				|

		52013PC0860

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci Tuniskej republike /* COM/2013/0860 final - 2013/0416 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
·      Dôvody a ciele návrhu
Tuniské
hospodárstvo nepriaznivo ovplyvnili domáce nepokoje, ktoré nasledovali po
revolúcii v roku 2011, regionálna nestabilita (najmä vojna v Líbyi)
a oslabené medzinárodné prostredie, najmä v eurozóne, s ktorou
má Tunisko úzke obchodné a finančné väzby. Hospodárstvo sa
v roku 2011 dostalo do recesie a napriek zaznamenanému miernemu
oživeniu hospodárstva v roku 2012, keď sa posilnil cestovný ruch
a priame zahraničné investície (PZI) a oživila sa hospodárska
činnosť, makroekonomická situácia zostáva veľmi
zraniteľná. Pomerne výrazne sa zhoršila najmä fiškálna situácia
a situácia platobnej bilancie, z čoho vyplynuli významné potreby
financovania.
Po vyhnaní prezidenta Bena Aliho 14. januára
2011 krajina zároveň podniká významné kroky smerom k vytvoreniu
demokratických mechanizmov vrátane organizácie slobodných volieb
a vytvorenia národného ústavodarného zhromaždenia. Napriek tomu, že
politická transformácia sa nezaobišla bez ťažkostí a období nestability,
sa očakáva, že proces vyústi do schválenia novej ústavy a konania
nových volieb v prvom polroku 2014.
V tejto
súvislosti sa tuniské orgány v polovici apríla 2013 dohodli s pracovníkmi
Medzinárodného menového fondu (MMF) na 24-mesačnej dohode o pohotovostnom
úvere v hodnote 1,75 miliardy USD (400 % kvóty), ktorý Rada MMF schválila v
júni. Cieľom uvedenej dohody je podporovať vládny program
hospodárskych reforiem, znížiť zraniteľnosť hospodárstva a
posilniť udržateľný a inkluzívny rast.
V tejto
súvislosti tuniská vláda 28. augusta 2013 požiadala EÚ
o makrofinančnú pomoc (MFP) vo výške 500 miliónov EUR s jednou
časťou vo forme grantu (pozri list so žiadosťou v prílohe).
Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na
poskytnutie MFP Tuniskej republike vo výške maximálne 250 miliónov EUR. Pomoc
by mala formu strednodobých úverov bez grantovej zložky vzhľadom na
to, že Tunisko nespĺňa kritériá oprávnenosti na využívanie grantov
v rámci operácií MFP.
Navrhovaná MFP
z EÚ by Tunisku pomohla pokryť časť jeho
zostatkových potrieb vonkajšieho financovania na obdobie rokov 2014 – 2015
v kontexte programu MMF, ktoré sa odhadujú na 3,0 miliardy USD.
Takisto by pomohla znížiť zraniteľnosť hospodárstva z
hľadiska platobnej bilancie a fiškálnych problémov v krátkodobom
horizonte a zároveň by podporovala program úprav a reforiem dohodnutý s
MMF a so Svetovou bankou, ako aj reformy schválené v rámci operácií EÚ v
oblasti rozpočtovej podpory, najmä zmluvu o podpore konsolidácie štátu Programme
d’Appui à la Relance (PAR) financovanú čiastočne z programu
EÚ Podpora partnerstva, reforiem a inkluzívneho rastu (SPRING).
Navrhovaná MFP je
v súlade s cieľmi iniciatívy Deauvillského partnerstva skupiny
G8 a so smerovaním novej európskej susedskej politiky (ESP). Pre ostatné
krajiny v regióne by vysielala signál, že EÚ je v čase
hospodárskych ťažkostí pripravená podporovať krajiny, ktoré sa vydajú
na cestu politických reforiem.
Komisia v tejto
súvislosti zastáva názor, že základné politické a hospodárske predpoklady na
poskytnutie makrofinančnej pomoci v navrhovanej výške a forme sú splnené.
·      Všeobecný kontext
Po hlbokej recesii
v roku 2011, keď sa hospodárstvo oslabilo o 1,9 % z dôvodu
domácich politických nepokojov a konfliktu v Líbyi, sa v roku
2012 začalo mierne oživenie napriek nepriaznivému medzinárodnému
a domácemu prostrediu, pričom rast reálneho HDP sa
zvýšil až na odhadovaných 3,6 %, k čomu prispelo najmä oživenie
cestovného ruchu a prílev priamych zahraničných investícií. Napriek
sľubnému oživeniu výrobnej činnosti a cestovného ruku
do polovice roka 2013 hospodársku činnosť spomalila
pretrvávajúca politická patová situácia, nižší rast v EÚ (hlavný obchodný
partner Tuniska) a na rýchlo sa rozvíjajúcich trhoch v porovnaní s očakávaniami
a zlá úroda. MMF nedávno zrevidoval svoju prognózu rastu HDP v roku
2013 zo 4 % na 3 %. Smerom nadol zo 4,5 % na 3,7 % bola zrevidovaná aj
prognóza rastu na rok 2014, pričom prevládajú výrazné riziká poklesu,
ktoré odzrkadľujú domácu politickú situáciu.
Hlavnou obavou
zostáva nezamestnanosť, ktorá na konci júna 2013 dosiahla výšku
15,9 % (v porovnaní s 13,5 % pred revolúciou) a ktorá je vysoká najmä
medzi mladými ľuďmi a ženami. Od začiatku roka 2012 dochádza
k inflačným tlakom, ktoré sú najmä dôsledkom zvyšovania
regulovaných cien energie a vyšších cien potravín. Inflácia však do
septembra zase klesla na 5,7 % (a hlavná inflácia na 4,4 %)
a očakáva sa, že zostane stabilná približne na tejto úrovni.
Menová politika bola počas roka 2011 a v prvých mesiacoch roka 2012 pružná
v reakcii na existenciu veľkej produkčnej medzery a pomerne
stabilnej hlavnej inflácie. Keď sa však inflácia začala
zrýchľovať a vonkajšie a fiškálne rovnováhy sa ďalej
zhoršovali, Centrálna banka Tuniska (CBT) prijala určité reštriktívne
opatrenia a od augusta 2012 zvýšila svoju referenčnú úrokovú sadzbu
o 50 bázických bodov (na 4 %).
Pokiaľ ide o verejné
financie, v programe MMF sa na rok 2013 predpokladala mierna fiškálna
úprava s plánovaným nárastom fiškálneho deficitu na 7,3 % HDP,
v čom by sa zhruba premietli náklady na plánovanú rekapitalizáciu
bánk a splatenie nedoplatkov. Z najnovších trendov však vyplýva, že
bez nových opatrení dôjde k významnému fiškálnemu sklzu (teraz sa
predpokladá, že deficit dosiahne 8,4 % HDP, pokiaľ sa neprijmú nápravné
opatrenia). Očakáva sa, že toto fiškálne zhoršenie v roku 2013 sa
čiastočne vykompenzuje (tak ako minulý rok) nižšou mierou realizácie verejných
investícií.
