               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 4. 2018
            COM(2018) 164 final
            2018/0077(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou o spoločnom európskom leteckom priestore (ECAA), pokiaľ ide o jeho rokovací poriadok

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom dohodou o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru v súvislosti s plánovaným prijatím jeho rokovacieho poriadku.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Mnohostranná dohoda o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (ECAA)

               Mnohostranná dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Čiernohorskou republikou, Nórskym kráľovstvom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove
                  1
                o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (ďalej len dohoda ECAA) je zameraná na vytvorenie Spoločného európskeho leteckého priestoru na základe prístupu k voľnému trhu, slobody usadiť sa, rovnakých podmienok hospodárskej súťaže a spoločných pravidiel v oblasti bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany, manažmentu letovej prevádzky, sociálnej oblasti a životného prostredia. Dohoda ECAA nadobudla platnosť 1. decembra 2017.

               Európska únia je zmluvnou stranou dohody ECAA
                  2
               .

               2.2.Spoločný výbor

               Spoločný výbor zriadený článkom 18 dohody o ECAA je zodpovedný za správu tejto dohody a zabezpečuje jej riadne vykonávanie prostredníctvom odporúčaní a rozhodnutí v prípadoch stanovených v danej dohode. Spoločný výbor koná jednomyseľne. Pri niektorých špecifických otázkach sa však môže rozhodnúť stanoviť väčšinové hlasovanie. Európska komisia predsedá spoločnému výboru s účasťou členských štátov.

               2.3.Pripravované akty spoločného výboru

               Spoločný výbor na svojom prvom zasadnutí prijme rokovací poriadok.

               Pripravovaný akt bude prijatý v súlade s článkom 18 ods. 5 dohody o ECAA, v ktorom sa stanovuje, že „spoločný výbor prijme svoj rokovací poriadok.“

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Rada je povinná určiť pozíciu v mene Únie, pokiaľ ide o rokovací poriadok, s cieľom umožniť spoločnému výboru riadne pracovať v súlade s článkom 18 ods. 5 dohody o ECAA.

               Ako zmluvná strana dohody má Únia predložiť svoju pozíciu partnerom ECAA na zasadnutí spoločného výboru, čím umožní riadne vykonávanie dohody a splní svoje záväzky.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o ECAA.

               Akt, na prijatie ktorého sa spoločný výbor vyzýva, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom 19 dohody o ECAA.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody o ECAA.

               Preto je procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú leteckej dopravy.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 100 ods. 2 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 100 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Podľa článku 19 Dohody o ECAA sa rozhodnutia spoločného výboru po ich prijatí uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2018/0077 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou o spoločnom európskom leteckom priestore (ECAA), pokiaľ ide o jeho rokovací poriadok

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Komisie,

               keďže:

               (1)Mnohostranná dohoda o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru („dohoda o ECAA“) bola uzatvorená Úniou rozhodnutím Rady 2018/145
                  3
                a nadobudla platnosť 1. decembra 2017.

               (2)V článku 18 ods. 5 dohody o ECAA sa stanovuje, že spoločný výbor prijme svoj rokovací poriadok.

               (3)Spoločný výbor má na svojom prvom zasadnutí, ktoré sa bude konať 3. mája 2018, prijať svoj rokovací poriadok s cieľom umožniť spoločnému výboru riadne pracovať v súlade s článkom 18 ods. 5 dohody o ECAA.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, keďže akt, ktorý má prijať Spoločný výbor, bude právne záväzný.

               (5)Podľa článku 19 ods. 2 Dohody o ECAA sa rozhodnutia spoločného výboru uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na prvom zasadnutí spoločného výboru, je takáto:

               – prijať rokovací poriadok spoločného výboru uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu;

               Zástupcovia Únie v spoločnom výbore môžu odsúhlasiť menšie zmeny v návrhu rozhodnutia spoločného výboru bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Akty spoločného výboru sa po ich prijatí uverejnia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 26, 31.1.2018, s. 1.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 26, 31.1.2018, s. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 4. 2018
            COM(2018) 164 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Dohodou o spoločnom európskom priestore (ECAA), pokiaľ ide o jeho rokovací poriadok

               PRÍLOHA

               Rozhodnutie č. 1/2018

               SPOLOČNÉHO VÝBORU ECAA

               SPOLOČNÝ VÝBOR ECAA,

               so zreteľom na mnohostrannú dohodu medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Čiernohorskou republikou, Nórskym kráľovstvom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove
                  1
                o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (ďalej len „dohoda o ECAA“), a najmä na jej článok 18,

               ROZHODOL TAKTO:

               Jediný článok

               Týmto sa prijíma rokovací poriadok spoločného výboru, ktorý je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               V Bruseli … 2018.

               Za Spoločný výbor, predseda

                     Carlos Bermejo Acosta

               PRÍLOHA

               ROKOVACÍ PORIADOK SPOLOČNÉHO VÝBORU ECAA

               Článok 1

               Všeobecné ustanovenia

               1. Spoločný výbor ECAA je zriadený v súlade s článkom 18 Mnohostrannej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi, Albánskou republikou, Bosnou a Hercegovinou, bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko, Islandskou republikou, Čiernohorskou republikou, Nórskym kráľovstvom, Srbskou republikou a Misiou Organizácie Spojených národov pre dočasnú správu v Kosove
                  2
                o vytvorení Spoločného európskeho leteckého priestoru (ďalej len „dohoda o ECAA“).

               2. Je zodpovedný za správu tejto dohody a zabezpečuje jej riadne vykonávanie.

               3. V súlade s článkom 18 ods. 2 sa Spoločný výbor skladá zo zástupcov zmluvných strán.

               4. V súlade s článkom 18 ods. 3 spoločný výbor koná jednomyseľne. Spoločný výbor sa však môže pri určitých špecifických otázkach rozhodnúť stanoviť väčšinové hlasovanie.

               Článok 2

               Predsedníctvo

               Spoločnému výboru predsedá striedavo partner ECAA a Európska únia a jej členské štáty. Pri predsedaní zasadnutiu spoločného výboru Európsku úniu a jej členské štáty zastupuje Európska komisia.

               Článok 3

               Zasadnutia

               1.
                     Spoločný výbor zasadá aspoň raz ročne a vždy, keď si to vyžadujú okolnosti, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak.

               2. Každé zasadnutie Spoločného výboru sa uskutoční v deň, na ktorom sa zmluvné strany dohodli.

               3. Ak sa na tom zmluvné strany dohodnú, zasadnutia Spoločného výboru sa môžu uskutočniť s použitím všetkých dohodnutých technických prostriedkov, ako napríklad videokonferencie.

               Článok 4

               Delegácie

               1.
                     Pred každým zasadnutím informuje sekretariát Spoločného výboru zmluvné strany o plánovanom zložení delegácií, ktoré sa zúčastňujú na zasadnutí.

               2.
                     Spoločný výbor môže prizvať nečlenov, aby sa zúčastnili jeho zasadnutí s cieľom poskytnúť informácie o konkrétnych otázkach.

               Článok 5

               Sekretariát

               Úradník Európskej komisie koná ako tajomník Spoločného výboru.

               Článok 6

               Korešpondencia

               Všetka korešpondencia adresovaná predsedovi Spoločného výboru a ním odosielaná sa zasiela aj tajomníkovi. Tajomník zabezpečí doručenie korešpondencie zmluvným stranám.

               Článok 7

               Dôvernosť

               Rokovania výboru sú dôverné. Ak zmluvná strana predloží Spoločnému výboru informácie označené ako dôverné, ostatné zmluvné strany musia s takýmito informáciami zaobchádzať ako s dôvernými informáciami.

               Článok 8

               Program zasadnutí

               1.
                     Predbežný program každého zasadnutia Spoločného výboru vypracuje sekretariát na základe návrhov zmluvných strán. Body programu sa podložia relevantnými dokumentmi a predložia sa najneskôr 21 kalendárnych dní pred zasadnutím.

               2.
                     Predbežný program sa rozošle všetkým zmluvným stranám najneskôr 15 kalendárnych dní pred konaním zasadnutia.

               3.
                     Spoločný výbor prijíma program na začiatku každého zasadnutia. Akékoľvek body, ktoré nie sú zahrnuté do predbežného programu, môžu byť do programu pridané v prípade, že s tým zmluvné strany súhlasia.

               4.
                     S ohľadom na požiadavky alebo naliehavosť konkrétneho prípadu môže predseda skrátiť lehotu uvedenú v odseku 1.

               Článok 9

               Zápisnica a operatívne závery

               1.
                     Návrh zápisnice z každého zasadnutia Spoločného výboru vypracuje tajomník. V nej sú uvedené prijaté rozhodnutia, odporúčania a závery.

               2.
                     Do jedného mesiaca po zasadnutí sa návrh zápisnice predloží Spoločnému výboru na schválenie písomným postupom. Zápisnicu môže schváliť výbor aj na svojom nasledujúcom zasadnutí.

               3.
                     Po schválení zápisnicu podpisuje predseda a tajomník a jedna kópia sa zašle každej zo zmluvných strán.

               Článok 10

               Rozhodnutia a odporúčania

               1.
                     Spoločný výbor prijíma svoje rozhodnutia a formuluje svoje odporúčania jednomyseľne. Pri rozhodnutiach a odporúčaniach v zmysle článkov 16, 20 a článku 28 ods. 3 dohody o ECAA sa však vyžaduje jednoduchá väčšina.

               2.
                     Požadované kvórum sa v prípade spoločného výboru bude považovať za splnené iba vtedy, ak sú zastúpené štyri zmluvné strany z juhovýchodnej Európy a Európska únia.

               3.
                     Počas obdobia medzi zasadnutiami môže Spoločný výbor prijímať rozhodnutia alebo poskytovať odporúčania písomným postupom. Každá zmluvná strana však môže na účely prerokovania určitej záležitosti požiadať o zvolanie zasadnutia spoločného výboru. Zmluvná strana, ktorá navrhne použitie písomného postupu, predloží návrh aktu tajomníkovi, ktorý ho odovzdá všetkým zmluvným stranám. Každá zmluvná strana oznámi predsedovi a tajomníkovi v lehote 15 pracovných dní od doručenia návrhu aktu, či s týmto návrhom súhlasí alebo nesúhlasí, či navrhuje zmeny, alebo či sa domnieva, že spoločný výbor by sa mal zvolať na účely prerokovania predmetnej záležitosti. Ak sa návrh schváli, predseda finalizuje rozhodnutie alebo odporúčanie v súlade s odsekmi 5 a 6.

