				|

		52014PC0043

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ /* COM/2014/043 final - 2014/0020 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Európska únia (ďalej len „Únia“) a jej
členské štáty sa od začiatku finančnej krízy podujali
vykonať v oblasti finančnej regulácie a dohľadu
zásadnú reformu.
V oblasti bankovníctva iniciovala Únia
niekoľko reforiem s cieľom vytvoriť bezpečnejší,
zdravší, transparentnejší a zodpovednejší finančný systém, ktorý bude
prínosom pre hospodárstvo i spoločnosť ako celok. Sektor
bankovníctva Únie je však naďalej príliš veľký tak v absolútnom
vyjadrení (42,9 biliónov EUR), ako aj v relatívnom vyjadrení (takmer 350
percent HDP Únie). Individuálna veľkosť najväčších bánk Únie
podľa aktív je približne porovnateľná s HDP ich domovskej
krajiny, resp. blízko tejto hodnote. Tieto banky sú i naďalej príliš
veľké na to, aby zlyhali („too big to fail“), príliš veľké na to, aby
ich bolo možné zachrániť („too big to save“) a príliš komplikované na
to, aby ich situáciu bolo možné riešiť („too complex to resolve“).
V tejto súvislosti komisár Barnier v novembri
2011 oznámil zriadenie expertnej skupiny na vysokej úrovni, ktorej mandátom je
posúdiť potrebu štrukturálnej reformy v bankovom sektore Únie. Tejto
skupine predsedá Erkki Liikanen, guvernér fínskej centrálnej banky[1]. Správa bola
prezentovaná v októbri 2012 a uvádzalo sa v nej, že reštrukturalizácia
bánk je nevyhnutná na podporu existujúcich reforiem, a odporúčalo sa
v nej povinné odčlenenie obchodovania na vlastný účet a iných
vysokorizikových obchodných činností do samostatného právneho subjektu
v rámci bankovej skupiny. Toto odčlenenie by bolo povinné len pre tie
banky, v rámci ktorých odčleňované činnosti predstavujú
významný podiel podnikania banky[2].
Európsky parlament (ďalej len „EP“) prijal 3. júla 2013 veľkou
väčšinou iniciatívnu správu nazvanú „Reforma štruktúry bankového sektora
EÚ“[3], v ktorej uvítal
opatrenia štrukturálnych reforiem na úrovni Únie, ktorých cieľom je
riešiť obavy o banky, ktoré sú príliš veľké na to, aby zlyhali
(„TBTF“)[4].
Tento návrh predstavuje zásadnú
súčasť reakcie Únie v oblasti riešenia dilemy tých bánk, ktoré
sú „príliš veľké na to, aby zlyhali“ (TBTF). Jeho cieľom je
predísť tomu, aby skutočne došlo k výskytu zostatkových
neriadených rizík v bankovom systéme Únie. Obmedzí sa ním umelé
nafukovanie bankových súvah, najmä činnosťami čisto
špekulatívneho charakteru, čím sa zníži riziko, že by na záchranu
zlyhávajúcich bánk museli zasiahnuť daňovníci, a tým sa znížia
náklady a komplikovanosť prípadného nevyhnutného riešenia krízovej
situácie. Zároveň je dôležitým doplnením smernice, ktorou by sa zriadil
rámec na ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií
a investičných spoločností (BRRD)[5].
Štrukturálna reforma doteraz nebola
súčasťou medzinárodného reformného programu, na ktorom sa dohodla
G20. Niekoľko jurisdikcií na celom svete však už uzákonilo alebo navrhlo
opatrenia s cieľom riešiť spomínané obavy. V uplynulých
rokoch sa do reformných iniciatív zapojilo niekoľko členských štátov
(Nemecko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo a Belgicko). Spojené štáty
nedávno prijali takzvané „Volckerovo pravidlo“, ktoré bankám zakazuje
obchodovať na vlastný účet. Medzinárodné organizácie navyše vyzvali
na celosvetovú rozpravu o bankových štruktúrach a obchodných
modeloch. Vzhľadom na stále rozsiahlejšie šírenie reformných iniciatív
v tejto súvislosti a s cieľom predísť tomu, aby
prelínajúce sa alebo nezlučiteľné opatrenia negatívne neovplyvnili
medzinárodne pôsobiace banky, vedúci predstavitelia G20 na poslednom samite
v Petrohrade vyzvali Radu pre finančnú stabilitu, aby posúdila
cezhraničný nesúlad a dôsledky štrukturálnych bankových reforiem pre
globálnu finančnú stabilitu. V tomto návrhu sa podrobne
zohľadňuje novo sa vynárajúce medzinárodné koordinačné úsilie
a uznáva sa potreba predchádzať prípadom regulačnej arbitráže.
K tomuto návrhu je priložený priamo súvisiaci
návrh riešiť ďalší zdroj finančnej nákazy – konkrétne vzájomnú
prepojenosť medzi účastníkmi trhu vrátane systémových bánk
prostredníctvom nepriehľadných obchodných prepojení v transakciách
spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. V zelenej knihe
o tieňovom bankovníctve, ktorú Komisia predložila 19. marca 2012[6], sa uznáva, že
akákoľvek posilnená regulácia bankovníctva by mohla zahnať významnú
časť bankových činností za hranice tradičného bankovníctva
a smerom k „tieňovému bankovníctvu“, ktoré je vymedzené ako
„systém sprostredkúvania úverov, ktorý zahŕňa subjekty a činnosti
mimo štandardného bankového systému“[7].
Európsky parlament 20. novembra 2012 prijal uznesenie o tieňovom
bankovníctve[8],
v ktorom prízvukoval potrebu zabezpečiť väčšiu
transparentnosť štruktúry a činností finančných inštitúcií,
ako aj potrebu, aby orgány dohľadu disponovali informáciami o úrovni
činností tieňového bankovníctva, akými sú zmluvy o repo
transakciách a požičiavanie cenných papierov. Komisia 4. septembra
2013 vo svojom oznámení o tieňovom bankovníctve zdôraznila[9], že posilnenie
transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov,
ako napr. zmlúv o repo transakciách a požičiavania cenných
papierov, iné rovnocenné transakcie a ďalšie založenie
finančných nástrojov bude nevyhnutné na monitorovanie rizík súvisiacich so
vzájomnou prepojenosťou, nadmerným využívaním finančnej páky a procyklickým
správaním.
Zvyšná časť tejto dôvodovej správy
sa obmedzuje na prezentáciu súčasného návrhu v súvislosti so
štrukturálnym odčlenením úverových inštitúcií.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
So zainteresovanými stranami prebehli
konzultácie pri niekoľkých príležitostiach. Expertná skupina na vysokej
úrovni sa počas svojho mandátu zišla s najrôznejšími zainteresovanými
stranami a usporiadala verejné konzultácie zamerané na banky, firemných
klientov a retailových klientov a ich združenia[10]. V októbri 2012
usporiadala verejnú konzultáciu so zainteresovanými stranami aj Komisia[11]. Predmetom diskusií
s členskými štátmi bola tiež štrukturálna reforma bankovníctva
a potreba koordinovaného opatrenia na úrovni Únie.
V priebehu vypracúvania posúdenia vplyvu
Komisia na jar 2013 usporiadala ešte jednu konzultáciu s verejnými
zainteresovanými stranami, v rámci ktorej vyzvala banky, aby namodelovali
vplyv rozličných druhov možností štrukturálnych reforiem[12]. Z 500 odpovedí
na túto konzultáciu vyplynuli rozdiely medzi bankami na jednej strane a klientmi
a nebankovými finančnými spoločnosťami na strane druhej.