MMF vyzýva, aby sa
v záujme dosiahnutia plánovaného cieľového deficitu vo výške 6,4 % HDP
uskutočnila v roku 2014 dodatočná úprava približne o 2
percentuálne body HDP. Nápravné opatrenia budú pravdepodobne
zahŕňať úpravu sadzieb za energie a zároveň rozvíjanie
lepšie cielenej záchrannej sociálnej siete, zvýšenie kontroly nad verejnými
mzdovými nákladmi (ktoré predstavujú približne 13 % HDP a 60 % príjmov),
zvýšenie spotrebných daní a opatrenia na zlepšenie efektívnosti verejných
výdavkov. Do zákonu o rozpočte by sa mali náležite zahrnúť aj potreby
v oblasti rekapitalizácie finančného sektora.
Dlh verejnej
správy zostal v roku 2012 na úrovni 44 % HDP, ale predpokladá sa, že do
konca tohto roka sa mierne zvýši na 45,3 % HDP a v roku 2014 bude
kulminovať na úrovni 49,5 % HDP. Dlhová služba zostáva na
zvládnuteľnej úrovni 6 % celkových rozpočtových výdavkov.
Oživenie rastu
počas celého roka 2012 v podmienkach oslabeného svetového dopytu (najmä
z EÚ) a pretrvávajúce vysoké ceny komodít prispeli k zvýšeniu deficitu
bežného účtu na 8,1 % HDP. Deficit v roku 2013 ďalej
rástol, pričom najnovšie predpoklady naznačovali zhoršenie na
približne 8,3 % HDP v porovnaní so 7,5 % HDP, ktoré boli cieľovou
hodnotou v rámci programu MMF. Okrem toho bol zatiaľ prílev PZI v
roku 2013 približne o 40 % nižší, než sa pôvodne predpokladalo v programe MMF.
Vyplatenie oficiálnej pomoci je navyše výrazne nižšie, než sa plánovalo.
V dôsledku týchto nedostatkov vo financovaní a vyššieho deficitu
bežného účtu, než sa plánovalo, Tunisko čelí na rok 2013 výraznému
deficitu platobnej bilancie (približne 750 miliónov USD), hoci k jeho
zníženiu by mohol prispieť prípadný úver od Kataru. MMF očakáva, že
tento deficit sa pokryje poklesom devízových rezerv o 600 miliónov USD
v porovnaní s pôvodnými cieľmi programu a ďalším
znižovaním verejných investícií (ktoré zahŕňajú vysoký podiel
dovozu).
Po
čiastočnom oživení v roku 2012 začali oficiálne devízové
rezervy začiatkom roka 2013 prudko klesať. Do konca októbra 2013
dosahovali rezervy hodnotu 6,9 miliardy USD, čím pokryli len 104 dní
dovozu. Očakáva sa, že na konci roka 2013 dosiahnu hodnotu 7,5
miliardy USD, čo je pokles o 1,1 miliardy USD v roku 2013 v
porovnaní s pôvodne plánovaným zvýšením o 400 miliónov USD za daný rok.
Dinár bol v nominálnom efektívnom vyjadrení oslabený približne o 12 % od
revolúcie a približne o 6 % od začiatku roka 2013.
Kríza v roku 2011 mala nepriaznivý vplyv
na niekoľko hlavných bánk, najmä na verejné banky, ktoré boli viac
vystavené ťažko zasiahnutému odvetviu cestovného ruchu. Centrálna banka
Tuniska preto počas roka 2012 poskytla komerčným bankám významnú
likviditu, aby im pomohla pokryť ich potreby refinancovania, aj keď
sa od injekcií likvidity začalo už postupne upúšťať.
V rámci programu dohodnutom s MMF orgány plánovali
pokračovať s rekapitalizáciou a obnovou bánk, ktoré postihla
kríza.
Okrem potreby reštrukturalizácie
a posilnenia bankového systému ďalšie hlavné výzvy v oblasti
štrukturálnych reforiem zahŕňajú zníženie nezamestnanosti
a zároveň zvýšenie mier účasti (najmä u žien), zníženie
príjmových a regionálnych rozdielov, zníženie nadmerného spoliehania sa na
rozvoj vývozného odvetvia s nízkou pridanou hodnotou nachádzajúceho sa na
pobreží a reformu neúčinného systému cenových dotácií
a zároveň posilnenie záchrannej sociálnej siete.
Ako už bolo uvedené, Rada MMF 7. júna 2013
schválila dvojročnú dohodu o pohotovostnom úvere v hodnote 1,75 miliardy
USD (400 % tuniskej kvóty). Hlavnými cieľmi programu MMF sú: i)
udržať makroekonomickú stabilitu, čiastočne vykonávaním
štrukturálnych reforiem a selektívnou rekapitalizáciou bánk; ii)
podporovať inkluzívny rast; iii) znížiť vonkajšiu zraniteľnosť
a iv) posilniť dôveru investorov a darcov.
Revidované
prognózy naznačujú významné potreby v oblasti platobnej bilancie na
obdobie rokov 2014 – 2015, pričom celkový nedostatok prostriedkov vo
vonkajšom financovaní sa odhaduje na 4,4 miliardy USD. K tomuto
nedostatku vo financovaní všeobecne prispeli dva faktory: pretrvávajúci
veľký deficit bežného účtu a potreba vytvoriť devízové
rezervy počas obdobia rokov 2014 – 2015. Po odpočítaní súm
vyplatených v rámci dohody o pohotovostnom úvere a úveru od Svetovej
banky na politiku rozvoja Tunisko za toto obdobie čelí zostatkovému
nedostatku prostriedkov vo vonkajšom financovaní vo výške 3,0 miliardy USD.
Navrhovaná MFP z EÚ by pomohla pokryť približne 10,8 % zostatkového
nedostatku vo financovaní na obdobie rokov 2014 – 2015.
·      Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Žiadne
·      Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie
EÚ sa snaží
vybudovať úzky vzťah s Tuniskom a podporovať
hospodárske a politické reformy v Tunisku. V roku 1995 sa
Tunisko stalo prvou krajinou v južnom Stredozemí, ktorá podpísala dohodu
o pridružení s EÚ. Táto dohoda je naďalej právnym základom
dvojstrannej spolupráce. Dvojstranné vzťahy sa ďalej posilnili
v rámci ESP EÚ, a to aj prijatím päťročných akčných plánov
ESP, v ktorých sa stanovili strategické ciele tejto spolupráce, pričom
najnovší z nich sa vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2017. Tunisko je
takisto členom Únie pre Stredozemie. Hospodárske väzby s EÚ sú dôležité,
keďže Tunisko uskutočňuje najväčší podiel svojho obchodu
s EÚ. V roku 2012 pochádzalo z EÚ 59,3 % tuniského dovozu a do
EÚ smerovalo 68,1 % jeho vývozu. Tunisko je takisto vysoko závislé od EÚ
z hľadiska PZI a iných finančných tokov, remitencií
a prílevu cestovného ruchu. Tunisko dokončilo zrušenie ciel na
priemyselné výrobky v roku 2008, čím sa stalo prvou stredozemskou
krajinou, ktorá s EÚ uzavrela dohodu o voľnom obchode. EÚ
ponúkla Tunisku rokovanie o prehĺbenej a komplexnej dohode
o voľnom obchode s cieľom umožniť Tunisku úplný
prístup na jednotný trh EÚ, aj keď rokovania sa ešte nezačali.