               4.
                     Zdržanie sa hlasovania zmluvnej strany nebráni spoločnému výboru prijať opatrenia za predpokladu dosiahnutia požadovaného kvóra podľa odseku 2 tohto oddielu.

               5.
                     Rozhodnutia a odporúčania Spoločného výboru sa nazývajú „rozhodnutie“ a „odporúčanie“, pričom po názve nasleduje poradové číslo, dátum ich prijatia a opis ich predmetu.

               6.
                     Rozhodnutia a odporúčania Spoločného výboru podpisuje predseda a overuje tajomník.

               7.
                     Rozhodnutia prijaté Spoločným výborom uverejňujú strany vo svojich príslušných úradných publikáciách. Každá strana môže rozhodnúť o uverejnení akéhokoľvek iného aktu prijatého Spoločným výborom. Každej zmluvnej strane sa zašle jedna kópia rozhodnutia a odporúčania.

               Článok 11

               Jazyky

               1.
                     Úradnými jazykmi Spoločného výboru sú úradné jazyky zmluvných strán. Zmluvné strany sa však v záujme efektívnosti usilujú používať anglický jazyk na zasadnutiach spoločného výboru, pri korešpondencii a príprave dokumentácie.

               2.
                     Rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru musia byť vyhotovené v anglickom jazyku.

               Článok 12

               Výdavky

               1.
                     Každá zmluvná strana znáša všetky výdavky, ktoré jej vzniknú v súvislosti s účasťou na zasadnutiach spoločného výboru a pracovných skupín alebo skupín expertov.

               2.
                     Spoločný výbor sa dohodne na rozdelení výdavkov spojených s akýmikoľvek úlohami zadanými expertom.

               Článok 13

               Zmeny rokovacieho poriadku

               Tento rokovací poriadok sa môže meniť v súlade s článkom 10.

               Článok 14

               Pracovné skupiny

               1.
                     Zloženie a fungovanie pracovných skupín alebo skupín expertov vytvorených podľa článku 18 ods. 8 dohody sa odsúhlasí mutatis mutandis v súlade s pravidlami platnými pre spoločný výbor.

               2.
                     Pracovné skupiny alebo skupiny expertov pracujú na základe poverenia spoločného výboru, ktorému podávajú správy po každom svojom zasadnutí. Nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia, ale môžu navrhovať odporúčania pre spoločný výbor.

               3.
                     Spoločný výbor sa môže rozhodnúť ukončiť alebo zmeniť mandát pracovných skupín alebo skupín expertov.

                     (1)

                        Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.

                     (2)

                        Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 z 10. júna 1999.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli23. 5. 2018
            COM(2018) 281 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Fondu solidarity EÚ s cieľom zabezpečiť vyplácanie záloh v rámci všeobecného rozpočtu Únie na rok 2019

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  1
               , a najmä jeho článok 10 umožňuje mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie v rámci ročného stropu vo výške 500 mil. EUR (v cenách roku 2011) nad rámec príslušných okruhov finančného rámca.

               V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  2
                sa stanovujú spôsoby mobilizácie fondu.

               Podmienky oprávnenosti na finančné prostriedky z fondu sú uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2012/2002
                  3
               , v ktorom sa stanovuje, že suma maximálne 50 000 000 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch sa zahrnie do rozpočtu na vyplácanie záloh.

               Komisia zahrnie tieto sumy do návrhu rozpočtu na rok 2019.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Fondu solidarity EÚ s cieľom zabezpečiť vyplácanie záloh v rámci všeobecného rozpočtu Únie na rok 2019

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
                  4
               , a najmä na jeho článok 4a ods. 4,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  5
               , a najmä na jej bod 11,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Cieľom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) je umožniť Únii reagovať rýchlym, účinným a pružným spôsobom na núdzové situácie a prejaviť solidaritu s obyvateľstvom oblastí postihnutých katastrofami.

               (2)Fond nemá prekročiť maximálnu sumu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), ako je stanovené v článku 10 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  6
               .

               (3)V článku 4a ods. 4 zmeneného nariadenia (ES) č. 2012/2002 sa stanovuje, že v prípade, že je to potrebné na zabezpečenie včasnej dostupnosti rozpočtových zdrojov, môže sa z fondu uvoľniť suma do maximálnej výšky 50 000 000 EUR na vyplatenie záloh, pričom zodpovedajúce rozpočtové prostriedky sa zahrnú do všeobecného rozpočtu Únie.

               (4)S cieľom zabezpečiť včasnú dostupnosť dostatočných rozpočtových prostriedkov vo všeobecnom rozpočte Únie na rok 2019 by sa mal zmobilizovať fond vo výške 50 000 000 EUR na vyplácanie záloh.

               (5)S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu fondu by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať od začiatku rozpočtového roku 2019,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2019 sa mobilizuje Fond solidarity Európskej únie s cieľom poskytnúť sumu 50 000 000 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch na vyplácanie záloh.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od 1. januára 2019.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 143.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 143.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 6. 2018
            COM(2018) 399 final
            2018/0221(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o predložení návrhu na zmenu príloh 2 a 3 k Dohode o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Kontext návrhu

               1.1.Dohoda o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva

               Dohoda o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva (AEWA) je venovaná ochrane sťahovavého vodného vtáctva a jeho biotopov v celej Afrike, Európe, na Blízkom východe, v strednej Ázii, Grónsku a na Arktických ostrovoch.

               AEWA spája krajiny a širšiu medzinárodnú ochranársku komunitu v úsilí o vytvorenie koordinovanej ochrany a manažmentu sťahovavého vodného vtáctva v rámci celého ich migračného výskytu, a to v rámci Dohovoru o ochrane sťahovavých druhov (CMS) a pod správou Programu OSN pre životné prostredie (UNEP).

               Dohoda nadobudla platnosť 1. novembra 1999. Európska únia je zmluvnou stranou tejto dohody od 1. októbra 2005
                  1
               . V súčasnosti má sedemdesiatsedem zmluvných strán, pričom štyridsaťjeden je z Eurázie (vrátane EÚ) a tridsaťšesť zmluvných z Afriky.

               Záväzky stanovené v dohode sa do práva Únie zakotvujú v smernici 2009/147/ES o ochrane voľne žijúceho vtáctva (smernica o vtákoch)
                  2
               . Smernica o vtákoch sa vzťahuje na ochranu všetkých druhov voľne žijúceho vtáctva prirodzene sa vyskytujúceho na európskom území členských štátov, na ktoré sa uplatňuje zmluva. Zahŕňa ochranu, manažment a kontrolu týchto druhov a stanovuje pravidlá ich využívania.

               1.2.Zasadnutie zmluvných strán

               Zasadnutie zmluvných strán (MOP) je hlavným rozhodovacím orgánom dohody. Má právomoc preskúmavať prílohy k dohode a zasadá každé tri roky.

               V dňoch 4. až 8. decembra 2018 sa v Južnej Afrike uskutoční siedme zasadnutie zmluvných strán.

               Podľa článku X ods. 2 a 3 dohody sa akékoľvek návrhy na zmenu príloh k dohode musia oznámiť sekretariátu dohody najneskôr 150 dní pred začiatkom zasadnutia zmluvných strán, t. j. 7. júla 2018.

               1.3.Návrhy Chorvátska a Talianska

               Chorvátsko a Taliansko navrhli, aby Európska únia predložila návrh na zmenu prílohy 2 k dohode, v ktorej sa uvádzajú druhy, na ktoré sa vzťahuje dohoda, a to tak, že by sa do nej doplnil kormorán chochlatý (Phalacrocorax aristotelis).

               Chorvátsko a Taliansko takisto navrhli, aby Európska únia predložila návrh na zmenu prílohy 3 k dohode zaradením populácie Phalacrocorax aristotelis aristotelis vyskytujúcej sa mimo EÚ (v Barentsovom mori) do stĺpca A tabuľky 1 uvedenej v prílohe 3 (do kategórie 2
                  3
               ) a populácie Phalacrocorax aristotelis desmarestii vyskytujúcej sa v EÚ (vo východnom Stredozemí – Chorvátsko, Jadranské more) do stĺpca A tabuľky 1 uvedenej v prílohe 3 (do kategórie 1c
                  4
               ).

               Dôvody týchto návrhov sú uvedené nižšie.

               Čeľaď Phalacrocoracidae (kormoránovité) je už zahrnutá v prílohe 2 k dohode. Na základe migračného statusu sa v prílohe 2 uvádza šesť z ôsmich druhov rozmnožujúcich sa v rámci geografického rozsahu pôsobnosti dohody. Dva druhy, ktoré sa v nej neuvádzajú, sú kormorán chochlatý (Phalacrocorax aristotelis) a kormorán dlhochvostý (Phalacrocorax africanus).

               Kormorán chochlatý obýva európske a severoafrické pobrežie Atlantického oceánu od Maroka po severné Nórsko až po Kolský polostrov vrátane Islandu, ako aj pobrežie Stredozemného mora a časti pobrežia Čierneho mora (del Hoyo a kol., 1992). Uznávajú sa tri poddruhy: Ph. a. aristotelis v Atlantickom oceáne, Ph. a. desmarestii v Stredozemnom a Čiernom mori a Ph. a. riggenbachi z Maroka. Celkovo je tento druh sedentárny alebo disperzný, ale niektoré populácie sú skutočne migrujúce – konkrétne najsevernejšie populácie Ph. a. aristotelis z Nórska a Ruska a jadranská populácia Ph. a desmarestii.

               V deväťdesiatych rokoch dvadsiateho storočia predstavovala jeho celosvetová populácia podľa odhadov 100 000 párov a 75 000 až 81 000 v roku 2004 (BirdLife International, 2004). Daný druh je podľa Medzinárodnej únie na ochranu prírody (IUCN) zaradený do kategórie „least concern“, teda najnižší stupeň ohrozenia (Birdlife, 2015). Celkový trend je klesavý, hoci niektoré populácie môžu byť stabilné (Wetlands International, 2006). Vo veľkosti populácií boli zaznamenané značné výkyvy. Napríklad populácia v Spojenom kráľovstve sa v rokoch 1969 až 1987 zvýšila o 21 % – z 31 600 párov v rokoch 1969 až 1970 na 47 300 párov v rokoch 1985 až 1987. Potom v rokoch 1998 až 2002 nasledoval pokles o 27 % a do roku 2011 došlo k poklesu o ďalších 26 % (Balmer a kol., 2013). Aj populácie v Nórsku vykazujú veľké výkyvy. Najsevernejšia migrujúca populácia v Barentsovom mori klesla z 10 000 párov v roku 1980 zhruba na 1 000 párov v roku 1994, ale v roku 2013 opäť stúpla na 5 000 párov (Fauchald a kol., 2015).

