				|

		52011PC0625

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky /* KOM/2011/0625 v konečnom znení - 2011/0280 (COD) */

			   	Dôvodová správa
1.           KONTEXT NÁVRHU
V návrhu Komisie týkajúcom sa viacročného
finančného rámca (VFR) na roky 2014-2020 (návrh VFR)[1] sa stanovuje rozpočtový rámec a
hlavné smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Komisia na základe toho predkladá súbor nariadení, ktorými sa
ustanovuje legislatívny rámec pre SPP na obdobie 2014-2020, spolu
s posúdením vplyvu alternatívnych scenárov vývoja politiky.
Návrhy súčasnej reformy vychádzajú
z oznámenia o SPP do roku 2020[2],
v ktorom boli načrtnuté široké politické možnosti s cieľom reagovať
na budúce výzvy týkajúce sa poľnohospodárstva a vidieckych oblastí
a splniť ciele stanovené pre SPP, konkrétne 1. životaschopná výroba
potravín, 2. udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti
zmene klímy a 3. vyvážený územný rozvoj. Smerovania
reformy opísané v oznámení už získali širokú podporu
v rámci medziinštitucionálnej debaty[3]
aj konzultácie so zúčastnenými stranami, ktoré sa uskutočnili v rámci
posúdenia vplyvu.
Spoločnou témou, ktorá z tohto procesu
vzišla, je potreba podporovať efektívnosť využívania zdrojov v záujme
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu poľnohospodárstva
a vidieckych oblastí EÚ v súlade so stratégiou Európa 2020
a zároveň zachovať štruktúru SPP s dvoma piliermi, ktoré pri dosahovaní
tých istých cieľov využívajú vzájomne sa doplňujúce nástroje. Do piliera I patria priame platby a trhové opatrenia na
poskytovanie podpory základného ročného príjmu poľnohospodárom v EÚ
a podpory v prípade špecifických narušení trhu, a do piliera II
patrí rozvoj vidieka, kde členské štáty v rámci spoločného rámca
vypracúvajú a spolufinancujú viacročné programy[4].
Prostredníctvom za sebou idúcich reforiem SPP
sa zvýšila trhová orientácia poľnohospodárstva, pričom sa zachovala podpora príjmov
pre výrobcov, zlepšila sa integrácia environmentálnych požiadaviek
a posilnila sa podpora rozvoja vidieka ako integrovanej politiky pre
rozvoj vidieckych oblastí v celej EÚ. Z tohto
istého reformného procesu však vzišli požiadavky na lepšie rozdelenie
podpory medzi členské štáty a v rámci nich, ako aj požiadavky na
lepšie zameranie opatrení, ktorých účelom je riešenie environmentálnych výziev
a lepšie riešenie zvýšenej nestability trhu.
V minulosti reformy reagovali hlavne na
endogénne výzvy, od obrovských prebytkov po krízy bezpečnosti potravín, pričom
EÚ dobre poslúžili v domácom aj medzinárodnom kontexte. Väčšinu
dnešných výziev však riadia faktory, ktoré sú mimo poľnohospodárstva
a ktoré si preto vyžadujú širšiu politickú odpoveď.
Tlak na poľnohospodársky príjem by mal podľa
očakávaní pretrvávať, pretože poľnohospodári čelia väčšiemu počtu rizík,
znižovaniu produktivity a zužovaniu marží z dôvodu zvyšujúcich sa
cien vstupov. Je preto nutné zachovať podporu príjmov
a posilniť nástroje, ktoré umožňujú lepšie riadiť riziká a reagovať
na krízové situácie. Silné poľnohospodárstvo je nevyhnutné pre potravinársky
priemysel v EÚ a potravinovú bezpečnosť na globálnej úrovni.
Od poľnohospodárstva a vidieckych oblastí sa
zároveň očakáva, že zvýšia svoje úsilie s cieľom splniť ambiciózne ciele
v oblasti klímy a energie a zaviesť stratégiu pre biodiverzitu,
ktoré sú súčasťou agendy Európa 2020. Poľnohospodári,
ktorí sú spolu s lesníkmi hlavnými pôdohospodármi, budú potrebovať podporu
pri prijímaní a udržovaní poľnohospodárskych systémov a postupov,
ktoré sú mimoriadne vhodné na plnenie cieľov v oblasti životného
prostredia a klímy, pretože poskytovanie takých verejných statkov sa do
trhových cien nepremieta. Takisto bude nevyhnutné, aby sa čo najlepšie využil
rozmanitý potenciál vidieckych oblastí, čo prispeje k inkluzívnemu rastu
a súdržnosti.
Touto reformou sa zrýchľuje proces integrácie
environmentálnych požiadaviek. Po prvý raz sa ňou do prvého piliera SPP zavádza
silná ekologizujúca zložka, čím sa zaistí, že všetci poľnohospodári v EÚ,
ktorí prijímajú podporu, idú ponad požiadavky krížového plnenia a výsledok
ich každodenných činností je prospešný pre životné prostredie a klímu.
Tridsať percent všetkých priamych platieb teraz bude viazaných na ekologizáciu
a týmito platbami sa zaistí, aby bola činnosť všetkých poľnohospodárov
prospešná pre životné prostredie a klímu prostredníctvom zadržania pôdneho
uhlíka a biotopov trávnatých plôch spolu s trvalými pasienkami,
zaistí sa ochrana vodných zdrojov a biotopov vytvorením oblastí
ekologického záujmu a zlepšenie odolnosti pôdy a ekosystémov
prostredníctvom diverzifikácie plodín. Posilní sa nimi schopnosť pôdy
a prírodných ekosystémov prispievať k riešeniu najvýznamnejších
cieľov EÚ týkajúcich sa biodiverzity a prispôsobenia sa zmenám klímy.
Krížové plnenie bude stále základom pre priame platby a ďalej bude
zamerané na poskytovanie ochrany mokradí a pôd bohatých na uhlík, pričom
sa zefektívni a s cieľom znížiť administratívne zaťaženie. Komisia sa
zaviazala zaviesť v rámci krížového plnenia rámcové smernice o vode,
keď ich všetky členské štáty v plnej miere zavedú, najmä stanovením
jasných povinností pre poľnohospodárov. Aj v rozvoji vidieka sa priorita
dáva cieľom udržateľného riadenia prírodných zdrojov a opatreniam v prospech
klímy prostredníctvom obnovy, ochrany a posilnenia ekosystémov ako aj
propagácie nízkouhlíkového poľnohospodárstva s efektívnym využívaním zdrojov
a odolného voči zmenám klímy. Rozvoj vidieka umožní výrazne prispieť
k dokončeniu realizácie sústavy Natura 2000 aj rámcových smerníc
o vode a k zavŕšeniu stratégie EÚ pre biodiverzitu do roku 2020.
Budúca SPP preto nebude politikou, ktorá sa
stará len o malú, hoci základnú časť hospodárstva EÚ, ale aj politikou
strategického významu týkajúcou sa potravinovej bezpečnosti, životného
prostredia a územnej rovnováhy. V tom spočíva pridaná
hodnota EÚ skutočne spoločnej politiky, ktorá čo najefektívnejšie využíva
obmedzené rozpočtové prostriedky, pričom zachováva udržateľné poľnohospodárstvo
v celej EÚ, rieši dôležité cezhraničné otázky ako zmena klímy a posilnenie
solidarity medzi členskými štátmi a zároveň umožňuje pružnosť, vďaka
ktorej je možné zohľadniť miestne potreby.
V rámci, ktorý bol vymedzený
v návrhu VFR, sa ustanovuje, že SPP by si mala zachovať štruktúru
dvoch pilierov a rozpočet pre každý pilier v nominálnej hodnote na
úrovni z roku 2013, ako aj jasné zameranie na dosahovanie výsledkov,
pokiaľ ide o kľúčové priority EÚ. Priamymi platbami
by sa mala podporovať udržateľná výroba tak, že sa 30 % ich rozpočtových
prostriedkov vyčlení na povinné opatrenia, ktoré predstavujú prínos pre klímu
a životné prostredie. Úrovne platieb by sa mali postupne zbližovať
a platby veľkým príjemcom by sa mali postupne obmedzovať. Rozvoj vidieka
by sa mal zahrnúť do spoločného strategického rámca spolu s ostatnými
zdieľanými riadiacimi fondmi s posilneným prístupom zameraným na výstup
a mal by podliehať jasnejšej a vylepšenej podmienenosti ex ante. Napokon,
pokiaľ ide o trhové opatrenia, SPP by sa mala posilniť o dva nástroje
mimo VFR: 1. núdzová rezerva na reakcie na krízové situácie a 2.
rozšírenie rozsahu pôsobenia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii.

Na základe toho sú hlavné prvky legislatívneho
rámca pre SPP v období 2014-2020 stanovené v týchto nariadeniach:
–
návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady,
ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe
podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky („nariadenie o
priamych platbách“);
–
návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady,
ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi
výrobkami (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov)
(„nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov“);
–
návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu
pre rozvoj vidieka (EPFRV) („nariadenie o rozvoji vidieka“);
–
návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky
(„horizontálne nariadenie“);
–
návrh nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia
týkajúce sa stanovovania niektorých druhov pomoci a náhrad súvisiacich so
spoločnou organizáciou trhov s poľnohospodárskymi výrobkami;
–
návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady,
ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide
o priame platby poľnohospodárom za rok 2013;
–
návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady,
ktorým sa mení nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej
platby a podporu vinohradníkom;
Nariadenie o rozvoji vidieka vychádza
z návrhu, ktorý Komisia predložila 6. októbra a v ktorom sú
uvedené spoločné pravidlá pre všetky fondy fungujúce na základe spoločného
strategického rámca[5]. Nasledovať bude nariadenie o schéme pre osoby v najväčšej
hmotnej núdzi, ktorej financovanie sa v súčasnosti nachádza v inom
okruhu VFR.
Okrem toho sa pripravujú nové pravidlá
o zverejňovaní informácií o príjemcoch, v ktorých sa zohľadnia
námietky Súdneho dvora Európskej únie, aby sa našiel najvhodnejší spôsob, ako
zlúčiť právo príjemcov na ochranu osobných údajov so zásadou
transparentnosti.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ
SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Na základe vyhodnotenia súčasného politického
rámca a analýzy budúcich výziev a potrieb sa v posúdení vplyvu
hodnotí a porovnáva vplyv troch alternatívnych scenárov. Je to výsledkom dlhého procesu, ktorý sa začal v apríli 2010
a ktorý viedla medziútvarová skupina, pričom tento proces zahŕňa rozsiahlu
kvantitatívnu a kvalitatívnu analýzu vrátane stanovenia východiskového
bodu v podobe strednodobých odhadov pre poľnohospodárske trhy a príjmy do
roku 2020 a modelovania vplyvu rôznych politických scenárov na ekonomiku
sektora.
Tri scenáre vypracované v posúdení vplyvu
sú: 1. scenár úprav, ktorý pokračuje so súčasným
politickým rámcom a zároveň rieši jeho najdôležitejšie nedostatky,
ako napríklad rozdelenie priamych platieb, 2. scenár integrácie, ktorý so sebou
prináša zásadné politické zmeny v podobe silnejšieho zamerania
a ekologizácie priamych platieb a posilneného strategického zamerania
politiky rozvoja vidieka v lepšej koordinácii s ostatnými politikami
EÚ, ako aj rozšírenia právneho základu v záujme širších možností
spolupráce medzi výrobcami a 3. scenár zmeny zamerania, ktorý politiku
presmerúva výlučne na životné prostredie s postupným zastavením priamych
platieb a ktorý vychádza z predpokladu, že výrobnú kapacitu možno
udržať bez podpory a že sociálnoekonomické potreby vidieckych oblastí môžu
byť predmetom iných politík.
V kontexte hospodárskej krízy
a tlaku na verejné financie, na ktoré EÚ reagovala stratégiou Európa 2020
a návrhom VFR, všetky tri scenáre pripisujú každému z troch politických
cieľov budúcej SPP inú váhu, pričom sú zamerané na konkurencieschopnejšie
a udržateľné poľnohospodárstvo v dynamických vidieckych oblastiach. V záujme lepšieho súladu so stratégiou Európa 2020, najmä pokiaľ
ide o efektívnosť zdrojov, bude čoraz nevyhnutnejšie zlepšiť
poľnohospodársku produktivitu prostredníctvom výskumu, odovzdávania vedomostí
a podpory spolupráce a inovácie (a to aj prostredníctvom európskeho
partnerstva pre inovácie v oblasti produktivity a udržateľnosti
poľnohospodárstva). Keďže poľnohospodárska politika EÚ už nepôsobí
v politickom prostredí narúšajúcom obchod, dodatočný tlak na sektor sa
očakáva z ďalšej liberalizácie, najmä v rámci DDA alebo dohody
o voľnom obchode s Mercosurom.
Pri vypracúvaní všetkých troch politických
scenárov sa zohľadnili preferencie vyjadrené na konzultáciách, ktoré sa
uskutočnili v súvislosti s posúdením vplyvu. Zainteresované
strany boli vyzvané, aby predkladali príspevky od 23.11.2010 do 25.1.2011
a poradný výbor bol zorganizovaný 12.1.2011. Hlavné body sú zhrnuté nižšie[6]:
–
Medzi zúčastnenými stranami existuje široká zhoda v
tom, že na riešenie budúcich výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti,
udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a územného rozvoja je
potrebná silná SPP založená na dvojpilierovej štruktúre.
–
Väčšina respondentov usudzuje, že SPP by mala
zohrávať rolu pri stabilizácii trhov a cien.
–
Zúčastnené strany majú rozličné názory, pokiaľ ide
o zameranie podpory (najmä prerozdelenie priamej podpory
a obmedzovanie stropov platieb).
–
Panuje zhoda v tom, že obidva piliere môžu zohrávať
dôležitú úlohu pri zintenzívňovaní opatrení na ochranu klímy a zlepšovaní
environmentálneho správania v prospech spoločnosti EÚ. Zatiaľ čo sa mnohí poľnohospodári domnievajú, že tomu tak už
v súčasnosti je, širšia verejnosť tvrdí, že platby v rámci piliera
I možno využiť efektívnejšie.
–
Respondenti chcú, aby všetky časti EÚ vrátane menej
zvýhodnených oblastí mali podiel na budúcom raste a rozvoji.
–
Mnohí respondenti zdôraznili integráciu SPP
s inými politikami, ako je politika životného prostredia, zdravia, obchodu
alebo rozvoja.
–
Inovácia, rozvoj konkurencieschopných podnikov
a poskytovanie verejných statkov občanom EÚ sa považujú za spôsoby, ako
zosúladiť SPP so stratégiou Európa 2020.
V posúdení vplyvu sa preto porovnali tri
alternatívne politické scenáre:
Pri scenári zmeny zamerania by sa urýchlili
štrukturálne úpravy v poľnohospodárskom sektore a výroba by sa
presunula do nákladovo najefektívnejších oblastí a najziskovejších
sektorov. Finančné prostriedky pre životné prostredie by
sa výrazne zvýšili, zároveň by sa však sektor vystavil väčším rizikám
z dôvodu obmedzeného rozsahu pôsobnosti trhovej intervencie. Tento scenár
by mal okrem toho za následok výrazné sociálne a environmentálne náklady,
pretože najmenej konkurencieschopné oblasti by čelili výraznej strate príjmov
a zhoršeniu životného prostredia, keďže politika by stratila pákový efekt
priamych platieb spojených s požiadavkami krížového plnenia.
Na druhej strane spektra by sa scenárom zmeny
zamerania najlepšie umožnila politická kontinuita s obmedzenými ale
hmatateľnými zlepšeniami, pokiaľ ide o konkurencieschopnosť
poľnohospodárstva aj environmentálne správanie. Existujú
však vážne pochybnosti o tom, či by sa týmto scenárom dali primerane
riešiť dôležité klimatické a environmentálne výzvy v budúcnosti,
ktoré sú takisto nevyhnutné pre dlhodobú udržateľnosť poľnohospodárstva.
Scenárom integrácie sa zavádzajú inovácie so
silnejším zameraním a ekologizáciou priamych platieb.
Z analýzy vyplýva, že ekologizácia je možná pri rozumných nákladoch pre
poľnohospodárov, aj keď sa nedá vyhnúť určitému administratívnemu zaťaženiu. Podobne
je možný aj nový impulz v rozvoji vidieka za predpokladu, že členské štáty
a regióny efektívne využijú nové možnosti a že sa spoločným
strategickým rámcom s ostatnými fondmi EÚ neodstránia synergie
s pilierom I ani neoslabia osobitné silné stránky rozvoja vidieka. Ak
sa dosiahne správna rovnováha, týmto scenárom by sa najlepšie vyriešila
dlhodobá udržateľnosť poľnohospodárstva a vidieckych oblastí.
Na základe toho sa v posúdení vplyvu
uzatvára, že scenár integrácie je najvyrovnanejší, pokiaľ ide o postupné
zosúlaďovanie SPP so strategickými cieľmi EÚ, a táto rovnováha sa nachádza
aj pri zavádzaní jednotlivých prvkov legislatívnych návrhov. Takisto bude nevyhnutné vypracovať hodnotiaci rámec na meranie
výkonnosti SPP prostredníctvom spoločného súboru ukazovateľov prepojených na
politické ciele.
Zjednodušenie predstavovalo počas celého
procesu dôležitý faktor a malo by sa rôznymi spôsobmi posilniť, napríklad
zefektívnením krížového plnenia a trhových nástrojov alebo navrhnutím
schémy pre malých poľnohospodárov. Okrem toho by
ekologizácia priamych platieb mala byť navrhnutá tak, aby sa minimalizovali
administratívne náklady vrátane nákladov na kontroly.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Navrhuje sa zachovať súčasnú štruktúru SPP
v dvoch pilieroch s ročnými povinnými opatreniami všeobecného
uplatnenia v pilieri I doplnenými o dobrovoľné opatrenia, ktoré by
boli lepšie prispôsobené vnútroštátnym a regionálnym osobitostiam
v rámci viacročného programového prístupu v pilieri II. Cieľom novej
koncepcie priamych platieb však je lepšie využívať synergie s pilierom II,
ktorý sa zase nachádza v rámci spoločného strategického rámca,
v záujme lepšej koordinácie s ostatnými zdieľanými riadiacimi fondmi
EÚ.
Na základe toho sa zachováva aj súčasná
štruktúra štyroch základných právnych nástrojov, hoci je rozsah pôsobnosti
nariadenia o financovaní rozšírený, aby sa spoločné ustanovenia spojili do
toho, čo sa teraz nazýva horizontálne nariadenie.
Návrhy sú v súlade so zásadou
subsidiarity. SPP je skutočne spoločná politika: je to
oblasť kompetencie zdieľanej medzi EÚ a členskými štátmi, ktorá sa riadi
na úrovni EÚ s cieľom zachovať udržateľné a rôznorodé
poľnohospodárstvo v celej EÚ a ktorou sa riešia dôležité cezhraničné
otázky ako napríklad zmena klímy a upevňuje sa solidarita medzi členskými
štátmi. Vzhľadom na význam budúcich výziev týkajúcich sa potravinovej
bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy SPP zostáva
politikou strategického významu na zabezpečenie najefektívnejšej odpovede na
politické výzvy a najefektívnejšieho využitia rozpočtových zdrojov. Okrem
toho sa navrhuje zachovať súčasnú štruktúru nástrojov v dvoch pilieroch,
vďaka ktorej majú členské štáty viac priestoru na prispôsobenie riešení svojim
miestnym zvláštnostiam a aj na spolufinancovanie piliera II. Nové európske
partnerstvo pre inovácie a súbor nástrojov na riadenie rizík takisto
patria do piliera II. Politika bude zároveň v lepšom súlade
so stratégiou Európa 2020 (vrátane spoločného rámca s ostatnými
fondmi EÚ) a zavedú sa mnohé zlepšenia a zjednodušenia. Napokon, v
analýze uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu sú jasne ukázané náklady
vyplývajúce z neuskutočnenia žiadneho opatrenia z hľadiska negatívnych
ekonomických, environmentálnych a sociálnych dôsledkov.
Nariadením o priamych platbách sa
ustanovujú spoločné pravidlá režimu základnej platby súvisiacich platieb. Vychádzajúc z reformy z roku 2003 a z preskúmania stavu
z roku 2008, ktorými sa priame platby oddelili od výroby a zároveň sa
podmienili požiadavkami krížového plnenia, je teraz cieľom nariadenia lepšie
zamerať podporu na určité akcie, oblasti alebo príjemcov a pripraviť
podmienky pre zblíženie úrovne podpory vo všetkých členských štátoch a
v rámci nich. Nariadenie takisto obsahuje oddiel o oddelenej podpore.
Režim základnej platby, jednotný režim
v celej EÚ, nahradí od roku 2014 režim jednotnej platby a režim
jednotnej platby na plochu. Tento režim bude fungovať na
základe platobných nárokov pridelených poľnohospodárom na vnútroštátnej alebo
regionálnej úrovni v závislosti od ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť
podporu, v prvom roku uplatňovania. Používanie regionálneho modelu, ktoré
bolo v súčasnom období dobrovoľné, sa tak zovšeobecní a zároveň sa
ním do systému efektívne zapojí všetka poľnohospodárska pôda. Pravidlá
spravovania nárokov a národnej rezervy sú zväčša založené na súčasných
pravidlách.
V záujme spravodlivejšieho rozdelenia
podpory by sa mala hodnota nárokov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni
priblížiť k rovnakej hodnote. Vykonáva sa to
postupne, aby sa predišlo závažným narušeniam.
Dôležitým prvkom je zlepšenie celkového
ekologického správania SPP prostredníctvom ekologizácie priamych platieb
uplatnením určitých poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu
a životné prostredie, ktoré budú všetci poľnohospodári musieť dodržiavať
a ktoré presahujú krížové plnenie a sú zase základom pre opatrenia
piliera II.
Definovaním aktívneho poľnohospodára sa ešte
posilní zameranie na poľnohospodárov, ktorí sú skutočne zapojení do
poľnohospodárskych činností, a oprávni sa tak podpora. Okrem toho sa ustanovuje postupné znižovanie a obmedzovanie
podpory veľkým príjemcom, pričom sa náležitým spôsobom zohľadňuje zamestnanosť.