MFP EÚ by doplnila
celkové granty vo výške 445 miliónov EUR zmobilizované v rámci nástroja
európskeho susedstva a partnerstva a programu SPRING, a najmä
podmienky plánované v rámci balíka PAR III, na ktorom sa EÚ
zúčastňuje. Pri realizácii týchto dvoch programov sa zabezpečí
úzka koordinácia, keďže oba programy sú doplnkové a navzájom sa
posilňujú. Zatiaľ čo plánovaná MFP poskytne krátkodobú podporu
pre platobnú bilanciu, zmluvou o podpore konsolidácie štátu sa posilní
dokončenie procesu demokratickej transformácie prostredníctvom opatrení v
oblasti správy ekonomických a politických záležitostí. Podporou prijatia
vhodného rámca pre makroekonomickú politiku a štrukturálne reformy
tuniskými orgánmi by MFP z EÚ posilnila prínos a účinnosť zapojenia
EÚ prostredníctvom iných finančných nástrojov. Okrem toho by
dopĺňala zdroje, ktoré poskytujú medzinárodné finančné
inštitúcie, bilaterálni darcovia a iné finančné inštitúcie z EÚ, čím
by prispela k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, na ktorom
sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo darcov v období po vypuknutí krízy.
Možno zhrnúť, že
aj keď cesta Tuniska k úplnej demokracii nie je bez ťažkostí
a pretrváva významná neistota, krajina prijala dôležité kroky smerujúce k
politickej reforme s cieľom posilniť demokratické inštitúcie a
mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému, právneho štátu a
rešpektovania ľudských práv. Krajina takisto plánuje realizovať
program hospodárskych reforiem zameraný na vybudovanie základov pre
udržateľný a spravodlivý model rastu podporujúci zamestnanosť.
Návrh
makrofinančnej pomoci je v súlade s odhodlaním EÚ podporovať
hospodársku a politickú transformáciu Tuniska. Zároveň je v súlade so
znením dvoch rozhodnutí o poskytnutí makrofinančnej pomoci Kirgizskej republike
a Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu[1].
Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v sprievodnom pracovnom dokumente
útvarov Komisie, návrh Komisie je v súlade najmä s týmito zásadami:
výnimočný charakter, politické predpoklady, komplementárnosť,
podmienenosť a finančná disciplína.
Komisia bude počas
operácie makrofinančnej pomoci naďalej monitorovať a
posudzovať plnenie týchto kritérií. Pokiaľ ide o posudzovanie
politických predpokladov, útvary Komisie budú úzko spolupracovať s
Európskou službou pre vonkajšiu činnosť.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
·      Konzultácie so zainteresovanými stranami
Makrofinančná pomoc sa poskytuje ako
neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory na stabilizáciu
hospodárstva Tuniska. Pri príprave tohto návrhu makrofinančnej pomoci
útvary Komisie uskutočnili konzultácie s Medzinárodným menovým fondom a so
Svetovou bankou, ktoré už zaviedli rozsiahle programy financovania. Komisia
bola v pravidelnom kontakte aj s tuniskými orgánmi.
·      Získavanie a využívanie expertízy
Operatívne posúdenie na overenie kvality a
spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov
Tuniska vykoná Komisia s pomocou externých expertov v decembri 2013.
·      Posúdenie vplyvu
Makrofinančná pomoc a s ňou
súvisiaci program ekonomických úprav a reforiem pomôžu zmierniť krátkodobé
potreby Tuniska v oblasti financovania a zároveň podporia politické
opatrenia zamerané na posilnenie platobnej bilancie a fiškálnych pozícií a
zvýšia udržateľný rast v zmysle dohody s MMF. Pomôžu zlepšiť najmä
efektívnosť a transparentnosť hospodárenia s verejnými
financiami, podporia fiškálne reformy na zvýšenie výberu daní a zlepšia
progresivitu daňového systému, podporia existujúce úsilie o posilnenie
záchrannej sociálnej siete a reformy na trhu práce (s cieľom znížiť
nezamestnanosť a zvýšiť účasť na trhu práce, najmä medzi
ženami) a uľahčia prijímanie opatrení na zlepšenie regulačného
rámca pre obchod a investície.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
·      Zhrnutie navrhovaného opatrenia
Európska únia poskytne Tunisku
makrofinančnú pomoc v celkovej maximálnej výške 250 miliónov EUR
vo forme strednodobého úveru. Cieľmi pomoci bude: i) prispieť k
pokrytiu zostatkových potrieb Tuniska v oblasti vonkajšieho financovania v
rokoch 2014 – 2015, ktoré Komisia identifikovala na základe odhadov MMF; ii)
podporiť úsilie o fiškálnu konsolidáciu a vonkajšiu stabilizáciu v rámci
programu MMF; iii) uľahčiť a podporiť úsilie tuniských
orgánov zamerané na vykonávanie opatrení identifikovaných v akčnom pláne
medzi EÚ a Tuniskom v rámci ESP a iv) podporiť úsilie zamerané na
realizáciu štrukturálnych reforiem v záujme zlepšenia celkového
makroekonomického riadenia, posilnenia správy ekonomických záležitostí a
transparentnosti a zlepšenia podmienok pre udržateľný rast.
Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v
troch splátkach. Vyplatenie prvej splátky (90 miliónov EUR) sa má
uskutočniť v polovici roka 2014. Druhá splátka (80 miliónov
EUR), podmienená niekoľkými politickými opatreniami, by sa mohla
vyplatiť ku koncu roka 2014. Tretia a posledná splátka (80 miliónov
EUR) by sa mohla za predpokladu splnenia politických opatrení vyplatiť
počas prvého polroka 2015. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade
s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia
týkajúce sa predchádzania podvodom a iným nezrovnalostiam.
Ako je obvyklé v prípade nástroja
makrofinančnej pomoci, podmienkou vyplatenia je úspešné preskúmanie
programu v rámci finančného mechanizmu MMF (dohoda o pohotovostnom
úvere). Komisia a tuniské orgány sa navyše dohodnú na osobitných štrukturálnych
reformných opatreniach v memorande o porozumení. Komisia sa zameria na
štrukturálne reformy, ktorých cieľom je zlepšiť celkové
makroekonomické riadenie a podmienky pre udržateľný rast (napríklad
zameranie sa na transparentnosť a efektívnosť hospodárenia
s verejnými financiami, fiškálne reformy, reformy na posilnenie záchrannej
sociálnej siete, reformy na trhu práce a reformy na zlepšenie regulačného
rámca pre obchod a investície).