               Poddruh Ph. a. desmaresti mal podľa odhadov 8 700 až 11 126 rozmnožujúcich sa párov (Bazin a Imbert, 2012). V roku 2006 bola populácia odhadnutá zhruba na 10 000 jedincov (Culioli, 2006). Bol zaznamenaný pokles populácie na Korzike, kde predtým stabilná populácia s početnosťou do 1 000 párov v rokoch 1975 až 1983 klesla o vyše 50 % zhruba na 375 párov v roku 1994, hoci neskôr opäť došlo k návratu na pôvodný stav (Dubois a kol., 2008).

               Poddruh Ph. a. desmarestii je chránený v európskej časti území svojho výskytu a vo viacerých krajinách je na červenom zozname: napríklad v Bulharsku je klasifikovaný ako „zraniteľný“ a v Albánsku ako „ohrozený“. Poddruh Ph. a. aristotelis je chránený v časti území svojho výskytu (Spojené kráľovstvo). V Spojenom kráľovstve bol prednedávnom presunutý z menej závažného žltého zoznamu na závážnejší červený zoznam (Eaton a kol., 2015) a v Rusku je vzhľadom na malú veľkosť populácie na červenom zozname. Zníženie v populácii o 15 až 30 % za 10 rokov v Nórsku znamená zaradenie do kategórie „takmer ohrozené“ (Korneev a kol., 2015).

               Velando a Freire (2002) zdôrazňujú, že účinná ochrana P. a. desmarestii by sa mala opierať o ochranu miest na hniezdenie, ako aj oblastí získavania potravy a hradovania, ako aj o reguláciu rybolovu druhov žijúcich pri morskom dne v oblastiach získavania potravy. Ako uvádzajú Velando a Freire (2002), ochranné opatrenia, ktoré navrhla organizácia Birdlife v roku 2015, sú: 1. identifikácia morských lokalít dôležitých pre tento druh; 2. následné označenie ako chránené morské oblasti; 3. manažment kľúčových miest na hniezdenie a zimné hradovanie vrátane eradikácie inváznych predátorov; 4. programy monitorovania rybárskych plavidiel priamo na palube zamerané na určenie vysokorizikových oblastí pre vedľajšie úlovky žiabrovkami; 5. ak je to relevantné, realizácia zmierňujúcich a ochranných opatrení.

               1.4.Návrhy Luxemburska

               Luxembursko navrhlo presunúť všetky populácie ďalej uvedených troch druhov do tabuľky 1 stĺpca A prílohy 3 k dohode: pobrežník krivozobý
                  5
                (Calidris ferruginea), mníšik bielobradý
                  6
                (Fratercula arctica) a alka vrúbkozobá
                  7
                (Alca torda). Hoci Luxembursko pre tieto tri druhy nenavrhlo žiadnu konkrétnu kategóriu, podľa kritérií stanovených v tabuľke 1 prílohy 3 k dohode pobrežník krivozobý (Calidris ferruginea) a alka vrúbkozobá (Alca torda) spĺňajú podmienky na zaradenie do kategórie 4
                  8
                a mníšik bielobradý (Fratercula arctica) do kategórie 1b
                  9
               .

               Návrh Luxemburska sa odvoláva na rezolúciu 6.1 AEWA MOP6
                  10
               , ktorá uznala nedávne globálne zaradenie kajky morskej (Somateria mollissima), chochlačky sivej (Aythya ferina), potápky ušatej (Podiceps auritus), lastúrničiara strakatého (Haematopus ostralegus), ciblíka chochlatého (Vanellus vanellus), brehára hrdzavého (Limosa lapponica), pobrežníka hrdzavého (Calidris canutus), pobrežníka krivozobého (Calidris ferruginea), čajky arménskej (Larus armenicus), mníšika bielobradého (Fratercula arctica) a alky vrúbkozobej (Alca torda) na červený zoznam a poukázala na to, že je dôležité zvážiť dôsledky týchto zmien zoznamov na účely siedmeho zasadnutia zmluvných strán.

               1.5.Analýza návrhov

               Zmenami príloh 2 a 3, ktoré navrhlo Chorvátsko, Taliansko a Luxembursko, by sa na všetky populácie kormorána chochlatého (Phalacrocorax aristotelis), pobrežníka krivozobého (Calidris ferruginea), mníšika bielobradého (Fratercula arctica) a alky vrúbkozobej (Alca torda) vzťahovala požiadavka oddielu 2.1.1 prílohy 3 k dohode, ktorou sa stanovujú právne opatrenia na ochranu druhov uplatniteľné na populáciu druhov uvedených v prílohe 3 tabuľke 1 stĺpci A. Pokiaľ ide konkrétne o populácie uvedené v tabuľke 1 stĺpci A, zmluvné strany poskytnú týmto populáciám ochranu v súlade s článkom III ods. 2 písm. a) dohody. Zmluvné strany s prihliadnutím na odsek 2.1.3 predovšetkým:

               a) zakážu odchyt vtákov a vyberanie vajec z hniezd populácií týchto druhov na svojom území;

               b) zakážu úmyselné rušenie, a to najmä v takých prípadoch, ak by toto rušenie bolo dôležitým faktorom pri ochrane predmetných druhov, a

               c) zakážu držbu alebo využívanie vtákov alebo vajec týchto populácií a obchodovanie s nimi, pokiaľ boli odchytené, resp. odobrané v rozpore so zákazmi stanovenými podľa písmena a), ako aj držbu alebo využívanie akýchkoľvek ľahko rozpoznateľných častí alebo derivátov z takýchto vtákov a ich vajec a obchodovanie s nimi.

               Výnimkou sú populácie, ktoré sú zaradené do kategórií 2 a 3 stĺpca A a ktoré sú označené hviezdičkou, a populácie, ktoré sú zaradené do kategórie 4 stĺpca A. Tieto populácie možno naďalej loviť za dodržiavania zásady udržateľného využívania
                  11
               . Toto udržateľné využívanie sa riadi rámcom medzinárodného akčného plánu pre jednotlivé druhy, prostredníctvom ktorého sa zmluvné strany budú snažiť uplatňovať zásady adaptívneho manažmentu odchytu
                  12
               . Takéto využívanie podlieha minimálne rovnakým právnym opatreniam ako odchyt vtákov z populácií uvedených v stĺpci B tabuľky 1, ako sa vyžaduje v odseku 2.1.2.

               Návrh Talianska a Chorvátska, ako aj návrhy Luxemburska sú opodstatnené. Sú v súlade s právom Únie, a najmä so smernicou o vtákoch, a dopĺňajú ich.

               Po písomných konzultáciách skupiny odborníkov na smernice o ochrane prírody (NADEG) Komisia navrhuje, aby Únia podporila uvedené návrhy, pretože sa zakladajú na vedeckých poznatkoch a sú v súlade so záväzkom Únie prispievať k medzinárodnej spolupráci v oblasti ochrany biodiverzity. Návrhy na zmenu si nevyžadujú zmenu platných právnych predpisov Únie.

               Akékoľvek návrhy na zmenu príloh k dohode sa musia oznámiť sekretariátu dohody najneskôr 150 dní pred začiatkom zasadnutia zmluvných strán, t. j. 7. júla 2018 (pozri článok X ods. 2 a 3 dohody).

               Rada preto musí bezodkladne prijať rozhodnutie o predložení vyššie uvedeného návrhu na sekretariát dohody v mene Európskej únie. Ide o pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie na účely článku 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2018/0221 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o predložení návrhu na zmenu príloh 2 a 3 k Dohode o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady 2006/871/ES uzavrela Únia Dohodu o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva (ďalej len „dohoda“)
                  13
               , ktorá nadobudla platnosť 1. októbra 2005. Dohoda je venovaná ochrane sťahovavého vodného vtáctva a jeho biotopov v celej Afrike, Európe, na Blízkom východe, v strednej Ázii, Grónsku a na Arktických ostrovoch.

               (2)Ako zmluvná strana dohody môže Únia predkladať návrhy na zmenu príloh k dohode. Príloha 2 obsahuje druhy vodného vtáctva, na ktoré sa dohoda vzťahuje. Príloha 3 obsahuje akčný plán, v ktorom sú uvedené opatrenia, ktoré musia zmluvné strany prijať v súvislosti s prioritnými druhmi, ako napríklad ochrana druhov, ochrana biotopov, manažment ľudských činností, výskum a monitorovanie, vzdelávanie a informovanie, ako aj vykonávanie daného plánu, ktoré sú v súlade so všeobecnými ochrannými opatreniami uvedenými v článku III dohody.

               (3)Chorvátsko a Taliansko navrhli, aby Európska únia predložila návrh na zmenu prílohy 2 doplnením kormorána chochlatého (Phalacrocorax aristotelis).

               (4)Chorvátsko a Taliansko takisto navrhli, aby Európska únia predložila návrh na zmenu prílohy 3 k dohode, a to zaradením populácie Phalacrocorax aristotelis aristotelis vyskytujúcej sa mimo EÚ (v Barentsovom mori) do stĺpca A tabuľky 1 danej prílohy (do kategórie 2
                  14
               ) a populácie Phalacrocorax aristotelis desmarestii vyskytujúcej sa v EÚ (vo východnom Stredozemí – Chorvátsko, Jadranské more) do stĺpca A tabuľky 1 uvedenej v danej prílohe (do kategórie 1c
                  15
               ).

               (5)Luxembursko navrhlo presunúť všetky populácie týchto troch druhov do tabuľky 1 stĺpca A prílohy 3 k dohode: pobrežník krivozobý
                  16
                (Calidris ferruginea), mníšik bielobradý
                  17
                (Fratercula arctica) a alka vrúbkozobá
                  18
                (Alca torda). Hoci Luxembursko pre tieto tri druhy nenavrhlo žiadnu konkrétnu kategóriu, podľa kritérií stanovených v tabuľke 1 prílohy 3 k dohode pobrežník krivozobý (Calidris ferruginea) a alka vrúbkozobá (Alca torda) spĺňajú podmienky na zaradenie do kategórie 4
                  19
                a mníšik bielobradý (Fratercula arctica) do kategórie 1b
                  20
               .

