác primerané konzultácie, aj na úrovni odborníkov.
(28)
Komisia by mala pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov zabezpečiť paralelné, včasné a primerané
odovzdanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(29)
S cieľom
zabezpečiť jednotné, účinné a včasné uplatňovanie
ustanovení o prevádzkovej podpore uvedených v tomto nariadení
a na účely zriadenia rámca pre program zameraný na nové informačné
systémy by sa Komisii mali zveriť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci
by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady
(EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a
všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú
vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[25].
(30)
Keďže ciele tohto nariadenia, a to zabezpečenie
zdieľania solidarity a zodpovednosti medzi členskými štátmi a Úniou v
oblasti riadenia vonkajších hraníc a vízovej politiky, nie je možné uspokojivo
dosiahnuť na úrovni členských štátov a možno ich lepšie
dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade
so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie
neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto
cieľa.
(31)
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.
574/2007/ES z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice
na obdobie rokov 2007 až 2013[26],
by sa malo zrušiť.
(32)
Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto
nariadenie predstavuje vývoj schengenského acquis, ktoré patrí do
oblastí uvedených v článku 1, body A a B rozhodnutia Rady
1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch
k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou
a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri
vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis[27].
(33)
Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto
nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis
v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou
konfederáciou o pridružení Švajčiarska k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju
schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1,
body A a B rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3
rozhodnutia Rady 2008/146/ES o uzavretí dohody v mene Európskeho
spoločenstva[28].
(34)
Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie
predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu
medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou
konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení
Lichtenštajnského kniežatstva k dohode medzi Európskou úniou, Európskym
spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení
Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju
schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1,
body A a B rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom
3 rozhodnutia Rady 2011/349/EU o uzavretí protokolu v mene Únie[29].
(35)
Podľa Protokolu o postavení Dánska, ktorý je
pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní
Európskej únie sa Dánsko nezúčastňuje na prijímaní opatrení Radou
podľa hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
s výnimkou „opatrení vymedzujúcich tretie krajiny, ktorých štátni
príslušníci musia mať pri prekročení vonkajších hraníc členských
štátov víza, alebo opatrení týkajúcich sa jednotného formátu víz.“ Tento návrh
vychádza zo schengenského acquis a podľa článku 4 Protokolu
o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o
fungovaní Európskej únie, sa Dánsko do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o
návrhu alebo podnete na rozvoj schengenského acquis podľa
ustanovení hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie
rozhodne, či toto rozhodnutie prevezme do svojho právneho poriadku.
(36)
Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení
schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo
nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája
2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného
Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
a následným rozhodnutím Rady 2004/926/ES z 22. decembra 2004
o nadobudnutí účinnosti niektorých ustanovení schengenského acquis
Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska. Spojené
kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na jeho prijímaní, nie je ním
viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.
(37)
Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení
schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade
s rozhodnutím Rady 2001/192/ES z 28. februára 2002, ktoré sa týka
požiadavky Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach
schengenského acquis. Írsko sa preto nezúčastňuje na jeho
prijímaní, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 1
Účel a rozsah pôsobnosti
1.
Týmto nariadením sa zriaďuje nástroj
finančnej podpory pre riadenie vonkajších hraníc a spoločnú vízovú
politiku (ďalej len „nástroj“) ako súčasť Fondu pre vnútornú
bezpečnosť (ďalej len „fond“).
Toto nariadenie spolu s nariadením
č. …/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú
bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia, zriaďuje Fond pre vnútornú
bezpečnosť na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra
2020.
2.
V tomto nariadení sa stanovujú:
(a)
ciele finančnej podpory a oprávnené opatrenia;
(b)
všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených opatrení;

(c)
prostriedky dostupné v rámci tohto nástroja od
1. januára 2014 do 31. decembra 2020 a ich rozdelenie;
(d)
rozsah pôsobnosti a účel jednotlivých osobitných
prostriedkov, pomocou ktorých sa financujú výdavky na riadenie vonkajších
hraníc a spoločnú vízovú politiku.
3.
Týmto nariadením sa zabezpečuje
uplatňovanie pravidiel uvedených v nariadení (EÚ) č. ..2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(a)
„vonkajšie hranice“ sú pozemné hranice
členských štátov vrátane riečnych a jazerných hraníc, námorné
hranice členských štátov a ich letiská, riečne, námorné
a jazerné prístavy, na ktoré sa vzťahujú ustanovenia právnych
predpisov Únie o prekračovaní vonkajších hraníc, bez ohľadu na
to, či sú takéto hranice dočasné alebo nie;
(b)
„dočasné vonkajšie hranice“ sú
–
spoločné hranice medzi členským štátom,
ktorý vykonáva schengenské acquis v plnom rozsahu, a členským
štátom, ktorý je povinný uplatňovať schengenské acquis v plnom
rozsahu v súlade so svojim Aktom o pristúpení, pre ktorý však príslušné
rozhodnutie Rady, ktoré ho oprávňuje uplatňovať toto acquis
v plnom rozsahu, nenadobudlo účinnosť,
–
spoločné hranice medzi dvoma členskými
štátmi povinnými uplatňovať schengenské acquis v plnom
rozsahu v súlade s príslušnými Aktmi o pristúpení, pre ktoré však príslušné
rozhodnutie Rady, ktoré ich oprávňuje uplatňovať toto acquis
v plnom rozsahu, nenadobudlo účinnosť;
(c)
„hraničný priechod“ je každý priechod
schválený príslušnými orgánmi na prekračovanie vonkajších hraníc oznámený
v súlade s článkom 34 ods. 2 nariadenia (ES) č. 562/2006;
(d)
„schengenský mechanizmus hodnotenia
a monitorovania“ je overovanie správneho uplatňovania schengenského acquis
podľa nariadenia č. …/2012/EÚ[30][X];
(e)
„núdzová situácia“ je situácia naliehavého
a výnimočného tlaku, keď veľký alebo neúmerný počet
štátnych príslušníkov tretej krajiny prekračuje alebo pravdepodobne
prekročí vonkajšie hranice jedného alebo viacerých členských štátov.
Článok 3
Ciele
1.
Všeobecným cieľom nástroja je prispievať
k zabezpečeniu vysokej úrovne bezpečnosti v Európskej únii.
2.
V rámci všeobecného cieľa stanoveného
v odseku 1 nástroj v súlade s prioritami uvedenými v príslušných
stratégiách EÚ, programoch a posúdeniach ohrozenia a rizík prispieva
k dosiahnutiu týchto osobitných cieľov:
(a)
podpora spoločnej vízovej politiky na
uľahčenie legitímneho cestovania, zabezpečenie rovnakého
zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a boja proti nelegálnej migrácii;
Dosiahnutie tohto cieľa sa hodnotí
vzhľadom na také ukazovatele, ako je okrem iného počet konzulárnych
postov vybavených, zabezpečených a/alebo posilnených na účely
zaistenia efektívneho spracovania žiadostí o víza a poskytovania kvalitných
služieb žiadateľom o víza.
(b)
podpora riadenia hraníc na účely
zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane a
na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis
na strane druhej.
Dosiahnutie tohto cieľa sa hodnotí
vzhľadom na také ukazovatele, ako je okrem iného vývoj zariadení na
kontrolu hraníc a zachytávanie nelegálnych štátnych príslušníkov tretích krajín
na vonkajších hraniciach v súlade s rizikom príslušného úseku vonkajších
hraníc.
3.
Na dosiahnutie týchto cieľov nástroj prispieva
k dosiahnutiu týchto prevádzkových cieľov:
(a)
podpora rozvoja a vykonávania politík
zabezpečujúcich absenciu akýchkoľvek kontrol osôb pri
prekračovaní vnútorných hraníc, nezávisle od ich štátnej príslušnosti,
a vykonávanie kontrol osôb a efektívne monitorovanie pri
prekračovaní vonkajších hraníc;
(b)
postupné vytvorenie integrovaného riadiaceho systému
pre vonkajšie hranice, vrátane presadzovania spolupráce medzi migračnými orgánmi
členských štátov a orgánmi členských štátov presadzujúcimi právo na
vonkajších hraniciach a opatrenia na ich území a potrebné sprievodné
opatrenia súvisiace s bezpečnosťou dokumentov a spravovaním
totožnosti;
(c)
podpora rozvoja a vykonávania spoločnej
politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý pobyt, vrátane
konzulárnej spolupráce;
(d)
zriadenie a prevádzka informačných systémov,
ich komunikačnej infraštruktúry a vybavenia na podporu riadenia
migračných tokov cez vonkajšie hranice Únie;
(e)
zabezpečenie efektívneho a jednotného
uplatňovania acquis Únie upravujúceho problematiku hraníc a víz,
vrátane fungovania schengenského mechanizmu hodnotenia a monitorovania;
(f)
posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi uskutočňovanej
v tretích krajinách v súvislosti s pohybom štátnych príslušníkov
tretích krajín smerom na územie členských štátov, ako aj spolupráce
s tretími krajinami v tejto súvislosti.
4.
Nástroj ďalej prispieva k financovaniu
technickej pomoci na podnet členských štátov a Komisie.
Článok 4
Oprávnené opatrenia
1.
V rámci cieľov vymedzených
v článku 3 a vzhľadom na schválené závery politického dialógu
uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. .../2012 [horizontálne
nariadenie], tento nástroj podporuje opatrenia vykonávané v členských
štátoch alebo členskými štátmi, a to predovšetkým:
(a)
infraštruktúru hraničných priechodov, budovy
a systémy požadované na hraničných priechodoch a na účely
dohľadu medzi hraničnými priechodmi a účinného boja proti
nezákonnému prekračovaniu vonkajších hraníc;
(b)
prevádzkové vybavenie, dopravné prostriedky a komunikačné
systémy požadované pre účinnú kontrolu hraníc a odhaľovanie
osôb, napríklad pevné terminály pre VIS, SIS a Európsky systém archivácie
zobrazení (FADO), vrátane špičkových technológií;
(c)
informačné systémy na riadenie migračných
tokov cez hranice;
(d)
infraštruktúry, budovy a prevádzkové vybavenie
požadované na spracovanie žiadostí o víza a konzulárnu spoluprácu;
(e)
štúdie, pilotné projekty a opatrenia zamerané
na podporu spolupráce medzi agentúrami v rámci členských štátov
a medzi členskými štátmi a vykonávanie odporúčaní,
operačných noriem a najlepších postupov vyplývajúcich
z operačnej spolupráce medzi členskými štátmi a agentúrami Únie.