Rozhodnutie vyplatiť celú
makrofinančnú pomoc vo forme úveru je odôvodnené úrovňou rozvoja
v Tunisku (meranou podľa jeho príjmu na obyvateľa) a dlhovými
ukazovateľmi. Zároveň je v súlade s režimom, do ktorého
Tunisko zaraďuje Svetová banka a MMF. Tunisko nie je oprávnené na
zvýhodnené financovanie zo strany Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA) ani
z trustového fondu MMF na znižovanie chudoby a posilňovanie rastu.
·      Právny základ
Právnym
základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ.
·      Zásada subsidiarity
Zásada subsidiarity sa uplatňuje,
pokiaľ ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Tunisku nie
je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských
štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie.
Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba
výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a
účinnosť pomoci.
·      Zásada proporcionality
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality.
Obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov
krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo
je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa
Ako Komisia identifikovala na základe odhadov
MMF v kontexte dohody o pohotovostnom úvere, výška pomoci zodpovedá 10,8 %
zostatkového nedostatku vo financovaní na obdobie rokov 2014 – 2015.
Vzhľadom na pomoc prisľúbenú Tunisku od iných bilaterálnych
a multilaterálnych darcov a veriteľov sa to považuje za
primeranú úroveň rozdelenia zaťaženia pre EÚ.
·      Výber nástrojov
Na riešenie týchto makroekonomických
cieľov by vhodnými alebo dostatočnými nástrojmi nebolo ani projektové
financovanie ani technická pomoc. Kľúčovou pridanou hodnotou
makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo zmiernenie
vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného
makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej
platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre
štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže
zaviesť vhodný celkový rámec pre makroekonomické a štrukturálne politiky,
môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných v Tunisku v rámci
iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ.
Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok
vlády vykonávať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ.
Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti
vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať
ostatným krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať
v obdobiach hospodárskych ťažkostí krajiny, ktoré sa vydajú na cestu
politických reforiem.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Plánovaná
pomoc by sa poskytla vo forme úveru a mala by sa financovať
prostredníctvom operácie prijímania úverov, ktorú Komisia uskutoční v mene
EÚ. Rozpočtové náklady na pomoc budú zodpovedať financovaniu súm
vyplatených v rámci garančného fondu pri sadzbe 9 % na poskytovanie
zahraničných úverov EÚ z rozpočtového riadku 01 03 06
(„Financovanie Garančného fondu“)[2]. Za predpokladu, že sa prvá a druhá
časť úveru v celkovej výške 170 miliónov EUR vyplatí v roku
2014 a tretia časť úveru vo výške 80 miliónov EUR v roku 2015, a
podľa pravidiel týkajúcich sa mechanizmu Garančného fondu sa
financovanie uskutoční v rámci rozpočtov na roky 2016 – 2017.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
·      Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti
Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti.
Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie dva a
pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení.
2013/0416 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o poskytnutí makrofinančnej pomoci
Tuniskej republike
EURÓPSKY
PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na
Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212,
so zreteľom na
návrh Európskej komisie[3],

po postúpení návrhu
legislatívneho aktu národným parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom[4],
keďže:
(1)       Vzťahy medzi Európskou
úniou (ďalej len „Únia“) a Tuniskou republikou (ďalej len
„Tunisko“) sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky (ďalej len
„ESP“). Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskym
spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane
a Tuniskom na druhej strane nadobudla platnosť 1. marca 1998. Na
základe tejto dohody o pridružení Tunisko dokončilo zrušenie cla na
priemyselné výrobky v roku 2008, čím sa Tunisko stalo prvou stredozemskou
krajinou, ktorá vstúpila do zóny voľného obchodu s Úniou. Bilaterálny
politický dialóg a ekonomická spolupráca sa ďalej rozvíjali v rámci
akčných plánov ESP, z ktorých najnovší, o ktorom sa rokuje, sa
vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2017.
(2)       Hospodárstvo Tuniska významne
ovplyvnili domáce udalosti spojené s dianím v krajinách južného
Stredozemia od konca roku 2010, známym ako „Arabská jar“, a regionálnymi
nepokojmi, ktoré nasledovali, najmä v susednej Líbyi. Tieto udalosti
a oslabené globálne hospodárske prostredie, najmä recesia v eurozóne
(hlavný obchodný a finančný partner Tuniska) mali veľmi
nepriaznivý vplyv na tuniské hospodárstvo, čo viedlo k spomaleniu
rastu a vyústilo do podstatného nedostatku prostriedkov vo vonkajšom a
rozpočtovom financovaní.
(3)       Po vyhnaní prezidenta Bena
Aliho 14. januára 2011 sa 23. októbra 2011 uskutočnili prvé slobodné
a demokratické voľby v Tunisku. Odvtedy funguje národné
ústavodarné zhromaždenie a napriek tomu, že politická transformácia sa
nezaobišla bez ťažkostí, hlavní politickí činitelia vyvíjajú
koordinované úsilie zamerané na realizáciu reforiem smerom
k plnohodnotnému demokratickému systému.
(4)       Od začiatku Arabskej
jari Únia pri viacerých príležitostiach vyhlásila, že je odhodlaná
podporovať Tunisko v jeho procese hospodárskych a politických reforiem.
Toto odhodlanie bolo potvrdené v záveroch zasadnutia Asociačnej rady medzi
Úniou a Tuniskom v novembri 2012. Finančná podpora procesu reforiem v
Tunisku zo strany Únie je v súlade s politikou Únie voči regiónu južného
Stredozemia, ako sa stanovuje v rámci ESP.
(5)       Makrofinančná pomoc Únie
by mala predstavovať výnimočný finančný nástroj určený na
účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorej
cieľom je obnova udržateľného stavu vonkajších financií príjemcu a
mala by podporovať vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné
opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie stavu
platobnej bilancie, najmä počas programového obdobia a mala by
posilniť vykonávanie príslušných dohôd a programov s Úniou.
(6)       Tuniské orgány a Medzinárodný
menový fond (MMF) schválili v apríli 2013 trojročnú dohodu o nepreventívnom
pohotovostnom úvere (ďalej len „program MMF“) v hodnote 1 150 miliónov SDR
(zvláštne práva čerpania) na podporu tuniského programu ekonomických úprav
a reforiem. Ciele programu MMF sú v súlade s účelom makrofinančnej
pomoci Únie, ktorým je zmierniť krátkodobé problémy platobnej bilancie a
vykonávať zásadné opatrenia v oblasti úprav v súlade s cieľom
makrofinančnej pomoci Únie.
(7)       Únia v rámci svojho programu
bežnej spolupráce poskytla 290 miliónov EUR v grantoch na obdobie rokov 2011 –
2013 na podporu tuniského programu hospodárskych a politických reforiem.