               (6)Zmenami príloh 2 a 3, ktoré navrhlo Chorvátsko, Taliansko a Luxembursko, by sa na všetky populácie kormorána chochlatého (Phalacrocorax aristotelis), pobrežníka krivozobého (Calidris ferruginea), mníšika bielobradého (Fratercula arctica) a alky vrúbkozobej (Alca torda) vzťahovala požiadavka oddielu 2.1.1 prílohy 3 k dohode, ktorou sa stanovujú právne opatrenia na ochranu druhov uplatniteľné na populácie druhov uvedených v prílohe 3 tabuľke 1 stĺpci A. Pokiaľ ide o populácie uvedené v stĺpci A tabuľky 1, zmluvné strany dohody musia najmä zakázať odchyt vtákov a vyberanie vajec z hniezd populácií týchto druhov vyskytujúcich sa na ich území, ako aj ich z úmyselné rušenie, a to najmä v takých prípadoch, ak by toto rušenie bolo dôležitým faktorom pri ochrane predmetných druhov. Výnimkou sú populácie, ktoré sú zaradené do kategórií 2 a 3 stĺpca A a ktoré sú označené hviezdičkou, a populácie, ktoré sú zaradené do kategórie 4 stĺpca A. Tieto populácie možno naďalej loviť za dodržiavania zásady udržateľného využívania
                  21
               . Toto udržateľné využívanie sa má riadiť rámcom medzinárodného akčného plánu pre jednotlivé druhy, prostredníctvom ktorého sa zmluvné strany budú snažiť uplatňovať zásady adaptívneho manažmentu odchytu
                  22
               .

               (7)Návrh Talianska a Chorvátska, ako aj návrhy Luxemburska sú opodstatnené. Sú v súlade s právom Únie, a najmä so smernicou 2009/147/ES, a dopĺňajú ich
                  23
               .

               (8)Návrhy sú vedecky podložené a v súlade so záväzkom Únie prispievať k medzinárodnej spolupráci v oblasti ochrany biodiverzity.

               (9)Na dané druhy sa už vzťahuje smernica 2009/147/ES o ochrane voľne žijúceho vtáctva a kormorán chochlatý (Phalacrocorax aristotelis) je už uvedený v prílohe I k nej. Navrhované zmeny si preto nevyžadujú žiadnu zmenu práva Únie.

               (10)Únia by preto mala tieto návrhy predložiť sekretariátu dohody s ohľadom na siedme zasadnutie zmluvných strán, ktoré sa uskutoční 4. až 8. decembra 2018 v Južnej Afrike,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Únia predloží tieto návrhy na zmenu príloh 2 a 3 k Dohode o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva:

               a)doplnenie kormorána chochlatého (Phalacrocorax aristotelis) do prílohy 2 k dohode;

               b)zaradenie populácie Phalacrocorax aristotelis aristotelis vyskytujúcej sa mimo EÚ (v Barentsovom mori) do prílohy 3 tabuľky 1 stĺpca A (do kategórie 2) a populácie Phalacrocorax aristotelis desmarestii vyskytujúcej sa v EÚ (vo východnom Stredozemí – Chorvátsko, Jadranské more) do prílohy 3 tabuľky 1 stĺpca A (do kategórie 1c);

               c)presunutie všetkých ďalej uvedených populácií do stĺpca A tabuľky 1 prílohy 3 k dohode, a to v prípade pobrežníka krivozobého (Calidris ferruginea) do kategórie 4, v prípade mníšika bielobradého (Fratercula arctica) do kategórie 1b a v prípade alky vrúbkozobej (Alca torda) do kategórie 4.

               2.Návrh v mene Únie sekretariátu Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva oznámi Komisia.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005 o uzavretí Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskeho spoločenstva Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 24.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:SK:PDF.

                     (3)

                        Podľa tabuľky 1 prílohy 3 k dohode kategória 2 zahŕňa populácie s početnosťou približne 10 000 až 25 000 jedincov.

                     (4)

                        Podľa tabuľky 1 prílohy 3 k dohode kategória 1 zahŕňa: a) druhy, ktoré sú zaradené do dodatku I k Dohovoru o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov; b) druhy, ktoré sú označené ako ohrozené v červenom zozname ohrozených druhov IUCN podľa najnovšieho prehľadu BirdLife International, alebo c) populácie, ktorých stavy sú nižšie ako 10 000 jedincov.

                     (5)

                        V tabuľke 1 prílohy 3 k dohode sú v súčasnosti uvedené dve populácie Caladirs ferruginea: populácia v západnej Sibíri/západnej Afrike uvedená v stĺpci B kategórii 2c a populácia v strednej Sibíri/JZ Ázii a vo V a J Afrike uvedená v stĺpci B kategórii 2c.

                     (6)

                        V tabuľke 1 prílohy 3 k dohode sú v súčasnosti uvedené tri populácie Fratercula arctica: populácia v Hudsonovom zálive a Maine, na V až J Grónska, na Islande, na Medveďom ostrove, v Nórsku až po J Novej Zeme (uvedená v stĺpci C), populácia na SV Kanady, na S Grónska až po Jan Mayen, na Špicbergoch, na S Novej Zeme (uvedená v stĺpci A, kategórii 3a) a populácia na Faerských ostrovoch, na S Nórska a Švédska, v Británii, Írsku, na SZ Francúzska (uvedená v stĺpci C).

                     (7)

                        V tabuľke 1 prílohy 3 k dohode sú v súčasnosti uvedené dve populácie Alca torda: populácia Alca torda torda na V Severnej Ameriky, v Grónsku, na V až po Baltské a Biele more (uvedená v stĺpci C) a populácia Alca torda islandica na Islande, Faerských ostrovoch, v Británii, Írsku, na Helgolande, na SZ Francúzska (uvedená v stĺpci C).

                     (8)

                        Podľa tabuľky 1 prílohy 3 k dohode kategória 4 zahŕňa druhy, ktoré sú označené ako takmer ohrozené v červenej knihe IUCN podľa najnovšieho prehľadu BirdLife International, avšak nespĺňajú podmienky na zaradenie do kategórií 1, 2 alebo 3, a ktoré si vyžadujú prijatie opatrení na medzinárodnej úrovni.

                     (9)

                        Pozri vyššie, 4.

                     (10)

                        UNEP/AEWA/MOP6/Res. 6.1 –
                  http://www.unep-aewa.org/en/document/adoption-amendments-aewa-annexes-2
                  .

                     (11)

                        „Udržateľné využívanie“ je využívanie prvkov biologickej diverzity spôsobom a mierou, ktoré nevedú k dlhodobému poklesu biologickej diverzity, čím sa udržiava jej schopnosť uspokojovať potreby a nároky súčasných a budúcich generácií.

                     (12)

                        Adaptívny manažment odchytu je pravidelný proces stanovovania pravidiel lovu na základe systému monitorovania populácie a biotopov, zaznamenávania úrovne odchytov, analýzy údajov a vymedzovania regulačných možností.

                     (13)

                        Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 24.

                     (14)

                        Podľa tabuľky 1 prílohy 3 k dohode kategória 2 zahŕňa populácie s početnosťou približne 10 000 až 25 000 jedincov.

                     (15)

                        Podľa tabuľky 1 prílohy 3 k dohode kategória 1 zahŕňa: a) druhy, ktoré sú zaradené do dodatku I k Dohovoru o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov; b) druhy, ktoré sú označené ako ohrozené v červenom zozname ohrozených druhov IUCN podľa najnovšieho prehľadu BirdLife International, alebo c) populácie, ktorých stavy sú nižšie ako 10 000 jedincov.

                     (16)

                        V tabuľke 1 prílohy 3 k dohode sú v súčasnosti uvedené dve populácie Caladirs ferruginea: populácia v západnej Sibíri/západnej Afrike uvedená v stĺpci B kategórii 2c a populácia v strednej Sibíri/JZ Ázii a vo V a J Afrike uvedená v stĺpci B kategórii 2c.

                     (17)

                        V tabuľke 1 prílohy 3 k dohode sú v súčasnosti uvedené tri populácie Fratercula arctica: populácia v Hudsonovom zálive a Maine, na V až J Grónska, na Islande, na Medveďom ostrove, v Nórsku až po J Novej Zeme (uvedená v stĺpci C), populácia na SV Kanady, na S Grónska až po Jan Mayen, na Špicbergoch, na S Novej Zeme (uvedená v stĺpci A, kategórii 3a) a populácia na Faerských ostrovoch, na S Nórska a Švédska, v Británii, Írsku, na SZ Francúzska (uvedená v stĺpci C).

                     (18)

                        V tabuľke 1 prílohy 3 k dohode sú v súčasnosti uvedené dve populácie Alca torda: populácia Alca torda torda na V Severnej Ameriky, v Grónsku, na V až po Baltské a Biele more (uvedená v stĺpci C) a populácia Alca torda islandica na Islande, Faerských ostrovoch, v Británii, Írsku, na Helgolande, na SZ Francúzska (uvedená v stĺpci C).

                     (19)

                        Podľa tabuľky 1 prílohy 3 k dohode kategória 4 zahŕňa druhy, ktoré sú označené ako takmer ohrozené v červenej knihe IUCN podľa najnovšieho prehľadu BirdLife International, avšak nespĺňajú podmienky na zaradenie do kategórií 1, 2 alebo 3, a ktoré si vyžadujú prijatie opatrení na medzinárodnej úrovni.

                     (20)

                        Pozri vyššie, 15.

                     (21)

                        „Udržateľné využívanie“ je využívanie prvkov biologickej diverzity spôsobom a mierou, ktoré nevedú k dlhodobému poklesu biologickej diverzity, čím sa udržiava jej schopnosť uspokojovať potreby a nároky súčasných a budúcich generácií.

                     (22)

                        Adaptívny manažment odchytu je pravidelný proces stanovovania pravidiel lovu na základe systému monitorovania populácie a biotopov, zaznamenávania úrovne odchytov, analýzy údajov a vymedzovania regulačných možností.

                     (23)

                        Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 6. 2018
            COM(2018) 479 final
            2018/0257(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o podpise v mene Európskej únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Európska únia a Maroko si za takmer polstoročie vybudovali obohacujúce viacrozmerné partnerstvo, z ktorého vzišla predovšetkým Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej
                     1
                   (ďalej len „dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom“ alebo „dohoda o pridružení“), ktorá nadobudla platnosť v roku 2000. Do dohody o pridružení boli Dohodou vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom
                     2
                   (ďalej len „dohoda o liberalizácii“), ktorá nadobudla platnosť v roku 2012, začlenené liberalizačné opatrenia pre poľnohospodárske výrobky, spracované poľnohospodárske výrobky, ryby a výrobky rybného hospodárstva.