2.
V rámci cieľov vymedzených
v článku 3 tento nástroj podporuje opatrenia súvisiace s tretími
krajinami a opatrenia v tretích krajinách, a to predovšetkým:
(a)
informačné systémy, nástroje a vybavenie
určené na spoločné využívanie informácií medzi členskými štátmi
a tretími krajinami;
(b)
opatrenia zamerané na posilnenie operačnej
spolupráce medzi členskými štátmi a tretími krajinami, vrátane
spoločných operácií;
(c)
štúdie, podujatia, školenia, vybavenie
a pilotné projekty na zabezpečenie technického a operačného
odborného ad hoc poradenstva pre tretie krajiny;
(d)
štúdie, podujatia, odborné vzdelávanie, vybavenie
a pilotné projekty vykonávajúce osobitné odporúčania, operačné
normy a najlepšie postupy vyplývajúce z operačnej spolupráce
medzi členskými štátmi a agentúrami Únie v tretích krajinách.
3.
Opatrenia uvedené v odseku 1 písm. a) nie sú
oprávnené na dočasných vonkajších hraniciach.
4.
Opatrenia súvisiace s dočasným
a výnimočným opätovným zavedením pohraničnej kontroly na
vnútorných hraniciach podľa Kódexu schengenských hraníc nie sú oprávnené.
KAPITOLA II
FINANČNÝ RÁMEC A RÁMEC NA VYKONÁVANIE
Článok 5
Celkové zdroje a vykonávanie
1.
Celkové zdroje na vykonávanie tohto nariadenia
predstavujú 3 520 mil. EUR.
2.
Ročné pridelené rozpočtové prostriedky
schvaľuje rozpočtový orgán v rámci obmedzení finančného rámca.
3.
S celkovými zdrojmi sa bude nakladať týmto
spôsobom:
(a)
v prípade národných programov v súlade s článkami
9 a 12;
(b)
v prípade prevádzkovej podpory v rámci národných
programov a za podmienok stanovených v článku 10;
(c)
v prípade fungovania osobitného tranzitného režimu
v súlade s článkom 11;
(d)
v prípade opatrení Únie v súlade s článkom
13;
(e)
v prípade pomoci v núdzových situáciách v súlade s článkom
14;
(f)
v prípade vykonávania programu na zriadenie nových informačných
systémov podporujúcich riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice
Únie za podmienok uvedených v článku 15;
(g)
v prípade technickej pomoci v súlade
s článkom 16.
4.
Rozpočet vyčlenený na základe nástroja sa
plní v rámci zdieľaného hospodárenia v súlade
s článkom 55 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. …./2012 [nové
nariadenie o rozpočtových pravidlách], s výnimkou opatrení Únie
uvedených v článku 13, pomoci v núdzových situáciách uvedenej
v článku 14 a technickej pomoci uvedenej v článku 16
ods. 1.
Metóda(-y) realizácie rozpočtu pre program
vývoja nových informačných systémov sa stanoví(-ia) vo vykonávacom akte
podľa článku 15 ods. 2.
5.
Celkové zdroje sa budú orientačne
využívať takto:
(a)
2 000 mil. EUR na národné programy členských
štátov;
(b)
1 100 mil. EUR na zriadenie nových informačných
systémov podporujúcich riadenie migračných tokov cez vonkajšie hranice
Únie podľa článku 15 ods. 2;
(c)
150 mil. EUR na osobitný tranzitný režim;
(d)
270 mil. EUR na opatrenia Únie, pomoc
v núdzových situáciách a technickú pomoc na podnet Komisie.
6.
Celkové zdroje dostupné na účely tohto
nariadenia na základe odseku 1 spolu s celkovými zdrojmi stanovenými na
účely nariadenia č. …/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu
pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú
podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej
činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia, predstavujú finančné krytie Fondu pre vnútornú
bezpečnosť a slúžia ako základný referenčný údaj pre
rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu
v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom,
Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom
finančnom hospodárení[31].
7.
Krajiny pridružené k vykonávaniu,
uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis sa podieľajú na
tomto nástroji v súlade s týmto nariadením.
8.
Dohodnú sa mechanizmy poskytovania finančných
príspevkov do nástroja týmito krajinami a dodatočné pravidlá potrebné
pre takúto účasť, vrátane ustanovení zabezpečujúcich
finančné záujmy Únie a právomoc Dvora audítorov vykonávať audit.

Finančné príspevky z týchto krajín sa
pridajú k celkovým zdrojom dostupným z rozpočtu Únie podľa
odseku 1.
Článok 6
Zdroje na oprávnené opatrenia v
členských štátoch
1.
Suma 2 000 mil. EUR sa členským štátom
orientačne pridelí takto:
(a)
1 200 mil. EUR sa pridelí tak, ako je uvedené v
prílohe I;
(b)
450 mil. EUR na základe výsledkov mechanizmu
uvedeného v článku 7;
(c)
v rámci preskúmania v polovici trvania
a na obdobie od rozpočtového roku 2018 350 mil. EUR, čo je zvyšná
časť dostupných rozpočtových prostriedkov v rámci tohto
článku, alebo inú sumu stanovenú podľa odseku 2, pričom základom
budú výsledky analýzy rizík a mechanizmus uvedený v článku 8.
2.
Komisia je na účely riadneho plnenia cieľov
podľa tohto nariadenia v prípade nepredvídaných alebo nových okolností
a/alebo na účely zabezpečenia účinnej implementácie finančných
zdrojov dostupných na základe tohto nariadenia oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 17 na účely úpravy orientačnej
sumy stanovenej v odseku 1 písm. c).
3.
Členské štáty, ktoré vstúpia do Únie
v období rokov 2012 – 2020, nemajú nárok na pridelenie rozpočtových prostriedkov
pre národné programy na základe tohto nástroja, ak využívajú dočasný
nástroj Únie, ktorý podporuje prijímajúce členské štáty pri financovaní opatrení
na nových vonkajších hraniciach Únie na účely vykonávania schengenského acquis
upravujúceho problematiku hraníc, víz a kontroly vonkajších hraníc.
Článok 7
Zdroje na osobitné opatrenia
1.
Členské štáty môžu okrem pridelených
rozpočtových prostriedkov vypočítaných v súlade
s článkom 6 ods. 1 písm. a) dostať dodatočnú sumu za
predpokladu, že je na to v programe vyhradená a že bude použitá na vykonávanie
osobitných opatrení uvedených v prílohe II.
2.
Komisia má právomoc prijímať delegované akty
v súlade s článkom 17 na účely revízie osobitných opatrení
uvedených v prílohe II, ak to považuje za vhodné. Na základe nových osobitných opatrení
môžu členské štáty dostať dodatočnú sumu podľa odseku 1,
v závislosti od dostupných zdrojov.
3.
Príslušným členským štátom sa pridelia
dodatočné sumy podľa tohto článku prostredníctvom individuálneho
rozhodnutia o financovaní, ktorým sa schvaľuje alebo reviduje ich národný
program v súlade s postupom stanoveným v článku 14
nariadenia (EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 8
Zdroje v rámci preskúmania v polovici
trvania
1.
Na účely pridelenia sumy uvedenej
v článku 6 ods. 1 písm. c) Komisia do 1. júna 2017 vypracuje na
základe vstupu a konzultácií s agentúrou Frontex správu,
v ktorej v súlade s analýzou rizík agentúry Frontex stanoví
úrovne ohrozenia na vonkajších hraniciach na obdobie rokov 2017 – 2020. Úrovne
ohrozenia budú vychádzať zo záťaže v rámci riadenia hraníc
a z hrozieb, ktoré budú vplývať na bezpečnosť na
vonkajších hraniciach členských štátov v rokoch 2014 – 2016,
pričom sa okrem iného zoberú do úvahy potenciálne budúce trendy v rámci migračných
tokov a nezákonných činností na vonkajších hraniciach, a to pri
zohľadnení pravdepodobných politických, hospodárskych a sociálnych zmien
v príslušných tretích krajinách, a to predovšetkým v susedných
krajinách.
Správa určí úroveň ohrozenia pre
jednotlivé úseky vonkajších hraníc vynásobením dĺžky príslušného úseku
hranice faktorom, ktorý sa priradí takto:
a)      vonkajšie pozemné hranice:
i)        faktor 1 v prípade bežného ohrozenia;
ii)       faktor 3 v prípade stredného ohrozenia;
iii)      faktor 5 v prípade vysokého ohrozenia;
b)      vonkajšie námorné hranice:
i)        faktor 1 v prípade bežného ohrozenia;
ii)       faktor 3 v prípade stredného ohrozenia;
iii)      faktor 5 v prípade vysokého ohrozenia.
Komisia na základe správy určí, ktoré
členské štáty dostanú dodatočnú sumu. Tie členské štáty, v
prípade ktorých existuje zvýšená úroveň ohrozenia v porovnaní
s úrovňou ohrozenia stanovenou pre výpočet uskutočnený pre
rozpočtový rok 2013 podľa rozhodnutia 574/2007/ES, dostanú
dodatočné rozpočtové prostriedky na základe pro rata.
2.
Na účely rozdelenia zdrojov podľa odseku
1:
a)      sa berie do úvahy línia medzi
oblasťami uvedená v článku 1 nariadenia Rady (ES) č.
866/2004 z 29. apríla 2004 o režime podľa článku 2
protokolu 10 Aktu o pristúpení, ale nie námorné hranice na sever od tejto
línie, hoci nepredstavuje vonkajšie pozemné hranice, a to na také dlhé obdobie,
pokiaľ budú uplatniteľné ustanovenia článku 1 protokolu 10 o Cypre
Aktu o pristúpení z roku 2003;
b)      vonkajšie námorné hranice znamenajú
vonkajšie hranice teritoriálnych morských vôd členských štátov vymedzené
v súlade s článkami 4 až 16 Dohovoru Organizácie spojených
národov o morskom práve. Avšak v prípadoch, ak sa na predchádzanie
nelegálnej migrácii/neoprávnenému vstupu vyžadujú rozsiahle pravidelné
operácie, budú týmito hranicami vonkajšie hranice oblastí vysokého ohrozenia. K
určeniu dôjde na základe zohľadnenia príslušných údajov o týchto
operáciách v rokoch 2014 – 2016 poskytnutých príslušnými členskými
štátmi.
3.
Okrem toho môžu členské štáty na základe výzvy
Komisie do 1. júna 2017 dostať dodatočný prídel rozpočtových prostriedkov
za predpokladu, že sú na to v programe vyhradené a budú použité na realizáciu
osobitných opatrení, ktoré sa v príslušnom čase stanovia na základe
priorít Únie.
V tejto súvislosti má Komisia právomoc
prijímať delegované akty v súlade s článkom 17 na účely
revízie osobitných opatrení uvedených v prílohe II.
4.
Príslušným členským štátom sa pridelia
dodatočné sumy podľa tohto článku prostredníctvom individuálneho
rozhodnutia o financovaní, ktorým sa schvaľuje alebo reviduje ich národný program
v súlade s postupom stanoveným v článku 14 nariadenia (EÚ) č. …./2012
[horizontálne nariadenie].
Článok 9
Národné programy
1.
Národný program, ktorý sa má vypracovať na
základe tohto nástroja, a národné programy, ktoré sa majú vypracovať
na základe nariadenia (EÚ) č. …/2012, ktorým sa ako súčasť
Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú
podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti,
boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia, vypracujú spoločne
členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jediný národný program
pre fond a v súlade s článkom 14 nariadenia
(EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
2.
V národných programoch, ktoré má preskúmať
a schváliť Komisia podľa článku 14
nariadenia (EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie],
členské štáty sledujú predovšetkým tieto ciele:
(a)
vývoj Európskeho systému hraničného dozoru
(EUROSUR) v súlade s právnymi predpismi a usmerneniami Únie;
(b)
podporu a rozšírenie existujúcej kapacity na vnútroštátnej
úrovni v oblasti riadenia vonkajších hraníc, a to okrem iného pri
zohľadnení nového technologického vývoja a/alebo štandardov v súvislosti
s riadením migračných tokov;
(c)
podporu ďalšieho rozvoja riadenia
migračných tokov zo strany konzulárnych a iných útvarov
členských štátov v tretích krajinách, a to s cieľom
uľahčiť legitímne cestovanie do Únie a zabrániť nelegálnej
migrácii do nej;
(d)
posilňovanie integrovaného riadenia hraníc
pomocou skúšania a zavádzania nových nástrojov, interoperabilných systémov
a pracovných metód, a to s cieľom rozšíriť výmenu informácií
v členskom štáte alebo zdokonaliť spoluprácu medzi agentúrami;
(e)
zabezpečenie správneho a jednotného
uplatňovania acquis Únie upravujúceho problematiku hraníc
a víz v reakcii na slabé miesta identifikované na európskej úrovni,
ktorých dôkazom sú výsledky získané v rámci schengenského hodnotiaceho
mechanizmu;
(f)
zvýšenie schopnosti čeliť budúcim výzvam
vrátane súčasných a budúcich hrozieb a tlakov na vonkajších
hraniciach Únie, a to najmä pri zohľadnení analýzy rizík agentúry Frontex.