Okrem toho bolo Tunisku v období rokov 2011 – 2013 pridelených 155
miliónov EUR v rámci programu „Podpora partnerstva, reforiem
a inkluzívneho rastu“ (SPRING).
(8)       Vzhľadom na zhoršujúcu
sa hospodársku situáciu a výhľad Tunisko v auguste 2013 požiadalo
Úniu o makrofinančnú pomoc.
(9)       Vzhľadom na to, že
Tunisko je krajina, na ktorú sa vzťahuje ESP, malo by sa považovať za
oprávnené na získanie makrofinančnej pomoci Únie.
(10)     Keďže naďalej
existuje značný zostatkový nedostatok prostriedkov vo vonkajšom
financovaní platobnej bilancie Tuniska presahujúci rámec zdrojov poskytnutých
MMF a ďalšími viacstrannými inštitúciami, makrofinančná pomoc Únie,
ktorá sa má poskytnúť Tunisku (ďalej len „makrofinančná pomoc
Únie“), sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za vhodnú reakciu
na žiadosť Tuniska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s
programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorá
dopĺňa zdroje dostupné v rámci finančného mechanizmu MMF, by sa
podporila stabilizácia hospodárstva a tuniský program štrukturálnych reforiem.
(11)     Makrofinančná pomoc Únie
by sa mala zamerať na obnovu udržateľného stavu vonkajšieho
financovania Tuniska, a tým podporiť jeho hospodársky a sociálny rozvoj.
(12)     Výška makrofinančnej
pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia
zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Tuniska, pričom sa
zohľadňuje aj jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a
najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc
Únie by mala dopĺňať programy a zdroje poskytované MMF a
Svetovou bankou. Pri určení výšky pomoci sa zohľadňujú aj
očakávané finančné príspevky od viacstranných darcov, potreba
zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných
darcov, ako aj predchádzajúce využitie ďalších nástrojov Únie na vonkajšie
financovanie v Tunisku a celkový prínos zapojenia Únie.
(13)     Komisia by mala zaistiť,
aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s
kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych
oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie.
(14)     Makrofinančnou pomocou
Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Tunisku.
Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko
spolupracovať pri operáciách makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali
vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť.
(15)     Makrofinančnou pomocou
Únie by sa mali podporiť záväzky Tuniska voči hodnotám, ktoré vyznáva
spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako je demokracia, právny štát, dobrá
správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj
a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzky voči zásadám otvoreného a
spravodlivého obchodu založeného na pravidlách.
(16)     Podmienkou na poskytnutie
makrofinančnej pomoci by malo byť to, že Tunisko musí
rešpektovať účinné demokratické mechanizmy vrátane pluralitného
parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavať ľudské
práva. Špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by okrem toho
malo byť zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti
systémov hospodárenia s verejnými financiami v Tunisku a presadzovanie
štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného a inkluzívneho
rastu, vytvárania pracovných miest a fiškálnej konsolidácie. Plnenie podmienok,
ako aj dosahovanie týchto cieľov by mala pravidelne monitorovať
Komisia.
(17)     S cieľom zaistiť
účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti
s makrofinančnou pomocou Únie by malo Tunisko prijať vhodné
opatrenia, pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a iným
nezrovnalostiam spojeným s touto pomocou a boj proti nim. Okrem toho by sa malo
prijať ustanovenie umožňujúce Komisii vykonávať kontroly
a Európskemu dvoru audítorov vykonávať audity.
(18)     Uvoľnením
makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu
a Rady.
(19)     Sumy potrebné na poskytnutie
makrofinančnej pomoci by mali byť v súlade
s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom
finančnom rámci.
(20)     Makrofinančnú pomoc Únie
by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky
parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich
Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a
poskytovať im príslušné dokumenty.
(21)     S cieľom
zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa
Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali
vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu
a Rady (EÚ) č. 182/2011[5].
(22)     Makrofinančná pomoc Únie
by mala podliehať podmienkam v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa
majú stanoviť v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť
jednotné podmienky vykonávania a na účely efektívnosti by mala byť
Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s tuniskými orgánmi pod
dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ)
č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný
postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých,
ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný
vplyv pomoci presahujúcej hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie
presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na
výšku makrofinančnej pomoci Únie poskytnutej Tunisku by sa mal na prijatie
memoranda o porozumení a na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci
uplatniť postup preskúmania,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
1.           Únia v záujme podpory
stabilizácie hospodárstva a reforiem v Tunisku poskytne Tunisku
makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“)
v maximálnej výške 250 miliónov EUR. Pomoc slúži sčasti na pokrytie potrieb
Tuniska v súvislosti s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF.
2.           Makrofinančná pomoc Únie
sa Tunisku poskytuje v plnej výške vo forme úverov. Komisia je v mene Únie
splnomocnená požičať si potrebné finančné prostriedky na
kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich
požičať Tunisku. Úvery majú maximálnu splatnosť 15 rokov.
3.           Uvoľnenie
makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade
s dohodami alebo memorandami o porozumení uzavretými medzi MMF a Tuniskom
a s kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem
stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Tuniskom a v akčnom pláne
medzi EÚ a Tuniskom na roky 2013 – 2017 schválenom v rámci ESP. Komisia
pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s
poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto
inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty.
4.           Makrofinančná pomoc Únie
je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým
dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného
v článku 3 ods. 1.
5.           Ak sa potreby Tuniska v
oblasti financovania počas vyplácania makrofinančnej pomoci Únie
v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v
súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku
tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší.
Článok 2
Podmienkou poskytnutia makrofinančnej
pomoci Únie je to, že Tunisko musí rešpektovať účinné demokratické
mechanizmy vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a
dodržiavať ľudské práva. Komisia monitoruje splnenie tejto podmienky
počas celého životného cyklu makrofinančnej pomoci Únie. Tento
článok sa uplatňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ[6].
Článok 3
1.           Komisia sa v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne
s tuniskými orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti
hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne
reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie
podlieha a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len
„memorandum o porozumení“) zahŕňajúcom časový rámec plnenia
uvedených podmienok. Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné
podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami
alebo memorandami o porozumení uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane
programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Tunisko
vykonáva s podporou MMF.
2.           Tieto podmienky sú zamerané
najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov
hospodárenia s verejnými financiami v Tunisku, a to aj pri využívaní
makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní opatrení politiky sa riadne
zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj
spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority
v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto
cieľov Komisia pravidelne monitoruje.
3.           Podrobné finančné
podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovujú v dohode o úvere, na
ktorej sa má dohodnúť Komisia a tuniské orgány.
4.           Komisia v pravidelných intervaloch
overuje, či sú podmienky stanovené v článku 4 ods. 3 stále plnené, a
to vrátane podmienky, aby bola hospodárska politika Tuniska v súlade s
cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti
úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym
parlamentom a Radou.
Článok 4
1.           Za predpokladu splnenia
podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc
Únie vo forme úveru v troch splátkach. Výška každej splátky sa stanoví v
memorande o porozumení.