Ustanovujú sa aj tieto platby:
–
platba (30 % ročného vnútroštátneho stropu)
pre poľnohospodárov, ktorí dodržiavajú poľnohospodárske postupy prospešné pre
klímu a životné prostredie: diverzifikácia plodín,
udržiavanie trvalých pasienkov a oblasti ekologického záujmu. Na
ekologické poľnohospodárstvo sa táto platba poskytuje automaticky, zatiaľ čo
poľnohospodári v oblastiach sústavy Natura 2000 budú musieť splniť
príslušné požiadavky tak, aby dosiahli súlad s právnymi predpismi sústavy
Natura 2000;
–
dobrovoľná platba (až do výšky 5 % ročného
vnútroštátneho stropu) pre poľnohospodárov v oblastiach s osobitnými
prírodnými prekážkami (oblasti vymedzené rovnako ako na účely rozvoja vidieka). Touto platbou sa uznáva potreba podporovať príjmy s cieľom
zachovať činnosť v oblastiach s osobitnými prírodnými prekážkami
a dopĺňa sa ňou existujúca podpora v rámci rozvoja vidieka;
–
platba (až do výšky 2 % ročného vnútroštátneho
stropu) pre mladých poľnohospodárov pri usadzovaní sa, ktorú možno doplniť
pomocou na založenie podniku v rámci rozvoja vidieka, a
Nariadením sa zároveň ustanovuje zjednodušená
schéma pre malých poľnohospodárov (až do výšky 100 % ročného
vnútroštátneho stropu), ktorí tak môžu prijímať paušálnu platbu, ktorou sa
nahrádzajú všetky priame platby a zjednodušujú administratívne postupy
a s jednoduchšími povinnosťami takých poľnohospodárov, pokiaľ ide o
ekologizáciu, krížové plnenie a kontroly.
Režim dobrovoľnej viazanej podpory je
ustanovená pre osobitné druhy poľnohospodárskej činnosti alebo osobitných
poľnohospodárskych systémov, ktoré majú určité problémy a ktoré sú
osobitne dôležité z ekonomických a/alebo sociálnych dôvodov. Podpora sa poskytuje v miere potrebnej na udržanie súčasných
úrovní výroby (až do 5 % vnútroštátneho ročného stropu s možnosťou
prekročiť ho v osobitných prípadoch).
V nariadení sa okrem toho zachováva
možnosť Bulharska a Rumunska týkajúca sa doplnkových vnútroštátnych
priamych platieb a zahŕňa osobitnú platbu na bavlnu.
Z hľadiska zjednodušovania bude nový systém
priamych platieb založený na jednotnom type platobných nárokov a zefektívnia sa
ním pravidlá prevodu, čím sa zjednoduší jeho riadenie. Harmonizáciou
ustanovení týkajúcich sa viazaných platieb v rámci jedného okruhu sa
právny rámec stane ľahšie použiteľný a schémou pre malých poľnohospodárov
so zjednodušenými požiadavkami a postupmi sa zníži administratívna záťaž
malých poľnohospodárov a posilní sa ich konkurencieschopnosť.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
V návrhu VFR sa ustanovuje, že výrazná
časť rozpočtu EÚ by sa mala naďalej venovať poľnohospodárstvu, ktoré je
spoločnou politikou strategického významu. Navrhuje sa
preto, aby sa SPP v období 2014-2020 zamerala na svoje hlavné aktivity, pričom
by sa v súčasných cenách na pilier I vyčlenilo 317,2 miliardy EUR
a na pilier II 101,2 miliardy EUR.
Financovanie piliera I a piliera II
dopĺňa dodatočné financovanie vo výške 17,1 miliardy EUR, ktoré predstavujú 5,1
miliardy EUR na výskum a inovácie, 2,5 miliardy EUR na bezpečnosť potravín
a 2,8 miliardy EUR na potravinovú podporu osobám v najväčšej hmotnej núdzi
v iných okruhoch VFR, ako aj 3,9 miliardy EUR v novej rezerve pre
krízy v poľnohospodárskom sektore a maximálne 2,8 miliardy EUR
v Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii mimo VFR, takže celkový
rozpočet za obdobie 2014-2020 by predstavoval 435,6 miliardy EUR.
Pokiaľ ide rozdelenie podpory medzi členské
štáty, navrhuje sa, aby sa pri všetkých členských štátoch, ktorých priame
platby sú nižšie ako 90 % priemeru EÚ, tento rozdiel zmenšil
o tretinu. Vnútroštátne stropy sú v nariadení
o priamych platbách vypočítané na tomto základe.
Rozdelenie podpory na rozvoj vidieka je
založené na objektívnych kritériách spojených s politickými cieľmi, pričom
sa berie do úvahy súčasné rozdelenie. Tak ako
v súčasnosti by menej rozvinuté regióny mali aj naďalej využívať vyššie
sadzby spolufinancovania, ktoré sa uplatňujú aj na určité opatrenia ako odovzdávanie
vedomostí, skupiny výrobcov, spolupráca a Leader.
Zavádza sa určitá pružnosť v rámci
prevodov medzi piliermi (až do výšky 5 % priamych platieb): z piliera I do piliera II, aby sa členským štátom umožnilo
posilniť svoju politiku rozvoja vidieka, a z piliera II do piliera
I pre tie členské štáty, v ktorých úroveň priamych platieb zostáva
pod 90 % priemeru EÚ.
Podrobnosti o finančnom vplyve návrhov
reformy SPP sú uvedené vo finančnom výkaze, ktorý je priložený k návrhom.
2011/0280 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO
PARLAMENTU A RADY
ktorým sa stanovujú pravidlá priamych platieb
pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej
poľnohospodárskej politiky
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE ,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä jej článok 42 a článok 43 ods. 2,
so zreteľom na Akt o pristúpení
z roku 1979, a najmä na odsek 6 jeho protokolu č. 4
o bavlne, ktorý je pripojený k uvedenému aktu,
so zreteľom na návrh Európskej komisie[7],
po predložení návrhu legislatívneho aktu
parlamentom jednotlivých štátov,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[8],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9],
po konzultácii s európskym dozorným úradníkom
pre ochranu údajov[10],
v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
v oznámení Komisie Európskemu parlamentu,
Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov
s názvom „SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti
potravín, prírodných zdrojov a území“[11]
sa stanovujú možné úlohy, ciele a zamerania spoločnej poľnohospodárskej
politiky (SPP) po roku 2013. Z diskusií o tomto oznámení vyplýva, že
SPP by sa s platnosťou od 1. januára 2014 mala zreformovať. Táto
reforma by sa mala týkať všetkých hlavných nástrojov SPP vrátane nariadenia
Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú
spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci
spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré
režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia
(ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007
a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003[12]. Vzhľadom na rozsah pôsobnosti
reformy je vhodné zrušiť nariadenie (ES) č. 73/2009 a nahradiť ho
novým znením. Cieľom reformy by malo byť aj čo najväčšie zefektívnenie
a zjednodušenie ustanovení.
(2)
Toto nariadenie by malo obsahovať všetky základné
prvky týkajúce sa vyplácania podpory Únie poľnohospodárom a mali by sa
v ňom stanoviť kritériá a podmienky na získanie prístupu k platbám,
ktoré sú neoddeliteľne spojené s týmito základnými prvkami.
(3)
Je potrebné objasniť, že nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. […] z … o financovaní, riadení
a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[13] [horizontálne nariadenie
o SPP: HZR] a ustanovenia prijaté podľa neho by
sa mali uplatňovať v súvislosti s opatreniami stanovenými
v tomto nariadení. Z dôvodu zachovania jednotnosti s ostatnými
právnymi nástrojmi týkajúcimi sa SPP sa niektoré pravidlá zo súčasného
nariadenia (ES) č. 73/2009 ustanovujú aj v nariadení (EÚ)
č. […][HZR], a to najmä tie, ktoré sa týkajú zabezpečenia
dodržiavania povinností ustanovených v ustanoveniach o priamych
platbách vrátane kontroly a uplatňovania administratívnych opatrení a administratívnych
sankcií v prípade nesúladu, pravidiel krížového plnenia, ako napríklad
povinných požiadaviek na hospodárenie, dobrého poľnohospodárskeho
a environmentálneho stavu, sledovania a hodnotenia príslušných
opatrení a pravidiel týkajúcich sa vrátenia neoprávnených platieb.
(4)
S cieľom rozšíriť alebo zmeniť a doplniť
určité menej podstatné prvky tohto nariadenia by sa právomoc na prijímanie
delegovaných aktov v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať
na Komisiu. Pri príprave a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia
mala zabezpečiť paralelné, včasné a primerané postúpenie príslušných
dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. Pri príprave
a navrhovaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť paralelné, včasné a
primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade.
(5)
S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky
vykonávania tohto nariadenia a zabrániť nekalej súťaži alebo diskriminácii
medzi poľnohospodármi by sa Komisii mali zveriť vykonávacie právomoci, aby
mohla stanoviť ročný vnútroštátny strop pre režim základných platieb, prijať
pravidlá týkajúce sa žiadostí o pridelenie platobných nárokov, prijať
opatrenia týkajúce sa vrátenia neaktivovaných platobných nárokov do národnej
rezervy, prijať požiadavky súvisiace s oznamovaním prevodu platobných
nárokov vnútroštátnym orgánom a lehôt, v rámci ktorých sa také
oznamovania musia uskutočniť, stanoviť ročný strop pre platby za
poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie,
stanoviť ročný strop pre platby oblastiam s prírodnými prekážkami,
stanoviť ročný strop pre platby mladým poľnohospodárom, stanoviť ročný strop za
dobrovoľnú viazanú podporu, prijať pravidlá týkajúce sa postupu hodnotenia
a schvaľovania rozhodnutí v rámci dobrovoľnej viazanej podpory,
prijať pravidlá týkajúce sa postupu schvaľovania a oznamovania informácií
výrobcom v súvislosti so schvaľovaním plôch a odrôd na účely
osobitnej platby na bavlnu, stanoviť pravidlá týkajúce sa výpočtu zníženia
výšky osobitnej platby na bavlnu, prijať pravidlá týkajúce sa všeobecných požiadaviek
oznamovania[14].
(6)
Komisia prijme bezodkladne uplatniteľné vykonávacie
akty, ak si to závažné naliehavé dôvody vyžadujú v riadne odôvodnených
prípadoch spojených s výnimočnými riadiacimi opatreniami určenými na
riešenie naliehavých a nepredvídaných problémov v jednom alebo
viacerých členských štátoch.
(7)
Vzhľadom na súvis medzi týmto nariadením
a inými nástrojmi SPP, rozdiely medzi rôznymi vidieckymi oblasťami
a obmedzené finančné zdroje členských štátov v rozšírenej Únii sa
môžu ciele tohto nariadenia efektívnejšie dosiahnuť na úrovni Únie
prostredníctvom viacročnej záruky financovania Úniou a zameraním sa na
jasne vymedzené priority. Toto nariadenie je preto
v súlade s zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 ods. 3
Zmluvy o Európskej únii. Keďže sa rozsah tohto nariadenie obmedzuje na to,
čo je potrebné s cieľom dosiahnuť jeho ciele, dodržiava aj zásadu
proporcionality uvedenú v článku 5 ods. 4 uvedenej zmluvy.
(8)
S cieľom zohľadniť nové právne predpisy
týkajúce sa režimov podpory, ktoré môžu byť prijaté po nadobudnutí účinnosti
tohto nariadenia, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290
zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely zmeny a doplnenia zoznamu
režimov podpory, na ktoré sa toto nariadenie vzťahuje.
(9)
S cieľom zohľadniť osobitné nové prvky
a zaručiť ochranu práv príjemcov by sa právomoc prijímať akty
v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely
ustanovenia ďalších vymedzení týkajúcich sa prístupu k podpore podľa tohto
nariadenia, stanovenia rámca, v ktorom členské štáty vymedzia minimálne činnosti,
ktoré treba uskutočniť na plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom
na pastvu alebo pestovanie, ako aj kritériá, ktoré poľnohospodári musia splniť,
aby sa dalo považovať, že splnili povinnosť zachovania poľnohospodárskej plochy
v stave vhodnom na výrobu, a kritériá, prostredníctvom ktorých sa
určí prevaha tráv a iných rastlinných krmív, pokiaľ ide o trvalú
trávnatú plochu.
(10)
S cieľom zaručiť ochranu práv príjemcov by sa
právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala
delegovať na Komisiu na účel prijímania pravidiel týkajúcich sa základu na
výpočet znížení, ktoré členské štáty uplatňujú na poľnohospodárov na základe
uplatňovania finančnej disciplíny.
(11)
S cieľom zabezpečiť, aby objem financovania
SPP bol v súlade s ročnými stropmi uvedenými v článku 16 ods. 1
nariadenia (EÚ) č. XX [HZR] je potrebné udržať úpravu úrovní priamej
podpory v ktoromkoľvek kalendárnom roku. Úprava
priamych platieb by sa mala vzťahovať len na platby poskytované poľnohospodárom
vo výške nad 5 000 EUR za príslušný kalendárny rok. Vzhľadom na
úroveň priamych platieb pre poľnohospodárov v Bulharsku a Rumunsku
v rámci uplatňovania mechanizmu postupného zavádzania na všetky priame
platby poskytované v týchto členských štátoch by sa mal tento nástroj
finančnej disciplíny od 1. januára 2016 uplatňovať len v týchto
členských štátoch.
(12)
S cieľom zohľadniť vývoj v súvislosti
s maximálnou celkovou výškou priamych platieb, ktorú je možné prideliť,
vrátane platieb vyplývajúcich z rozhodnutí, ktoré členské štáty prijmú
v súvislosti s presunmi medzi prvým a druhým pilierom, právomoc
prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy by sa mala delegovať na
Komisiu na účely preskúmania vnútroštátnych a čistých stropov uvedených
v tomto nariadení.
(13)
            Skúsenosti z uplatňovania rôznych
režimov podpory poľnohospodárom ukazujú, že v mnohých prípadoch sa podpora
poskytla príjemcom, ktorých podnikanie sa len okrajovo zameriavalo na
poľnohospodárske činnosti alebo sa na ne nezameriavalo vôbec, ako letiská,
železničné spoločnosti, realitné spoločnosti a spoločnosti spravujúce
športoviská.      S cieľom zabezpečiť lepšie zacielenie podpory by členské
štáty mali upustiť od poskytovania priamych platieb takýmto fyzickým alebo
právnickým osobám. Menší poľnohospodári na čiastočný úväzok priamo prispievajú
k životaschopnosti vidieckych oblastí a z tohto dôvodu by sa im
priame platby mali poskytovať.
(14)
S cieľom zabrániť nadmernému administratívnemu
zaťaženiu spôsobenému spravovaním platieb v malých výškach by členské
štáty vo všeobecnosti mali upustiť od poskytovania priamych platieb, ak by bola
platba nižšia ako 100 EUR alebo ak by bola plocha, na ktorú možno
poskytnúť podporu, patriaca podniku, ktorý žiada o podporu, menšia ako
jeden hektár. Keďže sa však poľnohospodárstva členských
štátov podstatne odlišujú a môžu sa významne odlišovať aj od priemernej
štruktúry poľnohospodárskych podnikov Únie, členské štáty by mali mať možnosť
uplatniť minimálne prahové hodnoty, ktoré odrážajú ich konkrétnu situáciu. V dôsledku
veľmi osobitnej štruktúry poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch
a na menších ostrovoch v Egejskom mori by členské štáty mali mať
možnosť rozhodnúť, či by sa v týchto regiónoch mali uplatňovať prahové hodnoty.
Členské štáty by okrem toho mali mať možnosť rozhodnúť sa podľa vlastného
uváženia pre uplatňovanie jedného z týchto dvoch typov prahových hodnôt so
zreteľom na osobitosti štruktúry ich poľnohospodárskeho sektora. Keďže
poľnohospodárom v tzv. podnikoch „bez pôdy“ sa môžu poskytovať platby,
uplatňovanie prahovej hodnoty založenej na hektároch by nebolo účinné. Na
týchto poľnohospodárov by sa preto mala vzťahovať minimálna suma súvisiaca
s podporou. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie
s poľnohospodármi, ktorých priame platby podliehajú mechanizmu postupného
zavádzania v Bulharsku a Rumunsku, by minimálna prahová hodnota mala
vychádzať z konečnej sumy, ktorá sa pridelí na konci procesu postupného
zavádzania.
(15)
Rozdeľovanie priamej podpory príjmov medzi
poľnohospodárov sa vyznačuje prideľovaním nerovnomerného množstva platieb
značne malému počtu veľkých príjemcov. V dôsledku
úspor vyplývajúcich z veľkosti nevyžadujú väčší príjemcovia rovnakú mieru
jednotkovej podpory na efektívne dosiahnutie cieľa podpory príjmov. Okrem toho,
potenciál na prispôsobenie uľahčuje väčším príjemcom fungovanie s nižšou mierou
jednotkovej podpory. Je preto spravodlivé zaviesť pre veľkých príjemcov taký
systém, v ktorom sa úroveň podpory postupne znižuje, kým sa nakoniec
neobmedzí, s cieľom zlepšiť rozdelenie platieb medzi poľnohospodárov. Takýto
systém by však mal zohľadniť intenzitu práce v odmeňovaní, aby sa
zabránilo nerovnomerným účinkom na veľké poľnohospodárske podniky
s vysokým počtom zamestnancov. Maximálne úrovne by sa nemali vzťahovať na
platby poskytnuté za poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu
a životné prostredie, lebo by sa tým mohli ohroziť pozitívne výsledky
týchto prospešných cieľov. Ak má byť obmedzovanie platieb účinné, členské štáty
by mali zaviesť určité kritériá s cieľom zabrániť poľnohospodárom
v zneužívaní a marení jeho účinkov. Výnosy zo znižovania
a obmedzovania platieb veľkým príjemcom by mali zostať v členských
štátoch, v ktorých sa vytvorili, a mali by sa použiť na financovanie
projektov s významným prínosom k inovácii na základe nariadenia
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […] z … o podpore
rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj
vidieka (EPFRV)[15]
[RDR].
(16)
Na uľahčenie zavedenia obmedzenia, najmä
v súvislosti s postupmi poskytovania priamych platieb poľnohospodárom
a súvisiacich prevodov v prospech rozvoja vidieka by sa mali určiť
čisté stropy pre každý členský štát, aby sa obmedzili platby, ktoré sa majú
vyplatiť poľnohospodárom po uplatnení obmedzenia. S cieľom
zohľadniť osobitosti podpory SPP poskytovanej v súlade s nariadením
Rady (ES) č. 247/2006 z 30. januára 2006 o osobitných
opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch
Únie[16]
a nariadením Rady (ES) č. 1405/2006 z 18. septembra 2006,
ktorým sa stanovujú osobitné opatrenia pre poľnohospodárstvo v prospech
menších ostrovov v Egejskom mori a ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie (ES) č. 1782/2003[17],
a skutočnosť, že tieto priame platby nepodliehajú obmedzeniu, čistý strop
pre príslušné členské štáty by nemal zahŕňať tieto priame platby.
(17)
Malo by sa uviesť, že ustanovenia tohto nariadenia,
ktoré by mohli viesť členský štát k správaniu, ktoré by mohlo predstavovať
štátnu pomoc, sú vylúčené z uplatňovania pravidiel štátnej pomoci vzhľadom
na to, že príslušné ustanovenia obsahujú primerané podmienky poskytovania
podpory alebo predpokladajú prijatie takýchto podmienok Komisiou, aby sa
predišlo neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže.
(18)
Na dosiahnutie cieľov SPP môže byť potrebné upraviť
režimy podpory podľa meniaceho sa vývoja, v prípade potreby
v krátkych lehotách. Je preto potrebné stanoviť možné
prehodnotenie režimov, najmä v závislosti od hospodárskeho vývoja alebo
rozpočtovej situácie, čo znamená, že príjemcovia nemôžu počítať
s nemennosťou podmienok na poskytovanie podpory.
(19)
Poľnohospodári v členských štátoch, ktoré
pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo po tomto dátume,
dostávali priame platby na základe mechanizmu postupného zavádzania, ktorý je
stanovený v ich aktoch o pristúpení. V prípade
Bulharska a Rumunska bude tento mechanizmus platný ešte v rokoch 2014
a 2015. Týmto členským štátom sa okrem toho umožnilo poskytovanie
doplnkových vnútroštátnych priamych platieb. Možnosť poskytovania týchto
platieb by sa v prípade Bulharska a Rumunska mala udržať až do plného
zavedenia.
(20)
S cieľom zabezpečiť lepšie rozdelenie podpory
medzi poľnohospodársku pôdu v Únii vrátane v tých členských štátoch, ktoré
uplatňovali režim jednotnej platby na plochu zavedený v nariadení (ES)
č. 73/2009, by mal nový režim základných platieb nahradiť režim jednotnej
platby, ktorý sa zaviedol v nariadení (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra
2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory
v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú
niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov[18],
ktorý pokračuje podľa nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorý zlučuje
predchádzajúce mechanizmy podpory do jediného režimu oddelených priamych
platieb. Takáto zmena by znamenala aj uplynutie platnosti
platobných nárokov získaných na základe uvedených nariadení a pridelenie
nových nárokov vychádzajúcich tiež z množstva hektárov, na ktoré možno
poskytnúť podporu, ktoré majú poľnohospodári počas prvého roka realizácie tohto
režimu k dispozícii.
(21)
V dôsledku postupného začlenenia rôznych
sektorov do režimu jednotnej platby a následného obdobia na prispôsobenie
poskytnutého poľnohospodárom je čoraz zložitejšie odôvodniť existenciu
výrazných individuálnych rozdielov vo výške podpory na hektár, ktorá vyplýva
z uplatnenia historických údajov. Priama podpora
príjmov by sa preto mala medzi členské štáty prerozdeliť rovnomernejšie,
a to obmedzením viazanosti na historické údaje a zohľadnením
celkových súvislostí v rámci rozpočtu Únie. S cieľom zaistiť
spravodlivejšie rozdelenie priamej podpory a zároveň zohľadniť rozdiely,
ktoré stále existujú, pokiaľ ide o úrovne mzdy a náklady vstupov, by sa
úrovne priamej podpory na hektár mali postupne upravovať. Všetky členské štáty
s priamymi platbami pod úrovňou 90 % priemeru by mali znížiť rozdiel
medzi ich súčasnou úrovňou a touto úrovňou o tretinu. Toto zblíženie
by mali pomerným dielom financovať všetky členské štáty s priamymi
platbami nad priemer Únie. Všetky platobné nároky aktivované v roku 2019
v členskom štáte alebo v regióne by okrem toho mali mať rovnakú
jednotkovú hodnotu priblížením sa k tejto hodnote, ktorá by sa mala
lineárne dosiahnuť počas prechodného obdobia. S cieľom zabrániť
nepriaznivým finančným dôsledkom pre poľnohospodárov by však členské štáty,
ktoré využívali režim jednotnej platby, a najmä historický model, mali mať
možnosť pri výpočte hodnoty platobných nárokov v prvom roku uplatňovania
nového režimu čiastočne zohľadniť historické faktory. Diskusia o budúcom
viacročnom finančnom rámci na obdobie, ktoré začína v roku 2021, by sa
mala zamrať aj na ciele úplnej konvergencie prostredníctvom rovnakého
rozdelenia priamej podpory v celej Európskej únii počas uvedeného obdobia.
(22)
Skúsenosti získané uplatňovaním režimu jednotnej
platby ukazujú, že niektoré jeho hlavné prvky by sa mali zachovať vrátane
určovania vnútroštátnych stropov, aby sa zabezpečilo, že celková úroveň podpory
neprekročí súčasné rozpočtové obmedzenia. Členské štáty by
tiež mali naďalej prevádzkovať národnú rezervu, ktorá by sa mala použiť na
uľahčenie účasti nových mladých poľnohospodárov v režime alebo sa môže
použiť na zohľadnenie osobitných potrieb v niektorých regiónoch. Pravidlá
prechodu a využívania platobných nárokov by sa mali zachovať, ale tam, kde
je to možné, zjednodušiť.
(23)
S cieľom zaručiť ochranu práv príjemcov
a s cieľom objasniť osobitné situácie, ktoré môžu vzniknúť pri
uplatňovaní režimu základných platieb, by sa právomoc prijímať akty
v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účelu
prijímania pravidiel týkajúcich sa oprávnenosti a prístupu poľnohospodárov
k režimu základných platieb v prípadoch dedičstva a predpokladaného
dedičstva, dedičstva, ktoré je v prenájme, zmeny právneho postavenia alebo
názvu a zlúčenia alebo rozdelenia podniku; prijímania
pravidiel výpočtu hodnoty a počtu alebo zvýšenia hodnoty platobných
nárokov v súvislosti s prideľovaním platobných nárokov vrátane
pravidiel týkajúcich sa možnosti predbežnej hodnoty a predbežného počtu
alebo zvýšenia platobných nárokov na základe žiadosti poľnohospodára, podmienok
stanovenia predbežnej a konečnej hodnoty a predbežného
a konečného počtu platobných nárokov a prípadov, keď by predajná
alebo nájomná zmluva mohla ovplyvniť pridelenie nárokov; prijímania pravidiel
stanovenia a výpočtu hodnoty a počtu platobných nárokov získaných
z národnej rezervy; prijímania pravidiel v oblasti úpravy jednotkovej
hodnoty platobných nárokov pre prípad častí platobných nárokov a kritériá
prideľovania platobných nárokov podľa využívania národnej rezervy
a poľnohospodárom, ktorí nepožiadali o podporu v roku 2011.
(24)
            S cieľom zaistiť riadne
spravovanie platobných nárokov by právomoc prijímať určité akty v súlade
s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely prijímania
pravidiel nahlasovania a aktivovania platobných nárokov.
(25)
Pokiaľ ide o konope, je potrebné zachovať
osobitné opatrenia, aby sa zabránilo tomu, že sa medzi plodinami, ktoré majú
nárok na základnú platbu, budú skrývať nedovolené plodiny, čím by sa
poškodzovala spoločná organizácia trhov s konope. Platby
by sa teda mali naďalej poskytovať iba na plochy, na ktorých boli vysiate
odrody konope, ktoré poskytujú určité záruky vzhľadom na obsah psychotropných
látok. S cieľom chrániť verejné zdravie by sa právomoc prijímať akty
v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely
prijímania pravidiel, ktorými sa poskytovanie platieb podmieňuje používaním
certifikovaných osív určitých odrôd konope, a vymedzenia postupu určovania
odrôd konope a overovania obsahu tetrahydrokanabinolu v nich.
(26)
Jedným z cieľov novej SPP je zlepšenie
ekologickej stránky prostredníctvom povinnej „ekologickej“ zložky priamych
platieb, čím sa podporia poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu
a životné prostredie uplatniteľné v celej Únii. Na
tento účel by členské štáty mali použiť časť svojho vnútroštátneho stropu na
priame platby, aby k základným platbám poskytli ročné platby na povinné postupy
poľnohospodárov, ktorých prioritou je plnenie cieľov environmentálnej politiky
a politiky v oblasti klímy. Uvedené postupy by mali mať podobu
jednoduchých, všeobecných, nezmluvných a ročných aktivít, ktoré presahujú
krížové plnenie a súvisia s poľnohospodárstvom, ako napríklad
diverzifikácia plodín, udržiavanie trvalých trávnatých plôch a oblasti
ekologického záujmu. Povinná povaha uvedených postupov by sa mala týkať aj
poľnohospodárov, ktorých podniky sa čiastočne alebo celkom nachádzajú
v oblastiach sústavy „Natura 2000“, na ktorú sa vzťahuje smernica
Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov
a voľne žijúcich živočíchov a rastlín[19] a smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane
voľne žijúceho vtáctva[20],
pokiaľ sú uvedené postupy v súlade s cieľmi uvedených smerníc. Poľnohospodári
spĺňajúci podmienky stanovené v nariadení Rady (ES) č. 834/2007
z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní
ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91[21], by mali využívať výhody
vyplývajúce z „ekologickej“ zložky bez toho, aby museli spĺňať akékoľvek iné
povinnosti vzhľadom na uznaný environmentálny prínos systémov ekologického
poľnohospodárstva. Nesplnenie zložky týkajúcej sa „ekologizácie“ by
viedlo k sankciám na základe článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...]
[HZR].
(27)
S cieľom zaistiť, aby sa povinnosti uvedené
v opatrení na diverzifikáciu plodín uplatňovali proporčným
a nediskriminačným spôsobom a aby priniesli environmentálnu pridanú
hodnotu, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy
mala delegovať na Komisiu na účely prijatia vymedzenia pojmu „plodina“
a pravidiel týkajúcich sa uplatňovania uvedeného opatrenia.
(28)
S cieľom zaistiť, aby plochu pokrytú trvalým
trávnym porastom v tomto stave poľnohospodári udržiavali, by sa právomoc
prijímať určité akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať na
Komisiu na účely prijatia pravidiel týkajúcich sa uplatňovania uvedeného
opatrenia.
(29)
S cieľom zabezpečiť účinné a jednotné
vykonávanie opatrenia týkajúceho sa oblasti ekologického záujmu a zároveň jeho
prispôsobenie osobitostiam členských štátov, súlade s článkom 290 zmluvy mala
delegovať na Komisiu na účely podrobnejšieho vymedzenia druhov oblastí
ekologického záujmu uvedených v danom opatrení a vymedzenia ďalších druhov
oblastí ekologického záujmu, ktoré sa môžu zohľadniť pri percentuálnom podiele
vzťahujúcom sa na dané opatrenie
(30)
S cieľom podporiť trvalo udržateľný rozvoj
poľnohospodárstva v oblastiach s osobitnými prírodnými prekážkami by
členské štáty mali mať možnosť využívať časť svojho vnútroštátneho stropu na
priame platby na poskytovanie ročných platieb na plochu k základným
platbám pre všetkých poľnohospodárov činných v týchto oblastiach. Uvedené platby by nemali nahrádzať podporu poskytnutú na základe
programov rozvoja vidieka a nemali by sa poskytovať poľnohospodárom
v oblastiach, ktoré boli určené v súlade s nariadením Rady (ES)
č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka
prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[22], ale neboli určené
v súlade s článkom 46 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. [...] ... o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom
Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[23] [RDR].
(31)
Zavádzanie a rozvoj nových hospodárskych
činností v sektore poľnohospodárstva je pre mladých poľnohospodárov
finančne náročné, čo je potrebné pri prideľovaní a smerovaní priamych
platieb zvážiť. Tento rozvoj je pre konkurencieschopnosť
poľnohospodárskeho sektora v Únii zásadný, a preto by sa mala
zabezpečiť podpora príjmov mladých poľnohospodárov začínajúcich
s vykonávaním poľnohospodárskych činností, s cieľom uľahčiť mladým
poľnohospodárom zakladanie podnikov a ich štrukturálne úpravy po
počiatočnom založení. Členské štáty by mali mať možnosť použiť časť svojich
vnútroštátnych stropov určených na priame platby na poskytnutie ročnej platby
na plochu mladým poľnohospodárom navyše k základnej platbe. Uvedená platba
by sa mala poskytovať počas maximálneho obdobia piatich rokov, keďže by mala
byť určená len na počiatočné obdobie podnikania a nemala by predstavovať
prevádzkovú pomoc.
(32)
S cieľom zaručiť ochranu nárokov príjemcov
a zabrániť diskriminácii medzi nimi by sa právomoc prijímať akty v súlade
s článkom 290 zmluvy mala delegovať na Komisiu na účely vymedzenia podmienok,
za ktorých právnickú osobu možno považovať za oprávnenú prijímať platbu pre
mladých poľnohospodárov, a najmä uplatňovania vekovej hranice na jednu alebo
viaceré fyzické osoby, ktoré sa zúčastňujú na právnickej osobe.
(33)
V jasne stanovených prípadoch by mali mať
členské štáty možnosť použiť časť svojich vnútroštátnych stropov na priame
platby v prípade viazanej podpory v určitých sektoroch. Prostriedky, ktoré možno použiť na akúkoľvek viazanú podporu, je
potrebné obmedziť na príslušnú úroveň, pričom by sa poskytnutie tejto podpory
malo umožniť v členských štátoch alebo v ich konkrétnych regiónoch
s osobitnou situáciou, v ktorých sú osobitné druhy poľnohospodárstva
alebo osobitné poľnohospodárske sektory obzvlášť dôležité z hospodárskych,
environmentálnych a/alebo sociálnych dôvodov. Členské štáty by mali mať možnosť
využiť na túto podporu až 5 % svojho vnútroštátneho stropu alebo 10 %
v prípade, ak úroveň viazanej podpory aspoň v jednom roku za obdobie 2010-2013
prekročila 5 %. V riadne odôvodnených prípadoch, v ktorých sa
preukázali určité citlivé potreby regiónu, a po schválení Komisiou by
členské štáty mali byť oprávnené použiť viac ako 10 % svojho vnútroštátneho
stropu. Viazaná podpora by sa mala poskytovať len do tej miery, ktorá je
nevyhnutná na vytvorenie stimulu na udržanie súčasnej úrovne výroby
v týchto regiónoch. Táto podpora by mala byť dostupná aj pre
poľnohospodárov, ktorí majú 31. decembra 2013 osobitné platobné nároky
pridelené na základe nariadenia (ES) č. 1782/2003 a nariadenia (ES)
č. 73/2009 a ktorí nemajú hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu,
potrebné na aktivovanie platobných nárokov. Pokiaľ ide o schvaľovanie
dobrovoľnej viazanej podpory prekračujúcej 10 % ročného vnútroštátneho
stropu stanoveného pre jednotlivé členské štáty, Komisia by ďalej mala byť
oprávnená prijímať vykonávacie akty bez toho, aby uplatnila nariadenie (EÚ)
č. 182/2011.
(34)
S cieľom zaistiť efektívne a cielené
využívanie prostriedkov Únie a zabrániť dvojitému financovaniu
v rámci iných podobných nástrojov podpory, by právomoc prijímať akty
v súlade s článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu na účely
vymedzenia prijímania pravidiel týkajúcich sa podmienok poskytovania
dobrovoľnej viazanej podpory a pravidiel týkajúcich sa jeho súladu
s ostatnými opatreniami Únie a kumulácie podpory.
(35)
Pokiaľ ide o podporu sektora bavlny,
v nariadení (ES) č. 73/2009 sa považovalo za potrebné, aby bola časť
podpory naďalej spojená s pestovaním bavlny prostredníctvom osobitnej platby
na plodinu na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, aby sa zabránilo
akémukoľvek riziku narušenia produkcie v regiónoch produkujúcich bavlnu,
pričom je potrebné zohľadniť všetky faktory, ktoré túto voľbu ovplyvňujú. Možnosť tejto voľby by sa mala zachovať v súlade s cieľmi
stanovenými v protokole č. 4 o bavlne, ktorý je pripojený
k Aktu o pristúpení z roku 1979.
(36)
S cieľom umožniť účinné uplatňovanie osobitnej
platby na bavlnu by právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290
zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu na účely prijímania pravidiel
a podmienok schvaľovania plôch a odrôd, pokiaľ ide o osobitnú
platbu na bavlnu, a pravidiel týkajúcich sa podmienok poskytovania
uvedenej osobitnej platby, oprávnenosti požiadaviek a poľnohospodárskych
postupov, kritérií schvaľovania medziodvetvových organizácií, povinností
výrobcov a situácie, keď schválené medziodvetvové organizácie
nedodržiavajú uvedené kritériá.
(37)
V kapitole 2 nariadenia (ES) č. 637/2008
z 23. júna 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1782/2003
a ustanovujú sa národné reštrukturalizačné programy pre sektor bavlny[24], sa stanovilo, že každý
členský štát, ktorý vyrába bavlnu, musí každé štyri roky a po prvý raz do 1. januára
2009 predložiť Komisii návrh štvorročného programu reštrukturalizácie alebo
predložiť Komisii do 31. decembra 2009 jednotný návrh upraveného
reštrukturalizačného programu na obdobie ôsmich rokov. Zo skúseností vyplýva,
že reštrukturalizácii sektora bavlny by lepšie poslúžili iné opatrenia vrátane
opatrení v rámci programov rozvoja vidieka financovaných na základe
nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR], ktoré by tiež umožnili lepšiu koordináciu
s opatreniami v iných sektoroch. Je však potrebné rešpektovať
nadobudnuté práva a legitímne očakávania podnikov, ktoré sa už do programov
reštrukturalizácie zapojili. Je preto potrebné v prebiehajúcich
štvorročných alebo osemročných programoch pokračovať až do konca. Po skončení tohto obdobia by však tieto programy mali skončiť. Prostriedky
dostupné zo štvorročných programov by sa potom mohli začleniť do dostupných
prostriedkov Únie určených na opatrenia na rozvoj vidieka od roku 2014. Prostriedky
dostupné po ukončení osemročných programov by neboli v programoch rozvoja
vidieka v roku 2018 vzhľadom na programové obdobie potrebné, a preto
by bolo vhodnejšie presunúť ich do podporných schém v rámci tohto
nariadenia, ako sa už stanovilo v článku 5 ods. 2 druhom
pododseku nariadenia (ES) č. 637/2008. Nariadenie (ES) č. 637/2008 sa
preto pre členské štáty zapojené do štvorročných alebo osemročných programov od
1. januára 2014 alebo 1. januára 2018 stane zastaraným. Nariadenie
(ES) č. 637/2008 by sa preto malo zrušiť.
(38)
Mal by sa zaviesť jednoduchý a špecifický
režim pre malých poľnohospodárov s cieľom znížiť administratívne náklady
spojené s riadením a kontrolovaním priamej podpory. Na tento účel je potrebné zaviesť paušálne platby, ktoré nahradia
všetky priame platby. Mali by sa zaviesť pravidlá na zjednodušenie formálnych
náležitostí, a to, okrem iného, znížením povinností uložených malým
poľnohospodárom, napríklad v oblasti podávania žiadostí o podporu,
poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu a životné prostredie,
krížového plnenia a kontrol ustanovených v nariadení (EÚ)
č. [...] [HRZ] bez toho, aby sa ohrozilo splnenie celkových cieľov reformy,
pričom sa rozumie, že sa na malých poľnohospodárov uplatňujú právne predpisy
Únie uvedené v prílohe II k nariadeniu (EÚ) č. [...] [HZR]. Cieľom
uvedeného režimu by malo byť podporovať existujúcu poľnohospodársku štruktúru
malých poľnohospodárskych podnikov v Únii bez toho, aby sa tým bránilo vývoju
smerom k iným konkurencieschopnejším štruktúram. Z tohto dôvodu by sa
prístup k tomuto režimu mal obmedziť na existujúce podniky.
(39)
S cieľom chrániť práva poľnohospodárov by sa
právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala delegovať
na Komisiu na účely prijímania pravidiel týkajúcich sa účasti malých
poľnohospodárov na režime v prípade, ak sa situácia zúčastnených
poľnohospodárov zmení.
(40)
V záujme zjednodušenia a s cieľom
zohľadniť osobitné podmienky veľmi vzdialených regiónov by sa priame platby v
týchto regiónoch mali riadiť v rámci podporných programov stanovených
nariadením (ES) č. 247/2006. V dôsledku toho by
sa ustanovenia v tomto nariadení týkajúce sa režimu základných platieb
a súvisiacich platieb, ako aj viazanej podpory nemali uplatňovať na tieto
regióny.
(41)
Na účel uplatňovania tohto nariadenia a na
účel sledovania, analyzovania a riadenia priamych platieb sú potrebné
oznámenia od členských štátov. S cieľom zaistiť dobré uplatňovanie pravidiel
nachádzajúcich sa v tomto nariadení by právomoc prijímať akty v súlade s
článkom 290 zmluvy mala byť delegovaná na Komisiu na účely prijatia potrebných
opatrení týkajúcich sa oznamovaní, ktoré členské štáty musia vykonávať, alebo
na účely overovania, kontroly, monitorovania, hodnotenia a auditu priamych
platieb, plnenia medzinárodných dohôd vrátane oznamovacích povinností
vyplývajúcich z uvedených dohôd a pravidiel stanovujúcich povahu
a druh oznamovaných informácií, metódy oznamovania a prístupové práva
k informáciám alebo informačným systémom, ako aj podmienky
a prostriedky zverejňovania informácií.
(42)
Právne predpisy Únie týkajúce sa ochrany
jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov a voľný pohyb
takých údajov, najmä smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24.
októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom
pohybe týchto údajov[25]
a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000
o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami
a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[26], sú uplatniteľné.
(43)
V záujme posilnenia ich politiky rozvoja
vidiek aby sa členským štátom mala dať možnosť presunúť finančné prostriedky
z ich stropu pre priame platby do ich podpory vyčlenenej na rozvoj
vidieka. Zároveň by sa členským štátom, v ktorých
úroveň priamej platby zostáva nižšia ako 90 % priemernej úrovne podpory
v Únii, mala dať možnosť presunúť finančné prostriedky z ich podpory
vyčlenenej na rozvoj vidieka do ich stropu pre priame platby. Takáto voľba by
sa mala v rámci určitých obmedzení vykonať jedenkrát a na celé
obdobie uplatňovania tohto nariadenia.
(44)
S cieľom zabezpečiť bezproblémový prechod z
ustanovení nariadenia (ES) č. 73/2009 na ustanovenia tohto nariadenia by
sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy mala
delegovať na Komisiu na účely prijatia opatrení na ochranu nadobudnutých práv
a legitímnych očakávaní poľnohospodárov,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
OBSAH
Dôvodová správa......................................................................................................................... 2
1........... KONTEXT NÁVRHU.................................................................................................. 2
2........... VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU      5
3........... PRÁVNE PRVKY NÁVRHU....................................................................................... 7
4........... VPLYV NA ROZPOČET............................................................................................. 9
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým
sa stanovujú pravidlá priamych platieb pre poľnohospodárov na základe
podporných režimov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky 10
HLAVA I  ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV......................................... 23
HLAVA II  VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH
PLATBÁCH............................. 25
KAPITOLA 1  Spoločné pravidlá pre priame platby................................................................... 26
KAPITOLA 2  Ustanovenia platné pre Bulharsko
a Rumunsko................................................... 30
HLAVA III  REŽIM ZÁKLADNÝCH PLATIEB A SÚVISIACE
PLATBY............................. 30
KAPITOLA 1  Režim základných platieb.................................................................................... 31
Oddiel 1  Vytvorenie režimu základných platieb........................................................................... 31
Oddiel 2  Národná rezerva.......................................................................................................... 34
Oddiel 3  Realizácia režimu základných platieb............................................................................. 36
KAPITOLA 2  Platby za poľnohospodárske postupy
prospešné pre klímu a životné prostredie... 39
KAPITOLA 3  Platby za oblasti s prírodnými
prekážkami........................................................... 41
KAPITOLA 4  Platby pre mladých poľnohospodárov................................................................. 43
HLAVA IV  VIAZANÁ PODPORA......................................................................................... 45
KAPITOLA 1  Dobrovoľná viazaná podpora............................................................................. 45
KAPITOLA 2  Osobitná platba na bavlnu................................................................................... 48
HLAVA V  Režim pre malých poľnohospodárov........................................................................ 50
HLAVA VI  Vnútroštátne programy
reštrukturalizácie pre sektor bavlny...................................... 53
HLAVA VII  ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA......................................................................... 53
KAPITOLA 1  Oznámenia a naliehavé situácie............................................................................ 53
KAPITOLA 2  Delegovanie právomocí
a vykonávacie ustanovenia............................................. 55
KAPITOLA 3  Prechodné a záverečné
ustanovenia.................................................................... 56
PRÍLOHA I  Zoznam režimov podpory....................................................................................... 58
PRÍLOHA II  Vnútroštátne stropy uvedené
v článku 6................................................................ 59
PRÍLOHA III  Čisté stropy uvedené
v článku 7........................................................................... 60
PRÍLOHA IV  Koeficienty, ktoré sa majú
uplatňovať podľa článku 10 ods. 1............................. 61
PRÍLOHA V  Finančné ustanovenia platné pre
Bulharsko a Rumunsko uvedené v článkoch 16 a 17 62
PRÍLOHA VI  Priemerná veľkosť poľnohospodárskeho
podniku, ktorá sa má uplatňovať podľa článku 36 ods. 5        63
PRÍLOHA VII  TABUĽKA ZHODY......................................................................................... 64
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ.................................................................................. 72
HLAVA I
ROZSAH PÔSOBNOSTI A VYMEDZENIE POJMOV
Článok 1
Rozsah
pôsobnosti
Týmto nariadením sa ustanovujú:
a)           spoločné
pravidlá pre platby poskytované priamo poľnohospodárom na základe režimov podpory
uvedených v prílohe I (ďalej len „priame platby“),
b)           osobitné
pravidlá týkajúce sa:
i)       základných platieb
pre poľnohospodárov (ďalej len „režim základných platieb“),
ii)       platieb pre
poľnohospodárov dodržiavajúcich poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu
a životné prostredie,
iii)      dobrovoľných
platieb pre poľnohospodárov v oblastiach s prírodnými prekážkami,
iv)      platieb pre mladých
poľnohospodárov, ktorí začínajú vykonávať poľnohospodársku činnosť,
v)      režimu dobrovoľnej
viazanej podpory,
vi)      osobitných platieb
na plodiny za bavlnu,
vii)     zjednodušeného
režimu pre malých poľnohospodárov,
viii)    rámca umožňujúceho
Bulharsku a Rumunsku doplniť priame platby.
Článok 2
Zmena
a doplnenie prílohy I
Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom
55 na účely zmeny a doplnenia zoznamu režimov podpory uvedeného
v prílohe I.
Článok 3
Uplatňovanie
na najvzdialenejšie regióny a menšie ostrovy v Egejskom mori
Článok 11 sa neuplatňuje na regióny Únie
uvedené v článku 349 zmluvy, ďalej uvedené ako „najvzdialenejšie regióny“
a na priame platby poskytované na menších ostrovoch v Egejskom
mori v súlade s nariadením (ES) č. 1405/2006.
Hlavy III, IV a V sa neuplatňujú na najvzdialenejšie regióny.
Článok 4
Vymedzenia
pojmov
1.           Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
a)           „poľnohospodár“
je fyzická alebo právnická osoba alebo skupina fyzických alebo právnických osôb
bez ohľadu na právne postavenie skupiny a jej členov podľa vnútroštátneho
práva, ktorej podnik sa nachádza na území Únie, ako je vymedzené
v článku 52 Zmluvy o Európskej únii v spojení
s článkami 349 a 355 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
a ktorá vykonáva poľnohospodársku činnosť,
b)           „podnik“ sú
všetky jednotky používané na poľnohospodárske činnosti a spravované poľnohospodárom,
ktoré sa nachádzajú na území toho istého členského štátu,
c)           „poľnohospodárska
činnosť“ znamená:
–
pestovanie poľnohospodárskych produktov vrátane
zberu alebo chov vrátane dojenia a šľachtenia zvierat a chovu zvierat
na poľnohospodárske účely,
–
udržiavanie poľnohospodárskej plochy v stave, v
ktorom je vhodná na pastvu alebo pestovanie bez ďalších prípravných činností
presahujúcich tradičné poľnohospodárske postupy a stroje, alebo
–
vykonávanie minimálnej činnosti na
poľnohospodárskych plochách prirodzenie ponechaných v stave vhodnom na pastvu
alebo pestovanie, pričom túto činnosť musia členské štáty stanoviť,
d)           „poľnohospodárske
produkty“ sú produkty uvedené v prílohe I k zmluve
s výnimkou produktov rybného hospodárstva, ako aj bavlny,
e)           „poľnohospodárska
plocha“ je akákoľvek plocha, ktorú zaberá orná pôda, trvalé trávnaté plochy
alebo trvalé plodiny,
f)            „orná pôda“ je
pôda obrábaná na pestovanie plodín alebo plocha vhodná na produkciu plodín, ale
ležiaca úhorom vrátane plochy vyňatej z produkcie v súlade
s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999,
s článkom 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a s článkom 29
nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR] bez ohľadu na to, či ide alebo nejde
o pôdu v skleníkoch, alebo pod trvalými alebo mobilnými krytmi,
g)           „trvalé
plodiny“ sú plodiny pestované mimo osevného postupu okrem trvalých trávnatých
plôch, ktoré zaberajú pôdu počas piatich rokov alebo dlhšie a opakovane
produkujú úrodu vrátane škôlok a mladiny s krátkodobým striedaním,
h)           „trvalé
trávnaté plochy“ predstavujú pôdu využívanú na pestovanie tráv alebo iných
rastlinných krmív (samovysiatych) alebo pestovaných (siatych), ktorá nebola
zahrnutá do systému striedania plodín v podniku päť rokov alebo dlhšie,
môžu sem patriť aj iné druhy vhodné na pastvu pod podmienkou, že trávy
a iné rastlinné krmivá zostávajú v prevahe,
i)            „trávy alebo
iné rastlinné krmivá“ sú všetky bylinné rastliny, ktoré zvyčajne rastú na
prirodzených pasienkoch alebo sú zahrnuté v zmesiach osiva pre pasienky
alebo lúky v členskom štáte (aj nevyužívané na spásanie zvieratami).
j)            „škôlka“
znamená tieto plochy s mladými drevnatými rastlinami, ktoré sa pestujú
vonku a sú určené na presadenie:
–
škôlky s viničom a vrúbľami,
–
škôlky ovocných stromov a bobuľovín,
–
škôlky okrasných rastlín,
–
škôlky s lesnými stromami (s výnimkou tých,
ktoré pre vlastné využitie poľnohospodárskeho podniku rastú v rámci lesa),
–
stromy a kríky na sadenie v záhradách,
parkoch, popri cestách a na nábrežiach (napríklad rastliny na živé ploty,
ružové kríky a iné okrasné kríky, okrasné ihličnany) vrátane všetkých
prípadov ich vrúbľov a mladých sadeníc.
k)           „mladina
s krátkodobým striedaním“ znamená plochy vysadené druhmi stromov
s číselným znakom KN 06029041, ktoré členské štáty musia vymedziť a
ktoré pozostávajú z drevnatých viacročných plodín, vrúbľov alebo výhonkov
zostávajúcich v zemi po zbere, z ktorých nasledujúci rok vyrastú nové
výhonky, a s maximálnym cyklom zberu, ktorý majú určiť členské štáty.
2.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na účely:
a)      ustanovenia
podrobnejšieho vymedzenia v súvislosti s prístupom k podpore
podľa tohto nariadenia,
b)      stanovenia rámca,
v ktorom členské štáty vymedzia minimálne činnosti, ktoré treba uskutočniť
na plochách prirodzene ponechaných v stave vhodnom na pastvu alebo
pestovanie,
c)      stanovenia kritérií,
ktoré poľnohospodári musia splniť, aby sa dalo považovať, že dodržali povinnosť
zachovania poľnohospodárskej plochy v stave vhodnom na pastvu alebo pestovanie,
ako sa uvádza v odseku 1 písm. c),
d)      stanovenia kritérií
s cieľom určiť prevahu tráv a iných rastlinných krmív na účely odseku
1 písm. h).
HLAVA II
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O PRIAMYCH PLATBÁCH
KAPITOLA 1
Spoločné pravidlá pre priame platby
Článok 5
Financovanie
priamych platieb
Režimy podpory uvedené v prílohe I
k tomuto nariadeniu sa financujú v súlade s článkom 4
ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR].
Článok 6
Vnútroštátne
stropy
1.           V prílohe II sa pre
každý členský štát a na každý rok stanovia vnútroštátne stropy obsahujúce
celkovú hodnotu všetkých pridelených nárokov, národnej rezervy a stropov
stanovených v súlade s článkami 33, 35, 36, 37 a 39.
2.           S cieľom zohľadniť vývoj
v súvislosti s maximálnou celkovou výškou priamych platieb, ktorú je
možné prideliť, vrátane výšky vyplývajúcej z rozhodnutí, ktoré členské
štáty prijmú v súlade s článkom 14, je Komisia oprávnená prijať
delegované akty v súlade s článkom 55 na účely preskúmania
vnútroštátnych stropov uvedených v prílohe II.
Článok 7
Čisté
stropy
1.           Bez toho, aby bol dotknutý
článok 8, celková výška priamych platieb, ktoré možno v členskom štáte
poskytnúť podľa hláv III, IV a V za kalendárny rok, po uplatnení
článku 11 neprevýši stropy uvedené v prílohe III k tomuto nariadeniu.