Článok 10
Prevádzková podpora na základe národných
programov členských štátov
1.
Členský štát môže využiť až 50 % sumy
pridelenej týmto nástrojom na jeho národný program na financovanie prevádzkovej
podpory verejných orgánov zodpovedných za plnenie úloh a poskytovanie
služieb, ktoré predstavujú verejnú službu pre Úniu. Tieto úlohy a služby súvisia
s jedným alebo viacerými cieľmi uvedenými v článku 3 ods. 2
písm. a), c) a d).
2.
Prevádzková podpora sa poskytne len vtedy, ak príslušný
členský štát splní tieto podmienky:
(a)
súlad s acquis Únie upravujúcim
problematiku hraníc a víz;
(b)
zhoda so štandardmi a usmerneniami Únie
týkajúcimi sa správneho riadenia hraníc a víz, predovšetkým so
Schengenským katalógom pre kontrolu vonkajších hraníc, Praktickou
príručkou pre príslušníkov pohraničnej stráže a Príručkou
o vízach.
3.
V tejto súvislosti Komisia pred schválením národného
programu posúdi východiskovú situáciu v členských štátoch, ktoré
vyjadrili svoj úmysel požiadať o prevádzkovú podporu.
Zistenia Komisie sa stanú predmetom výmeny názorov
s príslušným členským štátom.
Po výmene názorov sa môže súhlas Komisie s rozpočtovou
podporou v rámci národného programu členského štátu podmieniť programovaním
a vykonaním niekoľkých opatrení s cieľom
zabezpečiť, aby do času poskytnutia rozpočtovej podpory boli
v plnom rozsahu splnené podmienky stanovené v odseku 2.
4.
Prevádzková podpora sa sústreďuje na osobitné
úlohy a/alebo služby a zameriava sa na ciele uvedené v prílohe III.
Zaručuje plnú refundáciu výdavkov vynaložených na plnenie úloh a/alebo
poskytovanie služieb vymedzených v národnom programe v rámci
finančných limitov stanovených programom a stropom uvedeným v odseku
1.
5.
Prevádzková podpora podlieha monitorovaniu
a výmene informácií medzi Komisiou a príslušným členským štátom so
zameraním na východiskovú situáciu v členskom štáte, ciele
a úlohy, ktoré sa majú dosiahnuť a splniť, a ukazovatele
na hodnotenie pokroku.
6.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví
postupy podávania správ o uplatňovaní tohto ustanovenia a akékoľvek
iné praktické mechanizmy dojednané medzi členskými štátmi a Komisiou na
účely dosiahnutia súladu s týmto článkom. Takéto vykonávacie akty sa
prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku
18 ods. 2.
Článok 11
Prevádzková podpora pre osobitný
tranzitný režim
1.
Nástroj zabezpečuje podporu na kompenzáciu
ušlých poplatkov za víza vydané na účely tranzitu a nákladov
vynaložených pri realizácii režimu zjednodušeného tranzitného dokladu (FTD)
a zjednodušeného železničného tranzitného dokladu (FRTD)
v súlade s nariadením Rady (ES) č. 693/2003 a nariadením
Rady (ES) č. 694/2003.
2.
Finančné prostriedky pridelené Litve podľa
odseku 1 neprekročia 150 mil. EUR na obdobie rokov 2014 – 2020 a budú
k dispozícii vo forme dodatočnej osobitnej prevádzkovej podpory pre Litvu.
3.
Na účely odseku 1 dodatočné náklady
znamenajú náklady, ktoré vyplývajú priamo z osobitných požiadaviek
vykonávania operácie osobitného tranzitného režimu a ktoré nevznikajú v
dôsledku vydávania víz na účely tranzitu alebo na iné účely.
Oprávnenými na financovanie sú tieto typy
dodatočných nákladov:
a)      investície do infraštruktúry;
b)      odborné vzdelávanie zamestnancov
realizujúcich osobitný tranzitný režim;
c)      dodatočné prevádzkové náklady,
vrátane miezd zamestnancov špecificky realizujúcich osobitný tranzitný režim.
4.
Ušlé poplatky uvedené v odseku 1 sa
vypočítajú na základe výšky vízových poplatkov a upustení od vízových
poplatkov stanovených dohodou o zjednodušení vízového režimu uzatvorenej
medzi Európskou úniou a Ruskou federáciou, a to v rámci finančného
rámca uvedenom v odseku 2.
5.
V prípade zmien, ktoré by mali vplyv na
existenciu a/alebo fungovanie osobitného tranzitného režimu, Komisia
a Litva preskúmajú uplatňovanie tohto článku.
6.
Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví
postupy podávania správ o uplatňovaní tohto ustanovenia a akékoľvek
finančné a iné praktické mechanizmy dojednané medzi Litvou a Komisiou
na účely dosiahnutia súlad s týmto článkom. Takéto vykonávacie
akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 18 ods. 2.
7.
Na zabezpečenie hladkého fungovania osobitného
tranzitného režimu Komisia môže zaviesť osobitné mechanizmy priebežných
platieb, ktoré sa odchyľujú od ustanovení nariadenia (EÚ) č. …./2012
[horizontálne nariadenie].
Článok 12
Programovanie v súlade
s výsledkami schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu
Na základe schengenskej hodnotiacej správy
prijatej v súlade s nariadením o vytvorení hodnotiaceho
a monitorovacieho mechanizmu na účely overovania uplatňovania
schengenského acquis príslušný členský štát spolu s Komisiou
a prípadne aj agentúrou Frontex preskúma, ako riešiť zistené
skutočnosti a vykonať odporúčania v rámci jeho národného
programu.
V prípade potreby členský štát zreviduje
svoj program v záujme zohľadnenia zistených skutočností a vydaných
odporúčaní.
V rámci dialógu s Komisiou
a prípadne aj agentúrou Frontex členský štát zmení rozdelenie rozpočtových
prostriedkov poskytovaných v rámci programu, v prípade potreby aj vrátane
prostriedkov určených na prevádzkovú podporu, a/alebo zavedie alebo zmení
či doplní opatrenia zamerané na odstraňovanie slabých stránok
v súlade so zistenými skutočnosťami a odporúčaniami
schengenskej hodnotiacej správy.
Článok 13
Opatrenia Únie
1.
Na podnet Komisie môže byť fond použitý na
financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného záujmu pre Úniu
(ďalej len „opatrenia Únie“), ktoré sa týkajú všeobecných a osobitných
cieľov uvedených v článku 3.
2.
Aby boli opatrenia Únie oprávnené na financovanie,
musia sledovať predovšetkým tieto ciele:
(a)
podpora opatrení týkajúcich sa prípravy,
monitorovania, administratívnej a technickej podpory, vývoja hodnotiaceho
mechanizmu požadovaného na účely vykonávania politiky vonkajších hraníc
a vízovej politiky, vrátane vykonávania správy schengenského priestoru
podľa schengenského hodnotiaceho a monitorovacieho mechanizmu
ustanoveného nariadením (EÚ) č. ... o vytvorení hodnotiaceho
a monitorovacieho mechanizmu na overovanie uplatňovania schengenského
acquis a Kódexu schengenských hraníc;
(b)
zlepšenie znalosti a pochopenia situácie
v členských štátoch, a to prostredníctvom analýzy, hodnotenia a podrobného
monitorovania politík;
(c)
podpora vývoja štatistických nástrojov, metód
a spoločných ukazovateľov;
(d)
podpora a monitorovanie vykonávania práva Únie
a dosahovania cieľov politiky Únie v členských štátoch, ako
aj posudzovanie ich účinnosti a vplyvu;
(e)
podpora vytvárania kontaktov, vzájomného využívania
skúseností, identifikácie a šírenia osvedčených postupov
a inovačných prístupov na európskej úrovni;
(f)
zvyšovanie informovanosti o politikách
a cieľoch Únie medzi zainteresovanými subjektmi a v rámci širokej
verejnosti, vrátane vnútornej komunikácie o politických prioritách Únie;
(g)
posilnenie schopnosti európskych sietí
propagovať, podporovať a ďalej rozvíjať politiky
a ciele Únie;
(h)
podpora mimoriadne inovačných projektov
zameraných na vývoj nových metód a/alebo technológií s potenciálom na prenos
do ostatných členských štátov, a to najmä projektov zameraných na skúšanie
a validáciu výskumných projektov;
(i)
podpora opatrení súvisiacich s tretími krajinami a
opatrení v tretích krajinách podľa článku 4 ods. 2.
3.
Opatrenia Únie sa vykonávajú v súlade s
článkom 7 nariadenia (EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 14
Pomoc v núdzových situáciách
1.
Nástroj bude poskytovať finančnú pomoc na
riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie v
zmysle článku 2 písm. e).
2.
Pomoc v núdzových situáciách sa poskytuje
v súlade s mechanizmom uvedeným v článku 8 nariadenia (EÚ)
č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 15
Zriadenie programu zameraného na vývoj
nových informačných systémov
1.
Orientačná suma pridelená na program zameraný
na vývoj nových informačných systémov pre riadenie pohybu štátnych
príslušníkov tretích krajín cez hranice predstavuje 1 100 mil. EUR. Tento
program sa bude vykonávať v súlade s právnymi predpismi Únie
vymedzujúcimi nové informačné systémy a ich komunikačnú
infraštruktúru s cieľom predovšetkým zlepšiť riadenie
a kontrolu cestovných tokov na vonkajších hraniciach posilnením kontrol
a zároveň urýchlením prechodu cez hranice pre pravidelných cestujúcich.
2.
Za riadenie programu bude zodpovedná Komisia. Komisia
prijme viacročný strategický rámec, ktorého bude obsahovať:
(a)
hlavné opatrenia, ktoré sa majú vykonať;
(b)
prehľad rozpočtu podľa
rozpočtových rokov;
(c)
časový harmonogram vykonávania;
(d)
metódy hospodárenia pre hlavné vykonávané opatrenia.
Opatrenia sa môžu vykonávať:
– priamo Komisiou alebo prostredníctvom výkonných agentúr,
– nepriamo, inými subjektmi a osobami ako sú členské štáty, a to v súlade
s článkom [57] nariadenia (EÚ) č. .../2012 [nové nariadenie o
rozpočtových pravidlách].
Hlavné vykonávané opatrenia by sa mali
vzťahovať predovšetkým na vývoj a skúšanie centrálneho prvku a
aplikácií spoločných pre vnútroštátne prvky systémov, komunikačnú
infraštruktúru medzi centrálnym prvkom a vnútroštátnymi prvkami, koordináciu
ich uvedenia do prevádzky a riadenia bezpečnosti systémov.
Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov
strategický rámec a akékoľvek revízie. Tieto vykonávacie akty sa
prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 18 ods.
2.
Článok 16
Technická pomoc
1.
Nástroj môže na podnet a/alebo v mene Komisie
prispievať až do výšky 1,7 mil. EUR ročne na technickú pomoc do Fondu
pre vnútornú bezpečnosť v súlade s článkom 10 nariadenia
(EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
2.
Na podnet členského štátu môže nástroj
prispieť až 5 % z celkovej sumy pridelenej členskému štátu na
technickú pomoc podľa národného programu v súlade s článkom
20 nariadenia (EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
KAPITOLA III
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 17
Výkon delegovaných právomocí
1.
Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii
udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku.
2.
Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia
na Komisiu sa uskutočňuje na obdobie siedmich rokov od nadobudnutia
účinnosti tohto nariadenia. Delegovanie právomocí sa automaticky
predĺži o rovnako dlhé obdobie, ak Európsky parlament alebo Rada najneskôr
tri mesiace pred koncom každého obdobia nepodajú námietku proti takémuto
predĺženiu.
3.
Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia
môžu Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutie o
zrušení ukončí delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Toto rozhodnutie
nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom
vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je uvedený v
rozhodnutí. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už
nadobudli účinnosť.
4.
Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu
parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.
5.
Delegovaný akt prijatý na základe tohto nariadenia
nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči
nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia
uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej
lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí
nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto
lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 18
Postup výboru
1.
Komisii bude pomáhať spoločný výbor pre
azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený na základe článku 55 ods. 1
nariadenia (EÚ) č. .../... [horizontálne nariadenie].
2.
Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa
článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 19
Uplatňovanie nariadenia (EÚ)
č. .../... [horizontálne nariadenie]
Na tento nástroj sa vzťahujú ustanovenia
nariadenia (EÚ) č. …./2012 [horizontálne nariadenie].
Článok 20
Zrušovacie
ustanovenie
Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady
č. 574/2007/ES, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice, sa zrušuje
s účinnosťou od 1. januára 2014.
Článok 21
Prechodné
ustanovenia
1.
Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani
úpravu, vrátane celkového alebo čiastočného zrušenia, príslušných
projektov a ročných programov až do ich ukončenia alebo pomoci
schválenej Komisiou na základe rozhodnutia č. 574/2007/ES alebo
akýchkoľvek iných právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú na túto
pomoc 31. decembra 2013.
2.
Komisia pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní
podľa tohto nástroja zohľadní opatrenia prijaté na základe
rozhodnutia č. 574/2007/ES pred [dátum uverejnenia v úradnom
vestníku], ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia, na ktoré
sa vzťahuje takéto spolufinancovanie.
3.
Komisia do 31. decembra 2017 automaticky zruší
viazanosť tých prostriedkov, ktoré vyhradila na spolufinancovanie v období
od 1. januára 2011 do 31. decembra 2013, pre ktoré jej do termínu predloženia
záverečnej správy neboli poslané dokumenty potrebné na ukončenie
opatrení, pričom neoprávnene vyplatené sumy sa musia vrátiť.
4.
Sumy súvisiace s opatreniami, ktoré boli
pozastavené z dôvodu súdneho konania alebo správneho konania o opravnom
prostriedku s odkladným účinkom, sa pri výpočtoch sumy, ktorej
viazanosť sa automaticky zruší, neberú do úvahy.
Článok 21
Preskúmanie
Európsky parlament a Rada preskúmajú toto
nariadenie na návrh Komisie najneskôr do 30. júna 2020.
Článok 22
Nadobudnutie účinnosti a
uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch
v súlade so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
Predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Sumy predstavujúce základ pre národné programy členských štátov
 Členský štát || Minimálna suma || Priemerný percentuálny podiel 2010 – 2012 || Rozdelenie na základe percent || Celková suma
 Rakúsko || 5 000 000 || 0,82 % || 8 699 674 || 13 699 674
 Belgicko || 5 000 000 || 1,13 % || 11 886 638 || 16 886 638
 Bulharsko || 5 000 000 || 3,18 % || 33 578 849 || 38 578 849
 Cyprus || 5 000 000 || 1,76 % || 18 521 213 || 23 521 213
 Česká republika || 5 000 000 || 0,84 % || 8 907 377 || 13 907 377
 Dánsko || 5 000 000 || 0,48 % || 5 053 171 || 10 053 171
 Estónsko || 5 000 000 || 1,51 % || 15 933 661 || 20 933 661
 Fínsko || 5 000 000 || 2,87 % || 30 320 668 || 35 320 668
 Francúzsko || 5 000 000 || 7,20 % || 75 956 454 || 80 956 454
 Nemecko || 5 000 000 || 4,21 % || 44 390 681 || 49 390 681
 Grécko || 5 000 000 || 14,56 % || 153 636 854 || 158 636 854
 Maďarsko || 5 000 000 || 3,22 % || 34 018 515 || 39 018 515
 Island || 5 000 000 || 0,03 % || 310 455 || 5 310 455
 Taliansko || 5 000 000 || 13,62 % || 143 660 373 || 148 660 373
 Lotyšsko || 5 000 000 || 0,95 % || 9 989 974 || 14 989 974
 Litva* || 5 000 000 || 1,77 % || 18 709 058 || 23 709 058
 Luxembursko || 5 000 000 || 0,04 % || 379 909 || 5 379 909
 Malta || 5 000 000 || 3,43 % || 36 173 227 || 41 173 227
 Holandsko || 5 000 000 || 2,30 % || 24 315 326 || 29 315 326
 Nórsko || 5 000 000 || 0,84 % || 8 846 929 || 13 846 929
 Poľsko || 5 000 000 || 3,97 % || 41 883 809 || 46 883 809
 Portugalsko || 5 000 000 || 1,25 % || 13 197 565 || 18 197 565
 Rumunsko || 5 000 000 || 5,05 % || 53 313 864 || 58 313 864
 Slovensko || 5 000 000 || 0,46 % || 4 835 168 || 9 835 168
 Slovinsko || 5 000 000 || 2,31 % || 24 371 875 || 29 371 875
 Španielsko || 5 000 000 || 17,13 % || 180 746 396 || 185 746 396
 Švédsko || 5 000 000 || 0,59 % || 6 189 272 || 11 189 272
 Švajčiarsko || 5 000 000 || 1,25 % || 13 216 801 || 18 216 801
 Chorvátsko || 5 000 000 || 3,22 % || 33 956 244 || 38 956 244
 Spolu || 145 000 000 || 100 % || 1 055 000 000 || 1 200 000 000
PRÍLOHA II
Zoznam osobitných opatrení
1.
Ustanovenie mechanizmov konzulárnej spolupráce aspoň
medzi dvomi členskými štátmi, ktorých výsledkom sú úspory z rozsahu,
pokiaľ ide o podávanie žiadostí a vydávanie víz na konzulátoch
v súlade so zásadami spolupráce uvedenými vo vízovom kódexe, vrátane
spoločných centier pre podávanie žiadostí o víza.
2.
Nákup dopravných prostriedkov a prevádzkových
zariadení, ktoré sú považované za potrebné na účely
uskutočňovania spoločných operácií zo strany agentúry Frontex,
v súlade s usmerneniami vydanými touto agentúrou.
PRÍLOHA III
Ciele pre prevádzkovú podporu v rámci národných programov
Cieľ 1: podpora rozvoja a vykonávania
politík zabezpečujúcich absenciu akýchkoľvek kontrol osôb pri prekračovaní
vnútorných hraníc, nezávisle od ich štátnej príslušnosti, a vykonávanie
kontrol osôb a efektívne monitorovanie pri prekračovaní vonkajších
hraníc
– operácie,
– náklady na zamestnancov,
– servisné náklady, napríklad údržba a opravy,