2.           Za sumy makrofinančnej
pomoci Únie sa v prípade potreby ručí v súlade s nariadením Rady (ES,
Euratom) č. 480/2009[7].

3.           Komisia rozhoduje o vyplatení
splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok:
a)      podmienka stanovená v článku 2;
b)      trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní
programu politiky obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a
štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu
MMF a
c)      vykonávanie – vo vymedzenom časovom
rámci – podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných
podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení.
Vyplatenie druhej splátky sa uskutoční
najskôr tri mesiace po vyplatení prvej splátky. Vyplatenie tretej splátky sa
uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení druhej splátky.
4.           V prípade, že podmienky
uvedené v odseku 3 nie sú splnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší
vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi
Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia.
5.           Makrofinančná pomoc Únie
sa vypláca Centrálnej banke Tuniska. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa
majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia
zostatkových potrieb financovania rozpočtu sa finančné prostriedky
Únie môžu previesť tuniskému ministerstvu financií ako konečnému
príjemcovi.
Článok 5
1.           Operácie prijímania a
poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú
v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať
zmenu splatnosti, ani ju vystaviť akémukoľvek riziku spojenému so
zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku.
2.           Pokiaľ to okolnosti
umožňujú a ak o to Tunisko požiada, Komisia môže prijať potrebné
kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru
zaradí doložka o predčasnom splatení úveru a že sa príslušná doložka
začlení aj do podmienok pri operáciách prijímania úverov.
3.           Pokiaľ okolnosti umožnia
zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Tunisko požiada, Komisia sa môže rozhodnúť
úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné prijaté
úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky.
Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade
s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých
prijatých úverov ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu
refinancovania alebo reštrukturalizácie.
4.           Všetky náklady, ktoré vzniknú
Únii a ktoré súvisia s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe
tohto rozhodnutia, znáša Tunisko.
5.           Komisia informuje Európsky
parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3.
Článok 6
1.           Makrofinančná pomoc Únie
sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom)
č. 966/2012[8]
a s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012[9].
2.           Makrofinančná pomoc Únie
sa vykonáva na základe priameho hospodárenia.
3.           Memorandum o porozumení
a dohoda o úvere, ktoré sa majú uzatvoriť s tuniskými orgánmi,
obsahujú ustanovenia s cieľom:
a)      zabezpečiť, aby Tunisko
pravidelne kontrolovalo, či sa finančné prostriedky poskytované z
rozpočtu Únie riadne využívajú, aby prijalo vhodné opatrenia na zabránenie
nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby aby podniklo právne kroky s
cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky
poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli spreneverené;
b)      zabezpečiť ochranu
finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v
súvislosti s predchádzaním podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom
na makrofinančnú pomoc Únie a bojom proti nim v súlade s nariadením
Rady (ES, Euratom) č. 988/95[10],
nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[11]
a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013[12];
c)      výslovne splnomocniť Komisiu vrátane
Európskeho úradu pre boj proti podvodom alebo jej zástupcov na vykonávanie
kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste;
d)      výslovne splnomocniť Komisiu
a Európsky dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia
dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov
dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia;
e)      zaručiť, aby mala Únia nárok na
predčasné splatenie úveru, keď sa zistí, že v súvislosti s
riadením makrofinančnej pomoci Únie v prípade Tuniska došlo k podvodu
alebo ku korupcii alebo k akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu
poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
4.           Počas vykonávania
makrofinančnej pomoci Únie Komisia prostredníctvom operatívnych posúdení
monitoruje primeranosť finančných opatrení, administratívnych
postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Tuniska, ktoré sa
týkajú takejto pomoci.
Článok 7
1.           Komisii pomáha výbor. Tento
výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.           Ak sa odkazuje na tento
odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 8
1.           Každý rok do 30. júna Komisia
predkladá Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v
predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa:
a)      preskúma dosiahnutý pokrok vo vykonávaní
makrofinančnej pomoci Únie;
b)      posúdi hospodárska situácia a vyhliadky
Tuniska, ako aj dosiahnutý pokrok vo vykonávaní opatrení politiky uvedených v
článku 3 ods. 1;
c)      uvedú väzby medzi podmienkami v oblasti
hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými
hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Tuniska a rozhodnutiami Komisie o
vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie.
2.           Najneskôr do dvoch rokov po
uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia
predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení, v ktorej
posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci
Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci.
Článok 9
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na výdavky
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Makrofinančná pomoc Tuniskej republike
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[13]

Oblasť politiky:         Hlava 01 –
Hospodárske a finančné veci
Činnosť:        03 – Medzinárodné
hospodárske a finančné veci
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
„Podporovať prosperitu za hranicami EÚ“
Hlavná oblasť činnosti súvisiacej s GR
ECFIN sa týka:
1. podpory vykonávania európskej susedskej
politiky prehĺbením ekonomickej analýzy a posilnením politického dialógu a
poradenstva v oblasti ekonomických aspektov akčných plánov;
2. vývoja, monitorovania a vykonávania
makrofinančnej pomoci pre partnerské tretie krajiny v spolupráci s
príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami.
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ č. 1: „Poskytnúť makrofinančnú pomoc tretím krajinám pri riešení
krízy ich platobnej bilancie a pri obnovení udržateľnosti
zahraničného dlhu“
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: Medzinárodné hospodárske a finančné vzťahy, globálna
správa.
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Navrhovanú pomoc tvorí úver EÚ Tuniskej republike
(ďalej len „Tunisko“) vo výške 250 miliónov EUR s cieľom
prispieť k zvýšeniu udržateľnosti platobnej bilancie. Pomoc, ktorá sa
má vyplatiť v troch splátkach, pomôže krajine prekonať hospodárske a
sociálne problémy, ktoré so sebou priniesli domáce a regionálne nepokoje.
Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie
udržateľného hospodárskeho rastu a zlepšenie hospodárenia
s verejnými financiami.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom
Komisie predkladali pravidelné správy o súbore ukazovateľov a pred
vyplatením druhej a tretej splátky pomoci predložili komplexnú správu o plnení
dohodnutých politických podmienok.
Útvary Komisie budú naďalej monitorovať
hospodárenie s verejnými financiami v nadväznosti na operatívne posúdenie
finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Tunisku
budú vykonávať pri príprave tejto operácie. Delegácia EÚ v Tunisku
bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa
monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so
Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich pretrvávajúcich aktivít v
Tunisku.