S cieľom zabrániť, aby celková suma priamych
platieb prekročila stropy stanovené v prílohe III, členské štáty
lineárne znížia objem všetkých priamych platieb s výnimkou priamych
platieb poskytnutých na základe nariadení (ES) č. 247/2006 a (ES)
č. 1405/2006.
2.           Pre každý členský štát
a za každý rok sa ako podpora Únie na opatrenia v rámci programov
rozvoja vidieka financovaných z EPFRV podľa ustanovení nariadenia (EÚ)
č. [...] [RDR] sprístupní odhadovaný produkt obmedzenia uvedený
v článku 11, ktorý predstavuje rozdiel medzi vnútroštátnymi stropmi
uvedenými v prílohe II, ku ktorým sa pridáva suma dostupná
v súlade s článkom 44, a čistými stropmi uvedenými
v prílohe III.
3.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na účely preskúmania stropov
uvedených v prílohe III.
Článok 8
Finančná
disciplína
1.           Miera úprav určená
v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR] sa
uplatňuje len na priame platby nad 5 000 EUR, ktoré sa
poľnohospodárom majú prideliť v príslušnom kalendárnom roku.
2.           V rámci postupného
zavádzania priamych platieb podľa ustanovení článku 16 sa ods. 1
tohto článku vzťahuje na Bulharsko a Rumunsko od 1. januára 2016.