Banky boli vo výraznej väčšine proti štrukturálnemu
odčleňovaniu; druhá strana bola z veľkej časti za toto
opatrenie. Názory ostatných kategórií respondentov boli vyváženejšie.
Medzirezortná riadiaca skupina (ISG) pre
bankovú štrukturálnu reformu bola zriadená v marci 2013 so zástupcami
z generálnych riaditeľstiev COMP, ECFIN, EMPL, ENTR, JUST, MARKT, SG,
SJ, TAXUD a JRC. Táto ISG sa zišla v marci, apríli a septembri
2013 a podporila prácu na posúdení vplyvu.
Návrh posúdenia vplyvu bol predložený Výboru pre
posudzovanie vplyvu (ďalej len „IAB“) Komisie 19. septembra 2013
a prediskutovaný s ním 16. októbra 2013. IAB poskytol svoje
odporúčania na zlepšenie 18. októbra 2013. Hlavnými
odporúčaniami bolo: i) vylepšiť opis problematiky a základný
scenár; ii) lepšie opísať a vysvetliť možnosti reformy; iii)
lepšie posúdiť vplyvy a lepšie preukázať účinnosť
zvolených reformných možností; iv) lepšie prezentovať názory
zainteresovaných strán a v) doplniť slovník pojmov. Útvary Komisie
opätovne predložili revidované posúdenie vplyvu 18. decembra 2013 spolu
s osobitným dokumentom, v ktorom sa IAB vysvetľovalo, ako boli
zapracované odporúčania IAB. IAB následne 15. januára 2014 vydal
pozitívne stanovisko, pričom poskytol odporúčania na ďalšie
vylepšenia, žiadajúc najmä posilniť analýzu opodstatnenia navrhovaných
opatrení, alternatívnych reformných možností, vplyvu a názorov
zainteresovaných strán, pokiaľ ide o opatrenia v oblasti
transparentnosti, ktoré boli zapracované iba v opätovne predloženom
konečnom posúdení vplyvu. IAB zároveň odporučil ďalej
posilniť prezentáciu možností štrukturálnej reformy a posúdenie
vplyvu a účinnosti zvolených reformných možností. Konečnou
verziou posúdenia vplyvu sa výrazne rozšírila analýza reformných opatrení
v oblasti transparentnosti a ďalej sa dopracovali ostatné dve
odporúčania IAB.
Pokiaľ ide o celkové náklady a prínosy
tohto návrhu, posúdenie vplyvu uskutočnené v súvislosti s týmto
návrhom bolo predmetom kvalitatívnej analýzy a kvantitatívneho
modelovania. Z posúdenia vplyvu vyplynulo, že implicitné subvencie sú
významné, pričom závisia od veľkosti banky a úrovne vzájomnej
prepojenosti banky. Zatiaľ čo tento návrh náležite
zohľadňuje jasné prínosy vyplývajúce z rôznorodosti bankových
modelov v Európe, jeho zámerom je zabezpečiť, aby sa zachovala
krehká rovnováha medzi predchádzaním systémovým rizikám a financovaním
udržateľného hospodárskeho rastu.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.        Právny základ a subsidiarita
Právnym
základom pre toto nariadenie je článok 114 ods. 1 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ), ktorý umožňuje prijímať opatrenia na
aproximáciu vnútroštátnych ustanovení so zameraním na vytvorenie a dobré
fungovanie vnútorného trhu.
Jednotnými
pravidlami o bankových štruktúrach sa posilní finančná stabilita
v Únii, lepšie integrujú finančné trhy, uľahčí riadne
riešenie krízových situácií skupín a ich ozdravenie, zlepší
cezhraničné poskytovanie služieb a usadzovanie v iných
členských štátoch, znížia narušenia hospodárskej súťaže a predíde
regulačnej arbitráži.
Niektoré
členské štáty navrhli alebo prijali štrukturálne reformné opatrenia pre
svoje vnútroštátne bankové systémy. Nesúrodými vnútroštátnymi právnymi
predpismi, ktoré nesledujú tie isté politické ciele spôsobom, ktorý je
zlučiteľný a rovnocenný s mechanizmami uvedenými v tomto
nariadení, sa zvyšuje pravdepodobnosť, že pohyby kapitálu a investičné
rozhodnutia budú narušené. Bez celoeurópskeho prístupu budú banky nútené
prispôsobiť svoju štruktúru a fungovanie vnútroštátnym podmienkam,
čím sa ešte zvýši ich komplikovanosť a fragmentácia.
Nesúrodými
vnútroštátnymi právnymi predpismi by sa zároveň narušilo úsilie
dosiahnuť jednotný súbor pravidiel uplatniteľných na celom vnútornom
trhu a úsilie vytvoriť účinnú bankovú úniu, keďže by to
malo za účinok obmedzenie účinnosti jednotného mechanizmu
dohľadu[13]
a budúceho jednotného mechanizmu riešenia krízových situácií („SRM“)[14]. Nesúrodé
právne predpisy takisto sťažujú riadenie cezhraničných inštitúcií
a spôsobujú mu dodatočné náklady.
Harmonizácia na úrovni Únie, s ktorou
sa počíta v tomto nariadení, môže zabezpečiť, aby bankové
skupiny Únie, spomedzi ktorých mnohé pôsobia v niekoľkých
členských štátoch, boli regulované na základe spoločného rámca
štrukturálnych požiadaviek, čím by sa zabezpečili rovnaké podmienky,
znížila regulačná zložitosť, predišlo neopodstatneným nákladom na
dodržiavanie predpisov pri cezhraničných činnostiach, podporila by sa
ďalšia integrácia na trhu Únie a prispelo by sa k odstráneniu
možností na regulačnú arbitráž.
V súlade s cieľmi
prispieť k fungovaniu vnútorného trhu členský štát, ktorý
predtým prijal právne predpisy zakazujúce úverovým inštitúciám, ktoré prijímajú
vklady od jednotlivcov a MSP, zapájať sa do činnosti
obchodovania s investíciami vo vlastnom mene a na vlastný účet
a mať v držbe obchodné aktíva, môže požiadať Komisiu
o udelenie výnimky z ustanovení stanovených v kapitole III
(„odčlenenie určitých obchodných činností“) pre úverovú
inštitúciu, ktorá podlieha vnútroštátnemu právu zlučiteľnému s ustanoveniami
tejto kapitoly. Členským štátom, o ktorých sa zistí, že už
implementovali „superrovnocenné“ opatrenia, by to umožnilo vyhnúť sa
nákladnému uvádzaniu existujúcich platných ustanovení do súladu s týmito
ustanoveniami. S cieľom zabezpečiť, aby vplyv
vnútroštátnych právnych predpisov neohrozil zámer alebo fungovanie vnútorného
trhu, musia byť ciele vnútroštátnych právnych predpisov rovnaké ako ciele
uvedené v tomto návrhu, a vnútroštátnymi právnymi mechanizmami
a mechanizmami dohľadu a presadzovania predpisov sa musí
zabezpečiť, aby úverové inštitúcie spĺňali právne záväzné
požiadavky, ktoré sú zlučiteľné s týmto návrhom.
V tomto návrhu sa náležite
zohľadňuje rýchly vývoj finančných trhov a finančné
inovácie, ako aj vývoj rámcov Únie v oblasti regulácie a dohľadu.