– modernizácia/výmena zariadení,
– nehnuteľnosti (odpisy, renovácia).
Cieľ 2: podpora rozvoja a vykonávania
spoločnej politiky v oblasti víz a iných povolení na krátkodobý
pobyt, vrátane konzulárnej spolupráce
– operácie,
– náklady na zamestnancov,
– servisné náklady, napríklad údržba
a opravy,
– modernizácia/výmena zariadení,
– nehnuteľnosti (odpisy, renovácia).
Cieľ 3: zriadenie
a prevádzkovanie informačných systémov, ich komunikačnej
infraštruktúry a vybavenia na podporu riadenia migračných tokov cez
vonkajšie hranice Únie
– prevádzkové riadenie SIS, VIS a nových
systémov zriadených v danom období,
– náklady na zamestnancov,
– servisné náklady, napríklad údržba
a opravy,
– komunikačná infraštruktúra a záležitosti
týkajúce sa bezpečnosti,
– modernizácia/výmena zariadení,
– prenájom zabezpečených priestorov a/alebo
renovácia.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
opatrenia a jeho finančného vplyvu
              1.7.    Plánované
spôsoby hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Oznámenie s
názvom „Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre vnútorné
veci na obdobie 2014 – 2020“;
Návrh
nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a
migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu
v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti,
boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia;
Návrh
nariadenia, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú
bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti
vonkajších hraníc a víz.

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry
ABM/ABB [32]

V
súčasnosti okruh 3 hlava 18 – Vnútorné záležitosti
Budúci
viacročný finančný výhľad: Okruh 3 (Bezpečnosť a
občianstvo) – „Vnútorná bezpečnosť“
Druh návrhu/iniciatívy
þ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia (financovanie
vnútorných vecí na obdobie 2014 – 2020)
¨ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia,
ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravné opatrenie[33]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúceho opatrenia
¨ Návrh/iniciatíva sa týka opatrenia
presmerovaného na nové opatrenie

1.3.
Ciele
1.3.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Konečným
cieľom politík v oblasti vnútorných vecí je vytvoriť priestor bez
vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích
krajín vstupovať a v ktorom sa môžu pohybovať, žiť a
pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti a inovácie alebo
vypĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce a spoliehať
sa na to, že budú v plnej miere rešpektované ich práva a zaistená ich
bezpečnosť. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými
organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa.
Význam politík
v oblasti vnútorných vecí sa potvrdil v Štokholmskom programe a v jeho
akčnom pláne, ktorého vykonávanie je strategickou prioritou Únie a ktorý
zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia,
azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie
terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná
spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj
vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii
preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy
občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Priority
politík v oblasti vnútorných vecí, najmä integrácia štátnych príslušníkov
tretích krajín, by sa tiež mali chápať v kontexte siedmych hlavných
iniciatív predložených v rámci stratégie Európa 2020, ktorých cieľom je
pomôcť EÚ prekonať súčasnú finančnú a hospodársku
krízu a dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast.
Fond pre
vnútornú bezpečnosť poskytne finančnú pomoc potrebnú na premenu
cieľov v oblasti vnútorných vecí Únie na hmatateľné výsledky.

1.3.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB

FOND PRE
VNÚTORNÚ BEZPEČNOSŤ
Nástroj
pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania
trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia
V súlade s
prioritami určenými v príslušných stratégiách Únie, programoch a
posúdeniach ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu
týchto osobitných cieľov:
a)         predchádzanie
a boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti
vrátane terorizmu a posilňovanie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi
presadzovania práva členských štátov a príslušnými tretími krajinami;
b)         posilňovanie
kapacity členských štátov a Únie na účinné riadenie bezpečnosti
vzhľadom na riziká a krízy a príprava a ochrana ľudí a kritickej
infraštruktúry proti teroristickým útokom a ďalším incidentom ohrozujúcim
bezpečnosť.
Súčasné
príslušné činnosti ABB: 18.05
Nástroj
pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz
V súlade s
prioritami určenými v príslušných stratégiách EÚ, programoch a posúdeniach
ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu týchto
osobitných cieľov:
a)         podpora
spoločnej vízovej politiky na uľahčenie legitímneho cestovania,
zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích
krajín a boja proti nelegálnej migrácii;
b)         podpora
riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany
vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez
vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej.
Súčasná
príslušná činnosť ABB: 18.02 (pokiaľ
ide o Fond pre vonkajšie hranice).

1.3.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Vplyv návrhu
na príjemcov/cieľové skupiny je podrobnejšie opísaný v posúdení vplyvu v
oddiele 4.1.2.
Zjednodušenie
zavedené na všetkých úrovniach procesu financovania a vo všetkých spôsoboch
hospodárenia bude mať vo všeobecnosti jednoznačný priaznivý
účinok na postupy, ktorými sa bude riadiť finančná podpora.
Oblasť
policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti
trestnej činnosti a krízového riadenia
Hlavnými
príjemcami finančnej podpory budú členské štáty a ich orgány
presadzovania práva, ako aj všetky ostatné orgány, ktoré sa špecializujú na
ochranu kritickej infraštruktúry a na krízové riadenie, ale v prípade
potreby aj príslušné medzinárodné a mimovládne organizácie (napr. v oblasti
predchádzania trestnej činnosti a politík v oblasti boja proti
radikalizácii a obchodovaniu s ľuďmi).
Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo
zmien, bude celé obyvateľstvo.
Hlavnými výsledkami bude: 1) posilnená administratívna a operačná
schopnosť členských štátov odhaľovať a úspešne trestne
stíhať cezhraničnú, závažnú a organizovanú trestnú činnosť
vrátane terorizmu s cieľom znížiť hrozby v oblasti bezpečnosti
vyplývajúce z takejto trestnej činnosti a 2) väčšia odolnosť
Európy voči krízam a katastrofám vzhľadom na ucelenejšiu politiku EÚ
v oblasti riadenia rizík, ktorá prepája posúdenia ohrozenia a rizík s tvorbou
politiky na jednej strane, a účinnejšia a koordinovanejšia reakcia EÚ na
krízu, ktorá prepája existujúce schopnosti a odborné vedomosti na strane
druhej. Dôležitým výsledkom bude aj zlepšenie schopností členských štátov
v oblasti predchádzania teroristickým útokom a iným závažným bezpečnostným
hrozbám a v oblasti prípravy a ochrany ľudí a kritickej
infraštruktúry proti nim.
Vonkajšie hranice a víza
Hlavnými príjemcami finančnej podpory v oblasti hraníc a víz budú útvary
vykonávajúce acquis EÚ, Kódex schengenských hraníc a vízový kódex v
členských štátoch: pohraničná stráž, policajné a konzulárne
útvary. Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo zmien, budú
cestujúci – všetky osoby prekračujúce vonkajšie hranice EÚ. Výsledky budú
zahŕňať zlepšené schopnosti týchto útvarov: 1) vykonávať
hraničný dozor a spolupracovať s ostatnými orgánmi presadzovania
práva v rámci Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR); 2)
riadiť migračné toky na úrovni konzulárnych úradov (žiadosti o víza)
a 3) zlepšiť riadenie tokov pasažierov na hraničných priechodoch,
čo zabezpečí vysokú a jednotnú úroveň ochrany v spolupráci s
ďalšími orgánmi presadzovania práva na jednej strane a bezproblémové
prekračovanie hraníc v súlade s acquis a zásadami slušného
zaobchádzania a rešpektovania ľudskej dôstojnosti na strane druhej.
Dôležitým konkrétnym výsledkom bude stanovenie dvoch nových systémov EÚ v
oblasti IT týkajúcich sa cezhraničného pohybu štátnych príslušníkov
tretích krajín (systém vstupu/výstupu v EÚ a program registrovaných cestujúcich
v EÚ).