3.           Komisia je oprávnená prijať
delegované akty v súlade s článkom 55 v oblasti pravidiel
základu na výpočet znížení, ktorý členské štáty uplatňujú na poľnohospodárov podľa
odsekov 1 a 2 tohto článku.
Článok 9
Aktívny
poľnohospodár
1.         Fyzickým ani právnickým osobám, ani
skupinám fyzických alebo právnických osôb sa neposkytnú priame platby, ak sa
uplatňuje jedna z týchto situácií:
a)         ročná výška
priamych platieb je menej ako 5 % súčtu príjmov, ktoré získali
z nepoľnohospodárskych činností za posledné účtovné obdobie, alebo
b)         ich
poľnohospodárske plochy sú prevažne plochy prirodzene ponechané v stave
vhodnom na pastvu alebo pestovanie a uvedené osoby na uvedených plochách nevykonávajú
minimálnu činnosť, ktorú členské štáty stanovili v súlade s článkom 4
ods. 1 písm. c).
2.         Odsek 1 sa neuplatňuje na
poľnohospodárov, ktorí získali menej než 5 000 EUR
formou priamych platieb za predchádzajúci rok.
3.         Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 na účely ustanovenia:
a)         kritérií na
stanovenie výšky priamych platieb relevantných na účel odsekov 1 a 2,
najmä v prvok roku pridelenia platobných nárokov v prípade, že hodnota
platobných nárokov ešte nie je definitívne stanovená, ako aj pre nových
poľnohospodárov,
b)         výnimiek
z pravidla, že príjmy za posledné účtovné obdobie sa majú zohľadniť
v prípade, ak uvedené čísla nie sú k dispozícii, a
c)         kritérií na
stanovenie toho, kedy sa poľnohospodárska plocha poľnohospodára má považovať
hlavne za plochy prirodzene ponechané v stave vhodnom na pastvu alebo
pestovanie.
Článok 10
Minimálne
požiadavky na získanie priamych platieb
1.           Členské štáty rozhodnú, že
nepridelia priame platby poľnohospodárovi v jednom z týchto prípadov:
a)      ak celková výška
priamych platieb, ktoré sú požadované alebo sa majú poskytnúť pred znížením
alebo vylúčením stanoveným v článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...]
[HZR] v danom kalendárnom roku, je menej ako 100 EUR,
b)      ak plocha
poľnohospodárskeho podniku, na ktorú možno poskytnúť podporu a na ktorú sa
požadujú alebo sa majú poskytnúť priame platby pred znížením alebo vylúčením
stanoveným v článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR], je menej
ako jeden hektár.
S cieľom zohľadniť štruktúru svojich poľnohospodárskych
sektorov môžu členské štáty upraviť prahové hodnoty uvedené v písmenách a)
a b) v rozsahu uvedenom v prílohe IV.
2.           Ak majú poľnohospodári, ktorí
prijímajú viazanú podporu na zvieratá uvedenú v hlave IV, menej hektárov,
ako je prahová hodnota, ktorú členský štát určil na účely písmena b) odseku 1,
uvedený členský štát uplatní písmeno a) odseku 1.
3.           Dotknuté členské štáty sa
môžu rozhodnúť, že v najvzdialenejších regiónoch a na menších
ostrovoch v Egejskom mori neuplatnia odsek 1.
4.           V Bulharsku
a Rumunsku sa na roky 2014 a 2015 požadovaná suma alebo suma, ktorá
sa má poskytnúť, ako sa uvádza v odseku 1, vypočíta na základe sumy stanovenej
v prílohe V.A za príslušný rok.
Článok 11
Postupné
znižovanie a obmedzenie platieb
1.           Výška priamych platieb, ktoré
sa majú poľnohospodárovi poskytnúť podľa tohto nariadenia v danom
kalendárnom roku, sa zníži takto:
–
o 20 % pri tranži vyššej ako 150 000 EUR
a až do 200 000 EUR,
–
o 40 % pri tranži vyššej ako 200 000 EUR
a až do 250 000 EUR,
–
o 70 % pri tranži vyššej ako 250 000 EUR
a až do 300 000 EUR,
–
o 100 % pri tranži vyššej ako 300 000
EUR.
2.           Suma uvedená v odseku 1
sa vypočíta odpočítaním miezd, ktoré v predchádzajúcom roku poľnohospodár
skutočne vyplatil a nahlásil vrátane daní a sociálnych príspevkov
súvisiacich so zamestnaním, od celkovej sumy priamych platieb, ktorá sa mala
pôvodne vyplatiť poľnohospodárovi bez zohľadnenia platieb, ktoré sa majú
poskytnúť podľa kapitoly 2 hlavy III tohto nariadenia.
3.           Členské štáty zabezpečia, aby
neboli vyplatené nijaké platby poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od
dátumu uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou umelo vytvorili podmienky
s cieľom vyhnúť sa účinkom tohto článku.
Článok 12
Kumulácia
podpory
Plocha zodpovedajúca počtu hektárov, na ktoré
možno poskytnúť podporu, v súvislosti s ktorou podal poľnohospodár
žiadosť o základnú platbu podľa kapitoly 1 hlavy III, môže byť predmetom
žiadosti o akúkoľvek ďalšiu priamu platbu, ako aj o akúkoľvek ďalšiu
podporu, na ktorú sa toto nariadenie nevzťahuje, ak nie je v tomto
nariadení výslovne ustanovené inak.
Článok 13
Štátna
pomoc
Odchylne od článku 146 ods. 1 nariadenia [o
jednotnej spoločnej organizácii trhov], na platby uskutočnené členskými štátmi
podľa tohto nariadenia a v súlade s ním sa nevzťahujú
články 107, 108 a 109 zmluvy.
Článok 14
Pružnosť
medzi piliermi
1.       Členské štáty môžu pred 1. augustom 2013
rozhodnúť, že sprístupnia dodatočnú podporu až do výšky 10 % svojich
vnútroštátnych ročných stropov na kalendárne roky 2014 až 2019 uvedených v
prílohe II k tomuto nariadeniu na opatrenia v rámci programov na
rozvoj vidieka financovaných z EPFRV, ako je uvedené v nariadení (EÚ)
č. [...] [RDR]. V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude viac
k dispozícii na poskytnutie priamych platieb.
Rozhodnutie
uvedené v prvom pododseku sa oznámi Komisii do dátumu uvedeného
v uvedenom pododseku.
Percento oznámené
v súlade s druhým pododsekom je rovnaké pre roky uvedené v prvom
pododseku.
2.       Bulharsko, Estónsko, Fínsko, Lotyšsko,
Litva, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španielsko, Švédsko
a Spojené kráľovstvo môžu pred 1. augustom 2013 rozhodnúť, že ako priame
platby podľa tohto nariadenia sprístupnia až 5 % sumy vyčlenenej na
podporu opatrení v rámci programov na rozvoj vidieka financovaných z EPFRV v
období 2015-2020, ako sa uvádza v nariadení (EÚ) č. [...] [RDR].
V dôsledku toho zodpovedajúca suma už nebude viac k dispozícii na
podporné opatrenia v rámci programov na rozvoj vidieka.
Rozhodnutie
uvedené v prvom pododseku sa oznámi Komisii do dátumu uvedeného
v uvedenom pododseku.
Percento oznámené
v súlade s druhým pododsekom je rovnaké pre roky uvedené v odseku 1
prvom pododseku.
Článok 15
Preskúmanie
Režimy podpory uvedené v prílohe I
sa uplatňujú bez toho, aby bolo dotknuté prípadné preskúmanie na základe
hospodárskeho vývoja a rozpočtovej situácie realizované kedykoľvek.
KAPITOLA 2
Ustanovenia platné pre Bulharsko a Rumunsko
Článok 16
Postupné
zavádzanie priamych platieb
V Bulharsku a Rumunsku sa
vnútroštátne stropy pre platby uvedené v článkoch 33, 35, 37, 39
a 51 na roky 2014 a 2015 stanovia na základe súm určených
v prílohe V.A.
Článok 17
Doplnkové
vnútroštátne priame platby a priame platby
1.           V rokoch 2014 a 2015
môžu Bulharsko a Rumunsko využívať vnútroštátne priame platby
s cieľom doplniť platby poskytnuté v rámci režimu základných platieb
uvedeného v kapitole 1 hlavy III a v prípade Bulharska aj
s cieľom doplniť platby poskytované v rámci osobitnej platby na
bavlnu uvedenej v kapitole 2 hlavy IV.
2.           Celková výška doplnkových
vnútroštátnych priamych platieb k režimu základných platieb, ktoré možno
poskytnúť na roky 2014 a 2015, neprekročí za každý uvedený rok výšku
stanovenú v prílohe V.B.
3.           V prípade Bulharska
celková výška doplnkových vnútroštátnych priamych platieb k osobitnej
platbe na bavlnu neprekročí sumy stanovené v prílohe V.C za každý rok
uvedený v uvedenej prílohe.
4.           Doplnkové vnútroštátne priame
platby sa udeľujú v súlade s objektívnymi kritériami a takým
spôsobom, aby sa zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi
a aby sa zabránilo narušeniu trhu a hospodárskej súťaže.
HLAVA III
REŽIM ZÁKLADNÝCH PLATIEB A SÚVISIACE PLATBY
KAPITOLA 1
Režim základných platieb
Oddiel 1
Vytvorenie režimu základných platieb
Článok 18
Platobné
nároky
1.           Podpora v rámci režimu
základných platieb je dostupná pre poľnohospodárov, ak získajú platobné nároky
podľa tohto nariadenia prostredníctvom prvého pridelenia podľa článku 21,
z národnej rezervy podľa článku 23 alebo prevodom podľa článku 27.
2.           Platnosť platobných nárokov
získaných v rámci režimu jednotnej platby v súlade s nariadením
(ES) č.1782/2003 a nariadením (ES) č. 73/2009 uplynie 31. decembra
2013.
Článok 19
Strop
režimu základných platieb
1.           Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov stanoví ročný vnútroštátny strop pre režim základných
platieb odpočítaním ročných súm, ktoré sa stanovia v súlade
s článkami 33, 35, 37 a 39, z ročného vnútroštátneho stropu
stanoveného v prílohe II. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú
v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56
ods. 2.
2.           Pre každý členský štát
a za každý rok sa celková hodnota všetkých pridelených platobných nárokov
a národnej rezervy rovná príslušnému vnútroštátnemu stropu, ktorý Komisia
schválila podľa odseku 1.
3.           V prípade úpravy stropu
schváleného Komisiou podľa odseku 1 v porovnaní s predchádzajúcim
rokom členský štát lineárne zníži alebo zvýši hodnotu všetkých platobných
nárokov, aby sa zabezpečil súlad s odsekom 2.
Článok 20
Regionálne
prideľovanie vnútroštátnych stropov
1.           Členské štáty môžu pred 1.
augustom 2013 rozhodnúť, že budú uplatňovať režim základných platieb na
regionálnej úrovni. V takom prípade vymedzia regióny v súlade
s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, k akým patria
napríklad ich poľnohospodárske a hospodárske vlastnosti, regionálny
poľnohospodársky potenciál alebo inštitucionálna či administratívna štruktúra.
2.           Členské štáty rozdelia
vnútroštátne stropy uvedené v článku 19 ods. 1 medzi regióny
v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.
3.           Členské štáty môžu rozhodnúť,
že podrobia tieto regionálne stropy postupným ročným úpravám podľa vopred
určených ročných krokov a v súlade s objektívnymi
a nediskriminačnými kritériami, k akým patria napríklad
poľnohospodársky potenciál alebo environmentálne kritériá.
4.           V rozsahu nevyhnutnom na
dodržanie platných regionálnych stropov určených v súlade s odsekom 2
alebo 3 členské štáty lineárne znížia alebo zvýšia hodnotu platobných nárokov
vo všetkých svojich regiónoch.
5.           Členské štáty oznámia Komisii
do 1. augusta 2013 rozhodnutie uvedené v odseku 1 spolu s opatreniami prijatými
na účel uplatňovania odsekov 2 a 3.
Článok 21
Prvé
pridelenie platobných nárokov
1.           S výhradou odseku 2 sa
platobné nároky prideľujú poľnohospodárom, ak požiadajú o pridelenie
platobných nárokov v rámci režimu základných platieb do 15. mája 2014,
s výnimkou prípadu vyššej moci a výnimočných okolností.
2.           Poľnohospodári, ktorí
v roku 2011 aktivovali aspoň jeden platobný nárok v rámci režimu
jednotnej platby alebo požiadali o podporu v rámci režimu jednotnej
platby na plochu, oboje v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009,
dostanú platobné nároky prvý rok uplatňovania režimu základnej platby pod
podmienkou, že sú oprávnení získať priame platby v súlade s článkom 9.
Odchylne od prvého
pododseku poľnohospodári získanú platobné nároky prvý rok uplatňovania režimu
základných platieb pod podmienku, že sú oprávnení získať priame platby v súlade
s článkom 9 a že v roku 2011:
a)       v rámci
režimu jednotnej platby neaktivovali žiaden nárok, ale vyrábali výlučne ovocie,
zeleninu a/alebo pestovali výlučne vinič,
b)       v rámci režimu jednotnej platby na plochu nepožiadali o žiadnu
podporu a mali len poľnohospodársku pôdu, ktorá nebola v dobrom
poľnohospodárskom stave k 30. júnu 2003, ako je ustanovené v článku 124 ods. 1
nariadenia (ES) č. 73/2009,
Okrem prípadov vyššej moci alebo výnimočných okolností sa počet
platobných nárokov pridelených poľnohospodárovi rovná počtu hektárov, na ktoré
je možné poskytnúť podporu v zmysle článku 25 ods. 2
a ktoré poľnohospodár nahlási v súlade s článkom 26
ods. 1 na rok 2014.
3.           V prípade predaja alebo
prenájmu svojho podniku alebo jeho časti fyzické alebo právnické osoby
spĺňajúce ustanovenia odseku 2 môžu prostredníctvom zmluvy podpísanej pred 15.
májom 2014 previesť právo na získanie platobných nárokov podľa odseku 1 len na
jedného poľnohospodára pod podmienkou, že tento poľnohospodár spĺňa podmienky
ustanovené v článku 9.
4.           Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov prijme pravidlá týkajúce sa žiadostí o pridelenie
platobných nárokov, ktoré sa podávajú v roku pridelenia platobných nárokov,
v prípade že uvedené platobné nároky ešte nie sú definitívne stanovené
a že uvedené prideľovanie ovplyvňujú osobitné okolnosti. Uvedené
vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 56 ods. 2.
Článok 22
Hodnota
platobných nárokov a konvergencia
1.           Za každý príslušný rok sa
vypočíta jednotková hodnota platobných nárokov vydelením vnútroštátneho alebo
regionálneho stropu stanoveného v článkoch 19 alebo 20 po uplatnení
lineárneho zníženia ustanoveného v článku 23 ods. 1 počtom
platobných nárokov pridelených na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni podľa
článku 21 ods. 2 na rok 2014.
2.           Členské štáty, ktoré
uplatňovali režim jednotnej platby ustanovený v nariadení (ES) č. 73/2009,
môžu obmedziť výpočet jednotkovej hodnoty platobných nárokov stanovenej
v odseku 1 na sumu zodpovedajúcu minimálne 40 % vnútroštátneho alebo
regionálneho stropu stanoveného v článkoch 19 alebo 20 po uplatnení
lineárneho zníženia ustanoveného v článku 23 ods. 1.
3.           Členské štáty využívajúce
možnosť ustanovenú v odseku 2 použijú časť stropu zostávajúcu po uplatnení
uvedeného odseku na zvýšenie hodnoty platobných nárokov v prípadoch, keď
je celková hodnota platobných nárokov v držbe poľnohospodára v rámci
režimu základných platieb vypočítaná v súlade s odsekom 2 nižšia ako
celková hodnota platobných nárokov vrátane osobitných nárokov, ktoré má
poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu jednotnej platby
v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009. Na tento účel sa
vnútroštátna alebo regionálna jednotková hodnota každého platobného nároku
príslušného poľnohospodára zvýši o podiel rozdielu medzi celkovou hodnotou
platobných nárokov v rámci režimu základných platieb vypočítanou podľa
odseku 2 a celkovou hodnotou platobných nárokov vrátane osobitných
nárokov, ktoré má poľnohospodár 31. decembra 2013 v rámci režimu
jednotnej platby v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009.
Pri výpočte zvýšenia môže členský štát zohľadniť
aj podporu poskytnutú v kalendárnom roku 2013 podľa článkov 52, 53
ods. 1 a článku 68 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES)
č. 73/2009, za predpokladu, že členský štát sa rozhodol, že na príslušné
sektory neuplatní dobrovoľnú viazanú podporu podľa hlavy IV tohto nariadenia.
Na účely prvého pododseku sa poľnohospodár
považuje za majúceho platobné nároky 31. decembra 2013 vtedy, keď mu boli
k tomuto dátumu platobné nároky pridelené alebo definitívne prevedené.
4.           Na účely odseku 3 môže
členský štát na základe objektívnych kritérií stanoviť, aby sa v prípade
predaja alebo postúpenia poľnohospodárskej plochy alebo uplynutia platnosti
celkového alebo čiastočného prenájmu poľnohospodárskej plochy po dátume
stanovenom podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 73/2009 a pred
dátumom stanoveným podľa článku 26 tohto nariadenia zvýšenie alebo
čiastočné zvýšenie hodnoty platobných nárokov, ktoré by sa pridelili
príslušnému poľnohospodárovi, vrátilo do národnej rezervy, ak by toto zvýšenie
predstavovalo neočakávaný zisk pre príslušného poľnohospodára.
Tieto objektívne kritériá sa stanovujú tak, aby sa
zaistilo rovnaké zaobchádzanie s poľnohospodármi a aby sa zabránilo
narušeniu trhu a hospodárskej súťaže, pričom obsahujú minimálne:
a)      minimálne trvanie
prenájmu,
b)      časť prijatej
platby, ktorá sa vráti do národnej rezervy.
5.           Všetky platobné nároky
v členskom štáte alebo, v prípade uplatňovania článku 20,
v regióne majú najneskôr od roku podania žiadosti 2019 rovnakú
jednotkovú hodnotu.
6.           Pri uplatňovaní odsekov 2
a 3 členské štáty konajú v súlade so všeobecnými zásadami práva Únie
a usilujú sa o priblíženie hodnoty platobných nárokov na vnútroštátnej
alebo regionálnej úrovni. Členské štáty na tento účel stanovia kroky, ktoré
treba prijať do 1. augusta 2013. K týmto krokom patria ročné postupné
úpravy platobných nárokov v súlade s objektívnymi
a nediskriminačnými kritériami.
Kroky uvedené v prvom pododseku sa oznámia
Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku.
Oddiel 2
Národná rezerva
Článok 23
Zriadenie
a využívanie národnej rezervy
1.           Každý členský štát zriadi
národnú rezervu. Na tento účel a s cieľom vytvoriť národnú rezervu
pristúpia členské štáty v prvom roku uplatňovania režimu základných
platieb k lineárnemu percentnému znižovaniu stropu režimu základných
platieb na vnútroštátnej úrovni. Toto zníženie neprekročí 3 % okrem prípadov,
keď je potrebné pokryť potreby týkajúce sa prideľovania ustanovené v odseku 4
na rok 2014.
2.           Členské štáty môžu národnú
rezervu spravovať na regionálnej úrovni.
3.           Členské štáty zavedú platobné
nároky z národnej rezervy v súlade s objektívnymi kritériami
a takým spôsobom, aby k nim zabezpečili rovnaký prístup pre všetkých
poľnohospodárov a aby sa zabránilo narušeniam trhu a hospodárskej
súťaže.
4.           Členské štáty používajú
národnú rezervu na prioritné prideľovanie platobných nárokov mladým
poľnohospodárom, ktorí začínajú s poľnohospodárskou činnosťou.
Na účely prvého
pododseku sú „mladí poľnohospodári, ktorí začínajú poľnohospodársku činnosť“
poľnohospodári, ktorí spĺňajú podmienky ustanovené v článku 36 ods. 2 a počas
obdobia 5 rokov predchádzajúcich začatiu novej poľnohospodárskej činnosti
nevykonávali nijakú poľnohospodársku činnosť vo svojom mene a na vlastné
riziko ani nemali kontrolu nad právnickou osobou vykonávajúcou poľnohospodársku
činnosť. V prípade právnickej osoby fyzická osoba (-y), ktorá má kontrolu
nad právnickou osobou, nesmela vo vlastnom mene a na vlastné riziko
vykonávať nijakú poľnohospodársku činnosť alebo nesmela mať kontrolu nad
právnickou osobou vykonávajúcou poľnohospodársku činnosť počas obdobia 5 rokov
predchádzajúcich začatiu poľnohospodárskej činnosti touto právnickou osobou.
5.           Členské štáty môžu národnú
rezervu využívať na:
a)      prideľovanie
platobných nárokov poľnohospodárom v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú
programy reštrukturalizácie a/alebo rozvoja súvisiace s určitou
formou verejnej intervencie, s cieľom zabrániť opusteniu pôdy a/alebo
vyplácať kompenzácie poľnohospodárom s osobitnými nevýhodami v týchto
oblastiach,
b)      lineárne zvyšovanie
hodnoty platobných nárokov v rámci režimu základných platieb na
vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, ak národná rezerva prekročí 3 %
v ktoromkoľvek z daných rokov, za predpokladu, že zostane dostatočná
suma na prideľovanie podľa odseku 4, podľa písmena a) tohto odseku a podľa
odseku 7.
6.           Pri uplatňovaní odseku 4
a odseku 4 písm. a) členské štáty stanovia hodnotu platobných nárokov
prideľovaných poľnohospodárom na základe vnútroštátnej alebo regionálnej
priemernej hodnoty platobných nárokov v roku pridelenia.
7.           Keď je poľnohospodár
oprávnený získať platobné nároky alebo zvýšiť hodnotu existujúcich nárokov na
základe definitívneho rozhodnutia súdu alebo na základe definitívneho
administratívneho aktu príslušného orgánu členského štátu, získa množstvo
a hodnotu platobných nárokov stanovených v uvedenom rozhodnutí alebo
akte k dátumu, ktorý stanoví členský štát. Tento dátum však nesmie byť
neskorší ako posledný dátum na podanie žiadosti v rámci režimu základných
platieb, ktorý nasleduje po dátume rozhodnutia súdu alebo administratívneho
aktu, pričom sa zohľadňuje uplatňovanie článku 25 a článku 26.
Článok 24
Dopĺňanie
národnej rezervy
1.           Národná rezerva sa dopĺňa
sumami:
a)      z platobných
nárokov, ktoré neposkytujú právo na platby počas dvoch po sebe idúcich rokov z
dôvodu uplatňovania:
i)        článku 9,
ii)       článku 10
ods. 1.
b)      z akéhokoľvek
platobného nároku, ktorý nebol aktivovaný v súlade s článkom 25
v období dvoch rokov, okrem prípadu vyššej moci alebo výnimočných
okolností,
c)      z platobných
nárokov, ktoré poľnohospodári dobrovoľne vrátili,
d)      z uplatnenia
článku 22 ods. 4.
2.           Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov prijme potrebné opatrenia týkajúce sa vrátenia
neaktivovaných platobných nárokov do národnej rezervy. Uvedené vykonávacie akty
sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 56 ods. 2.
Oddiel 3
Realizácia režimu základných platieb
Článok 25
Aktivovanie
platobných nárokov
1.           Podpora v rámci režimu
základných platieb sa prideľuje poľnohospodárom po aktivovaní prostredníctvom
nahlásenia v súlade s článkom 26 ods. 1 týkajúceho sa
platobného nároku na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, v členskom
štáte, v ktorom bol pridelený. Aktivované platobné nároky poskytujú právo
na ročnú platbu súm, ktoré sú v ňom stanovené, a to bez toho, aby
bolo dotknuté uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a
obmedzovanie, lineárne znižovanie v súlade s článkom 7, článkom 37
ods. 2 a článkom 51 ods. 1 a akékoľvek zníženia a vylúčenia
uložené podľa nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR].
2.           Na účely tejto hlavy je
„hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“:
a)      akákoľvek
poľnohospodárska plocha podniku, ktorá sa využíva na poľnohospodársku činnosť,
alebo ak sa plocha využíva aj na nepoľnohospodárske činnosti, plocha, ktorá sa
využíva prevažne na poľnohospodárske činnosti, alebo
b)      akákoľvek plocha,
ktorá zakladala právo na platby v roku 2008 v rámci režimu
jednotnej platby ustanoveného v hlave III nariadenia č. (ES) 73/2009
alebo režimu jednotnej platby na plochu ustanoveného v kapitole 2 hlavy V
uvedeného nariadenia a ktorá:
i)        už nezodpovedá vymedzeniu „plochy, na ktorú možno poskytnúť
podporu“, podľa písm. a) v dôsledku vykonávania smernice 92/43/EHS,
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000,
ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti
vodného hospodárstva[27],
a smernice 2009/147/ES alebo
ii)       je počas trvania
príslušného záväzku jednotlivého poľnohospodára zalesnená podľa článku 31
nariadenia (ES) č. 1257/1999 alebo podľa článku 43 nariadenia (ES)
č. 1698/2005 alebo podľa vnútroštátneho systému, ktorého podmienky sú
v súlade s článkom 43 ods. 1, ods. 2 a ods. 3 nariadenia
(ES) č. 1698/2005 a článkom 23 nariadenia (EÚ) č. [...]
[RDR], alebo
iii)      je počas trvania
príslušného záväzku jednotlivého poľnohospodára vyňatá z produkcie
v súlade s článkami 22, 23 a 24 nariadenia (ES) č. 1257/1999
alebo článkom 39 nariadenia (ES) č. 1698/2005 a článkom 29
nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
Na účely písm. a) prvého pododseku platí, že
ak sa poľnohospodárska plocha podniku využíva aj na nepoľnohospodársku činnosť,
takáto plocha sa považuje za plochu využívanú prevažne na poľnohospodársku
činnosť v prípade, že sa poľnohospodárska činnosť môže vykonávať bez toho,
aby ju intenzita, povaha, trvanie a rozvrhnutie nepoľnohospodárskej
činnosti významne obmedzovali. Členské štáty stanovia
kritériá vykonávania tohto pododseku na svojom území.
Na získanie nároku na podporu musia plochy celý
kalendárny rok zodpovedať vymedzeniu hektára, na ktorý možno poskytnúť podporu,
s výnimkou prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností.
3.           Na plochy využívané na
pestovanie konope možno poskytnúť podporu na hektár, len ak majú používané
odrody obsah tetrahydrokanabinolu, ktorý nepresahuje 0,2 %.
Článok 26
Nahlásenie
hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu
1.           Na účely článku 25
ods. 1 poľnohospodár v súvislosti s každým platobným nárokom
nahlási pozemky zodpovedajúce hektárom, na ktoré možno poskytnúť podporu. Okrem
prípadu vyššej moci alebo výnimočných okolností sú tieto pozemky
poľnohospodárovi k dispozícii k dátumu stanovenému členským štátom,
nie však neskôr ako v deň stanovený členským štátom na zmenu
a doplnenie žiadosti o podporu uvedenej v článku 73 ods. 1
nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR].
2.           Členské štáty môžu
za riadne odôvodnených okolností oprávniť poľnohospodára, aby zmenil svoje
vyhlásenie pod podmienkou, že zachová aspoň počet hektárov zodpovedajúci jeho
platobným nárokom a dodrží podmienky stanovené na poskytnutie základnej
platby na príslušnú plochu.
Článok 27
Prevod
platobných nárokov
1.           Platobné nároky sa môžu
previesť len na poľnohospodára usadeného v tom istom členskom štáte, okrem
prípadu prevodu prostredníctvom dedičstva alebo predpokladaného dedičstva.
Aj v prípade dedičstva alebo predpokladaného
dedičstva sa však môžu platobné nároky použiť len v členskom štáte, kde sa
stanovili.
2.           Platobné nároky sa môžu
previesť len v rámci toho istého regiónu alebo medzi regiónmi členského
štátu, kde je rovnaká hodnota platobných nárokov na hektár vyplývajúca
z uplatňovania článku 22 ods. 1 alebo článku 22 ods. 2.
3.           Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov prijme potrebné požiadavky súvisiace s oznamovaním prevodov
platobných nárokov vnútroštátnym orgánom a lehôt, v rámci ktorých sa také
oznámenie má uskutočniť. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
Článok 28
Delegované
právomoci
Komisia je oprávnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa:
a)      pravidiel
oprávnenosti a prístupu poľnohospodárov k režimu základných platieb
v prípade dedičstva a predpokladaného dedičstva, dedičstva, ktoré je
v prenájme, zmeny právneho postavenia alebo názvu a zlúčenia alebo
rozdelenia podniku,
b)      pravidiel výpočtu
hodnoty a počtu alebo zníženia alebo zvýšenia hodnoty platobných nárokov
v súvislosti s pridelením platobných nárokov na základe akéhokoľvek
ustanovenia tejto hlavy vrátane pravidiel:
i)        týkajúcich sa
možnosti predbežnej hodnoty a počtu alebo predbežného zvýšenia platobných
nárokov pridelených na základe žiadosti poľnohospodára,
ii)       týkajúcich sa podmienok
zavedenia predbežnej a definitívnej hodnoty a počtu platobných
nárokov,
iii)      týkajúcich sa
prípadov, v ktorých môže predajná alebo nájomná zmluva ovplyvniť
pridelenie platobných nárokov.
c)      pravidiel stanovenia
a výpočtu hodnoty a počtu platobných nárokov získaných
z národnej rezervy,
d)      pravidiel zmeny
jednotkovej hodnoty platobných nárokov v prípade častí platobných nárokov,
e)      kritérií, ktoré
členské štáty majú uplatňovať pri prideľovaní platobných nárokov
poľnohospodárom, ktorí v roku 2011 neaktivovali žiaden nárok ani v roku 2011
nežiadali o podporu v rámci režimu jednotnej platby na plochu, ako je
ustanovené v článku 21 ods. 2, a pri prideľovaní platobných nárokov v prípade
uplatňovania ustanovenia o zmluve uvedeného v článku 21 ods. 3,
f)       kritérií
prideľovania platobných nárokov podľa článku 23 ods. 4 a ods. 5,
g)      pravidiel
nahlasovania a aktivovania platobných nárokov,
h)      pravidiel
podmieňujúcich poskytnutie platby používaním certifikovaných osív určitých
odrôd konope a ustanovujúcich postup určovania odrôd konope
a overovania obsahu tetrahydrokanabinolu v nich podľa článku 25 ods. 3.
KAPITOLA 2
Platby za poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné
prostredie
Článok 29
Všeobecné
pravidlá
1.           Poľnohospodári, ktorí majú
nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného
v kapitole 1, dodržiavajú na svojich hektároch, na ktoré možno poskytnúť
podporu a ktoré sú vymedzené v článku 25 ods. 2, tieto
poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie:
a)       mať na
svojej ornej pôde tri rôzne plodiny v prípade, že orná pôda poľnohospodára
pokrýva viac než 3 hektáre a nie je celá využívaná na produkciu trávy (zasiatej
alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej celej
nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka,
b)       zachovať
vo svojom podniku trvalé trávnaté plochy a
c)       mať na
svojej poľnohospodárskej ploche oblasť ekologického záujmu.
2.           Bez toho, aby boli dotknuté
odseky 3 a 4 a uplatňovanie finančnej disciplíny, lineárne zníženia v súlade s
článkom 7 a akékoľvek zníženia uložené podľa nariadenia (EÚ) č. [...]
[HZR], členské štáty poskytnú platbu uvedenú v tejto kapitole poľnohospodárom,
ktorí dodržiavajú tie z troch postupov uvedených v odseku 1, ktoré sú pre nich
relevantné, a v závislosti od toho, ako spĺňajú ustanovenia článkov 30, 31 a 32.