S cieľom zabezpečiť účinný a ucelený dohľad a vypracúvanie
jednotného súboru pravidiel v bankovníctve sa v tomto návrhu
predpokladá, že Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) bude zohrávať
dôležitú úlohu. Príslušné orgány budú s EBA konzultovať prijímanie
určitých rozhodnutí, ako sa stanovuje v tomto návrhu, pričom EBA
vypracuje návrh regulačných a vykonávacích technických predpisov
a predloží správy Komisii. To je osobitne dôležité v situáciách
opísaných v článkoch 9, 10, 13 a 21.
3.2.        Proporcionalita
Podľa zásady proporcionality stanovenej
v článku 5 ZEÚ nesmie obsah a forma činnosti Únie
prekračovať rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie
cieľov zmlúv.
Navrhovaným nariadením sa veľkým úverovým
inštitúciám a bankovým skupinám Únie zakazuje uskutočňovať
obchodovanie na vlastný účet a určité súvisiace činnosti.
Odčlenenie vlastníctva má potenciál
byť najúčinnejším nástrojom štrukturálnej reformy, pokiaľ ide
o dosiahnutie osobitných cieľov uľahčiť riešenie
krízových situácií a obmedziť morálne hazardovanie, konflikty záujmov
a nevhodné alokovanie kapitálu a zdrojov. Potenciálne prínosy zákazu
činností obchodovania na vlastný účet by boli obzvlášť výrazné,
pokiaľ ide o zmiernenie rizík, zložitosť, vzájomnú
prepojenosť a konflikty záujmov. Avšak vzhľadom na výzvy
vyplývajúce z neľahkého rozlišovania medzi obchodovaním na vlastný
účet a inými, podobnými obchodnými činnosťami, najmä
tvorbou trhu, proporcionalitu tohto opatrenia podporuje úzke vymedzenie
činností podliehajúcich tomuto zákazu. Vyňatie menších bánk z rozsahu
pôsobnosti tohto zákazu je opodstatnené z dôvodu neprimeraných
účinkov, ktoré by takýto zákaz mohol pre tieto banky znamenať, ak by
boli nútené odčleniť časti svojho portfólia.
Navrhované nariadenie si od príslušných
orgánov takisto vyžaduje, aby uskutočňovali systematické
prehodnocovanie určitých iných činností – konkrétne tvorby trhu,
investícií do/sponzoringu sekuritizácie a obchodovania s určitými
derivátmi. Tieto činnosti boli identifikované ako činnosti, s ktorými
sa viaže najväčšie riziko, že by sa obchodovanie na vlastný účet
mohlo uskutočňovať napriek danému zákazu, čo by mohlo
znamenať riziká pre stabilitu základnej úverovej inštitúcie a finančného
systému Únie. Príslušnému orgánu je udelená právomoc vyžadovať
odčlenenie. Táto právomoc vyžadovať odčlenenie sa neukladá ako
bezpodmienečné opatrenie: namiesto toho je príslušnému orgánu dovolené
využívať vlastný úsudok na základe súboru harmonizovanej metriky. Iba za
určitých okolností, keď riziká presahujú mieru, ktorá sa vymedzí
pomocou tejto harmonizovanej metriky, sa od príslušného orgánu vyžaduje
presadzovať odčlenenie. Tento prístup sa považuje za primeraný,
pretože odčlenenie sa ním ukladá iba za určitých podmienok a po
hĺbkovom preskúmaní vplyvu týchto činností na rizikový profil a správanie
základnej úverovej inštitúcie.
Navrhované nariadenie je zamerané na
veľké úverové inštitúcie a bankové skupiny. Vzhľadom na
skutočnosť, že hlavným účelom tohto návrhu je riešiť
zostatkové systémové riziká vo finančnom systéme Únie, rozšírenie
platnosti opatrení tohto návrhu na všetky úverové inštitúcie by bolo
neprimerané a mohlo by viesť k neopodstatneným nákladom, a to
najmä pre menšie úverové inštitúcie.
Úverové inštitúcie pod prahovými hodnotami
navrhovaného nariadenia predpokladaným štrukturálnym opatreniam nepodliehajú.
To znamená, že členské štáty alebo príslušné orgány sa môžu
rozhodnúť, že podobné opatrenia uložia aj menším úverovými inštitúciám.
Navrhované nariadenie rešpektuje základné
práva a dodržiava zásady uznané v Charte základných práv Európskej
únie, najmä právo na ochranu osobných údajov, slobodu podnikania, vlastnícke
právo, právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces,
a musí sa vykonávať v súlade s týmito právami a zásadami.
3.3.        Podrobné vysvetlenie návrhu
V tejto časti sa stručne opisujú
hlavné prvky tohto nariadenia.
3.3.1.     Ciele a predmet
štrukturálneho odčlenenia
Navrhované nariadenie má za cieľ
posilniť finančnú stabilitu v Únii prostredníctvom štrukturálnej
reformy veľkých bánk, a tým doplniť finančné regulačné
reformy už realizované na úrovni Únie. V článku 1 sa uvádzajú zámer
a ciele reformy.
V článku 2 sa uvádza predmet úpravy,
ktorým je stanoviť pravidlá o štrukturálnych zmenách pre banky TBTF,
a to uložením zákazu obchodovania na vlastný účet a potenciálnym
odčlenením určitých obchodných činností.
3.3.2.     Rozsah pôsobnosti
V článku 3 sa uvádza, že navrhované
nariadenie sa vzťahuje na banky, ktoré spĺňajú určité
kritériá a presahujú určité prahové hodnoty:
1.           Požiadavky platia pre európske
banky, ktoré boli identifikované ako banky globálneho systémového významu.
2.           Požiadavky platia pre banky, ktoré
presahujú tieto prahové hodnoty za tri po sebe idúce roky: a) celkové aktíva
banky presahujú 30 miliárd EUR[15]
a b) celkové obchodné aktíva a záväzky banky presahujú 70 miliárd EUR
alebo 10 percent jej celkových aktív.
V článkoch 22 a 23 sa stanovujú
ďalšie podrobné údaje o tom, ako by sa mali vypočítavať
„obchodné činnosti“ (na účely prieskumu príslušnými orgánmi vedúceho
k možnému odčleneniu od úverovej inštitúcie). Vzhľadom na
skutočnosť, že banková štrukturálna reforma je zameraná na bankové
činnosti, v článku 23 ods. 2 sa uvádza, že pri finančných
konglomerátoch sa do výpočtu nesmú zahrnúť činnosti
poisťovacích a nefinančných podnikov.
Navrhované nariadenie bude platiť pre
úverové inštitúcie Únie a ich materské spoločnosti, dcérske
spoločnosti a pobočky v EÚ vrátane tretích krajín.
Zároveň sa bude vzťahovať na pobočky a dcérske
spoločnosti v Únii tých bánk, ktoré sú usadené v tretích
krajinách. Takýto rozsiahly teritoriálny záber je opodstatnený preto, aby sa
zabezpečili rovnaké podmienky a predišlo prevodu činností mimo
Únie s cieľom obchádzať tieto požiadavky. Zahraničné
dcérske spoločnosti bánk Únie a pobočky v EÚ
zahraničných bánk by však mohli byť vyňaté, ak podliehajú
rovnocenným pravidlám odčlenenia (články 4 a 27). V článku
4 ods. 2 sa predpokladá ďalšia potenciálna výnimka: orgánom dohľadu
bola udelená právomoc vyňať z odčlenenia tie
zahraničné dcérske spoločnosti skupín, ktoré majú autonómnu
geografickú decentralizovanú štruktúru, ktorá sa riadi stratégiou riešenia
krízových situácií založenou na viacnásobných vstupných bodoch („multiple point
of entry“).
