				|

		52011PC0860

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o európskych fondoch rizikového kapitálu /* KOM/2011/0860 v konečnom znení - 2011/0417 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

V porovnaní s
konkurenčnými globálnymi aktérmi v oblasti špičkových technológií a
inovácií, a najmä s USA je sektor rizikového (tzv. venture) kapitálu v Európe
fragmentovaný a rozptýlený. Táto fragmentácia a rozptýlenosť vedie k
štatisticky významnej neochote investorov investovať do fondov rizikového
kapitálu. Niektoré členské štáty uložili režimom fondov rizikového
kapitálu pravidlá týkajúce sa zloženia portfólií, investičných techník a
oprávnených investičných cieľov. Väčšina členských štátov
však takéto špecifické režimy fondov rizikového kapitálu nemá a namiesto toho
na činnosti všetkých správcov fondov, ktorí chcú v rámci svojej
jurisdikcie ponúkať súkromné umiestnenia rizikového kapitálu, uplatňuje
všeobecné pravidlá v oblasti práva obchodných spoločností a povinnosti
týkajúce sa prospektu.
V dôsledku
regulačnej fragmentácie potenciálni investori do rizikového kapitálu,
akými sú napríklad bohatí jednotlivci, dôchodkové fondy alebo poisťovne
považujú za zložité a nákladné presmerovať niektoré zo svojich investícií
na rizikový kapitál. Regulačná fragmentácia takisto zabraňuje
špecializovaným fondom rizikového kapitálu získavať značné množstvo
kapitálu zo zahraničia.
S týmto problémom
úzko súvisí aj otázka, či Európa vyčleňuje dostatok
finančných prostriedkov na financovanie inovačných začínajúcich
podnikov. Zatiaľ čo Spojené štáty v období rokov 2003 – 2010
nasmerovali do fondov rizikového kapitálu približne 131 miliárd EUR, európskym
fondom rizikového kapitálu sa podarilo v tomto období získať len 28
miliárd EUR.
Potenciálni
investori v súčasnosti pred investíciami do rizikového kapitálu
uprednostňujú súkromný kapitál. V referenčnom období 2003 – 2010
fondy vyhradené na rizikový kapitál dosiahli 64 miliárd EUR z celkovej sumy vo
výške 437 miliárd EUR investovanej v širšej oblasti súkromného kapitálu.
Rizikový kapitál tak predstavoval len 14,6 % spoločných prostriedkov
a súkromný kapitál 85,4 %. Pri pohľade na toto referenčné
obdobie na ročnom základe peňažné prostriedky získané prostredníctvom
súkromného kapitálu každý jeden rok výrazne presiahli výšku peňažných
prostriedkov získaných prostredníctvom rizikového kapitálu.
Ak toto
uprednostňovanie súkromného kapitálu, t. j. sektora, ktorý investuje do
etablovaných spoločností a organizuje odkupovanie podnikov na dlh, bude
pretrvávať, dostupné finančné prostriedky sa nenasmerujú na
financovanie vlastného kapitálu novozaložených a začínajúcich podnikov,
ktoré sú v prelomovom štádiu svojho podnikového rozvoja. Nedostatok finančných
zdrojov, ktoré sú v súčasnosti nasmerované na rizikový kapitál, je priamo
zodpovedný za suboptimálnu veľkosť priemerného európskeho fondu
rizikového kapitálu.
Priemerná
veľkosť európskeho fondu rizikového kapitálu je značne nižšia
ako optimálna veľkosť tohto typu nástroja financovania. Zatiaľ
čo priemerný fond rizikového kapitálu v USA spravuje 130 miliónov EUR v
aktívach, priemerná veľkosť európskeho fondu rizikového kapitálu je
približne 60 miliónov EUR.
V dôsledku toho
rizikový kapitál zohráva v tomto štádiu len menšiu úlohu pri financovaní MSP.
MSP závisia hlavne od bankových úverov, ktoré predstavujú viac ako 80 % z
celkového podielu ich financovania, zatiaľ čo špecialisti v oblasti
rizikového kapitálu poskytujú len 2 % ich financovania. Zodpovedajúci údaj
pre USA je 14 %.
Tieto závery sú
obzvlášť zarážajúce vzhľadom na skutočnosť, že mnohé MSP od
vypuknutia finančnej krízy v rokoch 2008 a 2009 museli za bankové úvery
platiť oveľa vyššie úrokové sadzby[1].
Navyše v dôsledku finančnej krízy v rokoch 2008 a 2009 došlo k výraznému
zníženiu miery poskytovania a rozširovania úverových liniek malým a stredným
podnikom zo strany bánk, takže vyhľadávanie iných alternatívnych zdrojov
financovania malými a strednými podnikmi a ich dopyt po týchto zdrojoch sa stal
naliehavým problémom[2].
Rizikový kapitál, ktorý potrebuje dostatočné kapitálové zdroje, však nebol
schopný čiastočne vyplniť túto medzeru.
Absencia
efektívneho sektora rizikového kapitálu vedie k tomu, že európski inovátori a
inovačné obchodné projekty nevyužívajú svoj obchodný potenciál. To má
následne negatívny vplyv na celkovú konkurencieschopnosť Európy. Túto
skutočnosť možno ilustrovať porovnaním relatívneho významu
investícií do rizikového kapitálu ako nástroja financovania (vyjadrených ako
percentuálny podiel na HDP) na vysoko inovačnom trhu, akým sú napríklad
USA (0,14 %), s európskym priemerom (0,03 %).
Túto situáciu potvrdzuje aj posúdenie z
hľadiska celkového portfólia fondov rizikového kapitálu spravovaných
konkrétnym správcom fondu. Podľa najnovších údajov dostupných od
Európskeho združenia pre súkromný a rizikový kapitál (EVCA) 98 % európskych
správcov fondov rizikového kapitálu spravuje portfólio fondov, ktoré nedosahuje
hraničnú hodnotu vo výške 500 miliónov EUR stanovenú v smernici o správcoch
alternatívnych investičných fondov (AIFMD)[3].

Riešenie týchto problémov a podpora európskych
podnikateľov majú preto rozhodujúci význam. Prosperujúci európsky trh s
rizikovým kapitálom je cieľom všeobecnej stratégie Európa 2020[4], zatiaľ čo Európska
rada na svojom februárovom zasadnutí v roku 2011 vyzvala na odstránenie
zvyšných regulačných prekážok cezhraničného rizikového kapitálu.
Európska komisia sa v nadväznosti na to v Akte o jednotnom trhu[5] (SMA) zaviazala
zabezpečiť, aby fondy rizikového kapitálu v ktoromkoľvek
členskom štáte mohli do roku 2012 slobodne získavať kapitál a
investovať v celej EÚ. Nový rámec pre fondy rizikového kapitálu je takisto
jednou z kľúčových priorít akčného plánu pre MSP [vložte odkaz]
zameraného na posilnenie rastu MSP zlepšením ich prístupu k financovaniu. V
oznámení Komisie s názvom Plán pre stabilitu a rast prijatom 12. októbra 2011
sa za významný nástroj na posilnenie rastu v rámci EÚ určil aj
uľahčený prístup k rizikovému kapitálu a vyžaduje si preto zrýchlený
postup prijatia príslušných návrhov v Európskom parlamente a Rade[6].
Navrhované nariadenie rieši tieto problémy.
Zaviedli sa v ňom jednotné požiadavky na správcov podnikov
kolektívneho investovania, ktoré vykonávajú svoju činnosť pod
označením „európsky fond rizikového kapitálu“. Zavádzajú sa
v ňom požiadavky týkajúce sa investičného portfólia,
investičných techník a oprávnených podnikov, na ktoré sa môže
zamerať kvalifikovaný fond rizikového kapitálu. Zavádzajú sa
v ňom aj jednotné pravidlá týkajúce sa toho, na ktoré kategórie
investorov sa môže kvalifikovaný fond rizikového kapitálu zameriavať,
a vnútornej organizácie správcov, ktorí uvádzajú tieto kvalifikované fondy
na trh. Keďže správcovia podnikov kolektívneho investovania, ktoré
vykonávajú svoju činnosť pod označením „európsky fond rizikového
kapitálu“, budú podliehať rovnakým hmotnoprávnym pravidlám v rámci
EÚ, budú využívať jednotné požiadavky týkajúce sa registrácie
a povolenia v rámci celej EÚ, čo pomôže pri vytváraní rovnakých
podmienok pre všetkých účastníkov trhu s rizikovým kapitálom.
Jednotné pravidlá platné pre fondy rizikového
kapitálu môžu byť takisto významným stimulom na rozvoj ďalších
oblastí regulácie investícií do rizikového kapitálu. Prudenciálne rámce pre
poisťovne (Solventnosť II) a banky (nariadenie a smernica o
kapitálových požiadavkách) považujú na účely výpočtu kapitálových
požiadaviek investície do rizikového kapitálu za vysokorizikové. Komisia posúdi
vplyv takýchto požiadaviek s cieľom určiť, či treba tieto
kapitálové požiadavky zmeniť v strednodobom alebo dlhodobom horizonte.
Zriadením celoeurópskeho rámca pre fondy rizikového kapitálu s jednotným
súborom pravidiel týkajúcich sa zloženia portfólia a podmienok výkonu
činnosti podľa tohto nariadenia možno toto posudzovanie
uľahčiť.
Ako sa zdôraznilo aj v akčnom pláne pre
MSP, spoločná koncepcia fondu rizikového kapitálu bude dobrým
východiskovým bodom na spoluprácu s členskými štátmi pri ďalšom
preskúmavaní riešení daňových problémov, ktoré môžu obmedziť
cezhraničné investície takýchto fondov. Komisia v roku 2012 dokončí
svoje preskúmanie daňových prekážok cezhraničných investícií do
rizikového kapitálu s cieľom predložiť v roku 2013 riešenia zamerané
na odstránenie prekážok a súčasne na zamedzenie vyhýbaniu sa daňovej
povinnosti a daňovým únikom. Takéto riešenia, hoci budú nezávislé od tohto
nariadenia, predstavujú jeho dôležitý doplnok a pomáhajú budovať plne
funkčný trh s fondmi rizikového kapitálu a MSP v rámci EÚ.
Zabezpečili by efektívne toky kapitálu do kvalifikovaných fondov rizikového
kapitálu a v konečnom dôsledku kvalifikované portfóliové
podniky, do ktorých fondy investujú.
Navrhované nariadenie dopĺňa
navrhované nariadenie o európskych fondoch sociálneho podnikania. Obidva návrhy
sú zamerané na dosahovanie rôznych cieľov a v prípade, že budú prijaté,
budú vo vzájomnej nezávislosti koexistovať ako autonómne právne akty.