1.3.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte ukazovatele,
pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V dôsledku
potreby uskutočniť politický dialóg pred vymedzením vnútroštátnych
programov nie je v tomto štádiu možné stanoviť definitívny súbor
ukazovateľov, ktorý sa použije na meranie dosiahnutia uvedených osobitných
cieľov. Pokiaľ ide o
– policajnú
spoluprácu, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti trestnej
činnosti, ukazovatele výsledkov by zahŕňali počet
spoločných cezhraničných operácií a počet dokumentov týkajúcich
sa najlepších postupov a zorganizovaných podujatí. Ukazovatele výsledkov v
oblasti krízového riadenia a ochrany kritickej infraštruktúry by
zahŕňali počet zavedených nástrojov a/alebo vylepšených
nástrojov na zlepšenie ochrany kritickej infraštruktúry zo strany
členských štátov vo všetkých odvetviach hospodárstva a počet
posúdení ohrozenia a rizík vypracovaných na úrovni Únie,
– oblasť hraníc
a víz, ukazovatele výsledkov by zahŕňali počet
konzulárnych úradov, ktoré by boli vybavené, zabezpečené a/alebo modernizované
s cieľom zefektívniť spracúvanie žiadostí o víza
a zabezpečiť kvalitu služieb žiadateľom o víza, a
vývoj zariadení na kontrolu hraníc a zachytávanie nelegálnych štátnych
príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach v súlade s rizikom príslušného
úseku vonkajších hraníc. Ukazovatele vplyvu budú merať zvýšenie
bezpečnosti hraníc, kapacitu týkajúcu sa vystavovania víz a kapacitu na
bezpečné a bezproblémové riadenie cezhraničnej premávky cestujúcich.

1.4.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.4.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

EÚ bude v
období 2014 – 2020 naďalej čeliť dôležitým výzvam v oblasti
vnútorných vecí.
Zaistenie
bezpečného a chráneného prostredia je potrebné a prospešné pre
hospodársky, kultúrny a sociálny rast EÚ. EÚ zohráva rozhodujúcu úlohu,
či už ide o reakciu na hrozby závažnej a organizovanej trestnej
činnosti, počítačovej kriminality a terorizmu a
zabezpečenie riadenia vonkajších hraníc EÚ, alebo o rýchlu reakciu na
začínajúce krízy spôsobené človekom alebo prírodné katastrofy. V ére
globalizácie, keď počet hrozieb narastá a tieto hrozby majú
čoraz viac nadnárodný rozmer, nedokáže žiadny členský štát sám
účinne reagovať na tieto hrozby. Je potrebná ucelená a komplexná
európska odpoveď, aby sa zaručila účinná práca orgánov
presadzovania práva bez ohľadu na hranice alebo rôzne oblasti pôsobnosti.
Spolupráca s
krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na
dosiahnutie týchto cieľov. Nedávne udalosti v severnej Afrike poukázali na
to, že pre EÚ je veľmi dôležitý komplexný a koordinovaný prístup k
migrácii, riadeniu hraníc a bezpečnosti. Preto treba posilniť
čoraz dôležitejší vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti vnútorných vecí v
plnom súlade so zahraničnou politikou Únie.

1.4.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

Riadenie
migračných tokov a hrozieb v oblasti bezpečnosti predstavuje úlohy,
ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne. Ide o oblasti, kde je
mobilizácia rozpočtu EÚ jednoznačnou pridanou hodnotou.
Niektoré
členské štáty znášajú veľkú záťaž z dôvodu ich zemepisnej polohy
a dĺžky vonkajších hraníc Únie, ktoré musia spravovať. Zrušenie
kontrol na vnútorných hraniciach musia sprevádzať spoločné opatrenia
na účinnú kontrolu a dozor na vonkajších hraniciach Únie. Zásada
solidarity a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi
je preto podstatou spoločných politík v oblasti azylu,
prisťahovalectva a vonkajších hraníc. Rozpočet EÚ poskytuje
prostriedky na riešenie finančných dôsledkov tejto zásady. V oblasti
bezpečnosti sa závažná a organizovaná trestná činnosť,
terorizmus a ďalšie hrozby týkajúce sa bezpečnosti čoraz
viac stávajú svojou povahou cezhraničnými. Nadnárodná spolupráca a
koordinácia medzi orgánmi presadzovania práva je nevyhnutná na účinné
predchádzanie tejto trestnej činnosti a boj proti nej, napríklad
prostredníctvom výmeny informácií, spoločných vyšetrovaní,
interoperabilných technológií a spoločných posúdení ohrozenia a rizík.
Pri riešení
problematiky migračných tokov si riadenie vonkajších hraníc EÚ a
bezpečnosť EÚ vyžadujú značné zdroje a schopnosti členských
štátov. Zlepšená operačná spolupráca a koordinácia, ktorá zahŕňa
zhromažďovanie zdrojov v oblastiach ako odborná príprava a zariadenia,
vytvára úspory z rozsahu a synergie, a tým zabezpečuje
účinnejšie využívanie verejných fondov a posilňuje solidaritu,
vzájomnú dôveru a rozdelenie zodpovednosti v oblasti spoločných politík EÚ
medzi členskými štátmi. To je v oblasti bezpečnosti mimoriadne
dôležité, pretože finančná podpora všetkých foriem spoločných cezhraničných
operácií je nevyhnutná na zlepšenie spolupráce medzi políciou, colnými orgánmi,
pohraničnou strážou a súdnymi orgánmi.
Vo vzťahu
k vonkajšiemu rozmeru vnútorných vecí je jasné, že prijatie opatrení a
zhromažďovanie zdrojov na úrovni EÚ značne zvýši vplyv EÚ potrebný na
presvedčenie tretích krajín, aby spolupracovali s EÚ na tých otázkach v
oblasti migrácie a bezpečnosti, ktoré sú predovšetkým v záujme EÚ a
členských štátov.
Právo EÚ
prijímať opatrenia v oblasti vnútorných vecí vyplýva z hlavy V – Priestor
slobody, bezpečnosti a spravodlivosti – Zmluvy o fungovaní Európskej
únie (ZFEÚ) a najmä z článku 77 ods. 2, článku 78 ods. 2, článku
79 ods. 2 a ods. 4, článku 82 ods. 1, článku 84
a článku 87 ods. 2 ZFEÚ. Na spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami sa vzťahuje článok 212 ods. 3 ZFEÚ. Návrhy rešpektujú
zásadu subsidiarity, pretože veľká časť financovania sa bude
vykonávať v súlade so zásadou zdieľaného hospodárenia, a dodržiavajú
inštitucionálne právomoci členských štátov.

1.4.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Napriek tomu,
že súčasné finančné nástroje pre oblasť vnútorných vecí vo
všeobecnosti dosahujú svoje ciele a fungujú účinne, informácie získané
z priebežného preskúmania a z konzultácií so zainteresovanými stranami
poukazujú na potrebu:
–      zjednodušiť a zefektívniť budúce nástroje v oblasti
vnútorných vecí, a to znížením počtu
finančných programov na dva programy prostredníctvom vytvorenia Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. To umožní EÚ strategickejším
spôsobom využívať nástroje tak, aby lepšie reagovali na politické priority
a potreby EÚ,
–      posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra zahrnutím
zložky týkajúcej sa vonkajšieho rozmeru do budúcich fondov s cieľom
posilniť vplyv EÚ vzhľadom na vonkajší politický rozmer politík
v oblasti vnútorných vecí,
–      podľa možnosti uprednostniť zdieľané hospodárenie
pred centralizovaným hospodárením s cieľom odstrániť nepotrebnú
byrokratickú záťaž,
–      vytvoriť prístup k zdieľanému hospodáreniu, ktorý je viac
zameraný na výsledky, a to prechodom na viacročné
programovanie a politický dialóg na vyššej úrovni, čo zabezpečí, že
vnútroštátne programy členských štátov budú plne v súlade s cieľmi a
prioritami politiky EÚ a sústredia sa na dosahovanie výsledkov,
–      zlepšiť centralizované hospodárenie s cieľom
zabezpečiť spektrum nástrojov na politicky zamerané činnosti vrátane podpory nadnárodných opatrení, predovšetkým inovatívnych
opatrení a opatrení v tretích krajinách a súvisiacich s tretími krajinami
(vonkajší rozmer), ako aj núdzových opatrení, štúdií a podujatí,
–      vytvoriť spoločný regulačný rámec so spoločným súborom pravidiel v oblasti programovania, podávania
správ, finančného hospodárenia a kontrol, ktorý je čo najpodobnejší
súboru pravidiel o ostatných fondoch EÚ riadených spôsobom zdieľaného
hospodárenia s cieľom prispieť k lepšiemu pochopeniu pravidiel
všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečiť vysokú úroveň
súdržnosti a jednotnosti,
–      poskytovať rýchlu a účinnú reakciu v prípade núdzových
situácií, a to úpravou fondov takým spôsobom, aby EÚ
mohla primerane reagovať v rýchlo sa vyvíjajúcich situáciách,
–      posilniť úlohu agentúr pre vnútorné záležitosti s cieľom zlepšiť praktickú spoluprácu medzi členskými
štátmi a poveriť ich vykonávaním osobitných opatrení a zároveň zabezpečiť
primeranú politickú kontrolu nad činnosťami agentúr.
Viac
informácií je k dispozícii v posúdení vplyvu a v dôvodových správach každého
nariadenia.