3.           Poľnohospodári
s podnikmi úplne alebo čiastočne situovanými v oblastiach, ktorých sa
týkajú smernice 92/43/EHS alebo 2009/147/ES, majú nárok na platby uvedené
v tejto kapitole za predpokladu, že dodržiavajú postupy uvedené
v tejto kapitole v miere, v ktorej sú uvedené postupy
v príslušnom podniku v súlade s cieľmi uvedených smerníc.
4.           Poľnohospodári spĺňajúci
požiadavky ustanovené v článku 29 ods. 1 nariadenia (ES)
č. 834/2007 v oblasti ekologického poľnohospodárstva majú ipso
facto nárok na platbu uvedenú v tejto kapitole.
Prvý pododsek sa
uplatňuje len na jednotky poľnohospodárskeho podniku, ktoré sa používajú na
ekologické poľnohospodárstvo v súlade s článkom 11 nariadenia (ES)
č. 834/2007.
5.           Platba uvedená v odseku 1
má podobu ročnej platby na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu a ktorý je
nahlásený podľa článku 26 ods. 1, pričom sa jej výška vypočíta ročne
vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania článku 33 ods. 1
celkovým počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a nahlásených
v príslušnom členskom štáte podľa článku 26.
Článok 30
Diverzifikácia
plodín
1.           Ak orná pôda poľnohospodára
pokrýva viac než 3 hektáre, pričom nie je celá využívaná na produkciu trávy
(zasiatej alebo prirodzene rastúcej), celá ponechaná úhorom alebo sa na nej
celej nepestujú plodiny pod vodou väčšinu roka, kultivovanie ornej pôdy
pozostáva minimálne z troch rôznych plodín. Žiadna z týchto troch
plodín nesmie pokrývať menej než 5 % ornej pôdy a hlavná plodina
nesmie prevýšiť 70 % ornej pôdy.
2.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55, ktorými ustanoví vymedzenie
pojmu „plodina“ a pravidlá týkajúce sa uplatňovania presného výpočtu
podielov rôznych plodín.
Článok 31
Trvalé
trávnaté plochy
1.           Poľnohospodári udržiavajú ako
trvalé trávnaté plochy tie plochy v rámci svojho podniku, ktoré sú
v tomto zmysle nahlásené v žiadosti podľa článku 74 ods. 1
nariadenia (EÚ) č. XXX (HZ) na rok podania žiadosti 2014, ďalej uvedené
ako „referenčné plochy pokryté trvalým trávnym porastom“.
Referenčné plochy pokryté trvalým trávnym porastom
sa zväčšia v prípade, že má poľnohospodár povinnosť premeniť v roku 2014
a/alebo v roku 2015 plochy na trvalú trávnatú plochu, ako sa uvádza v článku 93
nariadenia (EÚ) č. [...] HZR.
2.           Poľnohospodári sú oprávnení
zmeniť svoje referenčné plochy pokryté trvalým trávnym porastom
v maximálnej miere 5 %. Uvedená hranica sa neuplatňuje v prípade
vyššej moci alebo za výnimočných okolností.
3.           Komisia je oprávnená prijať
delegované akty v súlade s článkom 55, v ktorých stanoví
pravidlá týkajúce sa zväčšenia referenčných plôch pokrytých trvalým trávnym
porastom ustanoveného v odseku 1 druhom pododseku, obnovy trvalej trávnatej
plochy, premeny poľnohospodárskej plochy na trvalé trávnaté plochy
v prípade prekročenia schváleného zníženia uvedeného v odseku 2,
ako aj zmeny referenčných plôch pokrytých trvalým trávnym porastom
v prípade prevodu pôdy.
Článok 32
Oblasť
ekologického záujmu
1.           Poľnohospodári zaistia, aby
minimálne 7 % ich hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ako sú
vymedzené v článku 25 ods. 2, s výnimkou plôch pokrytých trvalým
trávnym porastom, bolo oblasťou ekologického záujmu, ako napríklad pôdu ležiacu
úhorom, terasy, krajinné prvky, nárazníkové zóny a zalesnené oblasti, ako
je uvedené v článku 25 ods. 2 písm. b) bode ii).
2.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 s cieľom podrobnejšie
vymedziť druhy oblastí ekologického záujmu uvedené v odseku 1 tohto článku
a pridať alebo vymedziť ďalšie druhy oblastí ekologického záujmu, ktoré
možno zohľadniť vzhľadom na percento uvedené v uvedenom odseku.
Článok 33
Finančné
ustanovenia
1.           S cieľom financovať
platby uvedené v tejto kapitole využijú členské štáty 30 % ročného
vnútroštátneho stropu stanoveného v prílohe II.
2.           Členské štáty uplatnia platby
uvedené v tejto kapitole na vnútroštátnej alebo, ak uplatňujú článok 20,
na regionálnej úrovni. V prípade uplatňovania na regionálnej úrovni
využijú členské štáty v každom regióne podiel stropu stanovený podľa odseku
3. Pre každý región sa tento podiel vypočíta vydelením príslušného regionálneho
stropu, ako je stanovený v súlade s článkom 20 ods. 2,
stropom určeným podľa článku 19 ods. 1.
3.           Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov stanoví príslušný strop pre platby uvedené v tejto
kapitole na ročnom základe. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
KAPITOLA 3
Platby za oblasti s prírodnými prekážkami
Článok 34
Všeobecné
pravidlá
1.           Členské štáty môžu za
podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť platbu poľnohospodárom,
ktorí majú nárok na platby v rámci režimu základných platieb uvedeného
v kapitole 1 a ktorých podniky sa úplne alebo čiastočne nachádzajú
v oblastiach s prírodnými prekážkami označených členskými štátmi
v súlade s článkom 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...]
[RDR].
2.           Členské štáty môžu rozhodnúť,
že platbu uvedenú v odseku 1 poskytnú všetkým oblastiam patriacim do
rozsahu pôsobnosti uvedeného odseku, alebo eventuálne že na základe objektívnych
a nediskriminačných kritérií obmedzia danú platbu na niektoré oblasti
uvedené v článku 33 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
3.           Bez toho, aby bol dotknutý
odsek 2 a uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie
a obmedzovanie, lineárne zníženie uvedené v článku 7 a akékoľvek
zníženia a vylúčenia uložené podľa článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...]
[HZR], platba uvedená v odseku 1 sa poskytuje ročne na hektár, na ktorý
možno poskytnúť podporu a ktorý sa nachádza v oblastiach, ktorým sa členské
štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto článku, a
vypláca sa po aktivovaní platobných nárokov na uvedené hektáre, ktoré príslušný
poľnohospodár má v držbe.
4.           Platba na hektár uvedená
v odseku 1 sa vypočíta vydelením sumy vyplývajúcej z uplatňovania
článku 35 počtom hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa
nahlásili podľa článku 26 ods. 1 a nachádzajú sa v oblastiach,
ktorým sa členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2
tohto článku.
5.           Členské štáty môžu uplatniť
platbu uvedenú v tejto kapitole na regionálnej úrovni podľa podmienok
ustanovených v tomto odseku.
V takom prípade členské štáty vymedzia regióny
v súlade s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami, ku
ktorým patria napríklad charakteristiky ich prírodných prekážok
a poľnohospodárske podmienky.
Členský štát rozdelí vnútroštátne stropy uvedené
v článku 35 ods. 1 medzi regióny v súlade
s objektívnymi a nediskriminačnými kritériami.
Platba na regionálnej úrovni sa vypočíta vydelením
regionálneho stropu vypočítaného v súlade s tretím pododsekom počtom
hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu, ktoré sa nahlásili podľa
článku 26 ods. 1 a ktoré sa nachádzajú v oblastiach, ktorým sa
členské štáty rozhodli poskytnúť platbu v súlade s odsekom 2 tohto
článku.
Článok 35
Finančné
ustanovenia
1.           S cieľom financovať platbu
uvedenú v článku 34 sa môžu členské štáty do 1. augusta 2013
rozhodnúť využiť až 5 % svojho ročného vnútroštátneho stropu uvedeného
v prílohe II.
Rozhodnutie uvedené v prvom pododseku sa
oznámi Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom pododseku.
Členské štáty môžu do 1. augusta 2016
prehodnotiť svoje rozhodnutie s účinnosťou od 1. januára 2017.
2.           V závislosti od percenta
vnútroštátneho stropu, ktoré členské štáty použijú podľa odseku 1, Komisia
prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví zodpovedajúci strop uvedenej platby
na ročnom základe. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
KAPITOLA 4
Platby pre mladých poľnohospodárov
Článok 36
Všeobecné
pravidlá
1.           Členské štáty poskytnú ročnú
platbu mladým poľnohospodárom, ktorí majú nárok na platbu v rámci režimu
základných platieb uvedeného v kapitole 1.
2.           Na účely tejto kapitoly
„mladý poľnohospodár“ znamená:
a)      fyzické osoby, ktoré
prvýkrát zakladajú poľnohospodársky podnik ako najvyšší predstaviteľ podniku
alebo ktoré už taký podnik založili v priebehu piatich rokov
predchádzajúcich prvému podaniu žiadosti v rámci režimu základných
platieb, ako je uvedené v článku 73 ods. nariadenia (EÚ)
č. [...] [HZR], a
b)      ktorí majú
v deň predloženia žiadosti uvedenej v písmene a) menej ako 40 rokov.
3.           Bez toho, aby bolo dotknuté
uplatňovanie finančnej disciplíny, postupné znižovanie a obmedzovanie,
lineárne zníženia uvedené v článku 7 a akékoľvek zníženia
a vylúčenia uložené podľa článku 65 nariadenia (EÚ) č. [...] [HZR],
platba uvedená v odseku 1 tohto článku sa poskytuje ročne potom, ako
poľnohospodár aktivuje platobné nároky.
4.           Platba uvedená v odseku 1
sa poskytuje poľnohospodárovi na obdobie maximálne piatich rokov. Uvedené
obdobie možno znížiť o počet rokov, ktoré uplynuli medzi založením podniku
a prvým podaním žiadosti uvedeným v odseku 2 písm. a).
5.           Členské štáty každý rok
vypočítajú výšku platby uvedenej v odseku 1 tak, že číslo zodpovedajúce 25 %
priemernej hodnoty platobných nárokov, ktoré poľnohospodár má v držbe,
vynásobia počtom nárokov, ktoré aktivoval v súlade s článkom 26 ods. 1.
Členské štáty pri uplatňovaní prvého pododseku
dodržiavajú tieto maximálne počty aktivovaných platobných nárokov, ktoré sa
majú zohľadniť:
a)      v členských
štátoch, v ktorých je priemerná veľkosť poľnohospodárskych podnikov
uvedená v prílohe VI najviac 25 hektárov, maximálny počet 25,
b)      v členských
štátov, v ktorých je veľkosť poľnohospodárskych podnikov uvedená
v prílohe VI vyššia ako 25 hektárov, maximálny počet, ktorý nie je menej
ako 25 a nie je väčší ako uvedená priemerná veľkosť.
6.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55, ktoré sa týkajú podmienok, za
ktorých možno právnickú osobu považovať za oprávnenú na prijímanie platby
uvedenej v odseku 1, najmä uplatňovania vekovej hranice uvedenej
v odseku 2 písm. b) na jednu alebo viaceré fyzické osoby, ktoré sa
zúčastňujú na právnickej osobe.
Článok 37
Finančné
ustanovenia
1.           S cieľom financovať platbu
uvedenú v článku 36 členské štáty použijú percento ročného vnútroštátneho
stropu uvedeného v prílohe II, ktoré nie je vyššie ako 2 %. Do 1.
augusta 2013 oznámia Komisii odhadované percento potrebné na financovanie
uvedenej platby.
Členské štáty môžu do 1. augusta 2016
prehodnotiť svoje odhadované percento s účinnosťou od 1. januára 2017. Prehodnotené percento oznámia Komisii do 1. augusta 2016.
2.           Bez toho, aby bolo dotknuté
maximálne percento 2 % stanovené podľa odseku 1, v prípade, že celková
výška platby, o ktorú sa v členskom štáte žiada v konkrétnom roku,
prekračuje stanovený strop podľa odseku 4, a ak je uvedený strop nižší ako 2 %
ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II, členské štáty
uplatnia lineárne zníženie na všetky platby, ktoré sa majú poskytnúť všetkým
poľnohospodárom v súlade s článkom 25.
3.           V prípade, že celková
výška platby, o ktorú sa v členských štátoch v konkrétnom roku
žiada, prekročí strop stanovený v odseku 4, a ak uvedený strop
dosiahne 2 % ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II,
členské štáty uplatnia lineárne zníženie na sumy, ktoré sa majú vyplatiť
v súlade s článkom 36, aby dodržali uvedený strop.
4.           Na základe odhadovaného
percenta, ktoré členské štáty oznámili podľa odseku 1, Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov stanoví zodpovedajúci strop pre platbu uvedenú v článku
36 na ročnom základe. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
HLAVA IV
VIAZANÁ PODPORA
KAPITOLA 1
Dobrovoľná viazaná podpora
Článok 38
Všeobecné
pravidlá
1.           Členské štáty môžu za
podmienok ustanovených v tejto kapitole poskytnúť poľnohospodárom viazanú
podporu.
Viazaná podpora sa môže poskytnúť v týchto
sektoroch a oblastiach výroby: obilniny, olejnaté semená,
bielkovinové plodiny, ryža, orechy, zemiaky na výrobu škrobu, mlieko a mliečne
výrobky, osivo, ovčie a kozie mäso, hovädzie a teľacie mäso, strukoviny,
olivový olej, húsenice priadky morušovej, ľan, konope, sušené krmivo, chmeľ,
cukrová repa, trstina a čakanka, ovocie a zelenina a mladiny s krátkodobým
striedaním.
2.           Viazanú podporu možno
poskytnúť len sektorom alebo regiónom členského štátu, v ktorom určité
druhy poľnohospodárstva alebo určité poľnohospodárske sektory osobitného
významu pre hospodárstvo a/alebo spoločnosť a/alebo životné prostredie
podliehajú určitým ťažkostiam.
3.           Odchylne od odseku 2 možno
viazanú podporu poskytnúť aj poľnohospodárom, ktorí mali 31. decembra 2013
v držbe platobné nároky poskytnuté v súlade s hlavou III
kapitolou 3 oddielom 2 a článkom 71m nariadenia (ES) č. 1782/2003
a v súlade s článkom 60 a článkom 65 štvrtým pododsekom
nariadenia (ES) č. 73/2009 a ktorí nemajú hektáre, na ktoré možno
poskytnúť podporu a ktoré sú potrebné na aktivovanie platobných nárokov
v rámci režimu základných platieb, ako je uvedené v hlave III
kapitole 1 tohto nariadenia.
4.           Viazanú podporu je možné
poskytnúť len do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vytvorenie stimulu na
udržanie súčasnej úrovne výroby v príslušných regiónoch.
5.           Viazaná podpora má podobu
ročných platieb a poskytuje sa v rámci vymedzených kvantitatívnych
obmedzení a na základe stanovených oblastí a výnosov alebo
stanoveného počtu zvierat.
6.           Každá viazaná podpora
poskytovaná podľa tohto článku je v súlade s ostatnými
opatreniami a politikami Únie.
7.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa:
a)      podmienok
poskytovania podpory uvedenej v tejto kapitole,
b)      pravidiel súladu
s ostatnými opatreniami Únie a kumulovania podpory.
Článok 39
Finančné ustanovenia
1.           S cieľom financovať
dobrovoľnú viazanú podporu môžu členské štáty do 1. augusta v roku,
ktorý predchádza prvému roku zavedenia takejto podpory, rozhodnúť, že použijú
až 5 % svojho ročného vnútroštátneho stropu uvedeného
v prílohe II.
2.           Odchylne od odseku 1 môžu
členské štáty rozhodnúť, že použijú až 10 % ročného vnútroštátneho stropu
uvedeného v prílohe II, pod podmienkou, že:
a)      do 31. decembra
2013 uplatňovali režim jednotnej platby na plochu ustanovený v hlave V
nariadenia (ES) č. 73/2009 alebo financovali opatrenia podľa článku 111
uvedeného nariadenia alebo sa na ne vzťahuje odchýlka ustanovená
v článku 69 ods. 5 alebo v prípade Malty
v článku 69 ods. 1 uvedeného nariadenia, a/alebo
b)      aspoň počas jedného
roka v období 2013-2013 prideľovali viac ako 5 % svojej sumy dostupnej na
poskytovanie priamych platieb ustanovených v hlavách III, IV a V nariadenia
(ES) č. 73/2009 s výnimkou hlavy IV kapitoly 1 oddielu 6, na financovanie
opatrení ustanovených v hlave III kapitole 2 oddiele 2 nariadenia (ES) č. 73/2009,
podpory ustanovenej v článku 68 ods. 1 písm. a) bodoch i) až iv) a odsek. 1
písm. b) a písm. e) uvedeného nariadenia alebo opatrení podľa kapitoly 1 s
výnimkou hlavy IV oddielu 6 uvedeného nariadenia.
3.           Odchylne od odseku 2 členské
štáty, ktoré aspoň počas jedného roka v období 2013-2013 prideľovali viac ako 10
% svojej sumy dostupnej na poskytovanie priamych platieb ustanovených v hlavách
III, IV a V nariadenia (ES) č. 73/2009 s výnimkou hlavy IV kapitoly 1
oddielu 6, na financovanie opatrení ustanovených v hlave III kapitole 2 oddiele
2 nariadenia (ES) č. 73/2009, podpory ustanovenej v článku 68 ods. 1 písm.
a) bodoch i) až iv) a odsek. 1 písm. b) a písm. e) uvedeného nariadenia alebo
opatrení podľa kapitoly 1 s výnimkou hlavy IV oddielu 6 uvedeného nariadenia,
môžu rozhodnúť, že po schválení Komisiou v súlade s článkom 41 použijú viac ako
10 % ročného vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II.
4.           Členské štáty môžu do 1. augusta
2016 prehodnotiť svoje rozhodnutie podľa odsekov 1, 2 a 3 a rozhodnúť
sa, s účinnosťou od roku 2017:
a)      že zvýšia stanovené
percento podľa odsekov 1 a 2 v rámci obmedzení, ktoré
sú v nich prípadne ustanovené, a v prípade potreby
upravia podmienky poskytovania podpory,
b)      že znížia percento
využívané na financovanie viazanej podpory a v prípade potreby
upravia podmienky poskytovania tejto podpory,
c)      že prestanú
poskytovať podporu na základe tejto kapitoly.
5.           Na základe rozhodnutia
prijatého každým členským štátom podľa odsekov 1 až 4 o časti
vnútroštátneho stropu, ktorá sa má použiť, Komisia prostredníctvom vykonávacích
aktov stanoví zodpovedajúci strop tejto podpory na ročnom základe. Uvedené
vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným
v článku 56 ods. 2.
Článok 40
Oznámenie
1.           Rozhodnutia uvedené
v článku 39 sa oznamujú Komisii do dátumu uvedeného v uvedenom
článku a s výnimkou rozhodnutia uvedeného v článku 39
ods. 4 písm. c) obsahuje oznámenie informácie o cieľových
regiónoch, vybratých typoch poľnohospodárstva alebo sektorov, ako aj
o úrovni podpory, ktorá sa má poskytnúť.
2.           Rozhodnutia uvedené
v článku 39 ods. 2 a ods. 3 alebo v prípade potreby
v článku 39 ods. 4 písm. a) obsahujú aj podrobný opis
konkrétnej situácie v cieľovom regióne a konkrétne vlastností typu
poľnohospodárstva alebo konkrétnych poľnohospodárskych sektorov, pre ktoré je
percento uvedené v článku 39 ods. 1 nedostatočné na riešenie
ťažkostí uvedených v článku 38 ods. 2 a ktoré opodstatňujú
zvýšenú úroveň podpory.
Článok 41
Schválenie
Komisiou
1.           Komisia prostredníctvom
vykonávacieho aktu schváli rozhodnutie uvedené v článku 39 ods. 3 alebo
prípadne v článku 39 ods. 4 písm. a), ak sa v príslušnom regióne
alebo sektore preukáže jedna z týchto potrieb:
a)      potreba udržiavať
určitú úroveň konkrétnej výroby z dôvodu nedostatku alternatívnych zdrojov
a potreba znížiť riziko ukončenia výroby a z toho vyplývajúcich
sociálnych a/alebo environmentálnych problémov,
b)      potreba poskytovať
neprerušované dodávky subjektom miestneho spracovateľského odvetvia,
s cieľom vyhnúť sa negatívnym sociálnym a hospodárskym dôsledkom
následnej reštrukturalizácie,
c)      potreba kompenzovať
nevýhody, ktoré ovplyvňujú poľnohospodárov v určitom sektore a ktoré
sú dôsledkom pretrvávajúcich narušení súvisiaceho trhu,
d)      potreba zasiahnuť,
ak sa existencia akejkoľvek inej podpory dostupnej na základe tohto nariadenia,
nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR] alebo akéhokoľvek schváleného režimu
štátnej pomoci považuje za nedostatočnú na splnenie potrieb uvedených
v písm. a), b) a c).
2.           Komisia prostredníctvom vykonávacích
aktov prijme pravidlá postupu pri posudzovaní a schvaľovaní rozhodnutí
uvedených v odseku 1. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
KAPITOLA 2
Osobitná platba na bavlnu
Článok 42
Rozsah pôsobnosti
Poľnohospodárom pestujúcim
bavlnu s číselným znakom KN 5201 00 sa poskytuje pomoc za podmienok
ustanovených v tejto kapitole („osobitná platba na bavlnu“).
Článok 43
Oprávnenosť
1.           Osobitná platba na bavlnu sa
poskytuje na hektár plochy, na ktorej sa pestuje bavlna a na ktorú možno
poskytnúť podporu. Na plochu možno poskytnúť podporu, ak sa nachádza na
poľnohospodárskej pôde, na ktorej členský štát povolil pestovanie bavlny, je
osiata schválenými odrodami a bavlna sa skutočne zbiera za bežných podmienok
pestovania.
Osobitná platba na bavlnu sa vypláca na bavlnu
vhodnej, primeranej a predajnej kvality.
2.           Členské štáty schvaľujú pôdu
a odrody, ktoré sa uvádzajú v odseku 1, v súlade
s pravidlami a podmienkami, ktoré sa prijmú podľa odseku 3.
3.           S cieľom zabezpečiť účinnú
správu osobitnej platby na bavlnu je Komisia oprávnená prijať delegované akty
v súlade s článkom 55, ktoré sa týkajú pravidiel
a podmienok schvaľovania plôch a odrôd na účely osobitnej platby na
bavlnu.
4.           Komisia prostredníctvom vykonávacích
aktov prijme pravidlá postupu pri schvaľovaní a oznamovaní týkajúcich sa
tohto schvaľovania pestovateľom. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú
v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 56
ods. 2.
Článok 44
Základné plochy, stanovené výnosy a referenčné sumy
1.           Stanovujú sa tieto
vnútroštátne základné plochy:
–
v Bulharsku: 3 342
ha,
–
v Grécku: 250 000 ha,
–
v Španielsku: 48 000 ha,
–
v Portugalsku: 360 ha.
2.           Stanovujú sa tieto výnosy
v referenčnom období:
–
v Bulharsku: 1,2 tony/ha,
–
v Grécku: 3,2 tony/ha,
–
v Španielsku: 3,5 tony/ha,
–
v Portugalsku: 2,2 tony/ha.
3.           Výška osobitnej platby na
bavlnu na hektár plochy, na ktorú možno poskytnúť podporu, sa stanoví
vynásobením výnosov stanovených v odseku 2 týmito referenčnými sumami:
–
v Bulharsku: 523,02 EUR v
roku 2014; 588,06 EUR v roku 2015; a 661,79 EUR na rok 2016 a ďalšie
roky
–
v Grécku: 238,86 EUR
–
v Španielsku: 369,33 EUR
–
v Portugalsku: 232,57 EUR
4.           Ak plocha, na ktorej sa
v danom členskom štáte a v danom roku pestuje bavlna a na
ktorú možno poskytnúť podporu, prevyšuje základnú plochu stanovenú
v odseku 1, suma, ktorá sa pre tento členský štát uvádza v odseku 3,
sa zníži v príslušnom pomere k prekročeniu základnej plochy.
5.           S cieľom umožniť uplatňovanie
osobitnej platby na bavlnu je Komisia oprávnená prijať delegované akty
v súlade s článkom 55, ktoré sa týkajú pravidiel podmienok
poskytovania osobitnej platby na bavlnu, požiadaviek na oprávnenosť
a poľnohospodárskych postupov.
6.           Komisia môže prostredníctvom
vykonávacích aktov stanoviť pravidlá výpočtu zníženia ustanoveného
v odseku 4. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
Článok 45
Schválené medziodvetvové organizácie
1.           Na účel tejto kapitoly
„schválená medziodvetvová organizácia“ znamená právny subjekt, ktorý tvoria
poľnohospodári produkujúcu bavlnu a aspoň jeden čistič bavlny a ktorá
vykonáva činnosti, ako napríklad:
a)      pomoc zameranú na
lepšiu koordináciu spôsobu uvádzania bavlny na trh, najmä prostredníctvom
výskumných štúdií a prieskumov trhu,
b)      vypracovanie
štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie,
c)      zameriavanie
produkcie na výrobky, ktoré sú lepšie prispôsobené potrebám trhu
a požiadavkám spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu
a ochranu spotrebiteľa,
d)      aktualizáciu metód
a prostriedkov na zlepšenie kvality výrobku,
e)      vývoj marketingových
stratégií na podporu bavlny prostredníctvom systémov certifikácie kvality.
2.           Členský štát, v ktorom
sú čističi bavlny usadení, schváli medziodvetvové organizácie, ktoré spĺňajú
kritériá ustanovené v odseku 3.
3.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55 týkajúce sa:
a)      kritérií
schvaľovania medziodvetvových organizácií,
b)      povinností výrobcov,
c)      pravidiel pre
situáciu, keď schválená medziodvetvová organizácia nerešpektuje uvedené
kritériá.
Článok 46
Poskytnutie platby
1.           Poľnohospodárom sa osobitná
platba na bavlnu poskytuje na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, podľa
článku 44.
2.           Poľnohospodárom, ktorí sú
členmi schválenej medziodvetvovej organizácie, sa poskytuje osobitná platba na
bavlnu na hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, v rámci základnej
plochy ustanovenej v článku 44 ods. 1 zvýšená o 2 EUR.
HLAVA V
Režim pre malých poľnohospodárov
Článok 47
Všeobecné
pravidlá
1.           Poľnohospodári, ktorí majú
v držbe platobné nároky pridelené v roku 2014 podľa článku 21
a spĺňajú minimálne požiadavky ustanovené v článku 10 ods. 1, sa
môžu rozhodnúť, že sa zúčastnia na zjednodušenom režime za podmienok
ustanovených v tejto hlave, ďalej uvedenom ako „režim pre malých
poľnohospodárov“.
2.           Platby v rámci režimu
pre malých poľnohospodárov nahradia platby, ktoré sa majú poskytnúť podľa hláv
III a IV.
3.           Poľnohospodári, ktorí sa
zúčastňujú na režime pre malých poľnohospodárov, sú oslobodení
od poľnohospodárskych postupov ustanovených v hlave III kapitole 2.
4.           Členské štáty zabezpečia, aby
sa žiadna platba nevyplatila poľnohospodárom, u ktorých sa zistí, že od dátumu
uverejnenia návrhu tohto nariadenia Komisiou rozdelia svoj podnik s jediným
zámerom využívať režim pre malých poľnohospodárov. Uplatňuje sa to aj na
poľnohospodárov, ktorých podniky sú výsledkom uvedeného rozdelenia.
Článok 48
Účasť
Poľnohospodári,
ktorí sa chcú zúčastniť na režime pre malých poľnohospodárov, predložia žiadosť
do 15. októbra 2014.
Poľnohospodári,
ktorí nepožiadali o účasť na režime pre malých poľnohospodárov do 15.
októbra 2014, alebo sa rozhodli z neho vystúpiť po uvedenom dátume, alebo
boli vybraní na podporu podľa článku 20 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ)
č. [...] [RDR], viac nemajú nárok zúčastniť sa na uvedenom režime.
Článok 49
Výška
platby
1.
Členské štáty stanovia výšku ročnej platby