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ
VPLYVU
2.1.
Konzultácie so zainteresovanými stranami

Práca spojená s rizikovým kapitálom sa datuje
do roku 1998. Už vtedy Komisia vo svojom oznámení o akčnom pláne pre
rizikový kapitál (RCAP)[7]
uznala dôležitosť vytvorenia dobre fungujúceho trhu s rizikovým kapitálom[8], pričom rizikový (tzv.
venture) kapitál bol jeho kľúčovou súčasťou. Komisia
odvtedy získala ďalšie dôkazy prostredníctvom špecializovaných pracovných
seminárov, konzultácií a skupín odborníkov a ich pomocou odstraňuje
existujúce právne, regulačné a daňové prekážky, ktoré zabraňujú
optimálnemu fungovaniu trhov s rizikovým kapitálom.
Útvary Komisie viedli v dňoch 15. júna
2011 až 10. augusta 2011 verejnú konzultáciu[9]
o základných prvkoch možného európskeho rámca pre fondy rizikového kapitálu.
Bolo prijatých 48 odpovedí, ktoré sú k dispozícii na tejto webovej stránke: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/venture_capital_en.htm.

2.2.
Posúdenie vplyvu

Komisia v súlade so svojou politikou
„lepšej právnej regulácie“ vykonala posúdenie vplyvu alternatív politiky. Tieto
alternatívy obsahujú širokú škálu prípadných možností:
·
Zaviesť nové povolenie na rizikový kapitál v
rámci smernice 2011/61/ES (AIFMD)
·
Znížiť alebo zrušiť prahové hodnoty
stanovené v AIFMD
·
Vytvoriť osobitné pravidlá pre rizikový
kapitál ako súčasť vykonávacích ustanovení AIFM-D („úroveň 2“)
·
Vytvoriť povolenie na rizikový kapitál ako
samostatný právny nástroj
·
Vytvoriť administratívnu sieť s
cieľom presadzovať vzájomné uznávanie vnútroštátnych pravidiel
upravujúcich rizikový kapitál alebo súkromné umiestnenia kapitálu
Všetky tieto možnosti sa analyzovali
vzhľadom na všeobecné ciele, najmä na zvýšenie konkurencieschopnosti
európskych MSP na celosvetovom trhu, ale aj vzhľadom na konkrétnejšie a
operačné ciele tejto iniciatívy: i) zaviesť európsku koncepciu „fondu
rizikového kapitálu“, ii) vytvoriť európsky systém podporujúci
cezhraničné získavanie finančných prostriedkov pre fondy rizikového
kapitálu, iii) vytvoriť spoločný regulačný prístup upravujúci
takéto fondy vrátane vytvorenia siete regulačnej spolupráce pri
dohľade nad takýmito investičnými fondmi.
Analyzovali sa aj vplyvy vrátane nákladov a
prínosov pre správcov fondov rizikového kapitálu, MSP, spoločnosť,
celkovú ekonomiku, životné prostredie a globálny kontext. Z takejto analýzy
vyplynulo, že je prospešné vytvoriť povolenie na rizikový kapitál ako
samostatný právny nástroj. Očakáva sa, že vplyv uprednostňovanej
možnosti bude prínosom pre správcov fondov rizikového kapitálu zlepšením
podmienok výkonu ich činnosti v EÚ, čo bude následne viesť k znižovaniu
nákladov v oblasti dodržiavania súladu s právnymi predpismi a administratívnych
nákladov a k otvoreniu nových príležitostí na získavanie finančných
prostriedkov. Výsledkom bude aj viac obchodných príležitostí a viac
finančných prostriedkov nasmerovaných na mladé a inovačné MSP,
čím sa následne posilní konkurencieschopnosť a rast európskeho
hospodárstva.
Zohľadnili sa pripomienky, ktoré vo
svojom stanovisku z 11. novembra vyjadril výbor pre posudzovanie vplyvu.
Analýza problémov sa posilnila najmä vysvetlením, do akej miery možno nízke
úrovne cezhraničných finančných prostriedkov pre rizikový kapitál
pripísať fragmentácii pravidiel v EÚ. Zaistilo sa lepšie spätné prepojenie
možností s konkrétnymi zistenými problémami a prehĺbilo sa ich posúdenie
vplyvov. Napokon sa ďalej objasnili mechanizmy monitorovania a
dodržiavania súladu s právnymi predpismi.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.
Právny základ

Návrh sa zakladá na článku 114 ZFEÚ ako
na najvhodnejšom právnom základe v tejto oblasti. Cieľom návrhu je
v zásade zlepšiť spoľahlivosť a právnu istotu
činností uvádzania na trh, ktoré vykonávajú hospodárske subjekty
používajúce označenie „európsky fond rizikového kapitálu“. Na účely
dosiahnutia tohto cieľa sa v návrhu zavádzajú jednotné normy týkajúce
sa zloženia portfólia európskych fondov rizikového kapitálu, investičných
nástrojov, ktoré takéto fondy môžu používať, a investičných
cieľov oprávnených na financovanie z fondov kolektívneho investovania,
ktoré vykonávajú svoju činnosť pod označením „európsky fond
rizikového kapitálu“.
V návrhu sa zavádzajú aj jednotné pravidlá
týkajúce sa kategórií investorov, ktorí sa považujú za oprávnených
investovať do európskych fondov rizikového kapitálu. Nariadenie sa
považuje za najvhodnejší právny nástroj na zavedenie jednotných požiadaviek
zameraných na všetkých účastníkov trhu s rizikovým kapitálom – investorov
do rizikového kapitálu, fondy rizikového kapitálu a cieľové
spoločnosti, ktoré sú predmetom financovania z rizikového kapitálu.
Nariadenie sa zároveň považuje za najvhodnejší nástroj na vytvorenie
jednotných pravidiel týkajúcich sa toho, kto môže byť investorom do
rizikového kapitálu, kto môže používať označenie „európsky fond
rizikového kapitálu“, a druhov podnikov, ktoré môžu prijímať
financovanie z týchto kvalifikovaných fondov. Napokon, nariadenie sa
považuje za najvhodnejší nástroj na zabezpečenie toho, aby všetci
účastníci podliehali jednotným požiadavkám, pokiaľ ide
o používanie označenia „európske fondy rizikového kapitálu“
a používané investičné stratégie a investičné nástroje,
ktoré využívajú „európske fondy rizikového kapitálu“.

3.2.
Subsidiarita a proporcionalita

Cieľom návrhu je v zásade
vytvoriť dôveryhodné, bezpečné a právne stabilné marketingové
prostredie na uvádzanie „európskych fondov rizikového kapitálu“ na trh. Vymedzenie
základných charakteristík európskeho fondu rizikového kapitálu, pokiaľ ide
o jeho zloženie portfólia, investičné nástroje, investičné ciele
a oprávnené skupiny investorov, sa nemôže ponechať na voľnom
uvážení členských štátov, pretože by spôsobilo odlišné
a nekonzistentné uplatňovanie týchto vymedzujúcich požiadaviek
v rámci EÚ. Jednotné definície a prevádzkové požiadavky preto musia
zohrávať ústrednú úlohu pri stanovení súboru spoločných pravidiel pre
európsky trh s fondmi EÚ rizikového kapitálu a ich správcov. Okrem
toho všetci správcovia fondov kolektívneho investovania, ktorí pôsobia na tomto
trhu a používajú označenie „európsky fond rizikového kapitálu“, musia
podliehať rovnakým organizačným požiadavkám a požiadavkám týkajúcim
sa výkonu činnosti.
Pokiaľ ide o registráciu správcov
„európskych fondov rizikového kapitálu“ a dohľad nad nimi,
cieľom tohto návrhu je dosiahnuť rovnováhu medzi potrebou
účinného dohľadu nad európskymi fondmi rizikového kapitálu, záujmom
vnútroštátnych príslušných orgánov štátov, v ktorých majú tieto fondy sídlo
alebo v ktorých sú v ponuke pre oprávnené kategórie investorov,
a koordinačnou úlohou ESMA. Na účely vytvorenia hladko
fungujúceho procesu dohľadu príslušný orgán v členskom štáte,
v ktorom správca kvalifikovaného „európskeho fondu rizikového kapitálu“
sídli, overí registračné dokumenty predložené žiadajúcim správcom
a po posúdení toho, či žiadateľ poskytuje dostatočnú záruku
svojej schopnosti splniť požiadavky nariadenia, tohto žiadateľa
zaregistruje. Príslušný orgán, ktorý správcu zaregistroval, bude pri výkone
dohľadu nad registrovaným správcom spolupracovať s príslušnými
orgánmi v tých členských štátoch, v ktorých sa kvalifikovaný
fond uvádza na trh. ESMA bude viesť centrálnu databázu so zoznamom
všetkých zaregistrovaných správcov, ktorí sú oprávnení používať
označenie európsky fond rizikového kapitálu.
Vzhľadom na proporcionalitu je
cieľom návrhu dosiahnuť primeranú rovnováhu medzi verejným záujmom
podporovať rozvoj trhov s rizikovým kapitálom s väčšou likviditou
a nákladovou efektívnosťou navrhnutých opatrení. Stanovením
jednoduchého systému registrácie sa v návrhu v plnom rozsahu
zohľadnila potreba vyvážiť bezpečnosť
a spoľahlivosť súvisiace s používaním označenia
„európsky fond rizikového kapitálu“ s efektívnym fungovaním trhu s
rizikovým kapitálom a nákladmi, ktoré vzniknú jeho rôznym zainteresovaným
stranám.