                  A práve v zmysle tohto privilegovaného partnerstva získalo Maroko v roku 2008 „posilnený štatút“, ktorý je potvrdením pevných bilaterálnych väzieb, ako aj spoločných ambícií a záväzkov oboch strán s cieľom rozvíjať spoločné iniciatívy, ako napríklad dobrá správa vecí verejných či politické a sociálno-ekonomické reformy.

                  Zároveň však Únia dôsledne opakovala, že jej záleží na urovnaní sporu v Západnej Sahare. Neuznala zvrchovanosť Maroka nad Západnou Saharou, ale plne podporuje úsilie generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov a jeho osobného vyslanca s cieľom pomôcť stranám dosiahnuť spravodlivé, trvalé a obojstranne prijateľné politické riešenie, ktoré by umožnilo sebaurčenie ľudu Západnej Sahary v rámci dohôd uzavretých v súlade so zásadami a s cieľmi Charty Organizácie spojených národov, ako sú uvedené v rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN, najmä v rezolúciách č. 2152 (2014) a č. 2218 (2015).

                  Vo svojom rozsudku z 21. decembra 2016 vo veci C-104/16 P
                     3
                   Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že dohoda o pridružení a dohoda o liberalizácii, uzavreté medzi Úniou a Marokom, sa nevzťahujú na Západnú Saharu.

                  Od vydania rozsudku Súdneho dvora už nebolo fakticky možné ďalej uplatňovať obchodné preferencie stanovené v dohode o pridružení a jej protokoloch na výrobky pochádzajúce zo Západnej Sahary ako nesamosprávneho územia, pokiaľ nebudú protokoly č. 1 (prístup marockých poľnohospodárskych výrobkov, spracovaných poľnohospodárskych výrobkov, rýb a výrobkov rybného hospodárstva na trh Únie) a č. 4 (o pravidlách pôvodu) zmenené tak, aby sa s výrobkami pochádzajúcimi zo Západnej Sahary zaobchádzalo rovnako ako s výrobkami z Maroka.

                  Rada 29. mája 2017 poverila Komisiu, aby začala rokovania s cieľom poskytnúť právny základ na udelenie preferencií na výrobky pochádzajúce zo Západnej Sahary, a prijala smernice na rokovania. Prebehli dve kolá rokovaní. Prvé sa konalo v dňoch 15. a 16. júna 2017, druhé dňa 18. júla 2017. Hlavní vyjednávači parafovali návrh dohody 31. januára 2018.

                  Týmto návrhom sa zavádzajú zmeny v protokole č. 4 a v protokole č. 1 k dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom s cieľom splniť požiadavky uvedené v rozsudku Súdneho dvora z 21. decembra 2016 a poskytnúť právny základ na udelenie preferencií výrobkom zo Západnej Sahary.

                  Keďže sa neudeľujú žiadne nové preferencie, je cieľom návrhu zabrániť narušeniu obchodu so Západnou Saharou udržaním jej prístupu na trh Únie na stabilnej úrovni. Návrh má predovšetkým uľahčiť hospodársky rozvoj Západnej Sahary tým, že vývozu jej výrobkov do Európskej únie priznáva rovnaké zaobchádzanie ako vývozu výrobkov s pôvodom v Maroku. Tieto opatrenia preto zabránia, aby sa Západná Sahara v porovnaní so susednými krajinami, ktoré z rôznych dôvodov (dohody o pridružení alebo v rámci všeobecného systému preferencií) využívajú colné preferencie, ocitla v konkurenčne nevýhodnej situácii a prichádzala tak o investičné príležitosti.

                  Napokon treba zdôrazniť, že rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 27. februára 2018 vo veci C-266/16 sa týka Dohody o partnerstve v odvetví rybolovu medzi Úniou a Marokom, čo je samostatná problematika nezávislá od otázky prístupu na trh, o ktorú ide v dohode o pridružení, a teda aj v tomto návrhu.

                  Rozumie sa, že do vyriešenia sporu v rámci OSN a v súlade s príslušnými rezolúciami Bezpečnostnej rady OSN bude akákoľvek dohoda len dočasná. V tejto súvislosti je potrebné podotknúť, že v dohode sa stanovuje, že sa uzatvára bez toho, aby tým boli dotknuté príslušné pozície, ktoré zastávajú Európska únia a Maroko k štatútu Západnej Sahary.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Tento návrh je v súlade so súčasnou obchodnou politikou. Treba pripomenúť, že až do vyhlásenia rozsudku Súdneho dvora vo veci C-104/16 P dňa 21. decembra 2016 colné orgány fakticky uplatňovali preferencie na výrobky zo Západnej Sahary s osvedčením o pôvode z Maroka. Maroku ani Západnej Sahare nebude udelená žiadna nová obchodná preferencia nad rámec preferencií, ktoré fakticky využívali do 21. decembra 2016, keďže cieľom nie je meniť objem a výrobky, ktorých sa preferencie týkajú, ale len rozšíriť zemepisnú oblasť ich uplatňovania.

                  Návrh je v súlade so všeobecnými cieľmi európskej susedskej politiky, pretože prispieva k zlepšeniu obchodných a hospodárskych vzťahov v južnom susedstve v duchu úzkej spolupráce. Zároveň je v súlade s celkovou politikou Únie voči Maroku, usilujúcou sa o posilnenie privilegovaného partnerstva s touto krajinou bez toho, aby tým bol dotknutý výsledok konania, ktoré sa vedie v Organizácii Spojených národov ohľadom Západnej Sahary.

                  Skutočnosť, že obchodné preferencie môžu mať širšiu pôsobnosť ako len na územiach zmluvných strán, nie je bezprecedentný jav, keďže dohoda o pridružení medzi EÚ a Marokom obsahuje dve spoločné vyhlásenia o tom, že výrobky pochádzajúce zo Sanmarínskej republiky a z Andorry „sa budú v Maroku akceptovať ako výrobky, ktoré majú pôvod v Spoločenstve podľa tejto dohody“.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Colné preferencie poskytnuté Maroku protokolmi č. 1 a č. 4 sa môžu za určitých okolností rozšíriť na výrobky zo Západnej Sahary za predpokladu, že jestvuje primeraný právny základ. Predmetom návrhu dohody v prílohe je práve vytvorenie právneho základu. Zmenou predmetných protokolov k dohode o pridružení je zároveň možné založiť udelenie colných preferencií Úniou na hodnotení prínosov pre miestne obyvateľstvo a hodnotení dodržiavania ľudských práv.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom na podpísanie tejto dohody je článok 207 v spojení s článkom 218, ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pretože ide o otázku, ktorá patrí do oblasti spoločnej obchodnej politiky.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Spoločná obchodná politika spadá do výlučnej právomoci Únie (článok 3 ods. 1 ZFEÚ) a podľa článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) sa zásada subsidiarity neuplatňuje na oblasti výlučnej právomoci.

               •Proporcionalita

                  Návrh je primeranou odpoveďou na nastolenú otázku. Dohodou sa nezmení miera prístupu výrobkov pochádzajúcich zo Sahary na trh Únie, ktorá existovala pred rozsudkom Súdneho dvora z 21. decembra 2016. Pravidlá pôvodu sú stanovené v protokole č. 4 k dohode o pridružení; do uvedeného protokolu sa vnášajú zmeny v snahe dosiahnuť stanovený cieľ a reagovať v primeranej lehote na súčasnú obchodnú neistotu, ktorá ovplyvňuje vývoz výrobkov zo Západnej Sahary do Únie, čím nie je dotknuté konanie vedené v Organizácii Spojených národov vo veci Západnej Sahary ani konečný výsledok sporu.

                  Z tohto dôvodu návrh rozhodnutia Rady o podpise v mene Európskej únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marokom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné alebo vhodné na dosiahnutie stanovených cieľov.

               •Výber nástroja

                  Predmetné protokoly možno meniť len dohodou medzi stranami. To sa týka aj potrebnej spolupráce medzi orgánmi za účelom zavedenia obchodných preferencií.

                  Dohoda prebehne vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom. Dohoda medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom predstavuje jediný spôsob, ako zabezpečiť, aby dovoz výrobkov s pôvodom v Západnej Sahare mohol získať štatút preferenčného pôvodu, keďže jedine marocké orgány sú schopné zaručiť dodržiavanie pravidiel potrebných na udelenie týchto preferencií.

                  V návrhu dohody sa ustanovuje možnosť dočasne uplatňovať dohodu pred jej uzatvorením. Nepovažuje sa však za potrebné navrhovať takéto dočasné uplatňovanie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Posúdenie vplyvu

                  Na základe žiadosti Rady posúdila Komisia potenciálny vplyv dohody na udržateľný rozvoj, najmä pokiaľ ide o výhody a nevýhody vyplývajúce z colných preferencií udeľovaných výrobkom zo Západnej Sahary pre dotknuté obyvateľstvo.

               Útvary Komisie čelili rôznym metodickým úskaliam. V prvom rade sú štatistické informácie o Západnej Sahare vo všeobecnosti neúplné a nesúrodé. Ďalšie úskalie súvisí s praxou, ktorá prevládala do 21. decembra 2016, teda do vyhlásenia rozsudku Súdneho dvora Európskej únie. Vzhľadom na to, že sa na tovar dovážaný zo Západnej Sahary do Únie vzťahovali fakticky tie isté preferencie ako na tovar pochádzajúci z Maroka, nie je zvyčajne možné odlíšiť dovoz z Maroka od dovozu zo Západnej Sahary. Navyše pojem „dotknuté obyvateľstvo“ možno vykladať rôznymi, dokonca i protichodnými spôsobmi
                  4
               . Môže odkazovať na obyvateľstvo žijúce na danom území, čo je marocký výklad, ktorý nerozlišuje medzi obyvateľmi na základe ich príslušnosti k etniku či komunite. Rovnako môže odkazovať na konkrétne obyvateľstvo najmä na základe jeho etnickej či komunitnej príslušnosti (Sahrawi); v takom prípade môžu medzi dotknuté obyvateľstvo patriť aspoň čiastočne aj osoby žijúce mimo územia Západnej Sahary (utečenci), zatiaľ čo niektorí súčasní obyvatelia, ktorí sa tu usadili len nedávno, by doňho zahrnutí byť nemuseli. Takýto výklad si zvolil najmä Front Polisario.