1.4.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi

Činnosti,
ktoré dopĺňajú činnosti financované z Fondu pre vnútornú
bezpečnosť, bude podporovať niekoľko ďalších nástrojov
EÚ:
Deliaca
čiara medzi Fondom pre vnútornú bezpečnosť a finančným
nástrojom civilnej ochrany zostane nezmenená, ako sa uvádza v článku 3
súčasného programu CIPS: prírodné katastrofy, ako aj katastrofy neúmyselne
spôsobené človekom patria do oblasti civilnej ochrany (nehody),
pričom katastrofy úmyselne spôsobené človekom súvisia s
bezpečnosťou, a preto sa na ne bude vzťahovať Fond pre vnútornú
bezpečnosť.
Teroristické
útoky a ďalšie incidenty týkajúce sa bezpečnosti budú aj naďalej
mimo rozsahu Fondu solidarity EÚ. Presný rozsah a objem, v akom by
článok 222 ZFEÚ (doložka o solidarite) mohol podporovať členské
štáty, ktoré sú terčom teroristického útoku alebo obeťami prírodnej
katastrofy alebo katastrofy spôsobenej človekom, nie je jasný, pretože si
to vyžaduje oficiálne prijatie vykonávajúcich opatrení, ktoré ešte neboli
navrhnuté. Možnosti núdzového financovania v prípade závažného teroristického
útoku alebo iných udalostí týkajúcich sa bezpečnosti bude preto
pokrývať Fond pre vnútornú bezpečnosť.
Medzera medzi
bezpečnostným výskumom v rámci programu Horizont 2020 a praktickým
uplatňovaním výsledkov tohto výskumu sa vyplní, pretože Fond pre vnútornú
bezpečnosť bude plánovať osobitné ciele a oprávnené opatrenia,
aby umožnil financovanie testovania a overovania výsledkov vedeckého výskumu
(„prototypov“) v záujme ich pravidelného používania v praxi („verejné
obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“).
Budúci program
Spravodlivosť bude úzko prepojený s Fondom pre vnútornú
bezpečnosť a bude ho dopĺňať, najmä pokiaľ ide o jeho
zložku týkajúcu sa trestnej justície, viac sa však bude sústreďovať
na justičnú spoluprácu, harmonizáciu postupov a vzájomné uznávanie,
čo v praxi prispeje k predchádzaniu zásadného prekrývania sa.
Zložky
týkajúce sa vonkajšieho rozmeru Fondu pre vnútornú bezpečnosť budú
podporovať opatrenia v tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími
krajinami, ktoré predovšetkým slúžia záujmom a cieľom EÚ, majú priamy
vplyv v EÚ a jej členských štátoch a zabezpečujú nadväznosť
na činnosti vykonávané na území EÚ. Toto financovanie sa vytvorí a bude sa
vykonávať v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ
a zahraničnou politikou. Nie je určené na podporu opatrení,
ktoré sú zamerané na rozvoj, a v prípade potreby bude dopĺňať
finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci.
V tomto kontexte bude nástupca tematického programu pre migráciu a azyl
a nástroja stability mimoriadne dôležitý pre oblasť vnútorných vecí.
Zatiaľ čo nástroje vonkajšej pomoci podporujú buď rozvojové
potreby prijímajúcich krajín, alebo všeobecné politické záujmy EÚ so
strategickými partnermi, fondy v oblasti vnútorných vecí budú podporovať
osobitné opatrenia v tretích krajinách v záujme migračnej politiky EÚ
a cieľov vnútornej bezpečnosti. Vyplnia tak konkrétnu medzeru
a prispejú k doplneniu súboru nástrojov, ktorý bude EÚ k dispozícii.

1.5.
Trvanie opatrenia a jeho finančného
vplyvu

þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
þ    Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–
þ    Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2023
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie pokračovať v
plnom rozsahu.

1.6.
Plánovaný spôsob hospodárenia [34]

þPriame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
þ Nepriame centralizované hospodárenie s
delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
þ    výkonné agentúry
–
þ    subjekty zriadené spoločenstvami [35]
–
þ    národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním
verejnej služby
–
¨    osoby poverené realizáciou osobitných opatrení podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v
zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
þ Zdieľané hospodárenie s členskými
štátmi
þ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
þ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými
organizáciami (uveďte)
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v časti „Poznámky“ presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky:
Návrhy by sa
mali realizovať predovšetkým prostredníctvom zdieľaného hospodárenia
a viacročných vnútroštátnych programov.
Ciele, ktoré
sa musia dosiahnuť v rámci vnútroštátnych programov, budú doplnené o
„opatrenia Únie“ a mechanizmus rýchlej reakcie na riešenie núdzových situácií.
Budú najmä vo forme grantov a verejného obstarávania v rámci priameho
centralizovaného hospodárenia a budú zahŕňať opatrenia
v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami.
Na zabránenie
fragmentácii sa použijú všetky dostupné prostriedky, napr. koncentrácia zdrojov
na dosiahnutie obmedzeného počtu cieľov EÚ, a v prípade potreby sa
využijú odborné znalosti hlavných zainteresovaných strán na základe dohôd o
partnerstve a rámcových dohôd.
Technická
pomoc na podnet Komisie sa bude realizovať prostredníctvom priameho
centralizovaného hospodárenia.
Krajiny
zapojené do uplatňovania, vykonávania a vývoja schengenského acquis
budú v zmysle schengenských dohôd o pridružovaní tiež zapojené do dvoch
nástrojov Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ktoré sa týkajú vývoja
schengenského acquis (nástroj pre oblasť hraníc a víz a nástroj pre
oblasť policajnej spolupráce), akoby boli členskými štátmi. Tieto
krajiny budú zapojené do vykonávania nástrojov v súlade s ustanoveniami
nariadenia, ktorým sa vykonávajú ich vlastné viacročné vnútroštátne
programy, a môžu podať žiadosť o financovanie v rámci opatrení Únie
atď. V rámci fondu pre vonkajšie hranice sa uzavrú osobitné dohody na
stanovenie doplňujúcich pravidiel potrebných na ich účasť
(pravidlá vyplývajúce z nariadenia o rozpočtových pravidlách, vykonávacie
pravidlá tohto nariadenia a zmluvy vrátane právomoci Európskeho dvora audítorov
vykonávať audit). Keďže tieto štáty budú prispievať k
financovaniu týchto dvoch nástrojov z rozpočtu EÚ úmerne k ich HDP, na
základe dohôd sa tiež určia príspevky, ktoré budú tieto štáty
poskytovať ako súčasť rozdelenia zodpovednosti v oblasti správy
schengenského priestoru, a to bez ohľadu na veľkosť ich
príspevkov na uvedené nástroje. K dnešnému dňu medzi pridružené štáty
patrí Nórsko, Island, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Pre
zdieľané hospodárenie sa navrhuje súdržné a
účinné podávanie správ, monitorovanie a rámec hodnotenia. V rámci každého
vnútroštátneho programu budú členské štáty požiadané o zriadenie
monitorovacieho výboru, na ktorom sa môže zúčastniť aj Komisia.
Členské
štáty budú každoročne podávať správy o vykonávaní viacročného
programu. Tieto správy budú nevyhnutnou podmienkou na poskytovanie ročných
platieb. S cieľom prispieť k priebežnému preskúmaniu budú
členské štáty v roku 2017 požiadané o poskytnutie ďalších informácií
o pokroku pri dosahovaní týchto cieľov. Podobný postup sa zopakuje v
roku 2019, aby v prípade potreby bolo možné urobiť úpravy počas
posledného finančného roka (2020).
Keďže
fondy budú v oblasti vnútorných vecí podporovať rozvoj kultúry založenej
na hodnotení, budú mať spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec so
širokým spektrom politických ukazovateľov, ktoré zdôrazňujú prístup
fondov zameraný na výsledky a dôležitú úlohu, ktorú môžu fondy zohrávať
v súbore politík s cieľom dosiahnuť cieľ vytvorenia
priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ukazovatele sa
týkajú vplyvu, ktorý by fondy mohli mať, a to rozvoj spoločnej
kultúry v oblasti bezpečnosti hraníc, policajnej spolupráce a krízového
riadenia, účinné riadenie migračných tokov do EÚ; spravodlivé a
rovnocenné zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín; solidarita
a spolupráca medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o riešenie
otázky migrácie a otázok vnútornej bezpečnosti a spoločný prístup EÚ
k migrácii a bezpečnosti v súvislosti s tretími krajinami.
S cieľom
zabezpečiť primerané uplatňovanie zásad hodnotenia a
zohľadňujúc praktické skúsenosti s hodnotením v členských
štátoch v rámci súčasného financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí,
Komisia a členské štáty budú spolupracovať na vytvorení
spoločného hodnotiaceho a monitorovacieho rámca, a to okrem iného tak, že
vymedzia štandardné formuláre a spoločné ukazovatele výstupov
a výsledkov.
Všetky
opatrenia budú zavedené na začiatku programového obdobia, čo
členským štátom umožní zriadiť svoje systémy podávania správ a
hodnotenia na základe dohodnutých zásad a požiadaviek.
S cieľom
znížiť administratívnu záťaž a zabezpečiť synergie medzi
podávaním správ a hodnotením budú informácie potrebné pre hodnotiace správy
nadväzovať a dopĺňať informácie poskytnuté členskými
štátmi vo výročných správach o vykonávaní vnútroštátnych programov.
V roku 2018
Komisia takisto predloží správu o vykonanom priebežnom preskúmaní
vnútroštátnych programov.
Z
globálnejšieho hľadiska Komisia predloží
priebežnú správu o vykonávaní fondov do 30. 6. 2018 a hodnotiacu správu ex
post do 30. 6. 2024, ktorá bude zahŕňať celé vykonávanie (t.
j. nielen vnútroštátne programy v rámci zdieľaného hospodárenia).

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Generálne
riaditeľstvo pre vnútorné záležitosti (GR HOME) sa vo svojich programoch
výdavkov nestretlo so závažnými rizikami chybovosti. Potvrdzuje to
skutočnosť, že Dvor audítorov vo svojich výročných správach
opakovane nepoukázal na žiadne významné zistenia, ako aj skutočnosť,
že miera zostatkovej chybovosti vo výročných správach o činnosti
GR HOME (a pôvodne generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť,
slobodu a bezpečnosť) v posledných rokoch neprekročila 2 %.
V rámci
zdieľaného hospodárenia sa všeobecné riziká
vzhľadom na vykonávanie súčasných programov delia najmä do troch
kategórií.
–      riziko neúčinného alebo nedostatočne cieleného využívania
fondov;
–      chyby z dôvodu komplexnosti pravidiel a slabých stránok systémov
riadenia a kontroly;
–      neúčinné využívanie administratívnych zdrojov (obmedzená
proporcionalita požiadaviek).
Vhodné je
spomenúť aj osobitné prvky týkajúce sa systému štyroch fondov v rámci
všeobecného programu s názvom Solidarita a riadenie migračných tokov.
–      Systém ročných programov zabezpečuje pravidelné vykonávanie
konečných platieb na základe potvrdených a skontrolovaných výdavkov.
Obdobie oprávnenosti ročných programov však nie je spojené s
finančným rokom EÚ, a preto dokazovanie vierohodnosti nie je úplne
uspokojivé, napriek veľmi náročnému systému.
–      Podrobné pravidlá oprávnenosti stanovuje Komisia. To v podstate zabezpečuje
homogénnosť financovaných výdavkov. Vytvára to však aj nepotrebnú pracovnú
záťaž pre vnútroštátne orgány a Komisiu a zvyšuje riziko chybovosti
zo strany príjemcov a/alebo členských štátov z dôvodu nesprávnej
interpretácie pravidiel EÚ.
–      Súčasné systémy riadenia a kontroly sú veľmi podobné systémom
riadenia a kontroly v rámci štrukturálnych fondov. Sú v nich však mierne
rozdiely, najmä v organizácii zodpovednosti medzi certifikačnými orgánmi a
audítorskými orgánmi. To spôsobuje zmätok v členských štátoch, najmä ak sú
orgány výkonné v dvoch typoch fondov. Tiež to zvyšuje riziko chybovosti a
vyžaduje si intenzívnejšie monitorovanie.
Tieto prvky sa
výrazne zmenia na základe tohto návrhu:
–      Systémy riadenia a kontroly budú dodržiavať všeobecné požiadavky stanovené
v rámci fondov SSR a budú plne v súlade s novými požiadavkami nového nariadenia
o rozpočtových pravidlách: tri orgány nahradia dva orgány (zodpovedný
orgán a orgán auditu), ktorých úlohy budú objasnené v záujme
zabezpečenia väčšej vierohodnosti.
–      Viacročné programovanie v spojení s ročným zúčtovaním na
základe platieb vykonaných zodpovedným orgánom zosúladí obdobia oprávnenosti s
účtovnou závierkou Komisie bez toho, aby sa zvýšila administratívna
záťaž v porovnaní so súčasným systémom.
–      Kontroly na mieste vykoná zodpovedný orgán ako súčasť kontrol
na prvej úrovni, pričom tieto kontroly budú podporovať ročné
vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti.
–      Objasnenie a zjednodušenie pravidiel oprávnenosti, ako aj harmonizácia
s ďalšími nástrojmi finančnej podpory EÚ, prispeje k zníženiu chýb,
ktorých sa dopúšťajú príjemcovia využívajúci pomoc z viacerých zdrojov.
Tieto pravidlá oprávnenosti budú stanovené na vnútroštátnej úrovni
s výnimkou niektorých základných zásad podobných tým, ktoré sa používajú v
oblasti fondov SSR.
–      Využívanie zjednodušených možností týkajúcich sa nákladov sa podporuje
najmä pri malých grantoch.
Hlavné riziká
pri centralizovanom hospodárení sú:
–      Riziko nedostatočného súladu medzi získanými projektmi a
politickými prioritami GR HOME;
–      Riziko nízkej kvality zvolených projektov a nedostatočného
technického vykonávania projektu, čo znižuje vplyv programov; dôvodom sú
neprimerané výberové postupy, nedostatok odborných skúseností alebo
nedostatočné monitorovanie;
–      Riziko neúčinného alebo nehospodárneho využívania pridelených
finančných prostriedkov, či už na granty (komplexnosť týkajúca
sa úhrady skutočných oprávnených nákladov spojená s obmedzenými
možnosťami administratívnej kontroly oprávnených nákladov) alebo na
verejné obstarávanie (v niektorých prípadoch obmedzený počet
hospodárskych poskytovateľov s požadovanými odbornými znalosťami
znamená nedostatok možností porovnať cenové ponuky);
–      Riziko týkajúce sa kapacity (najmä) menších organizácií efektívne
kontrolovať výdavky, ako aj zabezpečiť transparentnosť
vykonávaných operácií.
–      Riziko straty dobrého mena Komisie v prípade odhalenia podvodu alebo
trestnej činnosti; systémy vnútornej kontroly tretích strán sú len
čiastočne vierohodné z dôvodu pomerne veľkého počtu rôznych
dodávateľov a príjemcov, pričom každý z nich prevádzkuje svoj vlastný
systém kontroly, ktorý nie je vždy postačujúci.
Očakáva
sa, že väčšina týchto rizík sa zníži vďaka využívaniu zjednodušených
prvkov zahrnutých v novom preskúmaní nariadenia o rozpočtových
pravidlách.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