Ak sa požiadavka odčlenenia bude
vzťahovať na všetky globálne firemné skupiny bez ohľadu na
geografickú lokalitu, eliminuje sa tým možnosť, že by banky obchádzali
odčlenenie tým, že budú príslušné činnosti umiestňovať mimo
Únie. Ak sa tento rozsiahly teritoriálny záber navyše doplní o režim
rovnocennosti tretích krajín, zmiernia sa tým možné extrateritoriálne obavy
jurisdikcií tretích krajín. Ak sa bude od zahraničných bánk
vyžadovať, aby svoje prevádzky v Únii odčlenili, zabezpečia
sa tým zároveň rovnaké podmienky na vnútornom trhu, a tým sa
minimalizuje riziko nekalej hospodárskej súťaže.
3.3.3.     Zákaz obchodovania na vlastný
účet (kapitola II)
V článku 6 ods. 1 navrhovaného nariadenia
sa stanovuje, že úverové inštitúcie a subjekty v tej istej skupine sa
nesmú zúčastňovať na obchodovaní s finančnými
nástrojmi a komoditami na vlastný účet. Hoci sú konzistentné údaje
o špecifickej bankovej aktivite na úrovni Únie len ťažko dostupné,
z dostupných dôkazov vyplýva, že obchodovanie na vlastný účet
predstavuje obmedzenú časť bankových súvah[16]. Z tých istých
dôkazov však vyplýva, že takéto obchodovanie bolo pred krízou rozšírené a pri
absencii regulačného zásahu neexistuje záruka, že by v budúcnosti
opäť nedošlo k jeho rozmachu.
Definovať obchodovanie na vlastný
účet a odlíšiť ho od tvorby trhu je náročné. Podľa
článku 5 ods. 4, kde sa obchodovanie na vlastný účet vymedzuje
v úzkom slova zmysle, by boli zakázané činnosti jednotlivých trading
deskov, oddelení, divízií alebo obchodníkov špecificky zamerané na zaujímanie
pozícií v snahe vygenerovať zisk na vlastný účet bez
akejkoľvek väzby na činnosť klienta alebo hedžing rizika daného
subjektu.
V článku 6 ods. 2 sa objasňuje, že
ak úverové inštitúcie patriace do rozsahu pôsobnosti navrhovaného nariadenia
podľa vymedzenia v článkoch 3 a 4 prevádzkujú účelovo
zamerané štruktúry na nákup a predaj nástrojov peňažného trhu na
účely pokladničného manažmentu, daný zákaz sa na ne nevzťahuje.
Obchodovanie so štátnymi dlhopismi Únie je takisto zo zákazu vyňaté
[článok 6 ods. 2 písm. a)], aby sa na týchto dôležitých trhoch predišlo
možným negatívnym následkom. Táto výnimka kopíruje výnimku stanovenú pre
obchodovanie so štátnymi dlhopismi v súvislosti s posudzovaním
činností (článok 8 ods. 2).
Aj keď by sa zákaz obchodovania na
vlastný účet mohol v zásade uplatňovať na všetky banky,
navrhuje sa, aby sa uplatňoval len na banky uvedené v článku 3.
Aby sa predišlo tomu, že banky budú zákaz obchádzať napr. vlastníctvom
hedžových fondov alebo investíciami do nich, v článku 6 ods. 1 písm.
b) sa uvádza, že bankám podliehajúcim zákazu obchodovania na vlastný účet
sa takisto zakazuje investovať do hedžových fondov alebo mať v držbe
podiely v hedžových fondoch (alebo certifikátov/derivátov na ne
viazaných), resp. subjektov, ktoré sa zapájajú do obchodovania na vlastný
účet alebo sponzorujú hedžové fondy. Fondy nevyužívajúce pákový efekt
a fondy uzavretého typu – hlavne fondy súkromného kapitálu, rizikového
kapitálu a fondy sociálneho podnikania – sú vyňaté z tohto
zákazu vzhľadom na ich úlohu pri podpore financovania reálnej ekonomiky
(článok 6 ods. 3). Úverové inštitúcie, na ktoré sa tieto zákazy
vzťahujú, budú pre hedžové fondy naďalej môcť poskytovať
bankové/správcovské služby.
3.3.4.     Potenciálne odčlenenie
určitých obchodných činností (kapitola III)
Banky sa zapájajú do mnohých iných obchodných
a investičných bankových činností vrátane tvorby trhu,
poskytovania úverov fondom súkromného a rizikového kapitálu, investovania
a sponzorovania rizikových sekuritizácií, predaja a obchodovania
s derivátmi atď. Bankové skupiny sa budú môcť do týchto iných
činností naďalej zapájať pod podmienkou súhlasu príslušného
orgánu, ktorý bude povinný preskúmavať obchodné činnosti a bude
mať právomoc (a za určitých okolností aj povinnosť)
odčleniť určitú podskupinu činností (tvorba trhu, rizikové
sekuritizácie, komplexné deriváty), ak sú presiahnuté určité ukazovatele.
Cieľom je vyhnúť sa riziku, že banky by zákaz podľa článku
6 obchádzali tak, že by sa zapájali do skrytých činností obchodovania na
vlastný účet a že obchodné činnosti, ktoré nie sú zakázané, by
sa stali príliš významnými alebo mali vysoký pákový efekt. Základným princípom
navrhovaného nariadenia je, že „subjekty prijímajúce vklady“ v rámci
bankových skupín sa do týchto činností môžu zapájať len vtedy,
keď príslušný orgán nedospeje k záveru, že tieto činnosti musí
vykonávať osobitný „obchodný subjekt“.
3.3.4.1.  Rozsah činností
podliehajúcich odčleneniu
V článku 8 sú všeobecne vymedzené
obchodné činnosti tak, že tento pojem znamená činnosti iné než napr.
prijímanie vkladov oprávnených na poistenie vkladov, požičiavanie,
retailové platobné služby a niekoľko ďalších činností.
V článku 8 ods. 2 sa navyše štátne dlhopisy krajín Únie vynímajú
z povinnosti preskúmania a právomoci odčlenenia. Takáto výnimka
je v súlade so súčasnou praxou nulovej rizikovej váhy podľa
nariadenia a smernice o kapitálových požiadavkách[17] (CRR/CRD IV). Napriek
tomu sa v článku 8 ods. 3 uvádza, že Komisia môže pomocou
delegovaných aktov rozšíriť rozsah výnimky na štátne dlhopisy krajín mimo
Únie, ak spĺňajú určité podmienky.