               Hoci ľud Západnej Sahary má právo na sebaurčenie, na jednej strane Európskej únii neprináleží urobiť sčítanie tohto ľudu a na strane druhej aj dokumenty OSN týkajúce sa hospodárskych činností na nesamosprávnych územiach sa vzťahujú, pokiaľ ide o sociálno-ekonomické prínosy, na obyvateľov týchto území
                  5
               . Majúc na pamäti tieto rozdiely a s ohľadom na skutočnosť, že je ťažké posudzovať vplyv na ľud, ktorý zatiaľ nebol presne vymedzený, a tiež vzhľadom na to, že preferencie sa vzťahujú na výrobky z určitého územia, a tým aj prínosy budú logicky viazané hlavne na dané územie, posúdenie sa zameralo na prínosy pre obyvateľstvo Západnej Sahary.

                  Kritériá hodnotenia sú založené na relevantných ukazovateľoch v rámci článku 73 Charty Organizácie Spojených národov, v ktorom sa stanovuje, že tí, „ktorí majú zodpovednosť za správu území, ktorých ľud ešte nedosiahol úplnú samosprávu, uznávajú zásadu, že záujmy obyvateľov týchto území sú na prvom mieste“, a „prijímajú za svoju svätú povinnosť záväzok, že budú čo najviac podporovať ich blahobyt“.

                  Hodnotenie sa teda vzťahuje na obchodné toky zo Západnej Sahary a konkrétne na výrobky rybného hospodárstva, poľnohospodárske výrobky a fosfáty, ako aj na vplyvy na prírodné zdroje, zamestnanosť a ľudské práva. Opiera sa nielen o analýzu jestvujúcich údajov, ale aj prognózu vývoja. Vzhľadom na osobitnú situáciu v Západnej Sahare a berúc do úvahy skutočnosť, že pre Úniu ako tretiu stranu je ťažké uskutočňovať prieskumy na území Západnej Sahary, sa Komisia usilovala získať objektívne a spoľahlivé údaje najmä komunikáciou s Marokom, s občianskou spoločnosťou a s Frontom Polisario a využitím verejne dostupných informácií. Komisia vzala do úvahy aj všetky ostatné dostupné informácie. V niektorých prípadoch sú informácie ešte stále nepresvedčivé a obmedzené.

               Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Útvary Európskej komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť viedli rozsiahle konzultácie s obyvateľstvom Západnej Sahary.

                  Z konzultácií vyplynulo, že mienka väčšiny podporuje zmenu dohody o liberalizácii tak, aby sa colné preferencie v nej rozšírili aj na výrobky zo Západnej Sahary. Väčšina oslovených poukázala na pozitívny vplyv na obyvateľstvo ako celok a osobitný dôraz kládla na rozhodujúci pákový efekt, ktorý by takéto obchodné preferencie priniesli v oblasti súkromných investícií. Uviedli, že zvýhodnený prístup na európske trhy by zlepšil podnikateľské prostredie a prílev priamych európskych investícií, čím by sa posilnil nový model udržateľného rozvoja vedeného komunitou Západnej Sahary. Naproti tomu pretrvávajúca právna neistota, ktorá narúša obchodné toky so Západnou Saharou, by podľa tohto väčšinového názoru výrazne sťažila sociálno-ekonomický rozvoj, ako tomu nasvedčuje spomalenie obchodných vzťahov medzi Západnou Saharou a niektorými členskými štátmi alebo spomalenie v určitých odvetviach. Oslovení sa domnievajú, že obmedzenie prístupu Západnej Sahary na zahraničné trhy a k zahraničným investíciám by len brzdilo rozvoj tamojších hospodárskych aktivít a ohrozovalo niektoré sféry sociálno-ekonomického či politického vývoja práve v čase, keď sa zdá, že sa má Západná Sahara konečne začať rozvíjať.

                  Front Polisario, ktorý bol taktiež prizvaný ku konzultáciám, a niektoré mimovládne organizácie vyjadrili negatívne stanovisko. To však nebolo odôvodnené tým, že by uplatňovanie plánovaných colných preferencií malo nejaké konkrétne negatívne vplyvy na obyvateľstvo Západnej Sahary, ale skôr obavou, aby colné preferencie neprispievali k zachovaniu statusu quo v Západnej Sahare, ktorá je podľa nich pod marockou okupáciou.

                  Z hodnotenia vyplýva, že udelenie colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom má pozitívny vplyv na hospodárstvo Západnej Sahary, pričom v budúcnosti by sa takýto vplyv mal zachovať či prípadne posilniť. Obavy, že rozšírenie colných preferencií by znamenalo uznanie súčasného stavu, nie sú opodstatnené, nakoľko žiadne ustanovenie dohody neimplikuje uznanie zvrchovanosti Maroka nad Západnou Saharou.

                  Ľudské práva

                  Pokiaľ ide o situáciu v oblasti ľudských práv v Západnej Sahare, vo všeobecnosti zodpovedá situácii v oblasti ľudských práv v Maroku. Ich ochranu riadia tie isté mechanizmy a zákony. Západná Sahara má však v súvislosti s politickým sporom určité špecifiká, ktoré sa týkajú najmä slobody prejavu, slobody zhromažďovania a združovania. Akékoľvek „narúšanie územnej celistvosti“, teda aj podpora hnutia Polisario v snahách o nezávislosť, sú totiž zakázané pod hrozbou pokuty, či dokonca trestu odňatia slobody.

                  Vo všeobecnosti, pokiaľ ide o očakávaný vplyv, ktorý môže mať rozšírenie colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary na situáciu v oblasti ľudských práv na tomto území, treba uvažovať obdobne ako pri vplyve dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom na situáciu v oblasti ľudských práv v Maroku. Keďže dohoda podporuje zbližovanie právnych predpisov v rôznych oblastiach s normami Európskej únie, je badateľný jej nepriamy pozitívny účinok najmä v oblasti pracovných podmienok (napríklad bezpečnostné opatrenia), pracovného práva (napríklad ochrana detí), fytosanitárnych opatrení alebo aj ochrany spotrebiteľa.

                  Dosah na hospodárstvo a obchod

                  V jednotlivých odvetviach hospodárstva sú závery takéto.

                  Západná Sahara má poľnohospodársku výrobu, hlavne pestovanie skorej zeleniny a ovocia (rajčiny a žlté melóny), pre ktorú existuje trh v Európskej únii. Táto výroba sa odhaduje na 64 000 ton a predstavuje približne 14 000 priamych pracovných miest. Jej dovozná hodnota predstavuje približne 65 miliónov eur. Ak by nejestvovali colné preferencie, na takýto dovoz by pripadlo clo vo výške 6,6 milióna eur.

                  Tento ekonomický prínos by mohol byť ešte väčší, keby Západná Sahara v budúcnosti rozšírila výrobu a vývoz do Európskej únie v rámci projektov, o ktorých sa uvažuje v súčasnosti. Ovplyvnilo by to aj počet pracovných miest, ktorý by mohol podľa niektorých predpovedí narásť až päťnásobne. Pokiaľ ide o tvrdenia, podľa ktorých by rozvoj poľnohospodárskych činností podporený dohodou ovplyvnil využívanie prírodných zdrojov, a to najmä vody, marocké odhady čerpania spodných vôd, ktoré síce niektorí spochybňujú, poukazujú na mierny dosah na neobnoviteľné zásoby vody. Taktiež sa prijímajú opatrenia na zníženie spotreby spodných vôd (lokalizované zavlažovanie, odsoľovanie morskej vody). Celkovo sa zdá, že na jednej strane je v súčasnej dobe málo alternatívnych možností, ktoré by umožňovali hospodársky rozvoj predmetného územia, a na strane druhej sú nevýhody vyplývajúce z využívania vodných zdrojov kompenzované kladným hospodárskym vplyvom na Západnú Saharu.

                  Pokiaľ ide o odvetvie výrobkov rybného hospodárstva, Západná Sahara má silný spracovateľský priemysel zahŕňajúci 141 podnikov s povolením vyvážať do Európskej únie. V rokoch 2015 a 2016 predstavoval vývoz výrobkov rybného hospodárstva 100 až 200 miliónov eur. Od vývozu týchto výrobkov do Európskej únie záviselo priamo či nepriamo približne 45 000 pracovných miest. Rozšírenie colných preferencií na tento dovoz by teda mal značný dosah na hospodárstvo daného územia, a tým aj na zamestnanosť. Bolo by tiež v súlade s príspevkom Európskej únie, ktorá sa formou finančnej pomoci v Západnej Sahare podieľa na podpore a rozvoji konkurencieschopnosti v tomto odvetví, zamestnanosti a kvality života rybárov, ako aj udržateľného využívania prírodných zdrojov. Odmietnutie udelenia týchto preferencií by naopak ohrozilo vývoz, ale aj zamestnanosť, a uľahčilo by presun týchto spracovateľských činností do iných miest, a to pravdepodobne do Maroka. Odmietnutie by bolo aj v rozpore s cieľmi Európskej únie podporovať rozvoj tohto odvetvia v Západnej Sahare.

                  Európski dovozcovia výrobkov rybného hospodárstva zo Západnej Sahary uviedli, že pokiaľ by týmto výrobkom nebolo priznané žiadne preferenčné zaobchádzanie, bol by ich nákup vzhľadom na vysokú sadzbu spoločného vonkajšieho cla (bez preferenčného režimu – nepreferenčné sadzby) oveľa menej výhodný.

                  A pokiaľ ide napokon o výrobné odvetvie fosfátov, vzhľadom na jeho súčasný stav nemá naň vylúčenie Západnej Sahary z dohody o pridružení žiaden bezprostredný priamy vplyv. Možno to vysvetliť troma hlavnými dôvodmi: 1. niektoré produkty (fosforit) podliehajú nulovému clu (doložka najvyšších výhod), 2. neprodukujú sa žiadne fosfáty, pre ktoré existuje trh v rámci Únie, 3. spracovanie niektorých fosfátov z produkcie Západnej Sahary v Maroku (alebo v akejkoľvek inej krajine, s ktorou Európska únia uzavrela preferenčnú dohodu) by bolo postačujúce na to, aby tieto výrobky získali marocký preferenčný pôvod, takže čerpanie preferencií na tieto spracované výrobky nezávisí od pôvodu nerastnej suroviny.

                  Zároveň sa zdá, že poskytnutie preferencií na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare by mohlo mať vplyv na ďalší rozvoj produkcie niektorých fosfátov. Pokiaľ by totiž vývozu týchto fosfátov nebolo priznané preferenčné zaobchádzanie, boli by ohrozené rozsiahle ohlásené investície (viac ako 2 miliardy USD) do produkcie výrobkov získaných z fosfátov (najmä kyseliny fosforečnej a hnojív) v Západnej Sahare. Tieto investície by pri neexistencii preferencií boli potom atraktívnejšie v iných lokalitách ako v Západnej Sahare (napríklad v Maroku), kde by preferencie získali. Prerušenie investícií v Západnej Sahare by malo vplyv na výrobnú kapacitu, rozmanitosť výrobkov, a tým aj na zamestnanosť v odvetví fosfátov v tomto regióne.