3.3.
Súlad s ustanoveniami článkov 290 a 291
ZFEÚ

Komisia prijala 23. septembra 2009 návrhy
nariadení, ktorými sa zriaďuje EBA, EIOPA a ESMA. Komisia by v tejto
súvislosti chcela pripomenúť svoje vyhlásenia k článkom 290
a 291 ZFEÚ, ktoré urobila pri prijímaní nariadení, ktorými sa
zriaďujú európske orgány dohľadu, podľa ktorých: „Pokiaľ
ide o postup prijímania regulačných noriem, Komisia zdôrazňuje
jedinečnú povahu sektora finančných služieb vyplývajúcu z
Lamfalussyho štruktúry a výslovne uznanú vo vyhlásení č. 39 k ZFEÚ.
Komisia má však vážne obavy, či sú obmedzenia jej úlohy pri prijímaní
delegovaných aktov a vykonávacích opatrení v súlade s článkami 290 a 291
ZFEÚ.“

3.4.
Predstavenie návrhu

Článok 1 – Rozsah
V článku 1 sa opisuje rozsah
pôsobnosti plánovaného nariadenia. V článku sa objasňuje, že
označenie „európsky fond rizikového kapitálu“ je vyhradený pre tých
správcov fondov, ktorí spĺňajú súbor jednotných kvalitatívnych
kritérií, ktoré sa uplatňujú na uvádzanie ich kvalifikovaných fondov
rizikového kapitálu na trh v rámci Únie. V tomto zmysle sa
v článku 1 zdôrazňuje cieľ stanoviť jednotnú koncepciu
toho, čo predstavuje kvalifikovaný fond rizikového kapitálu. Táto
koncepcia je rozvinutá na účely zabezpečenia hladkého uvádzania
týchto fondov na trh v rámci Únie.
Článok 2 – Rozsah pôsobnosti
V článku 2 sa spresňuje, že
toto nariadenie sa uplatňuje na správcov podnikov kolektívneho
investovania podľa vymedzenia v článku 3 ods. 1 písm. b) tohto
nariadenia za predpokladu, že títo správcovia sú usadení v Únii a
zaregistrovaní príslušným orgánom svojho domovského členského štátu v
súlade so smernicou 2011/61/ES a že spravujú portfóliá kvalifikovaných
fondov rizikového kapitálu, ktorých celkové spravované aktíva neprekračujú
hraničnú hodnotu 500 miliónov EUR.
Článok 3 – Vymedzenie pojmov
Článok 3
obsahuje základné vymedzenia rozsahu uplatňovania navrhovaného nariadenia.
Vymedzujú sa kľúčové pojmy, ako napríklad kvalifikovaný fond
rizikového kapitálu, kvalifikované investičné nástroje
a kvalifikované investičné ciele. V zásade je cieľom týchto
vymedzení vytvoriť jasnú deliacu čiaru medzi koncepciou
kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu a ostatnými fondmi, ktoré využívajú
iné, menej špecializované investičné stratégie, napríklad súkromný
kapitál.
V súlade
s cieľom presne vymedziť kvalifikované fondy, vo vzťahu ku
ktorým správca fondu rizikového kapitálu využíva práva podľa tohto
nariadenia, sa v článku 3 písm. a) stanovuje, že kvalifikovaný
fond rizikového kapitálu je fond, ktorý vyčlení aspoň 70 percent
svojich celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného
kapitálu na investície do malých a stredných podnikov (MSP), ktoré emitujú
nástroje na financovanie vlastného kapitálu alebo kvázi vlastného kapitálu
priamo investorovi do rizikového kapitálu („investičné ciele“).
Z toho napríklad vyplýva, že prevádzkové náklady, ktoré má znášať
kvalifikovaný fond rizikového kapitálu podľa prípadnej dohody
s investormi, sa musia účtovať v rámci zvyšných 30 percent
viazaných kapitálových príspevkov.
Je dôležité objasniť, že fond rizikového
kapitálu musí tieto nástroje získať priamo od emitujúceho MSP. Priame
nadobudnutie je hlavným ochranným opatrením, keďže jeho cieľom je
rozlišovať medzi oprávnenými fondmi rizikového kapitálu a širšou
kategóriou fondov súkromného kapitálu (ktoré obchodujú s emitovanými cennými
papiermi na sekundárnych trhoch). Článok 3 obsahuje ďalšie definície
potrebné na uplatňovanie navrhovaného nariadenia.
Článok 4 – Používanie označenia
„európsky fond rizikového kapitálu“
Článok 4
obsahuje kľúčovú zásadu, že len fondy, ktoré spĺňajú
jednotné kritériá stanovené v tomto nariadení, sú oprávnené používať
označenie „európsky fond rizikového kapitálu“ v záujme uvádzania
kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu na trh v rámci Únie.
Článok 5 – Zloženie portfólia
Článok 5
obsahuje podrobné ustanovenie týkajúce sa zloženia portfólia, ktoré je
charakteristické pre európsky fond rizikového kapitálu. V tomto zmysle
článok 5 obsahuje jednotné pravidlá týkajúce sa investičných
cieľov kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu a oprávnených
investičných nástrojov a pravidlá týkajúce sa obmedzení, do výšky
ktorých môže správca kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu zvýšiť jeho
expozíciu. S cieľom umožniť kvalifikovaným fondom rizikového
kapitálu určitú mieru flexibility pri ich spravovaní investícií
a likvidity by sa povolilo sekundárne obchodovanie do maximálnej hraničnej
hodnoty, ktorá nepresahuje 30 percent celkových kapitálových príspevkov
a nevyplatených kapitálových investícií.
Článok 6 – Oprávnení investori
Článok 6
obsahuje podrobné ustanovenia týkajúce sa investorov oprávnených
investovať do kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu: podľa tohto
článku sa môžu kvalifikované fondy uvádzať na trh a ponúkať len
investorom, ktorí sú uznaní ako profesionálni investori podľa smernice
2004/39/ES. Uvádzanie na trh a ponúkanie iným investorom, napríklad
určitým majetným jednotlivcom, je povolené len vtedy, ak sa zaviažu
vložiť do fondov minimálne 100 000 EUR a ak správca fondu dodrží
určité postupy tak, aby sa dostatočne presvedčil o tom, že
títo iní investori sú schopní uskutočňovať vlastné
investičné rozhodnutia a chápať súvisiace riziká.
Článok 7 – Pravidlá výkonu
činnosti a vyhýbanie sa konfliktom záujmov
Článok 7
obsahuje všeobecné zásady, ktorými sa riadi správanie správcu kvalifikovaného
fondu rizikového kapitálu, najmä pri výkone jeho činností a v jeho
vzťahoch s investormi.
Článok 8 – Konflikty záujmov
Článok 8
obsahuje pravidlá na riešenie konfliktov záujmov zo strany správcu fondu
rizikového kapitálu. Týmito pravidlami sa od správcu vyžaduje aj to, aby sa
využívali organizačné a administratívne opatrenia potrebné na
zabezpečenie vhodného riešenia konfliktov záujmov.
Článok 9 – Organizačné požiadavky
V článku 9 sa vyžaduje, aby mal
správca fondu rizikového kapitálu neustále k dispozícii primerané ľudské
a technické zdroje, ako aj dostatočný vlastný kapitál, ktoré sú
potrebné na riadne spravovanie kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu.
Článok 10 – Oceňovanie
Článok 10 sa
týka oceňovania aktív kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu. Tieto
pravidlá by sa mali uviesť v stanovách každého kvalifikovaného fondu
rizikového kapitálu. Článok 11 – Výročné správy
Článok 11
obsahuje pravidlá týkajúce sa výročných správ, ktoré by mali správcovia
fondov rizikového kapitálu vypracúvať v súvislosti
s kvalifikovanými fondmi rizikového kapitálu, ktoré spravujú.
V správe sa opisuje zloženie portfólia fondu a činnosti vykonané
za minulý rok.
Článok 12 – Poskytovanie informácií
investorom
Článok 12
obsahuje hlavné požiadavky týkajúce sa poskytovania informácií, ktoré je
správca fondu rizikového kapitálu povinný poskytovať vo vzťahu ku
kvalifikovaným fondom rizikového kapitálu. Najdôležitejšie z týchto požiadaviek
obsahujú predzmluvné povinnosti týkajúce sa poskytovania informácií
o investičnej stratégii a cieľoch kvalifikovaného fondu,
informácií o používaných investičných nástrojoch, o nákladoch
a súvisiacich poplatkoch a profilu z hľadiska rizika/výnosnosti
investície navrhovanej kvalifikovaným fondom. Zahŕňajú aj informácie
o spôsobe výpočtu odmeny správcu fondu rizikového kapitálu.
Článok 13 – Dohľad