3.3.4.2.  Povinnosť preskúmať
činnosti
Príslušné orgány budú na základe navrhovaného
nariadenia povinné preskúmať obchodné činnosti bánk, ktoré presahujú
dané prahové hodnoty, najmä vrátane troch činností, ktoré sú buď
obzvlášť blízke obchodovaniu na vlastný účet, a teda náchylné
obsahovať skryté obchodovanie na vlastný účet (tvorba trhu), alebo
ktoré zohrali kľúčovú úlohu počas finančnej krízy (napr.
investovanie a sponzorovanie činností pri rizikovej sekuritizácii
a obchodovanie s derivátmi inými než deriváty, ktoré sú výslovne
povolené na účely obozretného riadenia rizík). Príslušné orgány tieto
činnosti posúdia na základe určitej metriky, ktorá sa prispôsobí
pomocou údajov z oblasti dohľadu. Táto metrika udáva relatívnu
veľkosť, pákový efekt, zložitosť, ziskovosť, súvisiace
trhové riziko, ako aj vzájomnú prepojenosť (článok 9 ods. 2). Aby sa
zabezpečilo, že táto metrika sa meria a uplatňuje dôsledným
spôsobom, článkom 9 ods. 4 sa EBA poveruje úlohou vypracovať záväzný
vykonávací technický predpis, ktorý prijme Komisia.
3.3.4.3.  Právomoc odčlenenia
V článku 10 ods. 1 sa uvádza, že
príslušné orgány musia vyžadovať odčlenenie, ak sa zistí, že obchodné
činnosti bánk (tvorba trhu, investovanie a sponzorovanie rizikovej
sekuritizácie a obchodovanie s určitými derivátmi) a súvisiace
riziká presahujú určité prahové hodnoty a spĺňajú
určité podmienky viazané na danú metriku. Ak banka k spokojnosti
príslušného orgánu preukáže, že tieto činnosti neohrozujú finančnú
stabilitu Únie, berúc do úvahy ciele navrhovaného nariadenia môže príslušný
orgán rozhodnúť o tom, že odčlenenie vyžadovať nebude.
V článku 10 ods. 2 sa uvádza, že príslušný
orgán môže vyžadovať odčlenenie konkrétnej obchodnej činnosti,
ak sa domnieva, že predmetná činnosť ohrozuje finančnú stabilitu
banky alebo Únie, berúc do úvahy ktorýkoľvek z cieľov
navrhovaného nariadenia.
Príslušný orgán by mal konzultovať
s EBA pred prijatím rozhodnutí uvedených v článku 10 a mal
by EBA upovedomiť o svojom konečnom rozhodnutí.
V článku 10 ods. 5 sa Komisia
splnomocňuje prijať delegovaný akt, v ktorom sa stanoví
úroveň, ktorá nesmie byť v prípade každého ukazovateľa
metriky presiahnutá, ako aj dané podmienky vrátane počtu ukazovateľov
metriky, ktoré musia byť presiahnuté, aby začalo platiť
odčlenenie. Komisia bude okrem toho splnomocnená stanoviť, ktorý druh
sekuritizácie sa nepovažuje za sekuritizáciu predstavujúcu hrozbu pre finančnú
stabilitu podľa zoznamu kritérií, a preto by ho základná úverová
inštitúcia mohla vykonávať.
3.3.4.4.  Riadenie vlastných rizík bánk
(„riadenie pokladnice“)
Ak dôjde k ďalšiemu
odčleneniu, v článku 11 ods. 1 sa objasňuje, že banka
prijímajúca vklady stále môže riadiť svoje vlastné riziko. Napriek tomu
však môže riadenie pokladnice viesť k obchodovaniu na vlastný
účet a vzhľadom na skutočnosť, že riadenie likvidity
zahŕňa zaujímanie určitých špekulatívnych pozícií, mali by sa na
to vzťahovať určité ochranné opatrenia.
3.3.4.5.  Poskytovanie služieb riadenia
rizík klientom
V článku 12 sa objasňuje, že základná
úverová inštitúcia stále môže predávať určité produkty riadenia rizík
(t. j. deriváty) nefinančným nebankovým klientom. Predaj derivátov
klientom však banku vystavuje viacerým rizikám, čo môže najmä
spôsobiť, že riešenie jej krízovej situácie bude zložitejšie, a preto
bude musieť byť spojené s rozličnými stupňami
ochranných opatrení a kontrol. S cieľom riešiť tieto riziká
sa uvádza, že úrokové, devízové, kreditné, komoditné deriváty a deriváty
na emisné kvóty oprávnené na zúčtovanie prostredníctvom centrálnej
protistrany môže základná úverová inštitúcia predávať svojim
nefinančným klientom, poisťovniam a inštitúciám zamestnaneckého
dôchodkového zabezpečenia, avšak len na zabezpečenie úrokového,
devízového, kreditného, komoditného rizika a rizika emisných kvót a pod
podmienkou maximálnych hodnôt platiacich pre vyplývajúce pozičné riziko.
Vykazovanie určitých derivátov ešte viac núti banky tieto deriváty štandardizovať,
čo je v súlade s politickými cieľmi nariadenia o infraštruktúre
európskych trhov (EMIR)[18].
3.3.4.6.  Pravidlá o odčlenení
obchodných činností
Ak príslušné orgány vyžadujú odčlenenie
spomínaných obchodných činností a tieto činnosti zotrvajú
v rámci bankovej skupiny, tieto činnosti by sa tak museli
previesť na osobitný právny subjekt („obchodný subjekt“). Právne,
ekonomické, riadiace a prevádzkové väzby uvedeného subjektu so zvyškom
skupiny by sa museli obmedziť, aby sa zabezpečilo účinné
odčlenenie. V článku 13 ods. 3 sa uvádza, že ak dôjde k odčleneniu,
skupina musí byť zorganizovaná do homogénnych funkčných podskupín
zostavených, na jednej strane, zo základných úverových inštitúcií a na
druhej strane z ostatných obchodných subjektov. V článku 13 ods.
5 až 13 navrhovaného nariadenia sa uvádzajú podmienky, ktoré budú platiť,
aby sa zabezpečilo silné odčlenenie z hľadiska právneho,
ekonomického, riadiaceho a prevádzkového. Po odčlenení by sa mali na
jednotlivé podskupiny na individuálnom alebo subkonsolidovanom základe
uplatňovať prudenciálne požiadavky uvedené v týchto
článkoch.
Navyše v článku 13 ods. 11 sa
stanovujú výnimky z CRR, pokiaľ ide o upustenie od určitých
požiadaviek, aby sa zabezpečilo, že na jednotlivé podskupiny sa na
subkonsolidovanom základe uplatňujú prudenciálne požiadavky (vlastné
zdroje, likvidita a zverejňovanie). Skupiny, ktoré sa kvalifikujú ako
vzájomné spoločnosti, družstvá, sporiteľne a podobné inštitúcie,
sa zapájajú do rizikových obchodných činností, a preto podliehajú požiadavkám
tohto návrhu. Tieto inštitúcie však majú veľmi osobitú vlastnícku a ekonomickú
štruktúru a zohrávajú dôležitú úlohu pri financovaní miestneho a regionálneho
hospodárstva. Ak by sa uložili niektoré z pravidiel súvisiacich s odčlenením,
mohli by byť nutné ďalekosiahle zmeny štrukturálnej organizácie
takýchto subjektov. To by mohlo byť nepomerné k prínosom, ak by si to
od týchto subjektov vyžadovalo úplnú zmenu ich firemnej identity. Príslušný
orgán preto môže rozhodnúť, že základným úverovým inštitúciám, ktoré
spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 3 písm. a)
alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať v držbe
kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom subjekte, keď
sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových nástrojov alebo
hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a táto prijala
dostatočné opatrenia s cieľom náležite zmierniť príslušné
riziká.