Zdieľané
hospodárenie:
Na úrovni
členských štátov predstavuje navrhovaná
architektúra systémov riadenia a kontroly vývoj rámca, ktorý je v platnosti v
období 2007 – 2013, a zachováva väčšinu úloh vykonávaných v súčasnom
období vrátane administratívnych overovaní a overovaní na mieste, auditov
systémov riadenia a kontroly a auditov projektov. Následnosť týchto úloh
sa napriek tomu zmení, aby sa kontroly na mieste stali jasnou
zodpovednosťou zodpovedného orgánu ako neoddeliteľná súčasť
prípravy na vykonanie ročného zúčtovania.
Aby sa
posilnila zodpovednosť zodpovedných orgánov, budú akreditované
vnútroštátnym akreditačným orgánom, ktorý bude riadiť neustály
dohľad nad týmito zodpovednými orgánmi. Očakáva sa, že zníženie
počtu orgánov, napr. zrušenie certifikačného orgánu, a zníženie
počtu fondov, prispeje k zníženiu administratívnej záťaže, zlepší
možnosti na vybudovanie silnejších administratívnych kapacít a umožní aj
jasnejšie rozdelenie zodpovednosti.
K dnešnému
dňu nie je k dispozícii žiadny odhad týkajúci sa nákladov na kontroly v
rámci zdieľaného hospodárenia fondov v oblasti vnútorných vecí. Jediný
dostupný odhad súvisí s EFRR a Kohéznym fondom, kde sa náklady na úlohy
týkajúce sa kontrol (na vnútroštátnej úrovni s výnimkou nákladov Komisie)
odhadujú na približne 2 % celkových finančných prostriedkov
vyčlenených v období 2007 – 2013. Tieto náklady sa týkajú týchto oblastí
kontrol: 1 % sa týka vnútroštátnej koordinácie a prípravy programu, 82 % sa
týka riadenia programu, 4 % sa týkajú certifikácie a 13 % sa týka auditu.
Nasledujúce
návrhy zvýšia náklady na kontrolu:
–      vytvorenie a prevádzka akreditačného orgánu a zmena systému vo
všeobecnosti,
–      predloženie vyhlásenia hospodárskeho subjektu, ktoré je
súčasťou ročnej závierky,
–      kontroly na mieste, ktoré má vykonávať zodpovedný orgán,
–      potreba dodatočnej kontrolnej činnosti zo strany orgánov
auditu na vykonanie auditu vyhlásenia hospodárskeho subjektu.
Existujú však
aj návrhy, ktoré znížia náklady na kontrolu:
–      Zanikne certifikačný orgán. Aj keď funkcie orgánu budú
čiastočne presunuté na zodpovedný orgán, umožní to členským
štátom ušetriť značnú časť nákladov týkajúcich sa
certifikácie z dôvodu lepšej administratívnej účinnosti, zníženej potreby
na koordináciu a zníženiu rozsahu auditov.
–      Kontroly, ktoré bude vykonávať orgán auditu, budú viac orientované
na opätovné vykonanie (vzorky) administratívnych kontrol na prvej úrovni a
kontrol na mieste vykonaných zodpovedným orgánom. Toto urýchli sporové konanie
a zabezpečí, že všetky potrebné kontroly budú vykonané pred predložením
ročnej závierky.
–      Využívanie zjednodušených nákladov zníži administratívne náklady a
zaťaženie správnych orgánov aj príjemcov na všetkých úrovniach.
–      Ročné zúčtovanie a skrátenie obdobia na overenie súladu na 36
mesiacov skráti obdobie, počas ktorého verejné správy a príjemcovia musia
uchovávať dokumenty na účely kontroly.
–      Zavedenie tokov elektronickej komunikácie medzi Komisiou a
členskými štátmi bude povinné.
K tomu sa
pridajú prvky zjednodušenia uvedené v odseku 2.2.1, ktoré tiež prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov, a teda predstavujú zníženie
rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie.
Preto sa
celkovo očakáva, že tieto návrhy budú skôr viesť k opätovnému
rozdeleniu nákladov na kontroly ako k zvýšeniu alebo zníženiu. Očakáva sa
však, že toto opätovné rozdelenie nákladov (medzi úlohami a z dôvodu
primeraných kontrolných mechanizmov aj medzi členskými štátmi a
programami) umožní efektívnejšie zmiernenie rizika a lepšie a rýchlejšie dokazovanie
vierohodnosti.
Na úrovni
Komisie sa v prvej polovici programového obdobia
neočakáva zníženie nákladov na hospodárenie a kontroly v rámci
zdieľaného hospodárenia. Je tak po prvé preto, lebo objem a oblasti
politiky, na ktoré sa vzťahuje zdieľané hospodárenie, sa v porovnaní
so súčasným obdobím rozšíria. Preto už zachovanie rovnakých zdrojov si
bude vyžadovať zvýšenie účinnosti. Okrem toho bude prvé roky
charakterizovať spojenie mnohých dôležitých úloh, ktoré sa musia
vykonať, a to ukončenie programov na obdobie 2007 – 2013 (posledné
správy o ukončení sa majú predložiť do 31. marca 2016),
politické dialógy a schválenie viacročných vnútroštátnych programov na
obdobie 2014 – 2020 a zriadenie nového systému ročného
zúčtovania. V druhej polovici obdobia sa potenciálne dostupné zdroje
použijú na zlepšenie hodnotenia a monitorovania.
Centralizované
hospodárenie
Pokiaľ
ide o centralizované hospodárenie, Komisia bude pokračovať v
uplatňovaní svojho súčasného systému kontroly, ktorý sa skladá z
nasledujúcich stavebných kameňov: dohľadu nad operáciami, ktorý
vykonávajú operačné riaditeľstvá, kontroly ex ante, ktorú
vykonáva oddelenie pre rozpočet a kontrolu a výbor pre interné
obstarávanie (JPS/HPC), kontrol ex post týkajúcich sa grantov alebo
auditov vykonávaných oddelením vnútorného auditu a/alebo Útvarom pre vnútorný
audit. V sektore kontrol ex post sa uplatňuje „stratégia
odhaľovania“ zameraná na odhaľovanie čo najväčšieho
počtu anomálií s cieľom vymáhať neoprávnené platby. Na
základe tejto stratégie sa audity vykonávajú na vzorke projektov vybratých
takmer výlučne na základe analýzy rizika.
Vďaka
tejto kombinácii kontrol ex ante a ex post, ako aj
administratívnych kontrol a auditov na mieste, bola kvantitatívna priemerná
miera zostatkovej chybovosti v posledných rokoch nižšia ako 2 %. Preto sa
systém internej kontroly a jeho náklady považujú v rámci GR HOME za primerané
na dosiahnutie cieľa nízkej miery chybovosti.
V tomto rámci
však GR HOME bude pokračovať v skúmaní možností na zlepšenie
hospodárenia a zvýšenie jednoduchosti. Všetky zjednodušené možnosti, ktoré
sú k dispozícií v novom nariadení o rozpočtových pravidlách, sa budú
používať čo najviac, keďže sa očakáva, že prispejú k
zníženiu administratívnej záťaže príjemcov a zároveň predstavujú
zníženie rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie.
Nové prvky
V rámci
návrhov sa plánujú nové prvky financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, napr.
lepšie využitie odborných znalostí existujúcich agentúr EÚ, rozvoj vonkajšieho
rozmeru a posilnenie núdzových mechanizmov.
Tieto prvky si budú od GR HOME vyžadovať nové spôsoby riadenia a kontroly.
Sumy, ktoré budú vyčlenené na tieto nové prvky, ešte nie sú pevne
stanovené, ale pravdepodobne nebudú vysoké v porovnaní s celkovým
rozpočtom pre vnútorné záležitosti. Bude však veľmi dôležité čo
najskôr v rámci obdobia stanoviť vnútorné metódy a pracovné mechanizmy na
vykonávanie týchto nových úloh v plnom súlade so zásadami riadneho
finančného hospodárenia.
Uvedená
analýza jasne poukazuje na to, že napriek všetkým zavedeným zjednodušeniam je
potrebné posilniť úroveň ľudských zdrojov potrebných na plnenie
zvýšeného rozpočtu pre GR HOME.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli
pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli interne prerozdelení v rámci
GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť
riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v
závislosti od rozpočtových obmedzení.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
Okrem
uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov GR HOME
vypracuje stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie
pre boj proti podvodom (CAFS), ktorá bola prijatá 24. júna 2011, s cieľom
zabezpečiť, okrem iného, aby vnútorné kontroly GR HOME týkajúce sa
boja proti podvodom boli úplne zosúladené so stratégiou CAFS a aby prístup GR HOME
k riadeniu rizík v oblasti podvodov bol zameraný na identifikáciu
rizikových oblastí podvodov a primeraných reakcií. V prípade potreby sa
zriadia siete skupín a primerané nástroje IT zamerané na analýzu prípadov
podvodov týkajúcich sa fondov.
Pokiaľ
ide o zdieľané hospodárenie, stratégia Komisie pre boj proti podvodom
jasne identifikuje potrebu návrhov nariadení Komisie na obdobie 2014 – 2020 s
cieľom požiadať členské štáty o zavedenie opatrení na
predchádzanie podvodom, ktoré sú účinné a primerané identifikovanému riziku
podvodu. Súčasný návrh v článku 5 zahŕňa jednoznačnú
požiadavku pre členské štáty predchádzať, odhaľovať
a naprávať nezrovnalosti a podávať správy Komisii. Ďalšie
podrobnosti týkajúce sa týchto povinností budú súčasťou podrobných
pravidiel o fungovaní zodpovedného orgánu, ako sa plánuje v článku 24 ods.
5 písm. c).
Okrem toho
opätovné použitie finančných prostriedkov pochádzajúcich z finančných
opráv založených na zisteniach Komisie alebo Európskeho dvora audítorov je
jasne uvedené v článku 41.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca   || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo || DRP ([36]) || krajín EZVO[37] || kandidátskych krajín[38] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 ||   || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo Okruh 3 || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť – technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza –technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
 3 || 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Príspevky tretích krajín sa týkajú obidvoch
zložiek Fondu pre vnútornú bezpečnosť.
Kritériá a metódu výpočtu týchto
príspevkov musia EÚ a pridružené štáty prerokovať na základe osobitného
konania.
Za predpokladu, že percentuálne podiely sú
podobné tým, ktoré sa používajú v rámci Fondu pre vonkajšie hranice, pridružené
štáty by mali prispieť sumou približne 210 mil. EUR na zložku týkajúcu sa
hraníc a víz a sumou približne 50 mil. EUR na zložku týkajúcu sa policajnej
spolupráce.