Článok 13
obsahuje ustanovenia na účely zabezpečenia toho, že príslušný orgán
domovského členského štátu bude schopný dohliadať na to, či
správca fondu rizikového kapitálu dodržiava súlad s jednotnými požiadavkami
stanovenými v tomto nariadení; správca fondu rizikového kapitálu informuje
príslušný orgán o svojom zámere uviesť kvalifikované fondy rizikového
kapitálu na trh pod označením „európsky fond rizikového kapitálu“. Správca
poskytne aj potrebné informácie o opatreniach na dodržiavanie súladu
s týmto nariadením a o fondoch, ktoré plánuje uviesť na
trh. Keď je príslušný orgán presvedčený, že požadované informácie sú
úplné a že opatrenia sú vhodné na dodržiavanie súladu s požiadavkami
stanovenými v tomto nariadení, zaregistruje správcu fondu rizikového
kapitálu. Táto registrácia je platná v celej Únii a umožňuje správcovi
fondu rizikového kapitálu uvádzať kvalifikované fondy rizikového kapitálu
na trh pod označením „európske fondy rizikového kapitálu“.
Článok 14 – Aktualizácia informácií o
kvalifikovaných fondoch rizikového kapitálu
Článok 14
obsahuje pravidlá týkajúce sa okolností, za ktorých je potrebné
aktualizovať informácie poskytované príslušnému orgánu domovského
členského štátu.
Článok 15 – Cezhraničné oznámenia
V článku 15 sa opisuje proces
cezhraničného oznamovania medzi príslušnými orgánmi dohľadu, ktorý sa
spúšťa po registrácii správcu fondu rizikového kapitálu.
Článok 16 – Databáza ESMA
V článku 16 sa ESMA poveruje
úlohou viesť centrálnu databázu so zoznamom všetkých kvalifikovaných
fondov rizikového kapitálu, ktoré sú zaregistrované v rámci Únie.
Článok 17 – Dohľad príslušného
orgánu
V článku 17 sa stanovuje, že
príslušný orgán domovského členského štátu dohliada na dodržiavanie
požiadaviek podľa tohto nariadenia.
Článok 18 – Právomoci v oblasti
dohľadu
V článku 18 sa vymedzuje zoznam
právomocí v oblasti dohľadu, ktoré musia mať príslušné orgány
k dispozícii, aby zabezpečili plnenie jednotných kritérií
obsiahnutých v nariadení.
Článok 19 – Sankcie
Článok 19
obsahuje ustanovenia o sankciách na účel zabezpečenia riadneho
presadzovania požiadaviek tohto nariadenia.
Článok 20 – Porušenie základných
ustanovení
V článku 20 sa
spresňuje, že porušenie základných ustanovení tohto nariadenia, ako
napríklad o zložení portfólia, oprávnených investoroch a používaní
označenia „európsky fond rizikového kapitálu“ by malo byť predmetom
sankcií vo forme zákazu používania označenia a vyradenia správcu
fondu rizikového kapitálu z registra.
Článok 21 – Spolupráca v oblasti
dohľadu
Článok 21
obsahuje pravidlá výmeny informácií týkajúcich sa dohľadu medzi
príslušnými orgánmi v domovskom a hostiteľskom členskom
štáte a ESMA.
Článok 22 – Služobné tajomstvo
Článok 22
obsahuje ustanovenia o požadovanej úrovni služobného tajomstva, ktoré by
sa mali uplatňovať na všetky dotknuté vnútroštátne orgány a na
Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA).
Článok 23 – Podmienky splnomocnenia
Článkom 23 sa
stanovujú podmienky, za ktorých sa Komisia splnomocňuje prijímať
delegované akty.
Článok 24 – Preskúmanie
Článok 24
obsahuje doložky o preskúmaní navrhovaného nariadenia a možné návrhy
Komisie na jeho úpravu.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nemá vplyv na rozpočet.
2011/0417 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o európskych fondoch rizikového kapitálu
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[10],
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskej
centrálnej banky[11],
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[12],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Rizikový kapitál poskytuje financovanie podnikom,
ktoré sú vo všeobecnosti veľmi malé, v počiatočnom štádiu svojej
podnikovej existencie a ktoré vykazujú silný potenciál rastu a expanzie. Fondy
rizikového kapitálu navyše poskytujú týmto podnikom cennú expertízu a poznatky,
obchodné kontakty, hodnotu značky a strategické poradenstvo. Tým, že fondy
rizikového kapitálu poskytujú týmto podnikom financovanie a poradenstvo,
stimulujú hospodársky rast, prispievajú k vytváraniu pracovných miest,
posilňujú inovačné podniky, zvyšujú svoje investície do výskumu a
vývoja a podporujú podnikanie, inovácie a konkurencieschopnosť v Únii.
(2)
Pomocou jednotných pravidiel v Únii je potrebné
stanoviť spoločný rámec pravidiel týkajúcich sa používania
označenia „európsky fond sociálneho podnikania“, a to najmä pokiaľ
ide o zloženie portfólia fondov vykonávajúcich svoju činnosť pod
týmto označením, ich oprávnené investičné ciele, investičné
nástroje, ktoré môžu používať, a kategórie investorov, ktorí sú oprávnení
investovať do takýchto fondov. V prípade absencie takéhoto spoločného
rámca existuje riziko, že členské štáty budú na vnútroštátnej úrovni
prijímať odlišné opatrenia, ktoré by mali priamy negatívny vplyv na riadne
fungovanie vnútorného trhu a ktoré by vytvárali prekážky riadneho fungovania
tohto trhu, keďže fondy rizikového kapitálu, ktoré chcú vykonávať
svoju činnosť v celej Únii, by v rôznych členských štátoch
podliehali rôznym pravidlám. Odlišné požiadavky na kvalitu týkajúce sa zloženia
portfólia, investičných cieľov a oprávnených investorov by mohli
okrem toho viesť k rôznym úrovniam ochrany investorov a spôsobiť
zmätok, pokiaľ ide o investičné ponuky spojené s „európskym fondom
rizikového kapitálu“. Investori by mali byť navyše schopní porovnávať
investičné ponuky rôznych fondov rizikového kapitálu. Je potrebné
odstrániť významné prekážky cezhraničného získavania finančných
prostriedkov fondmi rizikového kapitálu, zabrániť narúšaniu hospodárskej
súťaže medzi týmito fondmi a predchádzať akýmkoľvek ďalším
pravdepodobným prekážkam obchodu a významnému narúšaniu hospodárskej
súťaže v budúcnosti. Z tohto dôvodu je primeraným právnym základom
článok 114 ZFEÚ, ako sa vykladá v súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho
dvora Európskej únie.
(3)
Je potrebné prijať nariadenie stanovujúce
jednotné pravidlá platné pre európske fondy rizikového kapitálu a ukladajúce
zodpovedajúce povinnosti ich správcom vo všetkých členských štátoch, ktorí
chcú získavať kapitál v celej Únii, pričom budú používať
označenie „európsky fond rizikového kapitálu“. Tieto požiadavky by mali
zaistiť dôveru investorov, ktorí chcú investovať do fondov rizikového
kapitálu.
(4)
Vymedzením požiadaviek na kvalitu pri používaní označenia
„európsky fond rizikového kapitálu“ vo forme nariadenia by sa zabezpečilo
priame uplatňovanie týchto požiadaviek na správcov podnikov kolektívneho
investovania, ktoré získavajú finančné prostriedky s použitím tohto
označenia. Tým by sa zaistili jednotné podmienky používania tohto
označenia, pretože by sa zabránilo rozdielnym vnútroštátnym požiadavkám v
dôsledku transpozície smernice. Toto nariadenie by znamenalo, že správcovia
podnikov kolektívneho investovania používajúci toto označenie by museli dodržiavať
rovnaké pravidlá v celej Únii, čím by sa takisto posilnila dôvera
investorov, ktorí chcú investovať do fondov rizikového kapitálu.
Nariadením by sa znížila aj zložitosť regulačného rámca, ako aj
náklady správcov na dodržiavanie súladu s často rozdielnymi vnútroštátnymi
predpismi upravujúcimi fondy rizikového kapitálu, a najmä tých správcov, ktorí
chcú získavať kapitál na cezhraničnom základe. Nariadenie by malo
takisto prispievať k odstraňovaniu narúšania hospodárskej súťaže.