Ďalšou zásadnou súčasťou
ekonomického odčlenenia medzi základnou úverovou inštitúciou a obchodným
subjektom sú obmedzenia veľkej majetkovej angažovanosti. V článkoch
14 až 17 sa preto stanovujú pravidlá v tomto zmysle. Tieto pravidlá
odkazujú na limity v rámci skupiny, ako aj mimo nej a na jednotlivé
a súhrnné veľké majetkové angažovanosti.
3.3.4.7.  Plán odčlenenia
Samotnému odčleneniu obchodných
činností predchádza povinnosť, na základe ktorej príslušné banky
musia príslušným orgánom predložiť „plán odčlenenia“. V článku
18 sa stanovuje, že tento plán by mal príslušný orgán schváliť,
pričom má možnosť vyžadovať v pláne podľa potreby
zmeny, alebo by mal vytýčiť svoj vlastný plán odčlenenia, ak
príslušná banka v tejto veci nekoná.
3.3.4.8.  Spolupráca medzi príslušnými
orgánmi a orgánmi pre riešenie krízových situácií
V smernici o ozdravení a riešení
krízových situácií bánk (BRRD) sa predpokladá, že orgány pre riešenie krízových
situácií môžu v rámci svojho plánovania riešenia krízových situácií od
bánk vyžadovať, aby uskutočnili štrukturálne zmeny (napr. svojej
zákonnej a organizačnej štruktúry), ak sa orgán pre riešenie
krízových situácií domnieva, že je to nevyhnutné na odstránenie prekážok
účinného riešenia krízovej situácie. Aj keď navrhované nariadenie
pojednáva o širšej škále cieľov, ktoré idú nad rámec riešenia
krízových situácií, je nevyhnutné zabezpečiť, aby jednotlivé orgány
pre riešenie krízových situácií spolu navzájom komunikovali. V článku
19 sa preto uvádza, že ak príslušný orgán rozhodne o tom, že bude
vyžadovať odčlenenie, musí o tom upovedomiť orgány pre
riešenie krízových situácií (článok 19 ods. 1) a zohľadniť
akékoľvek prebiehajúce alebo pred tým existujúce posúdenie
riešiteľnosti uskutočnené orgánmi pre riešenie krízových situácií
podľa článkov 13 a 13a BRRD. Podobne musí orgán pre riešenie
krízových situácií zohľadniť oznámenie rozhodnutia príslušného orgánu
o odčlenení, keď posudzuje riešiteľnosť danej
inštitúcie.
3.3.4.9.  Zakázané činnosti
obchodného subjektu
V článku 20 sa stanovuje, že existujú
určité činnosti, ktoré obchodný subjekt nesmie vykonávať. Ide
o prijímanie vkladov oprávnených na ochranu v rámci systémov ochrany
vkladov a poskytovanie retailových platobných služieb, ako sú vymedzené
v smernici o platobných službách[19].
3.3.4.10.          Výnimka
Hoci sa v navrhovanom
nariadení stanovujú jednotné pravidlá o zámere, cieľoch a nástrojoch
štrukturálnej reformy bánk na vnútornom trhu, v článku 21 sa
povoľuje možná výnimka z požiadaviek odčlenenia kapitoly III pre
úverové inštitúcie, na ktoré sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy
majúce rovnocenný účinok ako ustanovenia kapitoly III tohto návrhu. Túto
výnimku udelí Komisia na žiadosť dotknutého členského štátu po tom,
ako členský štát dostal kladné stanovisko od príslušného orgánu
zodpovedného za dohľad nad bankami, pre ktoré sa výnimka žiada. Aby boli
splnené podmienky udelenia výnimky, primárne vnútroštátne právne predpisy musia
byť prijaté pred 29. januárom 2014 a spĺňať kritériá
stanovené v článku 21 ods. 1. Znamená to, že zámer vnútroštátnych
právnych predpisov, ich hmotný rozsah pôsobnosti a ustanovenia odkazujúce
na odčlenenie právnych, ekonomických a riadiacich záležitostí
subjektu prijímajúceho vklady musia byť podobné ustanoveniam navrhovaného
nariadenia.
3.3.5.     Dodržiavanie súladu s predpismi:
subjekty a príslušné orgány (kapitola V)
Väčšina bánk, na ktoré sa vzťahuje
článok 3, pôsobí vo viacerých krajinách tak formou pobočiek, ako aj
formou dcérskych spoločností. Dohľad nad nimi vykonáva niekoľko
rozličných orgánov, a to tak domácich (materská spoločnosť,
dcérske spoločnosti v rozličných členských štátoch), ako aj
hosťovských (pobočky). Aby sa zabezpečilo účinné a efektívne
uplatňovanie štrukturálnej reformy na skupinovej úrovni, v článku
26 sa konečné slovo o rozhodnutiach o štrukturálnom
odčlenení dáva vedúcemu orgánu dohľadu zodpovedajúcemu za
konsolidovanú skupinu. Je to prístup, ktorý bol zvolený na základe niektorých
vnútroštátnych reformných návrhov. Vedúci orgán dohľadu by mal pred
prijatím akýchkoľvek rozhodnutí konzultovať s domácim orgánom
dohľadu významných dcérskych spoločností skupiny.
3.3.6.     Vzťahy s tretími
krajinami (kapitola VI)
V článku 27 sa
stanovuje prijímanie delegovaných aktov, ktorých cieľom je uznať
štrukturálne reformy tretích krajín za rovnocenné, keď spĺňajú
určité podmienky.
3.3.7.     Administratívne sankcie
a opatrenia (kapitola VII)
V kapitole VII sa
premietajú súčasné horizontálne politiky v odvetví finančných
služieb týkajúce sa sankcií a opatrení. Vymedzuje sa v nej
spoločný prístup k zásadným porušeniami navrhovaného nariadenia
a stanovujú sa administratívne sankcie a opatrenia, ktoré by
príslušné orgány mali byť splnomocnené uplatniť v prípade
zásadných porušení.
3.3.8.     Správa a preskúmanie
(kapitola VIII)
Prijatie tohto návrhu by predstavovalo prvý
súbor pravidiel štrukturálneho odčlenenia, ktorý sa vzťahuje na banky
na úrovni Únie. Preto je dôležité posúdiť, či sa pravidlá opísané
vyššie naozaj osvedčili ako účinný a efektívny spôsob
dosiahnutia zámeru a cieľov štrukturálnej reformy. S týmto
cieľom sa v poslednej kapitole uvádza niekoľko oblastí, v ktorých
Komisia preskúma rámec tak zo všeobecného hľadiska, ako aj z hľadiska
konkrétneho (článok 34). Preskúmania sa budú zameriavať napríklad na
uplatňovanie prahových hodnôt, uplatňovanie a účinnosť
zákazu uvedeného v článku 6, rozsah činností podliehajúcich
preskúmaniu a vhodnosť a uplatňovanie ukazovateľov metriky.
3.3.9.     Harmonogram
V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú hlavné
dátumy v súvislosti s prijatím a vykonávaním kľúčových
ustanovení tohto návrhu, vychádzajúc z toho, že konečné znenie
nariadenia Európsky parlament a Rada prijmú do júna 2015:
·
Komisia prijme požadované delegované akty na
vykonávanie kľúčových ustanovení do 1. januára 2016;
·
zoznam bánk, na ktoré sa nariadenie vzťahuje
i ktoré sú z rozsahu pôsobnosti vyňaté, sa uverejní 1. júla
2016 a následne každoročne;
·
zákaz obchodovania na vlastný účet nadobudne
účinnosť 1. januára 2017;
·
ustanovenia o odčlenení obchodných
činností od úverových inštitúcií nadobudnú účinnosť 1. júla
2018.