v rámci režimu pre malých poľnohospodárov na jednej z týchto úrovní
s výhradou odsekov 2 a 3:
a)      výška nepresahujúca 15 %
vnútroštátnej priemernej platby na príjemcu,
b)      výška zodpovedajúca
vnútroštátnej priemernej platbe na hektár vynásobenej číslom, ktoré zodpovedá
počtu hektárov, pričom maximum sú tri hektáre.
Vnútroštátny priemer uvedený v prvom
pododseku písm. a) členské štáty stanovia na základe vnútroštátneho stropu
stanoveného v prílohe II na kalendárny rok 2019 a počtu
poľnohospodárov, ktorí získali platobné nároky podľa článku 21 ods. 1.
Vnútroštátny priemer uvedený v prvom
pododseku písm. b) členské štáty stanovia na základe vnútroštátneho stropu
stanoveného v prílohe II na kalendárny rok 2019 a počtu
hektárov, na ktoré možno poskytnúť podporu a ktoré sa v roku 2014
nahlásili v súlade s článkom 26.
2.
Suma uvedená v odseku 1 nie je nižšia ako 500
EUR a nie je vyššia ako 1 000 EUR. Bez toho, aby bol dotknutý článok 51
ods. 1, v prípade, že je výsledkom uplatnenia odseku 1 suma nižšia ako 500
EUR alebo vyššia ak 1 000 EUR, daná suma sa zaokrúhli nahor alebo nadol na
minimálnu alebo maximálnu sumu.
3.
Odchylne od odseku 2 možno na Cypre alebo na Malte
sumu uvedenú v odseku 1 stanoviť na hodnotu nižšiu ako 500 EUR, nie
však nižšiu ako 200 EUR.
Článok 50
Osobitné
podmienky
1.
Počas účasti na režime pre malých poľnohospodárov
poľnohospodári:
a)      udržiavajú aspoň
počet hektárov zodpovedajúci počtu priznaných nárokov,
b)      spĺňajú minimálne
požiadavky ustanovené v článku 10 ods. 1 písm. b).
2.
Platobné nároky, ktoré v roku 2014 podľa
článkov 25 a 26 aktivoval poľnohospodár, ktorý sa zúčastňuje na
režime pre malých poľnohospodárov, sa považujú za aktivované platobné nároky na
obdobie účasti poľnohospodára na režime.
Platobné nároky, ktoré poľnohospodár má v držbe
počas účasti na uvedenom režime, sa nepovažujú za nevyužité platobné nároky,
ktoré sú vratné do národnej rezervy v zmysle článku 24 ods. 1
písm. b).
3.
Odchylne od článku 27 nie sú platobné nároky,
ktoré majú v držbe poľnohospodári, ktorí sa zúčastňujú na režime pre
malých poľnohospodárov, prenosné s výnimkou prípadov dedičstva alebo
predpokladaného dedičstva.
Poľnohospodári, ktorý získajú platobné nároky
prostredníctvom dedičstva alebo predpokladaného dedičstva od poľnohospodára
zúčastňujúceho na režime pre malých poľnohospodárov, sú oprávnení zúčastniť sa
na uvedenom režime pod podmienkou, že spĺňajú požiadavky na využívanie režimu
základných platieb a že zdedia všetky platobné nároky, ktoré mal
v držbe poľnohospodár, od ktorého dostávajú platobné nároky.
4.
Komisia je oprávnená prijímať delegované akty
v súlade s článkom 55, ktoré sa týkajú podmienok účasti na režime
v prípade, že sa situácia zúčastneného poľnohospodára zmení.
Článok 51
Finančné
ustanovenia
1.
S cieľom financovať platbu uvedenú
v tejto hlave členské štáty odpočítajú sumy zodpovedajúce sumám, na ktoré
by malí poľnohospodári mali nárok v podobe základnej platby uvedenej
v hlave III kapitole 1, platby na poľnohospodárske postupy prospešné pre
klímu a životné prostredie uvedenej v hlave III kapitole 2
a prípadne platby na plochy s prírodnými prekážkami uvedenej
v hlave III kapitole 3, platby pre mladých poľnohospodárov uvedenej
v hlave III kapitole 4 a viazanej podpory uvedenej v hlave IV
z celkových súm, ktoré sú k dispozícií pre jednotlivé platby.
Rozdiel medzi súčtom všetkých platieb splatných
v rámci režimu pre malých poľnohospodárov a celkovou sumou
financovanou v súlade s prvým pododsekom sa financuje uplatnením
lineárneho zníženia na všetky platby, ktoré sa malú poskytnúť v súlade
s článkom 25.
Prvky, na základe ktorých sa stanovia sumy uvedené
v prvom pododseku, zostanú rovnaké počas celého trvania účasti
poľnohospodára na režime.
2.
Ak celková výška platieb splatných v rámci
režimu pre malých poľnohospodárov prekračuje 10 % ročného vnútroštátneho
stropu uvedeného v prílohe II, členské štáty uplatnia lineárne zníženie na
sumy, ktoré sa majú vyplatiť v súlade s touto hlavou aby dodržali
uvedené percento.
HLAVA VI
Vnútroštátne programy reštrukturalizácie pre sektor bavlny
Článok 52
Využívanie
ročného rozpočtu na programy reštrukturalizácie
1.           V prípade členských štátov,
ktoré uplatňujú prvý pododsek článku 4 ods. 1 nariadenia (ES)
č. 637/2008, sa príslušný ročný rozpočet dostupný podľa článku 5
ods. 1 uvedeného nariadenia prevedie s účinnosťou od 1. januára 2014
ako dodatočné prostriedky Únie určené na opatrenia v rámci programov
rozvoja vidieka financovaných podľa nariadenia (EÚ) č. [...] [RDR].
2.           V prípade členských štátov,
ktoré uplatňujú článok 4 ods. 1 druhý pododsek nariadenia (ES)
č. 637/2008, sa ich ročný rozpočet uvedený v článku 5 ods. 1
uvedeného nariadenia začlení s účinnosťou od 1. januára 2017 do ich
vnútroštátneho stropu uvedeného v prílohe II k tomuto
nariadeniu.
HLAVA VII
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
KAPITOLA 1
Oznámenia a naliehavé situácie
Článok 53
Oznamovacia
povinnosť
1.           Komisia je oprávnená prijímať
delegované akty v súlade s článkom 55, pokiaľ ide o potrebné
opatrenia týkajúce sa oznámení, ktoré členské štáty vykonávajú na účely tohto
nariadenia alebo na účely overovania, kontroly, riadenia, sledovania,
hodnotenia a vykonávania auditu priamych platieb, plnenia medzinárodných
dohôd vrátane oznamovacích povinností vyplývajúcich z uvedených dohôd. Vezme pri tom do úvahy potreby údajov a synergie medzi
potenciálnymi zdrojmi údajov.
Získané informácie sa môžu v prípade potreby
predložiť alebo sprístupniť medzinárodným organizáciám, príslušným orgánom
tretích krajín a môžu sa zverejniť pod podmienkou ochrany osobných údajov
a oprávneného záujmu podnikov o ochranu svojho obchodného tajomstva.
2.           Vzhľadom na to, že je
potrebné, aby boli oznámenia uvedené v odseku 1 rýchle, účinné, presné
a nákladovo efektívne, je Komisia oprávnená prijať delegované akty
v súlade s článkom 55 s cieľom ustanoviť:
a)      povahu a typ informácií, ktoré sa
majú oznamovať,
b)      metódy oznamovania,
c)      pravidlá súvisiace s prístupovými
právami k informáciám alebo dostupným informačným systémom,
d)      podmienky a spôsoby zverejnenia
informácií.
3.           Komisia prostredníctvom
vykonávacích aktov prijme:
a)      pravidlá týkajúce sa poskytovania
informácií, ktoré sú potrebné na uplatňovanie tohto článku,
b)      ustanovenia na spravovanie informácií,
ktoré sa majú oznamovať, ako aj pravidlá týkajúce sa obsahu oznámení, ich
formy, načasovania, frekvencie a lehôt,
c)      ustanovenia týkajúce sa predkladania
alebo sprístupňovania informácií a dokumentov členským štátom,
medzinárodným organizáciám, príslušným orgánom tretích krajín alebo verejnosti,
pod podmienkou ochrany osobných údajov a oprávneného záujmu
poľnohospodárov a podnikov o ochranu svojho obchodného tajomstva.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
Článok 54
Opatrenia
na riešenie osobitných problémov
1.           Komisia prijme
prostredníctvom vykonávacích aktov opatrenia, ktoré sú v naliehavej
situácii nevyhnutné a odôvodnené na vyriešenie osobitných problémov.
Takéto opatrenia sa môžu odchyľovať od ustanovení tohto nariadenia, ale len
v striktne nevyhnutnom rozsahu a len na striktne nevyhnutné časové
obdobie. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom
preskúmania uvedeným v článku 56 ods. 2.
2.           V prípade riadne odôvodnených
vážnych a naliehavých dôvodov týkajúcich sa opatrení uvedených
v odseku 1 Komisia prijme vykonávacie akty s okamžitou platnosťou
v súlade s postupom uvedeným v článku 56 ods. 3.
KAPITOLA 2
Delegovanie právomocí a vykonávacie ustanovenia
Článok 55
Výkon delegovanej právomoci
1.           Na Komisiu sa prenáša
právomoc prijímať delegované akty za podmienok ustanovených v tomto
článku.
2.           Delegovanie právomoci uvedené
v tomto nariadení sa na Komisiu prenesie na neurčité obdobie od dátumu
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
3.           Európsky parlament alebo Rada
môžu delegovanie právomocí uvedené v tomto nariadení kedykoľvek zrušiť.
Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa
v ňom uvádza. Nadobudne účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení
rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo
k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza. Nemá vplyv na platnosť
žiadneho delegovaného aktu, ktorý už nadobudol účinnosť.
4.           Komisia hneď po prijatí
delegovaného aktu oznámi túto skutočnosť súčasne Európskemu parlamentu
a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý podľa
tohto nariadenia nadobúda účinnosť iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada
nevznesú žiadnu námietku v lehote 2 mesiacov po oznámení uvedeného aktu
Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred koncom tohto obdobia Európsky
parlament a Rada informovali Komisiu, že námietky nevznesú. Na
podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace.
Článok 56
Komitologický
postup
1.           Komisii pomáha výbor nazvaný
„Výbor pre priame platby“. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011.
2.           Pri odkaze na tento odsek sa
uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3.           Pri odkaze na tento odsek sa
uplatňuje článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení
s jeho článkom 5.
KAPITOLA 3
Prechodné a záverečné ustanovenia
Článok 57
Zrušenie
1.           Nariadenie (ES) č. 637/2008
sa zrušuje.
Naďalej sa však uplatňuje až do 31. decembra 2017
v prípade členských štátov, ktoré využili možnosť ustanovenú v druhom
pododseku článku 4 ods. 1 uvedeného nariadenia.
2.           Nariadenie (ES) č. 73/2009
sa zrušuje.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, sa odkazy na
zrušené nariadenie považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú
v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe VII.
3.           Odkazy v tomto nariadení
na nariadenie (ES) č. 73/2009 a nariadenie (ES) č. 1782/2003 sa
považujú za odkazy na uvedené nariadenia v znení, ktoré bolo
v účinnosti pred ich zrušením.
Článok 58
Prechodné
pravidlá
S cieľom zabezpečiť bezproblémový prechod od
ustanovení nariadenia (ES) č. 73/2009 na ustanovenia tohto nariadenia je
Komisia oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 55,
ktoré sa týkajú potrebných opatrení na ochranu nadobudnutých práv
a legitímnych očakávaní poľnohospodárov.
Článok 59
Nadobudnutie
účinnosti a uplatňovanie
Toto nariadenie nadobúda účinnosť [siedmym]
dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Článok 14, článok 20 ods. 5, článok 22 ods. 6,
článok 35 ods. 1 a článok 39 sa však uplatňujú od dátumu nadobudnutia
účinnosti tohto nariadenia.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V
Za Európsky parlament                                 Za Radu
Predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Zoznam režimov podpory
 Sektor || Právny základ || Poznámky
 Základná platba || Hlava III kapitola 1 tohto nariadenia || Oddelená platba
 Platba pre poľnohospodárov dodržiavajúcich poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie || Hlava III kapitola 2 tohto nariadenia || Oddelená platba
 Platba pre poľnohospodárov v oblastiach s osobitnými prírodnými prekážkami || Hlava III kapitola 3 tohto nariadenia || Oddelená platba
 Platby pre mladých poľnohospodárov || Hlava III kapitola 4 tohto nariadenia || Oddelená platba
 Dobrovoľná viazaná podpora || Hlava IV kapitola 1 tohto nariadenia ||
 Bavlna || Hlava IV kapitola 2 tohto nariadenia || Platba na plochu
 Platba pre malých poľnohospodárov || Hlava V tohto nariadenia || Oddelená platba
 Posei || Hlava III nariadenia (ES) č. 247/2006 || Priame platby v rámci opatrení stanovených v programoch
 Ostrovy v Egejskom mori || Kapitola III nariadenia (ES) č. 1405/2006 || Priame platby v rámci opatrení stanovených v programoch
PRÍLOHA II
Vnútroštátne stropy uvedené v článku 6
   ||   ||   ||   ||   ||   || (v tisícoch EUR)
 Kalendárny rok || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 a nasledujúci rok
 Belgicko || 553 521 || 544 065 || 534 632 || 525 205 || 525 205 || 525 205
 Bulharsko || 655 661 || 737 164 || 810 525 || 812 106 || 812 106 || 812 106
 Česká republika || 892 698 || 891 875 || 891 059 || 890 229 || 890 229 || 890 229
 Dánsko || 942 931 || 931 719 || 920 534 || 909 353 || 909 353 || 909 353
 Nemecko || 5 275 876 || 5 236 176 || 5 196 585 || 5 156 970 || 5 156 970 || 5 156 970
 Estónsko || 108 781 || 117 453 || 126 110 || 134 749 || 134 749 || 134 749
 Írsko || 1 240 652 || 1 239 027 || 1 237 413 || 1 235 779 || 1 235 779 || 1 235 779
 Grécko || 2 099 920 || 2 071 481 || 2 043 111 || 2 014 751 || 2 014 751 || 2 014 751
 Španielsko || 4 934 910 || 4 950 726 || 4 966 546 || 4 988 380 || 4 988 380 || 4 988 380
 Francúzsko || 7 732 611 || 7 694 854 || 7 657 219 || 7 619 511 || 7 619 511 || 7 619 511
 Taliansko || 4 023 865 || 3 963 007 || 3 902 289 || 3 841 609 || 3 841 609 || 3 841 609
 Cyprus || 52 273 || 51 611 || 50 950 || 50 290 || 50 290 || 50 290
 Lotyšsko || 163 261 || 181 594 || 199 895 || 218 159 || 218 159 || 218 159
 Litva || 396 499 || 417 127 || 437 720 || 458 267 || 458 267 || 458 267
 Luxembursko || 34 313 || 34 250 || 34 187 || 34 123 || 34 123 || 34 123
 Maďarsko || 1 298 104 || 1 296 907 || 1 295 721 || 1 294 513 || 1 294 513 || 1 294 513
 Malta || 5 316 || 5 183 || 5 050 || 4 917 || 4 917 || 4 917
 Holandsko || 806 975 || 792 131 || 777 320 || 762 521 || 762 521 || 762 521
 Rakúsko || 707 503 || 706 850 || 706 204 || 705 546 || 705 546 || 705 546
 Poľsko || 3 038 969 || 3 066 519 || 3 094 039 || 3 121 451 || 3 121 451 || 3 121 451
 Portugalsko || 573 046 || 585 655 || 598 245 || 610 800 || 610 800 || 610 800
 Rumunsko || 1 472 005 || 1 692 450 || 1 895 075 || 1 939 357 || 1 939 357 || 1 939 357
 Slovinsko || 141 585 || 140 420 || 139 258 || 138 096 || 138 096 || 138 096
 Slovensko || 386 744 || 391 862 || 396 973 || 402 067 || 402 067 || 402 067
 Fínsko || 533 932 || 534 315 || 534 700 || 535 075 || 535 075 || 535 075
 Švédsko || 710 853 || 711 798 || 712 747 || 713 681 || 713 681 || 713 681
 Spojené kráľovstvo || 3 624 384 || 3 637 210 || 3 650 038 || 3 662 774 || 3 662 774 || 3 662 774
PRÍLOHA III
Čisté stropy uvedené v článku 7
   ||   ||   ||   ||   ||   || (v miliónoch EUR)
   Kalendárny rok   || 2014   || 2015   || 2016   || 2017   || 2018   || 2019 a nasledujúci rok
 Belgicko || 553.5 || 544.1 || 534.6 || 525.2 || 525.2 || 525.2
 Bulharsko || 656.2 || 733.6 || 799.7 || 801.2 || 801.2 || 801.2
 Česká republika || 892.5 || 891.7 || 890.9 || 890.0 || 890.0 || 890.0
 Dánsko || 942.8 || 931.6 || 920.4 || 909.3 || 909.3 || 909.3
 Nemecko || 5 275.3 || 5 235.6 || 5 196.1 || 5 156.5 || 5 156.5 || 5 156.5
 Estónsko || 108.8 || 117.5 || 126.1 || 134.7 || 134.7 || 134.7
 Írsko || 1 240.7 || 1 239.0 || 1 237.4 || 1 235.8 || 1 235.8 || 1 235.8
 Grécko || 2 253.2 || 2 226.5 || 2 199.8 || 2 173.1 || 2 173.1 || 2 173.1
 Španielsko || 4 978.9 || 4 994.4 || 5 010.0 || 5 031.4 || 5 031.4 || 5 031.4
 Francúzsko || 7 732.6 || 7 694.9 || 7 657.2 || 7 619.5 || 7 619.5 || 7 619.5
 Taliansko || 4 023.6 || 3 962.8 || 3 902.1 || 3 841.4 || 3 841.4 || 3 841.4
 Cyprus || 52.3 || 51.6 || 51.0 || 50.3 || 50.3 || 50.3
 Lotyšsko || 163.3 || 181.6 || 199.9 || 218.2 || 218.2 || 218.2
 Litva || 396.5 || 417.0 || 437.6 || 458.1 || 458.1 || 458.1
 Luxembursko || 34.3 || 34.2 || 34.2 || 34.1 || 34.1 || 34.1
 Maďarsko || 1 289.2 || 1 288.0 || 1 286.8 || 1 285.7 || 1 285.7 || 1 285.7
 Malta || 5.3 || 5.2 || 5.0 || 4.9 || 4.9 || 4.9
 Holandsko || 807.0 || 792.1 || 777.3 || 762.5 || 762.5 || 762.5
 Rakúsko || 707.5 || 706.9 || 706.2 || 705.5 || 705.5 || 705.5
 Poľsko || 3 038.9 || 3 066.4 || 3 093.9 || 3 121.4 || 3 121.4 || 3 121.4
 Portugalsko || 573.2 || 585.8 || 598.4 || 611.0 || 611.0 || 611.0
 Rumunsko || 1 468.0 || 1 684.0 || 1 880.9 || 1 924.0 || 1 924.0 || 1 924.0
 Slovinsko || 141.6 || 140.4 || 139.3 || 138.1 || 138.1 || 138.1
 Slovensko || 384.4 || 389.5 || 394.5 || 399.4 || 399.4 || 399.4
 Fínsko || 533.9 || 534.3 || 534.7 || 535.1 || 535.1 || 535.1
 Švédsko || 710.9 || 711.8 || 712.7 || 713.7 || 713.7 || 713.7
 Spojené kráľovstvo || 3 534.9 || 3 547.1 || 3 559.2 || 3 571.3 || 3 571.3 || 3 571.3
PRÍLOHA IV
Koeficienty, ktoré sa
majú uplatňovať podľa článku 10 ods. 1
 Členský štát || Rozsah pre prahovú hodnotu v EUR (článok 10 ods. 1 písm. a) || Rozsah pre prahovú hodnotu v hektároch (článok 10 ods. 1 písm. b)
 Belgicko || 400 ||                                 2
 Bulharsko || 200 ||                                 0,5
 Česká republika || 200 ||                                 5
 Dánsko || 300 ||                                 5
 Nemecko || 300 ||                                 4
 Estónsko || 100 ||                                 3
 Írsko || 200 ||                                 3
 Grécko || 400 ||                                 0,4
 Španielsko || 300 ||                                 2
 Francúzsko || 300 ||                                 4
 Taliansko || 400 ||                                 0,5
 Cyprus || 300 ||                                 0,3
 Lotyšsko || 100 ||                                 1
 Litva || 100 ||                                 1
 Luxembursko || 300 ||                                 4
 Maďarsko || 200 ||                                 0,3
 Malta || 500 ||                                 0,1
 Holandsko || 500 ||                                 2
 Rakúsko || 200 ||                                 2
 Poľsko || 200 ||                                 0,5
 Portugalsko || 200 ||                                 0,3
 Rumunsko || 200 ||                                 0,3
 Slovinsko || 300 ||                                 0,3
 Slovensko || 200 ||                                 2
 Fínsko || 200 ||                                 3
 Švédsko || 200 ||                                 4
 Spojené kráľovstvo || 200 ||                                 5
PRÍLOHA V
Finančné ustanovenia
platné pre Bulharsko a Rumunsko uvedené v článkoch 16 a 17
A.        Sumy na
výpočet vnútroštátnych stropov pre platby uvedených v článku 16:
(v
tisícoch EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulharsko || 805 847 || 808 188
 Rumunsko || 1 802 977 || 1 849 068
B.         Celková výška
doplnkových vnútroštátnych priamych platieb k režimu základných platieb
uvedená v článku 17 ods. 2:
(v
tisícoch EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulharsko || 150 186 || 71 024
 Rumunsko || 330 971 || 156 618
C.        Celková výška
doplnkových vnútroštátnych priamych platieb k osobitnej platbe na bavlnu
uvedená v článku 17 ods. 3:
(v EUR)
   || 2014 || 2015
 Bulharsko || 556 523 || 295 687
PRÍLOHA VI
Priemerná veľkosť
poľnohospodárskeho podniku, ktorá sa má uplatňovať podľa článku 36
ods. 5
 Členský štát || Priemerná veľkosť poľnohospodárskeho podniku (v hektároch)
 Belgicko || 29
 Bulharsko || 6
 Česká republika || 89
 Dánsko || 60
 Nemecko || 46
 Estónsko || 39
 Írsko || 32
 Grécko || 5
 Španielsko || 24
 Francúzsko || 52
 Taliansko || 8
 Cyprus || 4
 Lotyšsko || 16
 Litva || 12
 Luxembursko || 57
 Maďarsko || 7
 Malta || 1
 Holandsko || 25
 Rakúsko || 19
 Poľsko || 6
 Portugalsko || 13
 Rumunsko || 3
 Slovinsko || 6
 Slovensko || 28
 Fínsko || 34
 Švédsko || 43
 Spojené kráľovstvo || 54
PRÍLOHA VII
TABUĽKA ZHODY
 Nariadenie (ES) č. 73/2009 || Toto nariadenie || Nariadenie (EÚ) č. [...] (HZR)
 Článok 1 || Článok 1 || -
 - || Článok 2 || -
 Článok 2 || Článok 4 || -
 - || Článok 5 ods. 2. || -
 Článok 3 || Článok 5 || -
 Článok 4 ods. 1. || - || Článok 91
 Článok 4 ods. 2. || - || Článok 95
 Článok 5 || - || Článok 93
 Článok 6 ods. 1. || - || Článok 94
 Článok 6 ods. 2. || - || -
 Článok 7 || - || -
 Článok 8 ods. 1 a ods. 2 || Článok 7 ods. 1 a ods. 3 || -
 - || Článok 7 ods. 2. || -
 Článok 9 || - || -
 Článok 10 || - || -
 Článok 11 ods. 1 a ods. 2 || - || Článok 25 ods. 1 a ods. 2
 - || Článok 8 || -
 Článok 12 ods. 1 a ods. 2 || - || Článok 12
 Článok 12 ods. 3. || - || Článok 14
 Článok 12 ods. 4. || - || -
 Článok 13 || - || Článok 13 ods. 2.
 Článok 14 || - || Článok 68
 Článok 15 || - || Článok 69
 Článok 16 || - || Článok 70
 Článok 17 || - || Článok 71
 Článok 18 || - || Článok 72
 Článok 19 || - || Článok 73
 Článok 20 || - || Článok 75
 Článok 21 || - || Článok 75 ods. 4.
 Článok 22 || - || Článok 96
 Článok 23 || - || Článok 97
 Článok 24 || - || Článok 99
 Článok 25 || - || Článok 100
 Článok 26 || - || Článok 63
 Článok 27 ods. 1. || - || Článok 102 ods. 3.
 Článok 27 ods. 2. || - || Článok 49
 Článok 27 ods. 3. || - || Článok 69 ods. 3.
 - || Článok 9 || -
 Článok 28 ods. 1 a ods. 2 || Článok 10 ods. 1, ods. 3 a ods. 4 || -
 - || Článok 10 ods. 2. || -
 Článok 28 ods. 3. || Článok 23 ods. 1 písm. a) bod ii) || -
 - || Článok 23 ods. 1 písm. a) bod i), písm. c) a písm. d) || -
 - || Článok 11 || -
 Článok 29 || - || Článok 76
 Článok 30 || - || Článok 62
 Článok 31 || - || Článok 2 ods. 2.
 Článok 32 || Článok 15 || -
 Článok 33 ods. 1. || Článok 18 ods. 1. || -
 - || Článok 18 ods. 2. || -
 Článok 34 ods. 1 a ods. 2 || Článok 25 ods. 1 a ods. 2 || -
 Článok 35 || Článok 26 || -
 Článok 36 || - || -
 Článok 37 || Článok 12 || -
 - || Článok 14 || -
 Článok 38 || - || -
 Článok 39 ods. 1. || Článok 25 ods. 3. || -
 Článok 40 ods. 1. || Článok 6 ods. 1. || -
 Článok 40 ods. 2. || Článok 19 ods. 3. || -
 Článok 41 ods. 1. || Článok 23 ods. 1. || -
 Článok 41 ods. 2. || Článok 23 ods. 3 a ods. 4 || -
 Článok 41 ods. 3. || Článok 23 ods. 5 písm. a) || -
 Článok 41 ods. 5. || Článok 23 ods. 5 písm. b) || -
 - || Článok 23 ods. 2, ods. 6 a ods. 7 || -
 Článok 41 ods. 6. || Článok 22 ods. 4. || -
 Článok 42 || Článok 24 ods. 1 písm. b) || -
 Článok 43 ods. 1 a ods. 2 || Článok 25 ods. 1 a ods. 2 || -
 Článok 43 ods. 3. || - || -
 Článok 44 || - || -
 Článok 45 || - || -
 - || - || -
 - || Článok 19 ods. 1 a ods. 2 || -
 Článok 46 ods. 1 až ods. 4 || Článok 20 ods. 1 až ods. 4 || -
 Článok 46 ods. 5. || - || -
 - || Článok 21 ||
 Článok 47 ods. 1. || - || -
 Článok 47 ods. 2. || Článok 22 ods. 1 regionálne uplatňovanie || -
 - || Článok 22 ods. 1 vnútroštátne uplatňovanie || -
 - || Článok 22 ods. 2, 3, 5, 6 a 7 || -
 Článok 48 || - || -
 Článok 49 || - || -
 Článok 50 || - || -
 Článok 51 || - || -
 Článok 52 || - || -
 Článok 53 || - || -
 Článok 54 || - || -
 Článok 55 || - || -
 Článok 56 || - || -
 Článok 57 || - || -
 Článok 58 || - || -
 Článok 59 || - || -
 Článok 60 || - || -
 Článok 61 || - || -
 Článok 62 || - || -
 Článok 63 || - || -
 Článok 64 || - || -
 Článok 65 || - || -
 Článok 66 || - || -
 Článok 67 || - || -
 Článok 68 || - || -
 Článok 69 || - || -
 Článok 70 || - || -
 Článok 71 || - || -
 Článok 72 || - || -
 Článok 73 || - || -
 Článok 74 || - || -
 Článok 75 || - || -
 Článok 76 || - || -
 Článok 77 || - || -
 Článok 78 || - || -
 Článok 79 || - || -
 Článok 80 || - || -
 Článok 81 || - || -
 Článok 82 || - || -
 Článok 83 || - || -
 Článok 84 || - || -
 Článok 85 || - || -
 Článok 86 || - || -
 Článok 87 || - || -
 Článok 88 || Článok 42 || -
 Článok 89 || Článok 43 || -
 Článok 90 || Článok 44 || -
 Článok 91 || Článok 45 || -
 Článok 92 || Článok 46 || -
 Článok 93 || - || -
 Článok 94 || - || -
 Článok 95 || - || -
 Článok 96 || - || -
 Článok 97 || - || -
 Článok 98 || - || -
 Článok 99 || - || -
 Článok 100 || - || -
 Článok 101 || - || -
 Článok 102 || - || -
 Článok 103 || - || -
 Článok 104 || - || -
 Článok 105 || - || -
 Článok 106 || - || -
 Článok 107 || - || -
 Článok 108 || - || -
 Článok 109 || - || -
 Článok 110 || - || -
 Článok 111 || - || -
 Článok 112 || - || -
 Článok 113 || - || -
 Článok 114 || - || -
 Článok 115 || - || -
 Článok 116 || - || -
 Článok 117 || - || -
 Článok 118 || - || -
 Článok 119 || - || -
 Článok 120 || - || -
 Článok 121 || Článok 16 || -
 Článok 122 || - || -
 Článok 123 || - || -
 Článok 124 || - || -
 Článok 124 ods. 6. || - || Článok 98
 Článok 125 || - || -
 Článok 126 || - || -
 Článok 127 || - || -
 Článok 128 || - || -
 Článok 129 || - || -
 Článok 130 || - || -
 Článok 131 || - || -
 Článok 132 || Článok 17 || -
 Článok 133 || - || -
 - || Článok 28 || -
 - || Článok 29 || -
 - || Článok 20 || -
 - || Článok 31 || -
 - || Článok 32 || -
 - || Článok 33 || -
 - || Článok 34 || -
 - || Článok 35 || -
 - || Článok 36 || -
 - || Článok 37 || -
 - || Článok 47 || -
 - || Článok 48 || -
 - || Článok 49 || -
 - || Článok 50 || -
 - || Článok 51 || -
 Článok 134 || - || -
 Článok 135 || - || -
 Článok 136 || - || -
 - || Článok 52 || -
 Článok 137 || - || -
 Článok 138 || Článok 3 || -
 Článok 139 || Článok 13 || -
 Článok 140 || Článok 53 || -
 Článok 141 || Článok 56 || -
 Článok 142 || Článok 55 || -
 Článok 142 písm. r) || Článok 54 || -
 Článok 143 || - || -
 Článok 144 || - || -
 Článok 145 || - || -
 Článok 146 || Článok 55 || -
 Článok 146a || - || -
 Článok 147 || Článok 56 || -
 Článok 148 || - || -
 Článok 149 || Článok 57 || -
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