(5)
Na účely objasnenia vzťahu medzi týmto
nariadením a pravidlami Únie týkajúcimi sa podnikov kolektívneho
investovania a ich správcov je potrebné stanoviť, že toto nariadenie
by sa malo uplatňovať len na iných správcov podnikov kolektívneho investovania,
ako sú PKIPCP v súlade s článkom 1 smernice Európskeho parlamentu a
Rady 2009/65/ES z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov
a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do
prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP)[13],
a ktorí sú usadení v Únii a zaregistrovaní príslušným orgánom vo svojom
domovskom členskom štáte v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a
Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných
fondov a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES)
č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010[14]. Toto nariadenie by sa malo navyše
uplatňovať iba na správcov, ktorí spravujú portfóliá kvalifikovaných
fondov rizikového kapitálu, ktorých spravované aktíva nepresahujú celkovú
hraničnú hodnotu 500 miliónov EUR. S cieľom umožniť výpočet
tejto hraničnej hodnoty by Komisia mala byť splnomocnená
prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o výpočet tejto hraničnej
hodnoty. Pri vykonávaní tohto splnomocnenia by Komisia mala v záujme zaistenia
súladu s pravidlami týkajúcimi sa podnikov kolektívneho investovania
zohľadniť opatrenia, ktoré prijala v súlade s článkom 3 ods. 6
písm. a) smernice 2011/61/ES.
(6)
V prípade, že správcovia podnikov kolektívneho
investovania nechcú používať označenie „európsky fond rizikového
kapitálu“, toto nariadenie by sa nemalo uplatňovať. V týchto
prípadoch by sa mali naďalej uplatňovať platné vnútroštátne
pravidlá a všeobecné pravidlá Únie.
(7)
Týmto nariadením by sa mali stanoviť jednotné
pravidlá týkajúce sa povahy kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu, a to
najmä pokiaľ ide o portfóliové podniky, do ktorých môžu investovať
kvalifikované fondy rizikového kapitálu, a investičné nástroje, ktoré sa
majú používať. Je to potrebné s cieľom určiť jasnú deliacu
čiaru medzi kvalifikovaným fondom rizikového kapitálu a inými
alternatívnymi investičnými fondmi, ktoré využívajú iné, menej
špecializované investičné stratégie, napríklad súkromný kapitál.
(8)
V súlade s cieľom presne
vymedziť podniky kolektívneho investovania, na ktoré sa bude
vzťahovať toto nariadenie, a s cieľom zaistiť ich zameranie
na poskytovanie kapitálu malým podnikom v počiatočnom štádiu ich
podnikovej existencie by sa označenie „európsky fond rizikového kapitálu“
malo obmedziť len na tie fondy, ktoré vyčlenia aspoň 70 percent
svojich celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného
kapitálu na investície do takýchto podnikov vo forme nástrojov na financovanie
vlastného kapitálu alebo kvázi vlastného kapitálu.
(9)
V záujme zavedenia hlavného ochranného opatrenia,
ktoré rozlišuje medzi kvalifikovanými fondmi rizikového kapitálu podľa
tohto nariadenia a širšou kategóriou alternatívnych investičných fondov,
ktoré obchodujú s emitovanými cennými papiermi na sekundárnych trhoch, je
potrebné obmedziť investície kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu
len na investície do priamo emitovaných nástrojov.
(10)
S cieľom umožniť správcom fondov
rizikového kapitálu určitú mieru flexibility pri spravovaní ich
kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu z pohľadu investícií
a likvidity by sa malo povoliť sekundárne obchodovanie do maximálnej
hraničnej hodnoty, ktorá nepresahuje 30 percent celkových kapitálových
príspevkov a nevyplatených kapitálových investícií. Krátkodobé držby
hotovosti a ekvivalentov hotovosti by sa na účely výpočtu tohto
obmedzenia nemali zohľadňovať.
(11)
S cieľom zabezpečiť, aby bolo
označenie „európsky fond rizikového kapitálu“ spoľahlivé
a ľahko rozpoznateľné pre investorov v celej Únii,
v tomto nariadení by sa malo stanoviť, že len správcovia fondov
rizikového kapitálu, ktorí spĺňajú jednotné kvalitatívne kritériá
stanovené v tomto nariadení, by mali byť oprávnení používať
označenie „európsky fond rizikového kapitálu“, keď uvádzajú
kvalifikované fondy rizikového kapitálu na trh v rámci Únie.
(12)
S cieľom zabezpečiť, aby
kvalifikované fondy rizikového kapitálu mali odlišný
a identifikovateľný profil, ktorý je vhodný na ich účel, mali by
existovať jednotné pravidlá týkajúce sa zloženia portfólia a investičných
techník, ktoré sú pre takéto kvalifikované fondy povolené.
(13)
S cieľom zabezpečiť, aby
kvalifikované fondy rizikového kapitálu neprispievali k rozvoju
systémových rizík a aby sa zaistilo, že tieto fondy sa budú pri svojich
investičných činnostiach zameriavať na podporu kvalifikovaných
portfóliových spoločností, na úrovni fondu by sa nemalo povoliť
prijímanie úverov ani pákový efekt. V snahe povoliť fondu pokryť
mimoriadne potreby likvidity, ktoré môžu vzniknúť medzi výzvou na získanie
viazaného kapitálu od investorov a skutočným prijatím kapitálu na
jeho účty, by sa však malo povoliť krátkodobé prijímanie úverov.
(14)
S cieľom zabezpečiť, aby sa
kvalifikované fondy rizikového kapitálu uvádzali na trh a ponúkali investorom,
ktorí majú poznatky, skúsenosti a schopnosť prevziať na seba
riziká, ktoré tieto fondy prinášajú, a s cieľom zachovať
dôveru investorov v kvalifikované fondy rizikového kapitálu by sa mali
stanoviť určité osobitné ochranné opatrenia. Z toho dôvodu by sa
kvalifikované fondy rizikového kapitálu mali vo všeobecnosti uvádzať na trh
a ponúkať len investorom, ktorí sú profesionálnymi klientmi alebo ktorých
možno považovať za profesionálnych klientov podľa smernice Európskeho
parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými
nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady
93/22/EHS[15].
Táto kategória zahŕňa správcov fondov rizikového kapitálu, ktorí sami
investujú do fondov rizikového kapitálu. S cieľom dosiahnuť
dostatočne širokú základňu investorov pre investície do fondov
rizikového kapitálu je však žiaduce, aby mali ku kvalifikovaným fondom
rizikového kapitálu prístup aj určití iní investori vrátane majetných
jednotlivcov. V prípade týchto iných investorov by sa však mali stanoviť
osobitné ochranné opatrenia, aby sa zabezpečilo, že kvalifikované fondy
rizikového kapitálu sa budú uvádzať na trh a ponúkať len investorom,
ktorí majú primeraný profil, aby mohli takto investovať. Týmito ochrannými
opatreniami sa vylučuje uvádzanie na trh s využitím plánov
pravidelného sporenia.
(15)
S cieľom zabezpečiť, aby
označenie „európsky fond rizikového kapitálu“ používali len správcovia
fondov rizikového kapitálu, ktorí spĺňajú jednotné kritériá kvality,
pokiaľ ide o ich správanie na trhu, by sa v tomto nariadení mali
stanoviť pravidlá týkajúce sa výkonu činnosti a vzťahu
správcu fondu rizikového kapitálu k jeho investorom. Z rovnakého dôvodu by
sa v tomto nariadení mali stanoviť jednotné podmienky týkajúce sa
riešenia konfliktov záujmov zo strany týchto správcov. Týmito pravidlami by sa
od správcu malo vyžadovať aj to, aby mal zavedené organizačné
a administratívne opatrenia na zaistenie správneho riešenia konfliktov
záujmov.
(16)
S cieľom zabezpečiť integritu
označenia „európsky fond rizikového kapitálu“ by toto nariadenie malo
obsahovať aj kritériá kvality, pokiaľ ide o organizáciu správcu
fondu rizikového kapitálu. Z toho dôvodu by sa v tomto nariadení mali
stanoviť jednotné primerané požiadavky týkajúce sa potreby udržiavať
primerané technické a ľudské zdroje, ako aj dostatok vlastného
kapitálu na riadne spravovanie kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu.
(17)
V záujme ochrany investorov je potrebné
zaistiť riadne hodnotenie aktív kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu.
Stanovy kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu by preto mali
zahŕňať pravidlá oceňovania aktív, čím by sa mala
zabezpečiť integrita a transparentnosť oceňovania.
(18)
S cieľom zabezpečiť, aby
správcovia fondov rizikového kapitálu, ktorí používajú označenie „európsky
fond rizikového kapitálu“ poskytovali dostatočné informácie o svojich
činnostiach, mali by sa stanoviť jednotné pravidlá týkajúce sa
výročných správ.
(19)
S cieľom zabezpečiť integritu
označenia „európsky fond rizikového kapitálu“ v očiach investorov je
potrebné, aby ho používali len správcovia fondov rizikového kapitálu, ktorých
investičná politika a investičné ciele sú úplne transparentné.
Týmto nariadením by sa preto mali stanoviť jednotné pravidlá týkajúce sa
požiadaviek na poskytovanie informácií, ktoré je správca fondu rizikového
kapitálu povinný poskytovať vo vzťahu k jeho investorom. Mali by
sa stanoviť najmä predzmluvné povinnosti týkajúce sa poskytovania
informácií o investičnej stratégii a cieľoch
kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu, informácií o používaných
investičných nástrojoch, o nákladoch a súvisiacich poplatkoch
a profilu z hľadiska rizika/výnosnosti investície navrhovanej
kvalifikovaným fondom. V záujme dosiahnutia vysokej miery transparentnosti by
takéto požiadavky na poskytovanie informácií mali zahŕňať aj
informácie o spôsobe výpočtu odmeny správcu fondu rizikového kapitálu.
(20)
S cieľom zabezpečiť účinný
dohľad nad jednotnými požiadavkami uvedenými v tomto nariadení by
príslušný orgán domovského členského štátu mal vykonávať dohľad
nad dodržiavaním jednotných požiadaviek stanovených v tomto nariadení zo
strany správcu fondu rizikového kapitálu. Na tieto účely by správca
kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu, ktorý chce uvádzať svoje
kvalifikované fondy na trh pod označením „európsky fond rizikového
kapitálu“, mal o tomto zámere informovať príslušný orgán svojho
domovského členského štátu. Príslušný orgán by mal zaregistrovať
správcu fondu rizikového kapitálu, ak boli poskytnuté všetky potrebné informácie
a ak sa uplatňujú vhodné opatrenia na dodržanie súladu
s požiadavkami tohto nariadenia. Táto registrácia by mala byť platná
v rámci celej Únie.
(21)
V záujme zabezpečenia účinného
dohľadu nad dodržiavaním súladu s jednotnými kritériami stanovenými v
tomto nariadení by toto nariadenie malo obsahovať pravidlá týkajúce sa
okolností, za ktorých je potrebné aktualizovať informácie poskytnuté
príslušnému orgánu v domovskom členskom štáte.
(22)
Na účely účinného dohľadu nad
požiadavkami stanovenými v tomto nariadení by sa v tomto nariadení mal
stanoviť aj proces cezhraničných oznámení medzi príslušnými orgánmi
dohľadu, ktorý sa má spustiť pri registrácii správcu fondu rizikového
kapitálu v jeho domovskom členskom štáte.
(23)
S cieľom zachovať transparentné
podmienky uvádzania kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu na trh
v rámci Únie by Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) mal
byť poverený vedením centrálnej databázy so zoznamom všetkých
kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu, ktoré sú zaregistrované
v súlade s týmto nariadením.
(24)
Na účely zaistenia účinného dohľadu
nad jednotnými kritériami stanovenými v tomto nariadení by toto nariadenie malo
obsahovať zoznam právomocí v oblasti dohľadu, ktoré budú
mať k dispozícii príslušné orgány.