4.           Vplyv na rozpočet
Finančný a rozpočtový vplyv
návrhu sa uvádza v pripojenom legislatívnom finančnom výkaze.
2014/0020 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa
zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 114,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[20],
so zreteľom na stanovisko Európskej
centrálnej banky[21],
po porade s európskym dozorným úradníkom
pre ochranu údajov[22],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)       Finančný systém Únie
zahŕňa vyše 8 000 bánk s rôznou veľkosťou,
firemnou štruktúrou a obchodnými modelmi, spomedzi ktorých niektoré existujú
vo forme veľkých bankových skupín uskutočňujúcich najrôznejšie
činnosti. Tieto skupiny tvorí zložitá sieť právnych subjektov a vnútroskupinových
vzťahov. Sú navzájom vysoko poprepájané prostredníctvom medzibankových
pôžičiek a úverov a prostredníctvom derivátových trhov. Následky
prípadného zlyhania takýchto veľkých bánk môžu byť extrémne rozsiahle
a významné.
(2)       Finančná kríza ukázala
vzájomnú prepojenosť bánk v Únii a z toho vyplývajúce
riziko pre finančný systém. V dôsledku toho bolo riešenie krízových
situácií bánk zatiaľ náročné, namiesto riešenia krízovej situácie iba
postihnutých častí postihovalo celé bankové skupiny a významným
spôsobom sa opieralo o verejné zdroje.
(3)       Únia a jej členské
štáty sa od začiatku finančnej krízy podujali vykonať zásadnú
reformu v oblasti bankovej regulácie a dohľadu vrátane
vytýčenia prvých krokov smerom k bankovej únii. Vzhľadom na
hĺbku finančnej krízy a potrebu zabezpečiť, aby mohla
byť riešená krízová situácia všetkých bánk, existovala potreba
posúdiť, či je potrebných viac opatrení na ďalšie zníženie
pravdepodobnosti a vplyvu zlyhania najväčších a najkomplexnejších
bánk. Mandátom na tento účel bola poverená expertná skupina na vysokej
úrovni, ktorej predsedá Erkki Liikanen. Táto expertná skupina odporučila pre
najväčšie a najkomplexnejšie banky povinné odčlenenie
obchodovania na vlastný účet a iných vysokorizikových obchodných
činností do samostatného právneho subjektu v rámci bankovej skupiny.
(4)       Prebiehajúcim programom
regulačnej reformy v bankovníctve sa zvýši odolnosť tak
jednotlivých bánk, ako aj bankového sektora ako celku. Napriek tomu však
určitá podmnožina najväčších a najkomplexnejších bankových
skupín v Únii stále zostáva príliš veľká na to, aby zlyhala, príliš
veľká na to, aby mohla byť zachránená a príliš komplexná na to,
aby sa dala riadiť, riešiť jej krízová situácia a vykonávať
nad ňou dohľad. Štrukturálna reforma je preto dôležitým doplnkom
ostatných regulačných iniciatív a opatrení, pretože by ponúkla jeden
spôsob, ako priamejšie riešiť vnútroskupinovú zložitosť,
vnútroskupinové dcérske spoločnosti a motiváciu nadmerne
riskovať. Niekoľko členských štátov už prijalo alebo zvažuje
prijatie opatrení na zavedenie štrukturálnej reformy do svojich jednotlivých
bankových systémov.
(5)       Európsky parlament 3. júla
2013 vyzval Komisiu, aby predložila principiálny prístup k štrukturálnej
reforme európskeho bankového sektora.
(6)       Právnym základom pre toto
nariadenie je článok 114 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
(ZFEÚ), ktorý umožňuje prijímať opatrenia na aproximáciu
vnútroštátnych ustanovení so zameraním na vytvorenie a dobré fungovanie
vnútorného trhu.
(7)       Nesúrodými vnútroštátnymi
právnymi predpismi, ktoré nesledujú tie isté politické ciele spôsobom, ktorý by
bol zlučiteľný a rovnocenný s mechanizmami predpokladanými
v tomto nariadení, sa zvyšuje pravdepodobnosť, že rozhodnutia
účastníkov trhu o pohyboch kapitálu budú negatívne ovplyvnené,
pretože rozličné a nesúrodé pravidlá a postupy môžu výrazne
zvýšiť prevádzkové náklady úverových inštitúcií, ktoré pôsobia
cezhranične, a teda môžu viesť k menej efektívnemu
alokovaniu zdrojov a kapitálu v porovnaní so situáciou, keď sa
na pohyb kapitálu vzťahujú podobné a konzistentné pravidlá. Z tých
istých dôvodov rozličné a nesúrodé pravidlá zároveň negatívne
ovplyvnia aj rozhodnutia účastníkov trhu týkajúce sa toho, kde a ako
poskytovať cezhraničné finančné služby. Rozličné a nesúrodé
pravidlá môžu zároveň neúmyselne povzbudiť geografickú arbitráž.
Pohyb kapitálu a poskytovanie cezhraničných služieb sú základnými
prvkami správneho fungovania vnútorného trhu Únie. Bez celoeurópskeho prístupu
budú úverové inštitúcie nútené prispôsobiť svoju štruktúru a fungovanie
vnútroštátnym podmienkam, čím sa ešte zvýši ich zložitosť, čo
povedie k zvýšenej fragmentácii vnútorného trhu.
(8)       Nesúrodé vnútroštátne právne
predpisy zároveň podkopávajú úsilie dosiahnuť jednotný súbor
pravidiel uplatniteľný na celom vnútornom trhu. Takýto vývoj by
zároveň mal aj ten účinok, že by sa obmedzila účinnosť
jednotného mechanizmu dohľadu [23],
pretože Európska centrálna banka (ECB) by musela na úverové inštitúcie, ktoré
sú pod jej dohľadom, uplatňovať súbor rozličných a nesúrodých
právnych predpisov, čím sa zvýšia náklady na dohľad a samotný
dohľad sa skomplikuje. Nesúrodé právne predpisy zároveň sťažujú
a predražujú riadenie cezhraničných úverových inštitúcií, najmä
pokiaľ ide o zabezpečovanie súladu s protichodnými a potenciálne
nesúrodými pravidlami. Podobne by aj jednotný mechanizmus riešenia krízových
situácií (SRM)[24]
musel riešiť úverové inštitúcie, ktoré podliehajú potenciálne odlišným
vnútroštátnym požiadavkám, pokiaľ ide o ich organizačnú a prevádzkovú
štruktúru.
(9)       Harmonizácia na úrovni Únie
môže zabezpečiť, aby bankové skupiny Únie, spomedzi ktorých mnohé
pôsobia v niekoľkých členských štátoch, boli regulované na
základe spoločného rámca štrukturálnych požiadaviek, čím by sa
predišlo narušeniam hospodárskej súťaže, znížila regulačná
zložitosť, predišlo neopodstatneným nákladom na dodržiavanie predpisov pri
cezhraničných činnostiach, podporila by sa ďalšia integrácia na
trhu Únie a prispelo by sa k odstráneniu možností na regulačnú
arbitráž.