V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa
počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude
zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od
skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé následné
hodnotenie pomoci.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Vyplatenie pomoci bude podmienené uspokojivými
výsledkami v oblasti vykonávania dohody o pohotovostnom úvere medzi
Tuniskom a MMF. Okrem toho sa Komisia musí s tuniskými orgánmi
dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande
o porozumení, ktoré musia byť splnené pred vyplatením druhej a tretej
splátky Komisiou.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Navrhovaná makrofinančná pomoc prispeje
k podpore makroekonomickej stability, hospodárskych reforiem
a politického pokroku v krajine tak, že jej pomôže prekonať
hospodárske otrasy spôsobené domácimi a regionálnymi nepokojmi. Doplnením
zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, EÚ a iní
darcovia, makrofinančná pomoc prispeje k celkovej účinnosti balíka
finančnej podpory, na ktorom sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo
darcov v období po vypuknutí krízy.
Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády
vykonávať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ. Tento
výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania
pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným
krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať v obdobiach
hospodárskych ťažkostí krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických
reforiem.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Od roku 2004 sa v súvislosti s operáciami v rámci
makrofinančnej pomoci vykonalo spolu 15 následných hodnotení. Z doteraz
vykonaných hodnotení vyplynulo, že operácie v rámci makrofinančnej pomoci
prispievajú k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite
a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine, hoci niekedy
mierne a nepriamo. Operácie v rámci makrofinančnej pomoci mali vo
väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny
a prispeli k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedli aj k mierne
vyššiemu hospodárskemu rastu.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi
EÚ patrí k hlavným darcom Tuniska. EÚ v rámci
svojej bežnej spolupráce vyčlenila 290 miliónov EUR v grantoch na obdobie
rokov 2011 – 2013 na podporu tuniského programu politických a hospodárskych
reforiem. Okrem toho bolo Tunisku pridelených 140 miliónov EUR v období
rokov 2011 – 2013 v rámci programu SPRING.
Kľúčovou pridanou hodnotou
makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri
vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory
udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného
rámca pre štrukturálne reformy. Makrofinančná pomoc neposkytuje pravidelnú
finančnú podporu a nie je určená ani na podporu hospodárskeho a
sociálneho rozvoja prijímajúcich krajín. Makrofinančná pomoc sa má
ukončiť ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny
vráti späť na udržateľnú cestu. Následne sa majú začať
využívať nástroje pomoci EÚ v rámci bežnej spolupráce.
Makrofinančná pomoc má takisto
dopĺňať intervencie medzinárodných finančných inštitúcií, a
to najmä program úprav a reforiem podporovaný v rámci dohody
o pohotovostnom úvere MMF a úveru od Svetovej banky na politiku rozvoja.
1.6.        Trvanie a finančný vplyv

X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
X Návrh/iniciatíva sú v platnosti dva a pol
roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v
článku 1 ods. 4 rozhodnutia
X Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2017

1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[14]
X Priame centralizované hospodárenie na
úrovni Komisie
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Táto pomoc má makroekonomickú povahu a jej
koncepcia je v súlade s ekonomickým programom podporovaným MMF. Útvary
Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri vykonávaní dohody
o pohotovostnom úvere a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú
dohodnúť s tuniskými orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj
bod 1.4.4).
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
S navrhovanou operáciou v rámci
makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká.
Existuje riziko, že makrofinančná pomoc,
ktorá nie je vyhradená na konkrétne výdavky, by sa mohla použiť podvodne.
Toto riziko sa všeobecne vzťahuje na faktory ako kvalita riadiacich
systémov centrálnej banky a ministerstva financií a primeranosť
kapacity vnútorného a vonkajšieho auditu.
Ďalšie kľúčové ohrozenie operácie
vyplýva z regionálnej hospodárskej a politickej neistoty najmä v Líbyi, ktorá
má priame dôsledky pre tuniské hospodárstvo. Na domácom fronte hlavné riziko
predstavuje nestabilita spojená s ťažkosťami v rámci procesu
hospodárskych a politických reforiem. Úplné vykonávanie stabilizačných a
reformným opatrení s podporou medzinárodného spoločenstva (vrátane
navrhovanej operácie v rámci makrofinančnej pomoci) by mohla oslabiť
sociálna nespokojnosť.
Napokon existujú riziká vyplývajúce z možného
oslabenia európskeho a globálneho hospodárskeho prostredia a zo zvýšenia
medzinárodných cien energií a potravín.
2.2.2.     Plánované metódy kontroly
Makrofinančná pomoc podlieha overeniu,
kontrole a postupom auditu v rámci právomoci Komisie vrátane Európskeho úradu
pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov.
2.2.3.     Náklady a prínosy kontrol
a pravdepodobná miera pochybenia
Základné náklady Komisie súvisiace s metódami
overovania a kontroly, ako aj náklady na operatívne posúdenie finančných a
administratívnych tokov vykonané pred operáciou sa uvádzajú v tabuľke
3.2.1. Okrem toho existujú náklady Európskeho dvora audítorov a náklady spojené
s prípadnou intervenciou OLAF-u. Operatívne posúdenie pomáha posúdiť
nielen riziká zneužitia finančných prostriedkov, ale ako vedľajší
prínos poskytuje aj užitočné informácie o potrebných reformách v oblasti
hospodárenia s verejnými financiami, ktoré sa odzrkadľujú v politickej
podmienenosti operácie. Vzhľadom na skúsenosti s nástrojom
makrofinančnej pomoci získané od jeho vytvorenia sa v súvislosti s
pravdepodobnou mierou neplnenia požiadaviek riziko tohto neplnenia (vo forme
nesplatenia úveru alebo zneužitia finančných prostriedkov) považuje za
nízke.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Na zmiernenie rizík podvodného používania sa
prijme niekoľko opatrení:
V prvom rade, navrhovaný právny základ
makrofinančnej pomoci pre Tunisko zahŕňa ustanovenie o
opatreniach na predchádzanie podvodom. Tieto opatrenia sa stanovia podrobnejšie
v memorande o porozumení a v dohode o úvere, pričom budú
zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom,
auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo
korupcie. Ďalej sa predpokladá, že pomoc bude podmienená súborom
osobitných politických podmienok, najmä v oblasti hospodárenia s verejnými
financiami, s cieľom posilniť efektívnosť,
transparentnosť a zodpovednosť.
V druhom rade, pred dosiahnutím dohody o memorande
o porozumení vykonajú útvary Komisie s pomocou náležite splnomocnených
externých expertov na ministerstve financií a v Centrálnej banke Tuniska
operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov s
cieľom splniť požiadavky nariadenia o rozpočtových pravidlách,
ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych
spoločenstiev. V rámci tohto preskúmania sa určí, či je rámec
pre riadne finančné hospodárenie s makrofinančnou pomocou v Tunisku
dostatočne účinný, tým, že sa bude týkať oblastí, ako napríklad
štruktúra a organizácia riadenia, riadenie a kontrola fondov,
bezpečnosť systémov IT, kapacita vonkajšieho a vnútorného auditu, ako
aj nezávislosť centrálnej banky. Vzhľadom na toto posúdenie možno so
súhlasom vnútroštátnych orgánov zaviesť osobitné mechanizmy, ktoré by sa
uplatňovali na hospodárenie príjemcov s finančnými prostriedkami.