-        návrh
nariadenia Európskeho parlamentu Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá priamych
platieb pre poľnohospodárov na základe podporných režimov v rámci spoločnej
poľnohospodárskej politiky;
-        návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje spoločná organizácia
trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o jednotnej
spoločnej organizácii trhov);
-        návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o podpore rozvoja vidieka
prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)
(„nariadenie o rozvoji vidieka“);
-        návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a
monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky;
-        návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa
nariadenie Rady (ES) č. 73/2009, pokiaľ ide o priame platby
poľnohospodárom za rok 2013;
-        návrh
nariadenia Rady, ktorým sa určujú opatrenia týkajúce sa stanovovania niektorých
druhov pomoci a náhrad súvisiacich so spoločnou organizáciou trhov s
poľnohospodárskymi výrobkami;
-        návrh
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie Rady
(ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o režim jednotnej platby a podporu vinohradníkom.

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[28]

Oblasť
politiky hlava 05 okruh 2

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy (Legislatívny rámec pre SPP
po roku 2013)

x Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[29]
x Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania
existujúcej akcie
x Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej
na novú akciu

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

S
cieľom podporovať efektívne využívanie zdrojov v záujme inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu poľnohospodárstva a rozvoja vidieka v EÚ v
súlade so stratégiou Európa 2020 má SPP tieto ciele:
-
Životaschopná výroba potravín;
-
Udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti zmene klímy;
-
Vyvážený územný rozvoj.

1.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

Konkrétne ciele pre oblasť politiky 05:
Konkrétny cieľ č. 1:
Poskytovať
ekologické verejné statky
Konkrétny cieľ č. 2:
Kompenzovať
ťažkosti pri výrobe v oblastiach so špecifickými prírodnými prekážkami
Konkrétny cieľ č. 3:
Pokračovať
v zmierovaní účinkov zmeny klímy a v opatreniach zameraných na prispôsobenie sa
Konkrétny cieľ č. 4:
Riadiť
rozpočet EÚ (SPP) v súlade s náročnými normami finančného riadenia
Konkrétny cieľ pre ABB 05 02 – Opatrenia na poľnohospodárskych trhoch:
Konkrétny cieľ č. 5:
Zlepšiť
konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektora a zvýšiť hodnotu jeho podielu v
potravinovom reťazci
Konkrétny cieľ pre ABB 05 03 – Priama pomoc:
Konkrétny cieľ č. 6:
Prispieť
k príjmom poľnohospodárskeho podniku a obmedziť nestálosť príjmov poľnohospodárskeho
podniku
Konkrétne ciele pre ABB 05 04 – Rozvoj vidieka:
Konkrétny cieľ č. 7:
Prostredníctvom
inovácií posilniť ekologický rast
Konkrétny cieľ č. 8:
Podporovať
zamestnanosť na vidieku a zachovať sociálnu štruktúru vidieckych oblastí
Konkrétny cieľ č. 9:
Zlepšiť
hospodárstvo na vidieku a podporovať diverzifikáciu
Konkrétny cieľ č. 10:
Umožniť
štrukturálnu rôznorodosť poľnohospodárskych systémov

1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv

V
tejto fáze nie je možné stanoviť pre ukazovatele vplyvu kvantitatívne ciele. Hoci politika môže viesť určitým smerom, široké ekonomické,
environmentálne a sociálne výsledky, ktoré také ukazovatele merajú, by nakoniec
záviseli aj od vplyvu radu vonkajších faktorov, ktoré sa podľa posledných
skúseností stali výraznými a nepredvídateľnými. Prebieha ďalšia analýza, ktorá
bude hotová na obdobie po roku 2013.
Pokiaľ
ide o priame platby, členské štáty budú mať možnosť v obmedzenej miere
rozhodnúť o zavedení určitých zložiek režimov priamych platieb.
Pokiaľ
ide o rozvoj vidieka, očakávané výsledky a vplyv budú závisieť od programov
rozvoja vidieka, ktoré členské štáty predložia Komisii. Od
členských štátov sa bude žiadať, aby vo svojich programoch stanovili ciele.

1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Návrhom
sa ustanovuje zriadenie spoločného monitorovacieho a hodnotiaceho rámca na účel
merania výsledkov spoločnej poľnohospodárskej politiky. Uvedený
rámec zahŕňa všetky nástroje súvisiace s monitorovaním a hodnotením opatrení
SPP a najmä priamych platieb, trhových opatrení, opatrení na rozvoj vidieka a
uplatňovania krížového plnenia.
Vplyv
týchto opatrení SPP sa meria vo vzťahu k týmto cieľom:
a)       životaschopná výroba potravín so zameraním na poľnohospodársku
produktivitu a stabilitu cien;
b)       udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia proti
zmene klímy so zameraním na emisie skleníkových plynov, biodiverzitu, pôdu a
vodné zdroje;
c)       vyvážený územný rozvoj so zameraním na zamestnanosť na vidieku,
rast a chudobu vo vidieckych oblastiach.
Komisia
prostredníctvom vykonávacích aktov vymedzí súbor ukazovateľov, ktoré sú pre
tieto ciele a oblasti špecifické.
Pokiaľ
ide o rozvoj vidieka, navrhuje sa aj posilnený spoločný systém monitorovania a
hodnotenia. Uvedený systém sa zameriava a) na preukázanie
pokroku a dosiahnutých výsledkov politiky rozvoja vidieka a posúdenie vplyvu,
účinnosti, efektívnosti a relevantnosti opatrení v rámci politiky rozvoja
vidieka, b)         na príspevok k lepšie zacielenej podpore na rozvoj vidieka
a c) na podporu spoločného vzdelávacieho procesu súvisiaceho s monitorovaním a
hodnotením. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov stanoví zoznam
spoločných ukazovateľov prepojených s prioritami tejto politiky.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom
alebo dlhodobom horizonte

S
cieľom splniť viacročné strategické ciele SPP, ktoré sú priamym prevedením
stratégie Európa 2020 pre európske vidiecke oblasti, a vyhovieť príslušným
požiadavkám zmluvy, sú návrhy zamerané na ustanovenie legislatívneho rámca
spoločnej poľnohospodárskej politiky na obdobie po roku 2013.

1.5.2.
Prínos zapojenia Európskej únie

Budúca
SPP nebude len politikou, ktorá sa stará o malú, hoci základnú časť
hospodárstva EÚ, ale aj politikou strategického významu týkajúcou sa
potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a územnej rovnováhy. SPP preto ako skutočne spoločná politika čo najefektívnejšie využíva
obmedzené rozpočtové prostriedky na zachovanie udržateľného poľnohospodárstva v
celej EÚ, riešenie dôležitých cezhraničných otázok ako zmena klímy
a posilnenie solidarity medzi členskými štátmi.
Ako
sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“[30], SPP je rýdzo európskou
politikou. Namiesto riadenia 27 osobitných
poľnohospodárskych politík a rozpočtov členské štáty spoločne využívajú zdroje
a riadia jednu európsku politiku s jedným európskym rozpočtom. To prirodzene
znamená, že SPP si vyžaduje výraznú časť prostriedkov z rozpočtu EÚ. Tento
model je však efektívnejší a zároveň hospodárnejší ako nekoordinovaný národný
prístup.

1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Na
základe vyhodnotenia súčasného politického rámca, rozsiahlej konzultácie so
zúčastnenými stranami, ako aj analýzy budúcich výziev a potrieb, sa uskutočnilo
celkové posúdenie vplyvu. Viac podrobností možno nájsť v
posúdení vplyvu a dôvodovej správe, ktoré sú priložené k legislatívnym návrhom.

1.5.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými
nástrojmi

Legislatívne
návrhy, ktorých sa tento finančný výkaz týka, by sa mali chápať v širšom
kontexte návrhu jednotného rámcového nariadenia so spoločnými pravidlami pre
spoločné strategické rámcové fondy (EPFRV, EFRR, ESF, Kohézny fond a Európsky
fond námorného a rybného hospodárstva). Uvedený rámec
významnou mierou prispeje k zníženiu administratívnej záťaže, k efektívnemu
míňaniu finančných prostriedkov EÚ a k zavedeniu zjednodušenia do praxe. Je
takisto oporou pre novú koncepciu spoločného strategického rámca pre tieto
všetky fondy a nadchádzajúce partnerské zmluvy, ktoré sa na tieto fondy budú
tiež vzťahovať.
Spoločným
strategickým rámcom, ktorý sa stanoví, sa ciele a priority stratégie Európa 2020
prevedú do priorít pre EPFRV spolu s EFRR, ESF, Kohéznym fondom a Európskym
fondom námorného a rybného hospodárstva, čím sa zaistí integrované využívanie
finančných prostriedkov pri plnení spoločných cieľov.
V
spoločnom strategickom rámci sa takisto vytýči koordinačný mechanizmus s inými
relevantnými politikami a nástrojmi Únie.
Navyše,
pokiaľ ide o SPP, výrazná synergia a zjednodušenie sa získa harmonizáciou a
zosúladením pravidiel riadenia a kontroly v prípade prvého (EPZF)
a druhého (EPFRV) piliera SPP. Silné prepojenie medzi EPZF a EPFRV by sa
malo zachovať a existujúce štruktúry v členských štátoch udržať.

1.6.
Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

x Návrh/iniciatíva s obmedzeným
trvaním (pri návrhoch nariadenia o režimoch priamych platieb a nariadenia o
rozvoji vidieka a prechodných nariadeniach)
–
x   Návrh/iniciatíva sú v
platnosti od 01/01/2014 do 31/12/2020
–
x   Finančný vplyv na obdobie
budúceho viacročného finančného rámca. Pri rozvoji vidieka vplyv na platby do
roku 2023.
x Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním (pri návrhu nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov a
horizontálneho nariadenia)
–
Vykonávanie od roku 2014.

1.7.
Plánovaný spôsob hospodárenia[31]

x Priame centralizované hospodárenie
na úrovni Komisie
¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
¨  výkonné agentúry
–
¨  subjekty zriadené spoločenstvami[32]

–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku
49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
x Zdieľané hospodárenie s členskými
štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
Poznámky:
Žiadne zásadné
zmeny oproti súčasnej situácii, t. j. hlavnú časť výdavkov, ktorých sa
legislatívne návrhy reformy SPP týkajú, sa budú riadiť zdieľaným riadením s
členskými štátmi. Veľmi malá časť však bude naďalej
podliehať priamemu centralizovanému riadeniu Komisiou.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Pokiaľ
ide o monitorovanie a hodnotenie SPP, Komisia predloží každé 4 roky Európskemu
parlamentu a Rade správu, pričom prvú predloží najneskôr do konca roku 2017.
Toto
opatrenie je doplnené o osobitné ustanovenia vo všetkých oblastiach SPP spolu s
rôznymi požiadavkami na vyčerpávajúce správy a oznámenia, ktoré treba uviesť vo
vykonávacích pravidlách.
Pokiaľ
ide o rozvoj vidieka, pravidlá monitorovania sú ustanovené aj na úrovni
programov, pričom sa zosúladia s ostatnými fondmi a prepoja sa s hodnoteniami
ex ante, ex post a prebiehajúcimi hodnoteniami.

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

Je
viac ako sedem miliónov príjemcov pomoci SPP, ktorí prijímajú podporu v rámci
širokej škály rôznych režimov pomoci, pričom každý režim má podrobné a niekedy
zložité kritériá oprávnenosti.
Znižovanie
miery chybovosti v oblasti spoločnej poľnohospodárskej politiky už možno
považovať za trend. Posledná miera chybovosti približujúca
sa k 2 % preto potvrdzuje celkové kladné hodnotenie z predchádzajúcich
rokov. Plánuje sa naďalej vyvíjať úsilie s cieľom dosiahnuť mieru chybovosti
pod 2 %.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

V
legislatívnom balíku, najmä v návrhu nariadenia o financovaní, riadení a
monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, sa plánuje zachovať a
posilniť súčasný systém zavedený nariadením (ES) č. 1290/2005. Ustanovuje sa ním povinná administratívna štruktúra na úrovni
členského štátu, ktorá by bola sústredená okolo akreditovaných platobných
agentúr, ktoré sú zodpovedné za vykonávanie kontrol na úrovni konečného
príjemcu v súlade so zásadami uvedenými v bode 2.3. Každý rok sa od vedúceho
každej platobnej agentúry vyžaduje, aby dodal vyhlásenie o vierohodnosti, ktoré
sa vzťahuje na úplnosť, presnosť a pravdivosť účtov, riadne fungovanie systémov
internej kontroly a zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. Od nezávislého
audítorského orgánu sa vyžaduje, aby dodal stanovisko k týmto všetkým trom
aspektom.
Komisia
bude naďalej vykonávať audit poľnohospodárskych výdavkov prostredníctvom
prístupu zameraným na riziká s cieľom zaistiť, že sa jej audity zameriavajú na
oblasti s najvyšším rizikom. Ak sa týmito auditmi zistí,
že výdavky vznikli v rozpore s pravidlami Únie, vylúči v rámci systému overenia
súladu príslušné sumy z financovania Úniou.
Pokiaľ
ide o náklady na kontroly, v prílohe 8 k posúdeniu vplyvu, ktorý je pripojený k
legislatívnym návrhom, sa nachádza podrobná analýza.