(25)
S cieľom zabezpečiť riadne
presadzovanie by toto nariadenie malo obsahovať sankcie za porušenie jeho
základných ustanovení, ktoré sú pravidlami týkajúcimi sa zloženia portfólia,
ochranných opatrení týkajúcich sa totožnosti oprávnených investorov
a používania označenia „európsky fond rizikového kapitálu“ len
zaregistrovanými správcami fondov rizikového kapitálu. Malo by sa
stanoviť, že porušenie týchto základných ustanovení má za následok zákaz
používania označenia a vyradenie správcu fondu rizikového kapitálu
z registra.
(26)
Informácie o dohľade by sa mali
vymieňať medzi príslušnými orgánmi v domovskom
a hostiteľskom členskom štáte a ESMA.
(27)
Účinná spolupráca v oblasti regulácie medzi
subjektmi poverenými výkonom dohľadu nad dodržiavaním súladu s jednotnými
kritériami stanovenými v tomto nariadení si vyžaduje, aby sa na všetky
dotknuté vnútroštátne orgány a na ESMA uplatňovala vysoká úroveň
služobného tajomstva.
(28)
Technické predpisy vo finančných službách by
mali zabezpečiť konzistentnú harmonizáciu a vysokú úroveň
dohľadu v rámci Únie. Keďže ESMA je orgán s veľmi
špecializovanými odbornými znalosťami, bolo by efektívne a vhodné
poveriť ho, aby vypracoval a predložil Komisii návrh vykonávacích
technických predpisov v prípade, že nezahŕňajú politické
rozhodnutia.
(29)
            Komisia by mala byť splnomocnená
prijímať vykonávacie technické predpisy prostredníctvom vykonávacích aktov
podľa článku 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
a v súlade s článkom 15 nariadenia Európskeho parlamentu a
Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje
Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým
sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje
rozhodnutie Komisie 2009/77/ES[16].
ESMA by mal byť poverený vypracovaním návrhu vykonávacích technických
predpisov, pokiaľ ide o formát a metódu postupu oznamovania v
článku 15.
(30)
S cieľom spresniť požiadavky
stanovené v tomto nariadení by sa na Komisiu mala delegovať právomoc
prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o vymedzenie metód, ktoré sa
majú používať na výpočet a monitorovanie hraničnej hodnoty
uvedenej v tomto nariadení, a typov konfliktov záujmov, ktorým sa majú
správcovia fondov rizikového kapitálu vyhýbať, ako aj opatrení, ktoré
sa majú v tomto zmysle prijať. Je obzvlášť dôležité, aby Komisia
počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie,
okrem iného aj na expertnej úrovni.
(31)
Komisia by pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov mala zaistiť súbežné, včasné a náležité
postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(32)
Najneskôr štyri roky od dátumu začatia
uplatňovania tohto nariadenia by sa malo uskutočniť preskúmanie
tohto nariadenia s cieľom zohľadniť vývoj na trhu s rizikovým
kapitálom. Komisia by na základe preskúmania mala Európskemu parlamentu a Rade
predložiť správu, ktorú v prípade potreby doplní o legislatívne
zmeny.
(33)
Toto nariadenie rešpektuje základné práva
a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej
únie vrátane práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života
(článok 7) a slobody podnikania (článok 16).
(34)
Spracúvanie osobných údajov vykonávané
v členských štátoch v súvislosti s týmto nariadením
a pod dohľadom príslušných orgánov členských štátov, najmä
verejných nezávislých orgánov určených členskými štátmi sa riadi
smernicou Európskeho Parlamentu a Rady 95/46 z 24. októbra 1995
o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom
pohybe týchto údajov[17].
Spracúvanie osobných údajov vykonávané ESMA v rámci tohto nariadenia
a pod dohľadom európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov sa
riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 45/2001
z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na
spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi EÚ
a o voľnom pohybe takýchto údajov[18].
(35)
Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté
uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na kvalifikované fondy rizikového
kapitálu.
(36)
Cieľ tohto nariadenia, a to zaistiť
uplatňovanie jednotných požiadaviek na uvádzanie kvalifikovaných fondov
rizikového kapitálu na trh, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni
členských štátov. Únia preto môže prijímať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V
súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku sa v tomto
nariadení stanovuje jednoduchý systém registrácie správcov fondov rizikového
kapitálu, čím sa v plnom rozsahu zohľadnila potreba vyvážiť
bezpečnosť a spoľahlivosť súvisiacu s používaním
označenia „európsky fond rizikového kapitálu“ s efektívnym fungovaním
trhu s rizikovým kapitálom a nákladmi, ktoré vzniknú jeho rôznym
zainteresovaným stranám. Toto nariadenie tak neprekračuje rámec nevyhnutný
na dosiahnutie uvedeného cieľa,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Týmto nariadením sa stanovujú jednotné
požiadavky na tých správcov podnikov kolektívneho investovania, ktorí chcú
používať označenie „európsky fond rizikového kapitálu“,
a podmienky uvádzania podnikov kolektívneho investovania pod týmto
označením na trh v Únii, čím sa prispieva k hladkému
fungovaniu vnútorného trhu. Stanovujú sa v ňom aj jednotné pravidlá
týkajúce sa uvádzania kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu na trh a ich
ponuky oprávneným investorom v rámci Únie, zloženia portfólia
kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu, oprávnených investičných
nástrojov a techník, ktoré majú používať kvalifikované fondy
rizikového kapitálu, ako aj organizácie, výkonu činnosti a
transparentnosti správcov fondov rizikového kapitálu, ktorí kvalifikované fondy
rizikového kapitálu uvádzajú na trh v rámci Únie.
Článok 2
1.
Toto nariadenie sa uplatňuje na správcov
podnikov kolektívneho investovania podľa vymedzenia v článku 3
písm. b), ktorí sú usadení v Únii a ktorí podliehajú povinnosti
registrácie príslušnými orgánmi svojich domovských členských štátov v
súlade s článkom 3 ods. 3 písm. a) smernice 2011/61/ES, za predpokladu, že
títo správcovia spravujú portfóliá kvalifikovaných fondov rizikového
kapitálu, ktorých celková hodnota spravovaných aktív nepresahuje hraničnú
hodnotu 500 miliónov EUR, alebo v prípade členských štátov,
v ktorých euro nie je oficiálnou menou, zodpovedajúcu hodnotu
v národnej mene k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto
nariadenia.
2.
Pri výpočte hraničnej hodnoty uvedenej v
odseku 1 správcovia podnikov kolektívneho investovania, ktorí spravujú iné
fondy ako kvalifikované fondy rizikového kapitálu, nemusia hromadiť aktíva
spravované v týchto iných fondoch.
3.
Komisia je v súlade s článkom 23
splnomocnená prijímať delegované akty, v ktorých určí metódy
výpočtu hraničnej hodnoty uvedenej v tomto článku odseku 1 a
metódy priebežného monitorovania dodržiavania tejto hraničnej hodnoty.
Článok 3
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňuje toto vymedzenie pojmov:
a)      „kvalifikovaný fond rizikového kapitálu“
je podnik kolektívneho investovania, ktorý investuje najmenej 70 percent
svojich celkových kapitálových príspevkov a nevyplateného viazaného
kapitálu do aktív, ktoré sú kvalifikovanými investíciami;
b)      „podnik kolektívneho investovania“ je
podnik, ktorý získava kapitál od viacerých investorov s cieľom
investovať ho v súlade so stanovenou investičnou politikou
v prospech týchto investorov a ktorý si nevyžaduje povolenie
podľa článku 5 smernice 2009/65/ES;
c)      „kvalifikované investície“ sú nástroje na
financovanie vlastného kapitálu alebo kvázi vlastného kapitálu, ktoré
i)        emituje kvalifikovaný portfóliový
podnik a ktoré kvalifikovaný fond rizikového kapitálu nadobudol priamo od
kvalifikovaného portfóliového podniku alebo
ii)       emituje kvalifikovaný portfóliový
podnik výmenou za kapitálový cenný papier emitovaný kvalifikovaným portfóliovým
podnikom alebo
iii)      emituje podnik, ktorého kvalifikovaný
portfóliový podnik je dcérskou spoločnosťou, v ktorej má
väčšinové vlastníctvo, a ktoré kvalifikovaný fond rizikového kapitálu
nadobudol výmenou za nástroj na financovanie vlastného kapitálu emitovaný
kvalifikovaným portfóliovým podnikom;
d)      „kvalifikovaný portfóliový podnik“ je
podnik, ktorý v čase investície z kvalifikovaného fondu
rizikového kapitálu nie je kótovaný na regulovanom trhu, ako sa vymedzuje
v článku 4 ods. 1 bode 14 smernice 2004/39/ES, ktorý zamestnáva menej
než 250 zamestnancov a má buď ročný obrat, ktorý nepresahuje 50
miliónov EUR, alebo jeho ročná súvaha celkovo nepresahuje 43 miliónov EUR
a ktorý samotný nie je podnikom kolektívneho investovania;
e)      „vlastný kapitál“ je vlastnícky podiel
v podniku, ktorý reprezentujú akcie alebo iné formy účasti na
kapitále kvalifikovaného portfóliového podniku emitované pre investorov;
f)       „kvázi vlastný kapitál“ je
akýkoľvek nástroj, ktorého návratnosť je daná predovšetkým ziskom
alebo stratami kvalifikovaného portfóliového podniku a ktorý je nezaistený v
prípade platobnej neschopnosti;
g)      „uvádzanie na trh“ je priame alebo
nepriame ponúkanie podielov alebo akcií fondu rizikového kapitálu, ktorý spravuje
správca fondu rizikového kapitálu, investorom alebo ich priame alebo nepriame
umiestnenie u investorov so sídlom alebo registrovaným sídlom
v Únii, a to z iniciatívy správcu fondu rizikového kapitálu
alebo v jeho mene;
h)      „viazaný kapitál“ je akýkoľvek
záväzok, na základe ktorého je osoba povinná nadobudnúť podiel vo fonde
rizikového kapitálu alebo uskutočniť kapitálové príspevky do
fondu rizikového kapitálu;
i)       „správca fondu rizikového kapitálu“ je
právnická osoba, ktorej bežnou činnosťou je spravovanie aspoň
jedného kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu;
j)       „domovský členský štát“ je
členský štát, v ktorom je usadený správca fondu rizikového kapitálu
alebo v ktorom má svoje sídlo;
k)      „hostiteľský členský štát“ je
iný členský štát ako domovský členský štát, v ktorom správca
fondu rizikového kapitálu uvádza na trh kvalifikované fondy rizikového kapitálu
v súlade s týmto nariadením;
l)       „príslušný orgán“ je vnútroštátny orgán,
ktorého zákonom alebo iným právnym predpisom domovský členský štát poveril,
aby vykonával registráciu správcov podnikov kolektívneho investovania
podľa článku 2 ods. 1.
KAPITOLA II
PODMIENKY POUŽÍVANIA OZNAČENIA „EURÓPSKY FOND RIZIKOVÉHO KAPITÁLU“
Článok 4
Správcovia fondov rizikového kapitálu, ktorí
spĺňajú požiadavky stanovené v tejto kapitole, sú oprávnení
používať označenie „európsky fond rizikového kapitálu“
v súvislosti s uvádzaním kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu
na trh v Únii.
Článok 5
4.
Správcovia fondov rizikového kapitálu
zabezpečujú, aby sa pri nadobúdaní iných aktív ako kvalifikovaných
investícií nepoužilo viac ako 30 percent celkových kapitálových príspevkov
fondu a nevyplateného viazaného kapitálu fondu na nadobudnutie aktív iných
ako kvalifikované investície; krátkodobé držby hotovosti a ekvivalentov
hotovosti sa na účel výpočtu tohto obmedzenia nezohľadňujú.