Pomoc sa zároveň vyplatí na špecializovaný účet v Centrálnej banke
Tuniska.
Napokon,
makrofinančná pomoc bude podliehať overeniu, kontrole a postupom
auditu v rámci právomoci Komisie vrátane OLAF-u a Európskeho dvora audítorov.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
01 03 02: Makroekonomická pomoc
01 03 06 – Financovanie Garančného fondu[15]
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov………………...……….] || DRP/NRP ([16])   || krajín EZVO[17]   || kandidátskych krajín[18]   || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 4 || 01 03 02 Makroekonomická pomoc || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 4 || 01 03 06 Financovanie Garančného fondu || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
01 03 06 – Záruka
Európskej únie za úvery EÚ získané na makrofinančnú pomoc tretím krajinám:
Garančný fond pre vonkajšiu činnosť musí byť financovaný v
súlade s nariadením o fonde v znení zmien. V súlade s týmto nariadením
úvery vychádzajú z nezaplatenej sumy na konci roka. Suma financovania sa
vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou
a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania sa
pripisuje v roku „n“ do predbežného rozpočtu na rok „n + 1“ a v
skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n
+ 1“ z riadku „Financovanie Garančného fondu“ (rozpočtový riadok 01
03 06). V dôsledku toho sa v cieľovej sume na konci roka „n –1“ na
výpočet financovania fondu bude zohľadňovať 9 % (najviac
22.5 milióna EUR) skutočne vyplatenej sumy.
Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú
záruku na úver sa bude aktivovať len v prípade, že sa bude skutočne
požadovať zaplatenie záruky. Očakáva sa, že zaplatenie
rozpočtovej záruky sa nebude požadovať.
¨¨Požadované nové
rozpočtové riadky: neuplat. sa.
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 4 ||   ||   || [Názov: EÚ ako globálny partner]
 GR: <ECFIN> ||   ||   || Rok 2013[19] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtový riadok 01 03 06 Financovanie Garančného fondu || Záväzky || (1a) ||   ||   ||   || 15,3 || 7,2 || 22,5
 Platby || (2a) ||   ||   ||   || 15,3 || 7,2 || 22,5
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov[20] (operatívne posúdenie a následné hodnotenie) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka 01 03 02 || Záväzky || (3) || 0,05 ||   ||   || 0,15 ||   || 0,20
   || Platby || (3a) ||   || 0,05 ||   || 0,05 || 0,10 || 0,20
 Rozpočtové prostriedky pre GR ECFIN SPOLU || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Platby || = 2 + 2a + 3 ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Platby || (5) ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 4 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || = 4 + 6 || 0,05 ||   ||   || 15,45 || 7,2 || 22,7
 Platby || = 5 + 6 ||   || 0,05 ||   || 15,35 || 7,3 || 22,7
Ak má
návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 ||   || „Administratívne výdavky“
   ||   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU
 GR: <…….> ||   ||
   Ľudské zdroje || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 || 0,105
  Ostatné administratívne výdavky || 0,015 || 0,015 || 0,010 ||   ||   || 0,040
 GR ECFIN SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 || 0,145
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2013[21] || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 0,095 || 0,043 || 0,031 || 15,46 || 7,216 || 22,845
 Platby || 0,045 || 0,093 || 0,031 || 15,36 || 7,316 || 22,845
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ Č. 1[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 ||   ||
   || Druh || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady spolu
 – Výstup 1 || Operatívne posúdenie || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,05
 – Výstup 2 || Následné hodnotenie ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,15 ||   ||   || 1 || 0,15
 – Výstup 3 || Financovanie Garančného fondu ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 15,3 || 1 || 7,2 || 2 || 22,5
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
 NÁKLADY SPOLU || 1 || 0,05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15,45 || 1 || 7,2 || 4 || 22,7
3.3.2.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2013[23]   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0,030 || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,105
 Ostatné administratívne výdavky || 0,015 || 0,015 || 0,010 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,040
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145
 Mimo OKRUHU 5[24] viacročného finančného rámca   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145
Potrebné
administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými
prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli
prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa vyjadrujú v jednotkách
ekvivalentu plného pracovného času
   || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 01 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[25]
 XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || – ústredie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegácie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
XX predstavuje príslušnú oblasť politiky
alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci
ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od
rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú
vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Vedúci oddelenia: vykonávať dohľad nad operáciou a riadiť ju, schvaľovať správy o preskúmaní vykonávania dohody o úvere, viesť pracovné návštevy a posudzovať pokrok pri dodržiavaní podmienenosti. Referenti: vypracovať memorandum o porozumení, nadväzovať kontakty s orgánmi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, nadväzovať kontakty s externými expertmi na účely operatívneho posúdenia a následného hodnotenia, uskutočňovať pracovné návštevy na účely preskúmania, pripravovať správy zamestnancov Komisie a postupy Komisie týkajúce sa riadenia pomoci.
 Externí zamestnanci || neuplat. sa
3.2.4.     Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
–
X Návrh/iniciatíva je v súlade s platným
viacročným finančným rámcom.
3.2.5.     Príspevky od tretích strán
–
X Návrh/iniciatíva nezahŕňa
spolufinancovanie tretími stranami.
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
X       Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv
na príjmy.
[1]               Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č.
1025/2013/EÚ z 22. októbra 2013, ktorým sa poskytuje makrofinančná pomoc
Kirgizskej republike, návrh rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci
Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu, ktorého prijatie je naplánované na
december 2013.
[2]               Rozpočtový riadok 01 04 01 14 sa od rozpočtu
na rok 2014 stane rozpočtovým riadkom 01 03 06.
[3]               Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...].
[4]               Stanovisko Európskeho parlamentu z … 2012
a rozhodnutie Rady z … 2012.
[5]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č.
182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady
mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie
vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).
[6]               Rozhodnutie Rady 2010/427/EÚ z 26. júla 2010 o
organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (Ú. v.
EÚ L 201, 3.8.2010, s. 30).
[7]               Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25.
mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia
(Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 10).
[8]               Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom)
č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa
vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES,
Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
[9]               Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z
29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia (EÚ, Euratom)
č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na
všeobecný rozpočet Únie (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
[10]             Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18.
decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev
(Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1).
[11]             Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11.
novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s
cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred
spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).
[12]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom)
č. 883/2013 z 11. septembra 2013 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym
úradom pre boj proti podvodom (OLAF), ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nariadenie Rady (Euratom) č.
1074/1999 (Ú. v. EÚ L 248, 18.9.2013, s. 1).
[13]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[14]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[15]             Rozpočtový riadok 01 04 01 14 sa od rozpočtu na
rok 2014 stane rozpočtovým riadkom 01 03 06.
[16]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[17]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[18]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[19]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[20]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[21]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[22]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“.
[23]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[24]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[25]             ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE =
vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný
expert v delegácii.
[26]             Čiastkový strop pre externých zamestnancov
financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).