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

V
legislatívnom balíku, najmä v návrhu nariadenia o financovaní, riadení a
monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, sa plánuje zachovať a
posilniť súčasné podrobné systémy kontrol a sankcií, ktoré majú platobné
agentúry uplatňovať, so spoločnými základnými prvkami a osobitnými pravidlami
prispôsobenými na osobitosti každého režimu pomoci. V
systémoch sa vo všeobecnosti ustanovujú podrobné administratívne kontroly 100 %
žiadostí o pomoc, krížové kontroly s inými databázami, ak sa to považuje za
vhodné, ako aj kontroly na mieste pred platbou týkajúce sa minimálneho počtu
operácií v závislosti od rizika spojeného s daným režimom. Ak sa týmito
kontrolami na mieste zistí vysoký počet nezrovnalostí, musia sa vykonať
dodatočné kontroly. V tejto súvislosti je zďaleka najdôležitejším systémom
integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS), ktorý v rozpočtovom roku
2010 pokryl približne 80 % celkových výdavkov v rámci EPZF a EPFRV. Pri
členských štátoch s riadne fungujúcimi kontrolnými systémami a nízkymi mierami
chybovosti bude Komisia oprávnená umožniť zníženie počtu kontrol na mieste.
V
balíku sa ďalej plánuje, že členské štáty budú brániť nezrovnalostiam a podvodom,
odhaľovať a naprávať ich, ukladať účinné, odrádzajúce a primerané sankcie v
súlade s právnymi predpismi Únie alebo vnútroštátnym právom a vymáhať akékoľvek
nezákonné platby spolu s úrokmi. Zahŕňa automatický
mechanizmus vyrovnania pre prípady nezrovnalosti, ktorým sa ustanovuje, že ak
sa sumy nevymohli do štyroch rokov od dňa žiadosti o vrátenie súm alebo do
ôsmich rokov v prípade súdneho konania, nevymožené sumy znášajú príslušné
členské štáty. Tento mechanizmus bude pre členské štáty silnou motiváciou, aby
nezákonné platby vymáhali čo najrýchlejšie.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

Sumy uvedené v tomto finančnom výkaze sú vyjadrené
v súčasných cenách a záväzkoch.
Okrem zmien vyplývajúcich z legislatívnych návrhov
uvedených ďalej v tabuľkách legislatívne návrhy so sebou prinášajú ďalšie
zmeny, ktoré nemajú žiaden finančný vplyv.
V ktoromkoľvek roku v období 2014-2020 nemožno v
tejto fáze vylúčiť uplatňovanie finančnej disciplíny. Nebude
to však závisieť od návrhov reformy ako takých ale od iných faktorov, ako
realizácia priamych platieb alebo ďalší vývoj na poľnohospodárskych trhoch.
Pokiaľ ide o priamu pomoc, rozšírené čisté stropy
na rok 2014 (kalendárny rok 2013) zahrnuté v návrhu týkajúcom sa prechodu sú
vyššie ak sumy pridelené na priame platby uvedené v sprievodných tabuľkách. Účelom tohto rozšírenia je zaistiť pokračovanie existujúcej
legislatívy v scenári, v ktorom by všetky ostatné prvky zostali nezmenené, bez
toho, aby bola dotknutá prípadná nutnosť uplatniť mechanizmus finančnej
disciplíny.
Návrhy reformy obsahujú ustanovenia, ktorými sa
členským štátom poskytuje určitá miera pružnosti, pokiaľ ide o to, ako
prideľujú sumy na priamu pomoc a ako prideľujú sumy na rozvoj vidieka. V prípade, že sa členské štáty rozhodnú využiť túto pružnosť, bude to
mať finančné dôsledky v rámci daných finančných čiastok, ktoré v tejto fáze nie
je možné kvantifikovať.
V tomto finančnom výkaze sa nezohľadňuje prípadné
využitie krízovej rezervy. Malo by sa zdôrazniť, že sumy
zohľadnené pri výdavkoch súvisiacich s trhom nevychádzajú zo žiadneho nákupu vo
verejnej intervencii a iných opatrení súvisiacich s krízovou situáciou v
ktoromkoľvek sektore.

3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a
rozpočtové riadky výdavkov

Table 1: Sumy v
rámci SPP vrátane doplnkových súm ustanovených v návrhoch VFR a návrhoch
reformy SPP
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 V rámci VFR ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Priama pomoc a výdavky súvisiace s trhom (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Odhadované pripísané príjmy || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P 1 Priama pomoc a výdavky súvisiace s trhom (s pripísanými príjmami) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P 2 Rozvoj vidieka (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Spolu || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 Okruh 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Podporné rámce Spoločenstva Poľnohospodársky výskum a inovácie || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Osoby v najväčšej hmotnej núdzi || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Spolu || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 Okruh 3 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Bezpečnosť potravín || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo VRF ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezerva pre poľnohospodárske krízy || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Z toho maximum k dispozícii pre poľnohospodárstvo: (5) || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU Návrhy Komisie (VFR + mimo VFR) + pripísané príjmy || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 SPOLU Návrhy VFR (t. j. okrem rezervy a EGF) + pripísané príjmy || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
Poznámky:
(1)           Zohľadňujúc už schválené legislatívne
zmeny, t. j. dobrovoľná modulácia pre Spojené kráľovstvo a článok 136
„nepoužité sumy“ sa prestanú uplatňovať ku koncu roka 2013.
(2)           Sumy súvisia s navrhovaným ročným
stropom pre prvý pilier. Malo by sa však poznamenať, že sa navrhuje presunúť
negatívne výdavky z vyrovnania účtov (v súčasnosti v rámci rozpočtovej položky 05
07 01 06) do pripísaných príjmov (v rámci položky 67 03). Podrobnosti pozri v
tabuľke príjmov uvedenej ďalej.
(3)           V údajoch za rok 2013 sú zahrnuté sumy
na veterinárne a fytosanitárne opatrenia ako aj trhové opatrenia pre sektor
rybného hospodárstva.
(4)           Sumy v uvedenej tabuľke sú v súlade so
sumami uvedenými v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020" [KOM(2011)500
v konečnom znení z 29. júna 2011]. Stále však treba rozhodnúť o tom, či sa vo
VFR odrazí navrhovaný prevod finančných prostriedkov jedného členského štátu na
vnútroštátny reštrukturalizačný program pre bavlnu do rozvoja vidieka od roku 2014,
čo zahŕňa úpravu (4 milióny EUR ročne) súm pre čiastkový strop EPZF a pre
pilier 2. V tabuľkách uvedených v ďalších oddieloch sa sumy presunuli bez
ohľadu na to, či sa to odrazilo vo VFR.
(5)           V súlade s oznámením Komisie „Rozpočet
stratégie Európa 2020“ [KOM(2011)500 v konečnom znení] bude celková suma až do
výšky 2,5 miliardy EUR v cenách z roku 2011 dostupná v rámci Európskeho fondu
na prispôsobenie sa globalizácii na poskytovanie dodatočnej podpory
poľnohospodárom, ktorí trpia vplyvom globalizácie. Vo vyššie uvedenej tabuľke
je rozdelenie podľa jednotlivých rokov v súčasných cenách len orientačné.
Návrh medziinštitucionálnej dohody medzi európskym parlamentom, Radou a
Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení [KOM(2011)403
v konečnom znení z 29. júna 2011] sa v prípade EGF uvádza celková maximálna
ročná suma 429 miliónov EUR v cenách z roku 2011.

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

Tabuľka 2: Odhadované
príjmy a výdavky pre oblasť politiky 05 v rámci okruhu 2
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
 PRÍJMY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Výrobný poplatok v sektore cukru (vlastné zdroje) || 123 || 123 || 123 || 123 ||   ||   ||   ||   ||   || 246
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Pripísané príjmy || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 z toho: ex 05 07 01 06 – vyrovnanie účtov || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Spolu || 795 || 795 || 864 || 741 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 VÝDAVKY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Priama pomoc (pred obmedzením) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Priama pomoc (po obmedzení) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 04 – Rozvoj vidieka (pred obmedzením) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Rozvoj vidieka (po obmedzení) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 07 01 06 – vyrovnanie účtov || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Spolu || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 ČISTÝ ROZPOČET po pripísaných príjmoch ||   ||   || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
Poznámky:
(1)           Predbežný
odhad na rok 2013 založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 s ohľadom na už
schválené právne úpravy pre rok 2013 (napr. stropy v sektore vinohradníctva a
vinárstva, prémia na zemiakový škrob, sušené krmivo) ako aj predpokladaný vývoj
v určitých oblastiach. Pri všetkých rokoch sa v odhadoch predpokladá, že
dodatočné financovanie podporných opatrení z dôvodu narušenia trhu alebo krízy
nebude potrebné.
(2)           V sume
na rok 2013 je zahrnutý odhad vyklčovania viníc v roku 2012.
Tabuľka 3: Výpočet
finančného vplyvu podľa rozpočtových kapitol návrhov reformy SPP, pokiaľ ide o
príjmy a výdavky SPP
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 Rozpočtový rok || 2013 || 2013 upravený ||   || SPOLU 2014-2020
   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 PRÍJMY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 123 – Výrobný poplatok v sektore cukru (vlastné zdroje) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 67 03 – Pripísané príjmy || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 z toho: ex 05 07 01 06 – vyrovnanie účtov || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Spolu || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 VÝDAVKY ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 05 02 - Trhy (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 – Priama pomoc (pred obmedzením) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Priama pomoc – Odhadovaný produkt obmedzenia, ktorý sa má previesť do rozvoja vidieka ||   ||   || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 – Rozvoj vidieka (pred obmedzením) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 03 – Rozvoj vidieka – Odhadovaný produkt obmedzenia, ktorý sa má previesť z priamej pomoci ||   ||   || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – vyrovnanie účtov || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Spolu || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 ČISTÝ ROZPOČET po pripísaných príjmoch ||   ||   || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
Poznámky:
(1)           Predbežný
odhad na rok 2013 založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 s ohľadom na už
schválené právne úpravy pre rok 2013 (napr. stropy v sektore vinohradníctva a
vinárstva, prémia na zemiakový škrob, sušené krmivo) ako aj predpokladaný vývoj
v určitých oblastiach. Pri všetkých rokoch sa v odhadoch predpokladá, že
dodatočné financovanie podporných opatrení z dôvodu narušenia trhu alebo krízy
nebude potrebné.
(2)           V sume
na rok 2013 je zahrnutý odhad vyklčovania viníc v roku 2012.
Tabuľka 4: Výpočet
finančného vplyvu návrhov reformy SPP, pokiaľ ide o výdavky SPP súvisiace s
trhom
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právny základ || Odhadované potreby || Zmeny oproti roku 2013 ||
   ||   ||   || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
 výnimočné opatrenia: zefektívnený a rozšírený rozsah pôsobenia právneho základu ||   || čl. 154, 155, 156 || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 odstránenie intervencie pri tvrdej pšenici a ciroku ||   || býv. čl. 10 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 potravinové programy pre osoby v najväčšej hmotnej núdzi || (2) || býv. čl. 27 nar. 1234/2007 || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0
 súkromné skladovanie (ľanové vlákno) ||   || čl. 16 || neuplatňuje sa || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 pomoc na bavlnu - reštrukturalizácia || (3) || býv. čl. 5 nar. 637/2008 || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0
 zriadenie pomoci pre skupiny výrobcov ovocia a zeleniny ||   || býv. čl. 117 || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0
 program podpory konzumácie ovocia v školách ||   || čl. 21 || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0
 Zrušenie organizácií výrobcov v sektore chmeľu ||   || býv. čl. 111 || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9
 nepovinné súkromné skladovanie pri sušenom odstredenom mlieku ||   || čl. 16 || neuplatňuje sa || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 zrušenie pomoci na používanie odstredeného mlieka/sušeného odstr. mlieka ako krmiva/kazeínu a na používanie kazeínu ||   || býv. čl. 101, 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 nepovinné súkromné skladovanie pri masle || (4) || čl. 16 || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0]
 Zrušenie poplatku na podporu v sektore mlieka ||   || býv. čl. 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 SPOLU 05 02 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý účinok návrhov reformy (5) ||   ||   ||   || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9
Poznámky:
(1)           Odhad
potrieb na rok 2013 je založený na návrhu rozpočtu na rok 2012 predloženom
Komisiou s výnimkou a) sektorov ovocia a zeleniny, kde sú potreby založené na
finančnom výkaze príslušných reforiem, a b) akýchkoľvek už schválených
zákonných zmien.
(2)           Suma za
rok 2013 zodpovedá návrhu Komisie KOM(2010)486. Od roku 2014 sa toto opatrenie
bude financovať v rámci okruhu 1.
(3)           Rozpočtové
prostriedky na program reštrukturalizácie sektora bavlny pre Grécko (4 milióny
EUR ročne) sa od roku 2014 prevedie do rozvoja vidieka. Rozpočtové prostriedky
pre Španielsko (6,1 milióna EUR ročne) pôjdu od roku 2018 do schémy jednotnej
platby (už rozhodnuté).
(4)           Odhadovaný
vplyv v prípade neuplatnenia opatrenia.
(5)           Okrem
výdavkov v rámci kapitol 05 02 a 05 03 sa očakáva, že priame výdavky v rámci
kapitol 05 01, 05 07 a 05 08 sa budú financovať príjmami, ktorý sa pripíše do
EPZF.
Tabuľka 5: Výpočet
finančného vplyvu návrhov reformy SPP, pokiaľ ide o priamu pomoc
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právny základ || Odhadované potreby || Zmeny oproti roku 2013 ||
   ||   || 2013 (1) || 2013 upravený (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Priama pomoc ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3
 - už rozhodnuté zmeny: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 zavedenie EÚ 12 ||   ||   ||   ||   || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1
 reštrukturalizácia sektora bavlny ||   ||   ||   ||   || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4
 preskúmanie stavu ||   ||   ||   ||   || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8
 predchádzajúce reformy ||   ||   ||   ||   || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - zmeny z dôvodu návrhov novej reformy SPP ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 z toho: obmedzenie ||   ||   ||   ||   || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU 05 03 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý účinok návrhov reformy ||   ||   ||   ||   || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 VÝDAVKY SPOLU ||   ||   || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3
Poznámky:
(1)           V sume
na rok 2013 je zahrnutý odhad vyklčovania viníc v roku 2012.
(2)           Zohľadňujúc
už schválené legislatívne zmeny, t. j. dobrovoľná modulácia pre Spojené
kráľovstvo a článok 136 „nepoužité sumy“ sa prestanú uplatňovať ku koncu roka 2013.
Tabuľka 6: Zložky
priamej pomoci
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   ||   ||   ||   || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
 Príloha II ||   ||   ||   ||   || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7
 Platby na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie (30 %) ||   ||   ||   ||   || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4
 Maximum, ktoré možno vyčleniť na platbu pre mladých poľnohospodárov (2 %)   ||   ||   ||   ||   || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9
 Režim základnej platby, platba na plochy s prírodnými prekážkami, dobrovoľná viazaná podpora ||   ||   ||   ||   || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4
 Maximum, ktoré možno vziať z vyššie uvedených riadkov na financovanie schémy pre malých poľnohospodárov (10 %) ||   ||   ||   ||   || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3
 Presuny v sektore vinohradníctva a vinárstva uvedené v prílohe II[33] ||   ||   ||   ||   || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1
 Obmedzenie ||   ||   ||   ||   || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
 Bavlna ||   ||   ||   ||   || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6
 POSEI/menšie ostrovy v Egejskom mori ||   ||   ||   ||   || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4
Tabuľka 7: Výpočet
finančného vplyvu návrhov reformy SPP, pokiaľ ide o prechodné opatrenia pre
poskytovanie priamej pomoci v roku 2014
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právny základ || Odhadované potreby || Zmeny oproti roku 2013
   ||   ||   || 2013 (1) || 2013 upravený || 2014 (2)
 Príloha IV k nariadeniu Rady (ES) č. 73/2009 ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9
 zavedenie EÚ 10 ||   ||   ||   ||   || 616.1
 preskúmanie stavu ||   ||   ||   ||   || -64.3
 predchádzajúce reformy ||   ||   ||   ||   || -9.9
 SPOLU 05 03 ||   ||   ||   ||   ||
 VÝDAVKY SPOLU ||   ||   || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4
Poznámky:
(1)           V sume
na rok 2013 je zahrnutý odhad vyklčovania viníc v roku 2012.
(2)           Rozšírené
čisté stropy zahŕňajú odhad presunov v sektore vinohradníctva
a vinárstva do režimu jednotnej platby na základe rozhodnutí, ktoré
členské štáty prijali na rok 2013.
Tabuľka 8: Výpočet
finančného vplyvu návrhov reformy SPP, pokiaľ ide o rozvoj vidieka
                v mil. EUR (súčasné ceny)
 ROZPOČTOVÝ ROK ||   || Právny základ || Vyčlenené prostriedky na rozvoj vidieka || Zmeny oproti roku 2013 ||
   ||   ||   || 2013 || 2013 upravený (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU 2014-2020
 Programy rozvoja vidieka ||   ||   || 14 788.9 || 14 423.4 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 pomoc na bavlnu - reštrukturalizácia || (2) ||   ||   ||   || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0
 výsledok obmedzenia priamej pomoci ||   ||   ||   ||   ||   || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7
 finančné prostriedky na rozvoj vidieka s vylúčením technickej podpory || (3) ||   ||   ||   || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4
 Technická podpora || (3) ||   || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4
 Ocenenie pre projekty inovačnej miestnej spolupráce || (4) ||   || neuplatňuje sa || neuplatňuje sa || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0
 SPOLU 05 04 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Čistý účinok návrhov reformy ||   ||   ||   ||   || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7
 VÝDAVKY SPOLU (pred obmedzením) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5
 VÝDAVKY SPOLU (po obmedzení) ||   ||   || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2
Poznámky:
(1)           Úpravy
v súlade s existujúcimi právnymi predpismi uplatniteľné len do konca
rozpočtového roka 2013.
(2)           Sumy
uvedené v tabuľke 1 (oddiel 3.1) sú v súlade so sumami uvedenými v oznámení
Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020" [KOM(2011)500 v konečnom znení]. Stále
však treba rozhodnúť o tom, či sa vo VFR odrazí navrhovaný prevod finančných
prostriedkov jedného členského štátu na vnútroštátny reštrukturalizačný program
pre bavlnu do rozvoja vidieka od roku 2014, čo zahŕňa úpravu (4 milióny EUR
ročne) súm pre čiastkový strop EPZF a pre pilier 2. V tabuľke 8 sa sumy
presunuli bez ohľadu na to, či sa to odrazilo vo VFR.
(3)           Suma
pre technickú podporu na rok 2013 bola stanovená na základe pôvodných
finančných prostriedkov pre rozvoj vidieka (prevody z piliera 1 nie sú
zahrnuté).
Technická podpora na
obdobie 2014-2020 sa stanovuje na 0,25 % celkových finančných prostriedkov
na rozvoj vidieka.
(4)           Kryté
sumou, ktorá je k dispozícii na technickú podporu.
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
Poznámka:      Odhaduje
sa, že legislatívne návrhy nebudú mať žiaden vplyv na rozpočtové prostriedky
administratívnej povahy, t. j. predpokladá sa, že legislatívny rámec možno
vykonávať pri súčasnej úrovni ľudských zdrojov a administratívnych výdavkov.
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 GR: AGRI ||
  Ľudské zdroje || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
  Ostatné administratívne výdavky || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 GR AGRI SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N[34] || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov.
–
x   Návrh/iniciatíva si
vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh     || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 5: Zlepšiť konkurencieschopnosť poľnohospodárskeho sektora a zvýšiť hodnotu jeho podielu v potravinovom reťazci ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Ovocie a zelenina: uvádzanie na trh prostredníctvom organizácií výrobcov[35] || Podiel hodnoty výroby uvádzanej na trh prostredníctvom organizácií výrobcov v porovnaní s hodnotou celkovej výroby ||   ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 830.0 ||   || 5 810.0
 - Vinohradníctvo a vinárstvo: vnútroštátne rozpočtové prostriedky – reštrukturalizácia || Počet hektárov ||   || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 ||   || 3 326.0
 - Vinohradníctvo a vinárstvo: vnútroštátne rozpočtové prostriedky – investície ||   ||   || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 ||   || 1 252.6
 - Vinohradníctvo a vinárstvo: vnútroštátne rozpočtové prostriedky – destilácia vedľajších produktov || Hektolitre ||   || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 ||   || 686.4
 - Vinohradníctvo a vinárstvo: vnútroštátne rozpočtové prostriedky – konzumný lieh || Počet hektárov ||   || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 ||   || 14.2
 - Vinohradníctvo a vinárstvo: vnútroštátne rozpočtové prostriedky – používanie zahusteného muštu || Hektolitre ||   || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 ||   || 261.8
 - Vinohradníctvo a vinárstvo: vnútroštátne rozpočtové prostriedky – propagácia ||   ||   ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 267.9 ||   || 1 875.3
 - Iné ||   ||   ||   || 720.2 ||   || 739.6 ||   || 768.7 ||   || 797.7 ||   || 820.3 ||   || 808.8 ||   || 797.1 ||   || 5 452.3
 Konkrétny cieľ č. 5 medzisúčet ||   || 2 621.8 ||   || 2 641.2 ||   || 2 670.3 ||   || 2 699.3 ||   || 2 721.9 ||   || 2 710.4 ||   || 2 698.7 ||   || 18 763.5
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 6: Prispieť k príjmom poľnohospodárskeho podniku a obmedziť nestálosť príjmov poľnohospodárskeho podniku ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Priama podpora príjmov[36] || Počet hektárov, na ktoré sa poskytla platba (v miliónoch) ||   || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0
 Konkrétny cieľ č. 6 medzisúčet ||   || 42 876.4 ||   || 43 080.6 ||   || 43 297.1 ||   || 43 488.1 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 43 454.3 ||   || 303 105.0
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Poznámka: Pri konkrétnych
cieľoch 1 až 4 a 7 až 10 treba výstupy ešte určiť (pozri oddiel 1.4.2).

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
x   Návrh/iniciatíva si
vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje[37] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
 Ostatné administratívne výdavky || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914

3.2.3.2.
 Odhadované potreby
ľudských zdrojov

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
x   Návrh/iniciatíva si
vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Poznámka: Odhaduje sa, že
legislatívne návrhy nebudú mať žiaden vplyv na rozpočtové prostriedky
administratívnej povahy, t. j. predpokladá sa, že legislatívny rámec možno
vykonávať pri súčasnej úrovni ľudských zdrojov a administratívnych výdavkov. Údaje
na obdobie 2014-2020 vychádzajú zo situácie za rok 2011.
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo
najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (delegácie) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[38] ||
 XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy || - sídlo ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - delegácia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU[39] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov
budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo
boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi,
ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania
zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci ||
 Externí zamestnanci ||

3.2.4.
Súlad s platným viacročným finančným rámcom

–
x   Návrh/iniciatíva je v
súlade s NÁVRHMI viacročného finančného rámca na obdobie 2014-2020
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie
tretími stranami
–
X  Návrh týkajúci sa rozvoja
vidieka (EPFRV) bude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené
v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3
desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ || ČŠ
 Spolufinancované prostriedky SPOLU[40]   || Má sa určiť || Má sa určiť || Má sa určiť || Má sa určiť || Má sa určiť || Má sa určiť || Má sa určiť || Má sa určiť

3.3.
Odhadovaný vplyv na príjmy

–
x   Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
x   vplyv na vlastné zdroje
–
x   vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[41]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
Pozri
tabuľky 2 a 3 v oddiele 3.2.1.
[1]               Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Rozpočet
stratégie Európa 2020, KOM(2011)500 v konečnom znení, 29.6.2011.
[2]               Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov SPP
do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných
zdrojov a území, KOM(2010)672 v konečnom znení, 18.11.2010.
[3]               Pozri najmä uznesenie Európskeho parlamentu z 23.
júna 2011, 2011/2015(INI) a závery predsedníctva z 18.3.2011.
[4]               Súčasný legislatívny rámec zahŕňa nariadenie Rady (ES)
č. 73/2009 (priame platby), nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 (trhové
nástroje), nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 (rozvoj vidieka)
a nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 (financovanie).
[5]               Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady,
ktorým sa ustanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho
rozvoja, Európskeho sociálneho fondu, Kohézneho fondu, Európskeho
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka a Európskeho fondu námorného a
rybného hospodárstva, na ktoré sa vzťahuje spoločný strategický rámec,
a ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde
regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde
a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006, KOM(2011)615 zo 6.10.2011.
[6]               Pre prehľad všetkých 517 doručených príspevkov pozri
prílohu 9 hodnotenia vplyvu.
[7]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[8]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[9]               Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[10]             Ú. v. EÚ C […], […], s. […].
[11]             KOM(2010) 672 v konečnom znení, 18.11.2010.
[12]             Ú. v. EÚ L 30, 31.1.2009, s. 16.
[13]             Ú. v. EÚ L .....
[14]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[15]             Ú. v. EÚ L […], […], s. […].
[16]             Ú. v. EÚ L 42, 14.2.2006, s. 1.
[17]             Ú. v. EÚ L 265, 26.9.2006, s. 1.
[18]             Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1. Nariadenie zrušené
a nahradené nariadením (ES) č. 73/2009.
[19]             Ú. v. EÚ L 206, 22.7.1992, s. 7.
[20]             Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010,
s. 7.
[21]             Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1.
[22]             Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1. Nariadenie zrušené
a nahradené nariadením (ES) č. ... [RDR].
[23]             Ú. v. EÚ L ......
[24]             Ú. v. EÚ L 178, 5.7.2008, s. 1.
[25]             Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31.
[26]             Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1.
[27]             Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.
[28]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu
podľa činností.
[29]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o
rozpočtových pravidlách.
[30]             KOM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011.
[31]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[33]             Priama pomoc na obdobie 2014-2020 zahŕňa odhad presunov
v sektore vinohradníctva a vinárstva do režimu jednotnej platby na
základe rozhodnutí, ktoré členské štáty prijali na rok 2013.
[34]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[35]             Na základe plnenia rozpočtu v minulosti a odhadov v návrhu
rozpočtu na rok 2012. Pokiaľ ide o organizácie výrobcov v sektore ovocia a
zeleniny, sumy sú v súlade s reformou uvedeného sektora a, ako sa už uvádza vo
výkazoch činnosti v návrhu rozpočtu na rok 2012, výstupy budú známe až koncom
roka 2011.
[36]             Na základe potenciálne oprávnených plôch na rok 2009.
[37]             Na základe priemerných nákladov 127 000 EUR na
úradníkov a dočasných zamestnancov v rámci plánu pracovných miest.
[38]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert;
[39]             Nie je tu zahrnutý čiastkový strop v rozpočtovom riadku 05.010404.
[40]             Bude to uvedené v programoch rozvoja vidieka, ktoré
členské štáty predložia.
[41]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy
po odčítaní 25 % nákladov na výber.