5.
Správcovia fondov rizikového kapitálu neprijímajú
úvery, neemitujú dlhové obligácie ani neposkytujú záruky na úrovni
kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu a na úrovni kvalifikovaného fondu
rizikového kapitálu nevyužívajú ani žiadnu metódu, ktorou sa zvyšuje expozícia
fondu, či už požičiavaním si hotovosti alebo cenných papierov,
zapájaním sa do derivátových pozícií alebo inými prostriedkami.
6.
Zákaz uvedený v odseku 2 sa neuplatňuje na
prijímanie úverov na neobnoviteľné obdobie maximálne 120 kalendárnych dní
na účel poskytnutia likvidity medzi výzvou na získanie viazaného kapitálu
od investorov a prijatím takéhoto kapitálu.
Článok 6
Správcovia fondov rizikového kapitálu uvádzajú
na trh spravované podiely a akcie kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu a
ponúkajú ich výhradne investorom, ktorí sa považujú za profesionálnych klientov
v súlade s oddielom I prílohy II k smernici 2004/39/ES alebo ich možno na
požiadanie považovať za profesionálnych klientov v súlade
s oddielom II prílohy II k smernici 2004/39/ES, alebo iným investorom, ak:
a)      sa títo investori zaviažu investovať
minimálne 100 000 EUR;
b)      títo iní investori písomne uvedú
v dokumente oddelenom od zmluvy, ktorá sa má uzavrieť so
zreteľom na záväzok investovať, že sú si vedomí rizík súvisiacich
s plánovaným záväzkom alebo investíciou;
c)      správca fondu rizikového kapitálu
uskutoční posúdenie odborných znalostí, skúseností a poznatkov
investora bez toho, aby predpokladal, že investor má trhové poznatky
a skúsenosti, ktoré sú uvedené v zozname v oddiele
I prílohy II k smernici 2004/39/ES;
d)      správca fondu rizikového kapitálu je
v súvislosti s povahou plánovaného záväzku alebo investície
dostatočne presvedčený o tom, že investor je schopný uskutočňovať
vlastné investičné rozhodnutia a chápať súvisiace riziká
a že záväzok tohto druhu je pre tohto investora primeraný;
e)      správca fondu rizikového kapitálu písomne
potvrdí, že uskutočnil posúdenie uvedené v písmene c) a že sú splnené
podmienky stanovené v písm. d).
Článok 7
V súvislosti s kvalifikovanými fondmi
rizikového kapitálu, ktoré správcovia fondov rizikového kapitálu spravujú:
a)      pri výkone svojich činností konajú
s náležitými odbornými znalosťami, pozornosťou
a starostlivosťou;
b)      uplatňujú vhodné stratégie a
postupy, aby zabránili praktikám zneužívania, o ktorých sa možno odôvodnene
domnievať, že ovplyvnia záujmy investorov a kvalifikované portfóliové
podniky;
c)      vykonávajú svoje obchodné činnosti,
aby podporovali najlepšie záujmy kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu,
ktoré spravujú, investorov do tých kvalifikovaných fondov rizikového
kapitálu, ktoré spravujú, a integritu trhu;
d)      pri výbere a priebežnom monitorovaní
investícií v kvalifikovaných portfóliových podnikoch uplatňujú vysokú mieru
starostlivosti;
e)      majú primerané poznatky a znalosti o
kvalifikovaných portfóliových podnikoch, do ktorých investujú.
Článok 8
1.
Správcovia fondov rizikového kapitálu identifikujú
konflikty záujmov a predchádzajú im a v prípade, že im nie je
možné zabrániť, riadia ich a monitorujú a v súlade
s odsekom 4 zverejňujú informácie o týchto konfliktoch záujmov
s cieľom zabrániť, aby nepriaznivo neovplyvnili záujmy
kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu a ich investorov,
a zabezpečiť, aby sa s kvalifikovanými fondmi rizikového
kapitálu, ktoré spravujú, zaobchádzalo spravodlivo.
2.
Správcovia fondov rizikového kapitálu identifikujú
najmä tie konflikty záujmov, ktoré môžu vzniknúť medzi:
a)      správcami fondov rizikového kapitálu,
tými osobami, ktoré skutočne vykonávajú činnosť správcu fondu
rizikového kapitálu, zamestnancami alebo akoukoľvek osobou, ktorá priamo
alebo nepriamo ovláda správcu fondu rizikového kapitálu alebo ktorá je týmto
správcom priamo alebo nepriamo ovládaná, a kvalifikovaným fondom
rizikového kapitálu spravovaným správcami fondov rizikového kapitálu alebo
investormi do týchto kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu;
b)      kvalifikovaným fondom rizikového kapitálu
alebo investormi do daného kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu a iným
kvalifikovaným fondom rizikového kapitálu spravovaným tým istým správcom fondu
rizikového kapitálu alebo investormi do tohto iného kvalifikovaného fondu
rizikového kapitálu.
3.
Správcovia fondov rizikového kapitálu udržiavajú
a uplatňujú účinné organizačné a administratívne
opatrenia s cieľom dodržiavať súlad s požiadavkami
stanovenými v odsekoch 1 a 2.
4.
Zverejnenie informácií o konfliktoch záujmov
podľa odseku 1 sa uskutoční v prípade, že organizačné
opatrenia, ktoré správca fondu rizikového kapitálu prijme na identifikáciu
konfliktov záujmov, predchádzanie týmto konfliktom, ich riadenie
a monitorovanie, nie sú dostatočné na zabezpečenie toho, aby sa
s primeranou istotou predišlo rizikám poškodenia záujmov investorov.
Správcovia fondov rizikového kapitálu poskytujú investorom jasné informácie
o všeobecnej povahe alebo zdrojoch konfliktov záujmov pred tým, ako
vykonajú obchod v ich mene.
5.
Komisia je splnomocnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 23, v ktorých určí:
a)      druhy konfliktov záujmov uvedených v
tomto článku odseku 2;
b)      očakávané kroky správcov fondov
rizikového kapitálu, pokiaľ ide o štruktúry a organizačné
a administratívne postupy, v záujme identifikácie konfliktov záujmov,
predchádzania týmto konfliktom, ich riadenia, monitorovania a zverejňovania
informácií o týchto konfliktoch.
Článok 9
Správcovia fondov rizikového kapitálu musia
mať vždy dostatok vlastného kapitálu a využívať primerané
a vhodné ľudské a technické zdroje, ktoré sú potrebné na riadne
spravovanie kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu.
Článok 10
Pravidlá oceňovania aktív sú uvedené
v stanovách kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu.
Článok 11
1.
Správcovia fondov rizikového kapitálu
sprístupňujú príslušnému orgánu domovského členského štátu
výročnú správu za každý spravovaný kvalifikovaný fond rizikového kapitálu
najneskôr do 6 mesiacov od konca účtovného obdobia. V správe sa
opisuje zloženie portfólia kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu
a činnosti vykonané za minulý rok. Obsahuje auditovanú účtovnú
závierku kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu. Je vypracovaná
v súlade s existujúcimi štandardmi v oblasti podávania správ
a podmienkami dohodnutými medzi správcom fondu rizikového kapitálu a
investormi. Správcovia fondov rizikového kapitálu poskytujú správu investorom
na ich žiadosť. Správcovia fondov rizikového kapitálu a investori sa
môžu navzájom dohodnúť na poskytovaní ďalších informácií.
2.
Ak sa od správcu fondu rizikového kapitálu
vyžaduje, aby zverejnil výročnú finančnú správu v súlade so
smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/109/ES[19] v súvislosti
s kvalifikovaným fondom rizikového kapitálu, informácie uvedené v tomto
článku odseku 1 sa môžu poskytnúť buď samostatne, alebo
v doplnkovej časti výročnej finančnej správy.
Článok 12
1.
Správcovia fondov rizikového kapitálu oznamujú
svojim investorom pred ich investičným rozhodnutím aspoň tieto prvky:
a)      totožnosť správcu fondu rizikového
kapitálu a akýchkoľvek iných poskytovateľov služieb,
s ktorými má správca fondu rizikového kapitálu uzavretú zmluvu
v súvislosti so správou kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu,
a opis ich povinností;
b)      opis investičnej stratégie
a cieľov kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu vrátane opisu
druhov kvalifikovaných portfóliových podnikov a iných aktív, do ktorých
môže investovať kvalifikovaný fond rizikového kapitálu, techniky, ktoré
môže uplatňovať, a akékoľvek uplatniteľné
investičné obmedzenia;
c)      opis rizikového profilu kvalifikovaného
fondu rizikového kapitálu a akýchkoľvek rizík súvisiacich
s aktívami, do ktorých môže fond investovať, alebo investičných
techník, ktoré sa môžu uplatňovať;
d)      opis postupu oceňovania
kvalifikovaného fondu rizikového kapitálu a cenovej metodiky
oceňovania aktív vrátane metód používaných na oceňovanie
kvalifikovaných portfóliových podnikov;
e)      opis spôsobu výpočtu odmeny správcu
fondu rizikového kapitálu;
f)       opis všetkých poplatkov, nákladov
a výdavkov, ktoré priamo alebo nepriamo znášajú investori, a ich
maximálnej výšky;
g)      údaje o výsledkoch kvalifikovaného fondu
rizikového kapitálu v minulosti, ak sú k dispozícii;
h)      opis postupov, pomocou ktorých môže
kvalifikovaný fond rizikového kapitálu zmeniť svoju investičnú
stratégiu alebo investičnú politiku alebo obe.
2.
Ak sa od správcu kvalifikovaného fondu rizikového
kapitálu vyžaduje zverejňovanie prospektu v súlade so smernicou
Európskeho parlamentu a Rady 2003/71/ES[20]
alebo v súlade s vnútroštátnym právom v súvislosti
s kvalifikovaným fondom rizikového kapitálu, informácie uvedené
v tomto článku odseku 1 sa môžu poskytovať buď samostatne,
alebo ako súčasť prospektu.
KAPITOLA III
DOHĽAD A ADMINISTRATÍVNA SPOLUPRÁCA
Článok 13
1.
Správcovia fondov rizikového kapitálu, ktorí
plánujú používať označenie „európsky fond rizikového kapitálu“ na
uvádzanie svojich kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu na trh, informujú
o tomto zámere príslušný orgán svojho domovského členského štátu
a poskytnú tieto informácie:
a)      totožnosť osôb, ktoré skutočne
vykonávajú činnosť spravovania kvalifikovaných fondov rizikového
kapitálu;
b)      totožnosť kvalifikovaných fondov
rizikového kapitálu, ktorých podiely alebo akcie sa uvádzajú na trh, a ich
investičné stratégie;
c)      informácie o prijatých opatreniach
na zabezpečenie dodržiavania súladu s požiadavkami kapitoly II;
d)      zoznam členských štátov,
v ktorých správca fondu rizikového kapitálu plánuje uviesť na trh
jednotlivé kvalifikované fondy rizikového kapitálu.
2.
Príslušný orgán domovského členského štátu
zaregistruje správcu fondu rizikového kapitálu len v prípade, ak je
presvedčený, že
a)      informácie vyžadované v odseku 1 sú úplné
a
b)      opatrenia oznámené podľa ods. 1
písm. c) sú vhodné na účely dodržiavania súladu s požiadavkami
kapitoly II.
3.
Registrácia je platná na celom území Únie
a umožňuje správcom fondov rizikového kapitálu uvádzať na trh
kvalifikované fondy rizikového kapitálu pod označením „európsky fond
rizikového kapitálu“, a to v rámci celej Únie.
Článok 14
Správca fondu rizikového kapitálu informuje
príslušný orgán domovského členského štátu v prípade, ak správca fondu
rizikového kapitálu plánuje uviesť na trh:
a)      nový kvalifikovaný fond rizikového
kapitálu;
b)      existujúci kvalifikovaný fond rizikového
kapitálu v členskom štáte, ktorý nie je uvedený v zozname
uvedenom v článku 13 ods. 1 písm. d).
Článok 15
1.
Ihneď po registrácii správcu fondu rizikového