                  Vo všeobecnosti by udelenie colných preferencií malo teda mať veľký vplyv na hospodársky rozvoj územia. Aby sa však zabezpečilo monitorovanie týchto účinkov, je v dohode výslovne stanovený vhodný rámec a postup, ktorý by stranám umožnil na základe pravidelnej výmeny informácií zhodnotiť vplyvy dohody počas jej vykonávania.

                  Napriek ťažkostiam spojeným so získavaním vždy presných údajov možno z tejto štúdie vyvodiť záver, že v Západnej Sahare jestvujú hospodárske a výrobné činnosti, pre ktoré by bolo mimoriadne prospešné, keby mohli využívať rovnaké colné preferencie, ako boli poskytnuté Marockému kráľovstvu. Na niektoré výrobky sa takéto preferencie vzťahovali fakticky až do 21. decembra 2016, čo umožnilo rozvoj hospodárskej činnosti a tvorbu pracovných miest v Západnej Sahare: ide najmä o odvetvie výrobkov rybného hospodárstva a niektorých poľnohospodárskych výrobkov. Rozšírením colných preferencií Únie na tieto výrobky by bolo možné zabezpečiť pokračovanie v ich vývoze.

                  Potrebná diverzifikácia hospodárskeho potenciálu Západnej Sahary si vyžaduje podporu zahraničných investícií, ktorých predpokladom je zvýšenie právnej istoty, čiže i vyjasnenie colných podmienok uplatniteľných na súčasný a budúci vývoz zo Západnej Sahary do Únie. Rozšírenie uplatňovania colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary môže vytvárať bezpečnejšie investičné podmienky a vzhľadom na nevyužitý hospodársky potenciál územia a aktuálnu nízku mieru priamych zahraničných investícií aj podporiť jej rýchly a výrazný rozvoj priaznivý pre miestnu zamestnanosť.

                  Neudelenie colných preferencií by naopak výrazne ohrozilo vývoz zo Západnej Sahary, najmä vývoz výrobkov rybného hospodárstva a poľnohospodárskych výrobkov, a preto je pravdepodobné, že už aj tak dosť obmedzená výroba by mohla ešte klesnúť, čo by znamenalo ďalšiu nevýhodu pre rozvoj tohto územia. Pokiaľ by totiž nedošlo k rozšíreniu preferencií na výrobky zo Západnej Sahary, tieto výrobky by podliehali clám platným v Únii v režime doložky najvyšších výhod a nemali by tak privilegovaný prístup na trh Únie. Vývoz priemyselného tovaru (fosfátov) by to síce ovplyvnilo len vo veľmi obmedzenej miere, no malo by to veľmi negatívny vplyv na vývoz výrobkov rybného hospodárstva a poľnohospodárskych výrobkov do Únie.

                  Všeobecnejšie by udelenie colných preferencií malo stimulovať prílev investícií do spomínaných odvetví, a tým významne ovplyvniť rozvoj hospodárstva Západnej Sahary. Týka sa to napríklad niektorých fosfátov (konkrétne kyseliny fosforečnej a hnojív), pričom tu sú už plánované investície, poľnohospodárstva, kde sú už tiež rozvojové projekty, a takisto rybného hospodárstva. Naopak, neudelenie colných preferencií by mohlo ohroziť investície, rozvoj, diverzifikáciu hospodárskych aktivít, ako i zamestnanosť.

                  Z pohľadu medzinárodného práva, a najmä článku 36 Viedenského dohovoru je udelenie preferencií samo osebe len prídavným právom poskytnutým územiu Západnej Sahary bez povinnosti protiplnenia, a preto je možné predpokladať, že je preň prospešné. Uvádzané potenciálne negatívne vplyvy sú v skutočnosti len čisto nepriame vplyvy v prípade využívania vodných zdrojov alebo na zamestnanosť. V oblasti ľudských práv nie je možné colným preferenciám pripisovať žiaden negatívny účinok.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Návrh nesúvisí s programom REFIT.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Pokiaľ ide o colné príjmy Únie, nemal by byť zaznamenaný žiaden významný vplyv. V tejto súvislosti je potrebné pripomenúť, že výrobky s pôvodom v Západnej Sahare boli pri vstupe do Únie až do 21. decembra 2016 fakticky oslobodené od cla.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a informovania

                  Na zabezpečenie monitorovania účinkov dohody na dotknuté obyvateľstvo a na využívanie prírodných zdrojov na predmetnom území je v dohode výslovne stanovený vhodný rámec a postup umožňujúci stranám na základe pravidelnej výmeny informácií zhodnotiť vplyvy dohody počas jej vykonávania. Európska únia a Maroko sa dohodli, že si budú najmenej raz ročne navzájom vymieňať informácie v rámci výboru pre pridruženie, zriadeného dohodou o pridružení medzi EÚ a Marokom. Konkrétne podmienky tohto vyhodnocovania budú stanovené neskôr, aby ich mohol schváliť výbor pre pridruženie.

                  Okrem toho budú útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť priebežne informovať občiansku spoločnosť o vykonávaní dohody.

               2018/0257 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o podpise v mene Európskej únie Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218, ods. 5,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Euro-stredomorská dohoda o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej
                  6
                (ďalej len „dohoda o pridružení“) nadobudla platnosť 1. marca 2000.

               (2)Od nadobudnutia platnosti dohody o pridružení Únia ďalej posilňovala svoje dvojstranné vzťahy s Marokom a priznala mu posilnený štatút.

               (3)Únia, ktorá neuznala zvrchovanosť Maroka nad Západnou Saharou, zároveň dôsledne opakuje, že jej záleží na urovnaní sporu v Západnej Sahare, nesamosprávnom území v súčasnosti z veľkej časti spravovanom Marokom. Plne podporuje úsilie generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov a jeho osobného vyslanca s cieľom pomôcť stranám dosiahnuť spravodlivé, udržateľné a obojstranne prijateľné politické riešenie, ktoré umožní sebaurčenie ľudu Západnej Sahary v kontexte dohôd rešpektujúcich ciele a zásady Charty Organizácie Spojených národov, ako sú uvedené v rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN, najmä v rezolúciách č. 2152 (2014) a č. 2218 (2015).

               (4)Od nadobudnutia platnosti dohody o pridružení sa výrobky pochádzajúce zo Západnej Sahary s osvedčením o pôvode v Maroku dovážali z Únie s colnými preferenciami zakotvenými v relevantných ustanoveniach uvedenej dohody.

               (5)Vo svojom rozsudku vo veci C-104/16 P
                  7
                Súdny dvor Európskej únie však spresnil, že dohoda o pridružení sa vzťahuje len na územie Marockého kráľovstva, a nie na Západnú Saharu, ktorá je nesamosprávnym územím.

               (6)Dôležité je zabezpečiť, aby sa nenarušili obchodné toky, ktoré sa vytvorili v priebehu rokov, a zároveň poskytnúť primerané záruky na ochranu ľudských práv a na udržateľný rozvoj predmetných území. Rada preto 29. mája 2017 poverila Komisiu začatím rokovaní s Marockým kráľovstvom s cieľom ustanoviť právny základ na udelenie colných preferencií stanovených v dohode o pridružení na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare. Dohoda medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom predstavuje jediný spôsob, ako zabezpečiť, aby dovoz výrobkov s pôvodom v Západnej Sahare mohol získať štatút preferenčného pôvodu, keďže jedine marocké orgány sú schopné zaručiť dodržiavanie pravidiel potrebných na udelenie týchto preferencií.

               (7)Komisia posúdila potenciálny vplyv dohody na udržateľný rozvoj, najmä pokiaľ ide o výhody a nevýhody vyplývajúce z colných preferencií udeľovaných výrobkom zo Západnej Sahary pre dotknuté obyvateľstvo a účinky na využívanie prírodných zdrojov v predmetných regiónoch. Účinky colných výhod na zamestnanosť, ľudské práva a využívanie prírodných zdrojov sú veľmi ťažko merateľné, pretože majú nepriamy charakter. Rovnako nie je v tejto súvislosti ľahké získať objektívne informácie.

               (8)Z tohto hodnotenia však vo všeobecnosti vyplýva, že výhody pre hospodárstvo Západnej Sahary vyplývajúce z udelenia colných preferencií stanovených v dohode o pridružení na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare, a najmä silný pákový efekt pre hospodárstvo a s tým súvisiaci sociálny rozvoj, prevažujú nad nevýhodami spomínanými počas konzultácií, ako je extenzívne využívanie prírodných zdrojov, predovšetkým zásob podzemných vôd, na ktoré boli prijaté opatrenia.

               (9)Rozšírenie colných preferencií na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare bude mať teda celkovo pozitívny vplyv na dotknuté obyvateľstvo a v budúcnosti by sa takýto účinok mal zachovať, alebo dokonca zvýšiť. Z hodnotenia vyplýva, že rozšírenie colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary môže vytvárať bezpečnejšie investičné prostredie a podporiť jej rýchly a významný rozvoj priaznivý pre miestnu zamestnanosť. Skutočnosť, že v Západnej Sahare jestvujú hospodárske a výrobné činnosti, pre ktoré by bolo mimoriadne prospešné, keby mohli využívať colné preferencie stanovené v dohode o pridružení, dokazuje, že neposkytnutie colných preferencií by významne ohrozilo vývoz zo Západnej Sahary, najmä vývoz výrobkov rybného hospodárstva a poľnohospodárskych výrobkov. Udelenie colných preferencií by malo stimulovať prílev investícií, a tým pozitívne ovplyvňovať rozvoj hospodárstva Západnej Sahary.

               (10)Komisia sa spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť taktiež uistila, že obyvateľstvo, ktorého sa dohoda týka, sa vhodným spôsobom zapojilo do konzultácií zahŕňajúcich širokú škálu zástupcov spoločenských, ekonomických a politických kruhov obyvateľstva Západnej Sahary. Títo vo veľkej miere podporili rozšírenie colných preferencií z dohody o pridružení na Západnú Saharu. Tí, ktorí odmietli rozšírenie, neidentifikovali konkrétny negatívny vplyv na miestne obyvateľstvo, ale hlavne sa domnievali, že táto dohoda by potvrdzovala pozíciu Maroka na území Západnej Sahary. Žiadne ustanovenie tejto dohody však nenasvedčuje tomu, že by uznávala suverenitu Maroka nad Západnou Saharou. Únia bude i naďalej vynakladať zvýšené úsilie na podporu procesu mierového riešenia sporu, ktorý pod svojou záštitou iniciovala OSN.