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 GR HOME ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky (v bežných cenách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || Záväzky || (1) || 135,076 || 143,047 || 151,283 || 159,791 || 168,578 || 177,653 || 187,022 ||   || 1 122,450
 Platby || (2) || 15,714 || 43,881 || 71,419 || 111,709 || 147,854 || 156,248 || 164,918 || 410,707 || 1 122,450
 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || Záväzky || (1a) || 422,310 || 447,186 || 472,886 || 499,435 || 526,856 || 555,173 || 584,412 || - || 3 508,258
 Platby || (2a) || 59,999 || 120,794 || 223,204 || 350,813 || 461,098 || 487.256 || 514,275 || 1 290,818 || 3 508,258
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov [39] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť ||   ||   || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 ||   || 5,600
 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza ||   ||   || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 || 1,700 ||   || 11,900
 Rozpočtové prostriedky pre GR pre vnútorné záležitosti SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 559,886 || 592,733 || 626,669 || 661,726 || 697,934 || 735,326 || 773,934 ||   || 4 648,208
 Platby || =2+2a +3 || 78,213 || 167,174 || 297,123 || 465,023 || 611,452 || 646,004 || 681,693 || 1 701,525 || 4 648,208
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Vzhľadom na
to, že vo vykonávaní Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú
bezpečnosť existujú spoločné prvky, ako napríklad politický
dialóg s každým členským štátom, a vzhľadom na to, že
vnútorná organizácia GR HOME sa v súvislosti so zabezpečením riadenia
nových fondov (ako aj v súvislosti s ukončením súčasne riadených
programov) môže vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne
výdavky medzi Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú
bezpečnosť.
Preto údaje v uvedenej tabuľke
súvisiace s okruhom 5 zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom,
ktoré sa považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov
v rámci GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
 GR: HOME ||   ||
  Ľudské zdroje || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 ||   || 145.887
  Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 ||   || 1,157
 GR HOME SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 ||   || 147,044
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh si vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Politika v oblasti vnútorných vecí sa vykonáva najmä prostredníctvom
zdieľaného hospodárenia. Zatiaľ čo priority výdavkov sa
stanovujú na úrovni EÚ, skutočné každodenné riadenie je v rukách
zodpovedných orgánov na vnútroštátnej úrovni. O spoločných
ukazovateľoch výstupu a cieľoch budú Komisia a zodpovedné orgány
rozhodovať spoločne ako súčasť ich vnútroštátnych
programov, pričom schvaľovať ich bude Komisia. Je preto zložité
určiť ciele výstupov pred vypracovaním, prerokovaním a schválením
programov v rokoch 2013/2014.
Pokiaľ ide o centralizované hospodárenie, GR HOME nemôže poskytnúť
ani vyčerpávajúci zoznam všetkých výstupov, ktoré treba dosiahnuť
prostredníctvom finančnej pomoci z fondov, či ich priemerné náklady a
počet, ako sa požaduje v tejto časti. V súčasnosti neexistujú
žiadne štatistické nástroje, ktoré by umožnili vypočítať opodstatnené
priemerné náklady na základe súčasných programov, a takéto presné
vymedzenie by bolo v rozpore so zásadou, že budúci program by mal
poskytovať dostatočnú flexibilitu na to, aby sa prispôsobil
politickým prioritám v období 2014 – 2020. Týka sa to najmä pomoci
v núdzových situáciách a núdzových opatrení v tretích krajinách a v
súvislosti s tretími krajinami.
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupov[40] || Priemerné náklady výstupov || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1…[41] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ Návrh si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
–
Vzhľadom na to, že vo vykonávaní Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť existujú
spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým členským
štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR HOME sa
v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
–
Preto údaje v nižšie uvedenej tabuľke
súvisiace s okruhom 5 zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom,
ktoré sa považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov
v rámci GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta),
GR HOME
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca[42] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 20,841 || 145,887
 Ostatné administratívne výdavky || 0,156 || 0,159 || 0,162 || 0,165 || 0,168 || 0,172 || 0,175 || 1,157
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 20,997 || 21,000 || 21,003 || 21,006 || 21,009 || 21,013 || 21,016 || 147,044
 Mimo OKRUHU 5[43] viacročného finančného rámca[44] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Ľudské zdroje HOME || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 0,640 || 4,480
 Ostatné administratívne výdavky || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 1,860 || 13,020
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 2,500 || 17,500
 SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.

3.2.3.2.
 Odhadované potreby ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke: Použité údaje za rok n budú údaje za
rok 2011.
–
Vzhľadom na to, že vo vykonávaní Fondu pre
azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť existujú
spoločné prvky, ako napríklad politický dialóg s každým členským
štátom, a vzhľadom na to, že vnútorná organizácia GR HOME sa
v súvislosti so zabezpečením riadenia nových fondov (ako aj
v súvislosti s ukončením súčasne riadených programov) môže
vyvíjať, nie je možné rozdeliť administratívne výdavky medzi Fond pre
azyl a migráciu a Fond pre vnútornú bezpečnosť.
–
Preto údaje v uvedenej tabuľke súvisiace
s okruhom 5 zodpovedajú celkovým administratívnym výdavkom, ktoré sa
považujú za potrebné na zabezpečenie riadenia obidvoch fondov v rámci
GR HOME, a neuvádzajú sa celkové rozpočtové prostriedky.
Odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Rok N+4 || Rok N+5 || Rok N+6
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) HOME ||
 || 18 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136 || 136
 || XX 01 01 02 (delegácie) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15
 || 18 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[45] ||
 || 18 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16
 || XX 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || 10
 || 18 01 04 01 bb [46] || – sídlo[47] || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || 18 01 04 01 cc [48] || – sídlo[49] || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6
 || – delegácie || * || * || * || * || * || * || *
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné 13 01 04 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv.
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli
interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Sumy a zápočty
budú prispôsobené v prípade procesu externalizácie na výkonnú agentúru.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci v sídle || Úlohy, ktoré sa majú vykonať, pozostávajú zo všetkých úloh potrebných na riadenie finančného programu, ako napríklad: – poskytnutie vstupu pre rozpočtový postup,               – uskutočnenie politického dialógu s členskými štátmi,               – príprava ročných pracovných programov/finančných rozhodnutí, stanovenie ročných priorít, schválenie vnútroštátnych programov,              – riadenie vnútroštátnych programov, výzvy na predkladanie ponúk a výzvy na verejné obstarávanie a následné výberové konania,   – komunikácia so zainteresovanými stranami (potenciálnymi/aktuálnymi príjemcami, členskými štátmi atď.), – vypracovanie usmernení pre členské štáty, – operačné a finančné riadenie projektov,       – vykonávanie kontrol, ako sa už uviedlo (overovanie ex ante, výbor pre obstarávanie, audity ex post, interný audit, účtovná závierka),            – účtovníctvo,      – vypracovanie a riadenie nástrojov IT na riadenie grantov a vnútroštátnych programov,            – monitorovanie a podávanie správ o dosiahnutí cieľov vrátane výročných správ o činnosti a správ povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním.
 Externí zamestnanci || Ich úlohy sú podobné tým, ktoré vykonávajú úradníci a dočasní zamestnanci, s výnimkou úloh, ktoré externí zamestnanci nemôžu vykonávať.
 Zamestnanci v delegáciách || S cieľom podporiť vykonávanie politiky v oblasti vnútorných vecí, a najmä pokiaľ ide o jej vonkajší rozmer, musia mať delegácie EÚ dostatočné odborné znalosti o oblasti vnútorných vecí. Mohlo by ísť o zamestnancov z Európskej komisie a/alebo z Európskej služby pre vonkajšiu činnosť.

3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným
rámcom

–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s nasledujúcim
viacročným finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.[50]
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy,
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
–
þ Návrh poskytuje možnosť spolufinancovania európskych potrieb
financovania. Presný objem finančných prostriedkov nemožno
vyčísliť. V nariadení sa stanovujú maximálne miery
spolufinancovania diferencované v súlade s typmi opatrení:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. || Neuv. ||

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
þ  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[51]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Ú. v. EÚ C 115, 4.5.2010, s.1.
[2]               KOM(2010) 673 v konečnom znení.
[3]               KOM(2011) 248 v konečnom znení.
[4]               KOM(2011) 561 v konečnom znení.
[5]               KOM(2011) 680 v konečnom znení.
[6]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[7]               Dokumenty ku konzultáciám a správa
o výsledkoch konzultácií sú k dispozícii na internetovej stránke GR
pre vnútorné záležitosti: http://ec.europa.eu/home-affairs/news/consulting_public/consulting_0020_en.htm.
[8]               Preskúmanie rozpočtu EÚ, KOM(2010) 700, 19.10.2010.
[9]               Návrh Komisie – Nariadenie o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie (KOM(2010)
815 v konečnom znení z 22.12.2010). Tento návrh predstavuje oficiálne
zrušenie predchádzajúcich legislatívnych návrhov KOM(2010) 71 v konečnom
znení a KOM(2010) 260 v konečnom znení Komisiou.
[10]             V súlade s Protokolom 5 k Akte
o pristúpení Litvy na účely vykonávania nariadenia
o zjednodušenom tranzitnom doklade a nariadenia zjednodušenom
železničnom tranzitnom doklade (Ú. v. EÚ L 99, 17.4.2003, s. 8; Ú. v. EÚ L
99, 17.4.2003, s. 15) EÚ hradí dodatočné náklady na režim
a kompenzuje Litve nevybrané poplatky za vydávanie príslušných dokladov
ruským štátnym občanom prechádzajúcim cez EÚ do alebo
z Kaliningradskej oblasti.
[11]             Príloha o odhadovaných nákladoch na systémy - KOM(2011)680
v konečnom znení.
[12]             Ú. v. EÚ L 286, 1.11.2011, s. 1.
[13]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[14]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[15]             Dokument Rady 7120/10.
[16]             KOM(2010) 673 v konečnom znení.
[17]             [Ú. v. EÚ L … doplní sa.]
[18]             Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s.22
[19]             Ú. v. EÚ L 349, 25.11.2004, s. 1.
[20]             Ú. v. EÚ doplní sa.
[21]             Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 946.
[22]             Ú. v. EÚ L 99, 17.4.2003, s. 8.
[23]             Ú. v. EÚ L 99, 17.4.2003, s. 15.
[24]             KOM(2011) 559 v konečnom znení.
[25]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[26]             Ú. v. EÚ L 144, 6.6.2007, s. 22.
[27]             Ú. v. ES L 176, 10.7.1999, s. 31.
[28]             Ú. v. EÚ L 53, 27.2.2008, s. 1.
[29]             Ú. v. EÚ L 160, 18.6.2011, s. 19.
[30]             KOM(2011) 559 v konečnom znení.
[31]             KOM(2011) 403 v konečnom znení.
[32]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
a plnenie rozpočtu podľa činností.
[33]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[34]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[35]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[36]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované
rozpočtové prostriedky.
[37]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[38]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny zo západného Balkánu.
[39]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[40]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[41]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2 „Konkrétne ciele…“
[42]             Celkové finančné krytie podľa konečného
vyčlenenia prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane
úradníkov a externých zamestnancov
[43]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo opatrení EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[44]             Externí zamestnanci financovaní z pôvodných
rozpočtových riadkov podľa konečného vyčlenenia
prostriedkov pre ľudské zdroje v roku 2011 vrátane externých
zamestnancov v sídle a v delegáciách.
[45]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci dočasného
zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec;
VNE = vyslaný národný expert.
[46]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[47]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo
(EFRH).
[48]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[49]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky
fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo
(EFRH).
[50]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[51]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j.
hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.