kapitálu príslušný orgán domovského členského štátu oznámi
skutočnosť, že je správca fondu rizikového kapitálu zaregistrovaný,
členským štátom uvedeným v súlade s článkom 13 ods. 1 písm.
d) a Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy.
2.
Hostiteľské členské štáty uvedené
v súlade s článkom 13 ods. 1 písm. d) nesmú uložiť
správcovi fondu rizikového kapitálu zaregistrovanému v súlade
s článkom 13 žiadne požiadavky ani administratívne postupy v
súvislosti s uvádzaním jeho kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu na
trh a nesmú vyžadovať ani schválenie uvádzania na trh pred jeho
začatím.
3.
Na zabezpečenie jednotného uplatňovania
tohto článku ESMA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov
vymedzujúcich formát oznámenia.
4.
ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických
predpisov Komisii do [vložte dátum].
5.
Komisii sa udeľuje právomoc prijímať
vykonávacie technické predpisy uvedené v tomto článku odseku 3 v súlade s
postupom stanoveným v článku 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 16
ESMA vedie centrálnu databázu dostupnú pre verejnosť
na internete, ktorá obsahuje zoznam všetkých správcov fondov rizikového
kapitálu zaregistrovaných v Únii v súlade s týmto nariadením.
Článok 17
Príslušný orgán domovského členského
štátu vykonáva dohľad nad dodržiavaním súladu s požiadavkami stanovenými
v tomto nariadení.
Článok 18
Príslušné orgány musia mať v súlade
s vnútroštátnym právom všetky právomoci v oblasti dohľadu
a vyšetrovania potrebné na výkon svojich funkcií. Musia mať najmä
tieto právomoci:
a)      požadovať prístup k akémukoľvek
dokumentu v akejkoľvek forme a prijať alebo získať jeho kópiu;
b)      požadovať od správcu fondu
rizikového kapitálu, aby im bezodkladne poskytol informácie;
c)      požadovať od akejkoľvek osoby
informácie súvisiace s činnosťami správcu fondu rizikového
kapitálu alebo s činnosťami kvalifikovaného fondu rizikového
kapitálu;
d)      vykonávať kontroly na mieste
s predchádzajúcim oznámením alebo bez neho;
e)      vydať príkaz s cieľom
zabezpečiť, aby správca fondu rizikového kapitálu dodržiaval
požiadavky stanovené v tomto nariadení a aby sa zdržal opakovania
akéhokoľvek konania, ktoré môže predstavovať porušenie tohto
nariadenia.
Článok 19
1.
Členské štáty stanovujú pravidlá týkajúce
sa administratívnych opatrení a sankcií vzťahujúcich sa na
porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijímajú všetky potrebné
opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené opatrenia a sankcie
musia byť účinné, primerané a odradzujúce.
2.
Do [24 mesiacov od nadobudnutia účinnosti
tohto nariadenia] členské štáty oznámia pravidlá uvedené v odseku 1
Komisii a ESMA. Komisii a ESMA bezodkladne oznámia ich akúkoľvek
následnú zmenu a doplnenie.
Článok 20
1.
Príslušný orgán domovského členského štátu
prijíma primerané opatrenia uvedené v odseku 2 v prípade, ak správca fondu
rizikového kapitálu:
a)      nedodržiava požiadavky, ktoré sa
vzťahujú na zloženie portfólia, v rozpore s článkom 5;
b)      neuvádza kvalifikovaný fond rizikového
kapitálu na trh tak, že ho ponúka oprávneným investorom, v rozpore s
článkom 6;
c)      nie je zaregistrovaný príslušným orgánom
svojho domovského členského štátu v rozpore s požiadavkami článku 13.
2.
V prípadoch uvedených v odseku 1
príslušný orgán domovského členského štátu prijíma v prípade potreby tieto
opatrenia:
a)      zakáže používanie označenia
„európsky fond rizikového kapitálu“ na účely uvádzania na trh jedného
alebo viacerých kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu správcu fondu
rizikového kapitálu;
b)      vyradí správcu fondu rizikového kapitálu
z registra.
3.
Príslušný orgán domovského členského štátu
informuje príslušné orgány hostiteľských členských štátov uvedených v
súlade s článkom 13 ods. 1 písm. d) o vyradení správcu fondu rizikového
kapitálu z registra podľa tohto článku ods. 2 písm. b).
4.
Právo uvádzať na trh v Únii jeden alebo
viaceré kvalifikované fondy rizikového kapitálu pod označením „európske
fondy rizikového kapitálu“ zanikne s okamžitou platnosťou od dátumu
rozhodnutia príslušného orgánu uvedeného v odseku 2 písm. a) alebo b).
Článok 21
1.
Príslušné orgány a ESMA spolupracujú vždy, keď
je to potrebné na účely vykonávania ich príslušných povinností podľa
tohto nariadenia.
2.
Vymieňajú si všetky informácie
a dokumentáciu potrebnú na identifikáciu a nápravu porušení tohto
nariadenia.
Článok 22
1.
Všetky osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre
príslušné orgány alebo ESMA, ako aj audítori a odborníci poverení
príslušnými orgánmi, sú viazaní povinnosťou zachovávať služobné
tajomstvo. Žiadne dôverné informácie, ktoré uvedené osoby získajú pri výkone
svojich povinností, sa nesmú poskytnúť žiadnej osobe ani orgánu, s
výnimkou informácií poskytovaných v súhrnnej alebo zovšeobecnenej podobe, pri
ktorých nie je možné identifikovať jednotlivých správcov fondov rizikového
kapitálu a jednotlivé kvalifikované fondy rizikového kapitálu, bez toho, aby
boli dotknuté prípady, na ktoré sa vzťahuje trestné právo a konania
podľa tohto nariadenia.
2.
Príslušným orgánom členských štátov alebo ESMA
sa nesmie brániť vo výmene informácií v súlade s týmto nariadením alebo s
inými právnymi predpismi Únie vzťahujúcimi sa na správcov fondov
rizikového kapitálu a kvalifikované fondy rizikového kapitálu.
3.
V prípade, ak príslušné orgány a ESMA získajú
dôverné informácie v súlade s odsekom 2, môžu ich použiť len
počas výkonu svojich povinností a na účely administratívnych
a súdnych konaní.
KAPITOLA IV
PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 23
1.
Právomoc prijímať delegované akty udelená
Komisii podlieha podmienkam ustanoveným v tomto článku.
2.
Právomoc prijímať delegované akty uvedené v
článku 2 ods. 3 a v článku 8 ods. 5 sa udeľuje Komisii na
obdobie štyroch rokov, a to odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto
nariadenia. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovania právomocí najneskôr
deväť mesiacov pred uplynutím tohto štvorročného obdobia. Delegovanie
právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia, pokiaľ
Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu
námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.
3.
Európsky parlament alebo Rada môžu delegovanie
právomoci uvedené v článku 2 ods. 3 a článku 8 ods. 5 kedykoľvek
odvolať. Rozhodnutím o odvolaní právomoci sa ukončuje
delegovanie právomoci, ktorá je v ňom uvedená. Odvolanie nadobúda
účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení uvedeného rozhodnutia v
Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v
ňom určený. Nemá vplyv na platnosť akýchkoľvek delegovaných
aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.
4.
Komisia o delegovanom akte ihneď po jeho
prijatí informuje súčasne Európsky parlament a Radu.
5.
Delegovaný akt uvedený v článku 2 ods. 3 alebo
v článku 8 ods. 5 nadobúda účinnosť, len ak Európsky parlament
alebo Rada nevzniesli voči nemu námietku v lehote dvoch mesiacov odo
dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred
uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o
svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu
alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.
Článok 24
1.
Komisia najneskôr štyri roky od dátumu začatia
uplatňovania tohto nariadenia toto nariadenie preskúma. Preskúmanie
zahŕňa všeobecný prieskum fungovania pravidiel tohto nariadenia
a skúsenosti získané pri ich uplatňovaní vrátane:
a)      rozsahu, v ktorom správcovia fondov
rizikového kapitálu používajú označenie „európsky fond rizikového
kapitálu“ v rôznych členských štátoch, či už na domácom alebo
cezhraničnom základe;
b)      rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia
vrátane hraničnej hodnoty 500 miliónov EUR.
2.
Komisia po konzultácii s ESMA predloží
Európskemu parlamentu a Rade správu, ktorú v prípade potreby doplní
o legislatívny návrh.
Článok 25
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 22. júla 2013 s výnimkou článku 2 ods. 3 a
článku 8 ods. 5, ktoré sa uplatňujú od dátumu nadobudnutia
účinnosti tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu
a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Podľa najnovšieho prieskumu Európskej centrálnej
banky (ECB), v ktorom viac ako 50 % MSP v eurozóne, ktoré boli
súčasťou reprezentatívnej vzorky, uviedlo nárast úrokových sadzieb
účtovaných bankami, ako aj celkové sprísnenie úverových štandardov v
prípade bankových úverov poskytovaných MSP.
[2]               Podľa
najnovšieho prieskumu (september 2010 – február 2011) týkajúceho sa prístupu
MSP v eurozóne k financovaniu, ktorý vykonala Európska centrálna banka (ECB) a
ktorý vypracovala spolu s Európskou komisiou, približne 15 % opýtaných MSP
uviedlo „prístup k financovaniu“ ako svoj najnaliehavejší problém. To sa v
porovnaní s predchádzajúcimi prieskumami nezmenilo. http://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/other/accesstofinancesmallmediumsizedenterprises201104en.pdf?b704f6b228e071bea9507d7569412805
[3]               Zdroj: Odhady Európskeho združenia pre súkromný a
rizikový kapitál (EVCA) na rok 2011.
[4]               http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm,
3. marca 2010. Tento cieľ sa takisto uznal v rámci iniciatívy Inovácia v
Únii, http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?pg=keydocs,
6. október 2010.
[5]               http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
13. apríl 2011.
[6]               http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/speeches-statements/pdf/20111012communication_roadmap_en.pdf
[7]               Záverečná správa RCAP za rok 2003: http://ec.europa.eu/internal_market/securities/riskcapital/index_en.htm
[8]               Rizikový kapitál zahŕňa tri typy financovania:
i) neformálne investície podnikateľských anjelov, ii) rizikový (venture)
kapitál a iii) burzy špecializujúce sa na MSP a vysokorastové spoločnosti.
[9]               http://ec.europa.eu/internal_market/investment/venture_capital_en.htm
[10]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[11]             Ú. v. EÚ C ..., s...
[12]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[13]             Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32.
[14]             Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1.
[15]             Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004, s. 1.
[16]             Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84.
[17]             Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.
[18]             Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[19]             Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 38.
[20]             Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 64.