               (11)Komisia preto dojednala v mene Únie Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k dohode o pridružení, ktorá bola parafovaná 31. januára 2018.

               (12)Dohoda prispieva k dosiahnutiu cieľov, ktoré sleduje Únia v rámci článku 21 Zmluvy o Európskej únii.

               (13)V dôsledku toho je potrebné podpísať dohodu v mene Európskej únie s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Podpis Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej sa schvaľuje v mene Únie s výhradou uzavretia uvedenej dohody.

               Znenie dohody, ktorá sa má podpísať, je pripojené k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Generálny sekretariát Rady udelí osobe, resp. osobám, ktoré určí vyjednávač dohody, plnú moc na podpis dohody s výhradou jej uzavretia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […].

               V Bruseli

                     Za Radu

                     Predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 70, 18.3.2000, s. 2.

                     (2)

                        Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o recipročných liberalizačných opatreniach pre poľnohospodárske výrobky, spracované poľnohospodárske výrobky, ryby a výrobky rybného hospodárstva, o nahradení protokolov č. 1, 2 a 3 a ich príloh a o zmenách a doplneniach dohody o pridružení (Ú. v. EÚ L 241, 7.9.2012, s. 2).

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora z 21. decembra 2016, Rada/Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.

                     (4)

                        Je potrebné poukázať na skutočnosť, že zatiaľ čo napríklad vo francúzskej verzii smerníc na rokovanie sa hovorí o „obyvateľstve - populations“, v anglickej verzii sa hovorí o „ľude - people“. Už to odzrkadľuje rôznorodosť terminológie v dokumentoch OSN. Napríklad Medzinárodný súdny dvor vo svojich záveroch zo 16. októbra 1975 používa výraz „populations“ vo francúzskej verzii, ale „people“ v anglickej verzii.

                     (5)

                        Uznesenie prijaté Valným zhromaždením OSN 7. decembra 2017 o hospodárskych a iných činnostiach, ktoré poškodzujú záujmy obyvateľov nesamosprávnych území (dokument A/RES/72/92 zo 14. decembra 2017).

                     (6)

                        Ú. v. ES L 70, 18.3.2000, s. 2.

                     (7)

                        Rozsudok Súdneho dvora z 21. decembra 2016, Rada/Front Polisario, C-104/16 P, ECLI:EU:C:2016:973.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 6. 2018
            COM(2018) 479 final
            PRÍLOHA
            k
            Návrhu rozhodnutia Rady
            o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               PRÍLOHA

               Návrh dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom o zmene protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               A. List Únie

               Vážená pani/vážený pane,

               dovoľujem si odvolať sa na rokovania, ktoré sa konali v rámci Euro-stredomorskej dohody o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení“), ktoré sa týkali zmeny určitých protokolov k uvedenej dohode.

               Na záver rokovaní sa Európska únia a Marocké kráľovstvo dohodli takto:

               táto dohoda sa uzatvára bez toho, aby boli dotknuté príslušné pozície Európskej únie a Marockého kráľovstva k štatútu Západnej Sahary.

               Obe zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoju podporu procesu Organizácie spojených národov a podporujú úsilie generálneho tajomníka dosiahnuť konečné politické riešenie v súlade so zásadami a s cieľmi Charty Organizácie spojených národov a na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady.

               Európska únia a Marocké kráľovstvo sa dohodli na vložení ďalej uvedeného spoločného vyhlásenia za protokol č. 4 k dohode o pridružení.

               „Spoločné vyhlásenie týkajúce sa vykonávania protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení“)

               1.
                     Na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare, ktoré podliehajú kontrole marockých colných orgánov, sa vzťahujú rovnaké obchodné preferencie ako na tie, ktoré Európska únia udelila na výrobky, na ktoré sa vzťahuje dohoda o pridružení.

               2.
                     Protokol č. 4 sa uplatňuje mutatis mutandis na účely vymedzenia statusu pôvodu výrobkov uvedených v odseku 1 vrátane dôkazov o pôvode
                  1
               .

               3.
                     Colné orgány členských štátov Európskej únie a Maroka zodpovedajú za zabezpečenie uplatňovania protokolu č. 4 na tieto výrobky. “

               Európska únia a Marocké kráľovstvo opätovne potvrdzujú svoj záväzok vykonávať protokoly v súlade s platnými ustanoveniami dohody o pridružení, ktoré sa týkajú dodržiavania základných slobôd a ľudských práv.

               Vloženie tohto spoločného vyhlásenia je založené na dlhoročnom privilegovanom partnerstve medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom, ktoré je zakotvené najmä posilneným štatútom, ktorý bol Marockému kráľovstvu pridelený, ako aj na zdieľanej ambícií zmluvných strán prehĺbiť a rozšíriť toto partnerstvo.

               V tomto duchu partnerstva a s cieľom umožniť zmluvným stranám posúdiť vplyv tejto dohody, a to najmä na udržateľný rozvoj, hlavne čo sa týka výhod pre dotknuté obyvateľstvo a využívania prírodných zdrojov na príslušnom území, sa Európska únia a Marocké kráľovstvo dohodli na vzájomnej výmene informácií vo výbore pre pridruženie aspoň raz ročne.

               Konkrétne spôsoby vykonania tohto posúdenia budú určené neskôr s ohľadom na ich prijatie výborom pre pridruženie, a to najneskôr dva mesiace po vstupe tejto výmeny listov do platnosti.

               Táto výmena listov sa môže predbežne vykonávať na základe vzájomnej dohody prostredníctvom výmeny písomných oznámení medzi oboma zmluvnými stranami odo dňa jej podpisu z poverenia Rady Európskej únie.

               Táto dohoda vo forme výmeny listov nadobúda platnosť deň po dni, keď si obe zmluvné strany navzájom oznámia, že interné postupy nevyhnutné na prijatie dohody boli dokončené.

               Budem Vám zaviazaný, ak potvrdíte súhlas Vašej vlády s vyššie uvedeným znením.

               Prijmite, prosím, prejav mojej najhlbšej úcty.

               Za Radu Európskej únie

               B. List Marockého kráľovstva

               Vážená pani/vážený pane,

               je mi cťou potvrdiť prijatie Vášho listu z dnešného dňa, ktorého znenie je:

               „Vážená pani/vážený pane,

               dovoľujem si odvolať sa na rokovania, ktoré sa konali v rámci Euro-stredomorskej dohody o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení“), ktoré sa týkali zmeny určitých protokolov k uvedenej dohode.

               Na záver rokovaní sa Európska únia a Marocké kráľovstvo dohodli takto:

               táto dohoda sa uzatvára bez toho, aby boli dotknuté príslušné pozície Európskej únie a Marockého kráľovstva k štatútu Západnej Sahary.

               Obe zmluvné strany opätovne potvrdzujú svoju podporu procesu Organizácie spojených národov a podporujú úsilie generálneho tajomníka dosiahnuť konečné politické riešenie v súlade so zásadami a s cieľmi Charty Organizácie spojených národov a na základe rezolúcií Bezpečnostnej rady.

               Európska únia a Marocké kráľovstvo sa dohodli na vložení ďalej uvedeného spoločného vyhlásenia za protokol č. 4 k dohode o pridružení.

               „Spoločné vyhlásenie týkajúce sa vykonávania protokolov č. 1 a č. 4 k Euro-stredomorskej dohode o pridružení medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda o pridružení“)

               1.
                     Na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare, ktoré podliehajú kontrole marockých colných orgánov, sa vzťahujú rovnaké obchodné preferencie ako na tie, ktoré Európska únia udelila na výrobky, na ktoré sa vzťahuje dohoda o pridružení.

               2.
                     Protokol č. 4 sa uplatňuje mutatis mutandis na účely vymedzenia statusu pôvodu výrobkov uvedených v ods. 1 vrátane dôkazov o pôvode
                  2
               .

               3.
                     Colné orgány členských štátov Európskej únie a Maroka zodpovedajú za zabezpečenie uplatňovania protokolu č. 4 na tieto výrobky. “

               Európska únia a Marocké kráľovstvo opätovne potvrdzujú svoj záväzok vykonávať protokoly v súlade s platnými ustanoveniami dohody o pridružení, ktoré sa týkajú dodržiavania základných slobôd a ľudských práv.

               Vloženie tohto spoločného vyhlásenia je založené na dlhoročnom privilegovanom partnerstve medzi Európskou úniou a Marockým kráľovstvom, ktoré je zakotvené najmä posilneným štatútom, ktorý bol Marockému kráľovstvu pridelený, ako aj na zdieľanej ambícií zmluvných strán prehĺbiť a rozšíriť toto partnerstvo.

               V tomto duchu partnerstva a s cieľom umožniť zmluvným stranám posúdiť vplyv tejto dohody, a to najmä na udržateľný rozvoj, hlavne čo sa týka výhod pre dotknuté obyvateľstvo a využívania prírodných zdrojov na príslušnom území, sa Európska únia a Marocké kráľovstvo dohodli na vzájomnej výmene informácií vo výbore pre pridruženie aspoň raz ročne.

               Konkrétne spôsoby vykonania tohto posúdenia budú určené neskôr s ohľadom na ich prijatie výborom pre pridruženie, a to najneskôr dva mesiace po vstupe tejto výmeny listov do platnosti.

               Táto výmena listov sa môže predbežne vykonávať na základe vzájomnej dohody prostredníctvom výmeny písomných oznámení medzi oboma zmluvnými stranami odo dňa jej podpisu z poverenia Rady Európskej únie.

               Táto dohoda vo forme výmeny listov nadobúda platnosť deň po dni, keď si zmluvné strany navzájom oznámia, že interné postupy nevyhnutné na prijatie dohody boli dokončené.

               Budem Vám zaviazaný, ak potvrdíte súhlas Vašej vlády s vyššie uvedeným znením.

               Prijmite, prosím, prejav mojej najhlbšej úcty. “

               Môžem potvrdiť, že moja vláda súhlasí s obsahom Vášho listu.

               Prijmite, prosím, prejav mojej najhlbšej úcty.

               Za Marocké kráľovstvo

                     (1)

                        Marocké colné orgány sú zodpovedné za vykonávanie ustanovení protokolu č. 4 týkajúcich sa výrobkov uvedených v odseku 1.

                     (2)

                        Marocké colné orgány sú zodpovedné za vykonávanie ustanovení protokolu č. 4 týkajúcich sa výrobkov uvedených v odseku 1.