(10)     V súlade s cieľom
prispievať k fungovaniu vnútorného trhu by malo byť možné
udeliť úverovej inštitúcii výnimku z ustanovení o odčlenení
určitých obchodných činností, keď členský štát prijal
primárne vnútroštátne právne predpisy pred 29. januárom 2014 (vrátane následne
prijatých sekundárnych právnych predpisov), ktorými sa zakazuje úverovým
inštitúciám, ktoré prijímajú vklady od jednotlivcov a malých a stredných
podnikov (MSP), obchodovať s investíciami vo vlastnom mene a na
vlastný účet a držať obchodné aktíva. Členský štát by preto
mal byť oprávnený požiadať Komisiu o udelenie výnimky z ustanovení
o odčlenení určitých obchodných činností pre úverovú
inštitúciu, ktorá podlieha vnútroštátnym právnym predpisom
zlučiteľným s uvedenými ustanoveniami. To by umožnilo
členským štátom, ktoré už majú zavedené primárne právne predpisy, ktorých
účinky sú rovnocenné a konzistentné s týmto nariadením,
vyhnúť sa zosúlaďovaniu existujúcich, už účinných ustanovení.
Aby sa zabezpečilo, že vplyv týchto vnútroštátnych právnych predpisov, ako
aj akýchkoľvek následných vykonávacích opatrení neohrozí zámer alebo
fungovanie vnútorného trhu, zámerom uvedených vnútroštátnych právnych predpisov
a súvisiacich mechanizmov dohľadu a presadzovania sa musí
dať zabezpečiť, aby úverové inštitúcie, ktoré prijímajú
oprávnené vklady od jednotlivcov a MSP, spĺňali právne záväzné
požiadavky, ktoré sú rovnocenné a zlučiteľné s ustanoveniami
uvedenými v tomto nariadení. Príslušný orgán vykonávajúci dohľad nad
úverovou inštitúciou, na ktorú sa vzťahujú predmetné vnútroštátne právne
predpisy, by mal byť zodpovedný za predloženie stanoviska, ktoré by malo
sprevádzať žiadosť o výnimku.
(11)     Podľa článku 4 ods.
1 písm. i) nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013[25] je ECB splnomocnená
vykonávať úlohu v oblasti dohľadu v súvislosti so
štrukturálnymi zmenami, ktoré sa vyžadujú od úverových inštitúcií s cieľom
predchádzať finančnému stresu alebo zlyhaniu, keď sú tieto úlohy
pre príslušné orgány výslovne stanovené v právnych predpisoch Únie.
(12)     Toto nariadenie má za
cieľ znížiť nadmerné riskovanie, rýchle narastanie súvah,
náročné riešenie krízových situácií, ťažké monitorovanie, konflikty
záujmov, narušenia hospodárskej súťaže a nevhodné alokovanie
kapitálu. Jeho zámerom je zároveň chrániť inštitúcie vykonávajúce
činnosti, ktoré si zasluhujú verejnú bezpečnostnú sieť, pred
stratami vzniknutými v dôsledku iných činností. Nevyhnutné pravidlá
by preto mali prispieť k opätovnému zameraniu bánk na ich základnú
úlohu orientovanú na vzťahy, ktorou je slúžiť reálnej ekonomike,
a vyhýbať sa tomu, aby bol bankový kapitál v nadmernej miere
alokovaný na obchodovanie namiesto poskytovania úverov nefinančnej
ekonomike.
(13)     Toto nariadenie sa bude
vzťahovať len na úverové inštitúcie a skupiny s obchodnými
činnosťami, ktoré spĺňajú prahové hodnoty stanovené v nariadení.
To je v súlade s výslovným zameraním na obmedzenú podmnožinu
najväčších a najkomplexnejších úverových inštitúcií a skupín,
ktoré napriek iným legislatívnym aktom ostávajú príliš veľké na to, aby
zlyhali, príliš veľké na to, aby sa dali zachrániť a príliš
komplexné na to, aby sa dali riadiť, riešiť ich krízová situácia
a vykonávať nad nimi dohľad. Ustanovenia tohto nariadenia by sa
preto mali vzťahovať len na tie úverové inštitúcie a skupiny
Únie, ktoré sa považujú za globálne systémovo významné alebo ktoré presahujú
určité relatívne a absolútne účtovné prahové hodnoty,
pokiaľ ide o obchodnú činnosť alebo absolútnu
veľkosť. Členské štáty alebo príslušné orgány sa môžu
rozhodnúť, že podobné opatrenia uložia aj menším úverovými inštitúciám.
(14)     Územný záber tohto nariadenia
by mal byť rozsiahly, aby sa zabezpečilo, že sa nenaruší hospodárska
súťaž a predíde sa obchádzaniu predpisov. Ak však dcérske
spoločnosti v tretích krajinách materských spoločností v EÚ
alebo pobočky v EÚ úverových inštitúcií usadených v tretích
krajinách patriace do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia podliehajú
opatreniam, ktoré sa podľa stanoviska Komisie považujú za opatrenia
s účinkom rovnocenným s účinkami tohto nariadenia, mali by
sa z rozsahu pôsobnosti vyňať. Príslušné orgány by zároveň
mali mať možnosť vyňať aj zahraničné dcérske
spoločnosti skupín s materskou spoločnosťou v EÚ, ak
sú tieto autonómne a ak by vplyv ich zlyhania mal iba obmedzené
účinky na skupinu ako celok.
(15)     Úverovým inštitúciám a subjektom
patriacim do tej istej skupiny by malo byť zakázané kupovať a predávať
finančné nástroje a komodity na svoj vlastný účet, pretože táto
činnosť má obmedzenú alebo nemá žiadnu pridanú hodnotu pre verejné
dobro a je prirodzeným spôsobom riziková.
(16)     Je ťažké rozlíšiť
obchodovanie na vlastný účet od tvorby trhu. S cieľom
prekonať túto náročnosť by sa mal zákaz obchodovania na vlastný
účet obmedziť na trading desky, oddelenia, divízie alebo jednotlivých
obchodníkov špecificky zameraných na obchodovanie na vlastný účet. Banky
by nemali mať možnosť obchádzať tento zákaz tým, že budú
prevádzkovať alebo profitovať z investícií v nebankových
subjektoch zapájajúcich sa do obchodovania na vlastný účet.
(17)     Aby sa zabezpečilo, že
subjekty podliehajúce zákazu obchodovania na vlastný účet budú môcť
naďalej prispievať k financovaniu hospodárstva, malo by sa im
povoliť investovať do fondov tvoriacich uzavretý zoznam. Tento
vyčerpávajúci zoznam by mal zahŕňať alternatívne
investičné fondy (AIF) uzavretého typu a fondy nevyužívajúce pákový
efekt, európske fondy rizikového kapitálu, európske fondy sociálneho podnikania
a európske dlhodobé investičné fondy. Aby sa zabezpečilo, že
tieto fondy nebudú ohrozovať životaschopnosť a finančné
zdravie úverových inštitúcií, ktoré do nich investujú, je nevyhnutné, aby AIF
uzavretého typu a nevyužívajúce pákový efekt, do ktorých úverové
inštitúcie stále môžu stále investovať, boli riadené správcami AIF, ktorí
majú povolenie a nad ktorými sa vykonáva dohľad v súlade s príslušnými
ustanoveniami smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ[26], a že tieto AIF
sú zriadené v Únii, alebo ak nie sú zriadené v únii, sú uvádzané na
trh v Únii podľa pravidiel uvedenej smernice.
(18)     Subjekty podliehajúce zákazu
obchodovania na vlastný účet by mali mať povolené používať svoj
vlastný kapitál na investovanie v rámci svojho pokladničného
manažmentu. Pokladničný manažment by mal byť činnosť,
ktorej zámerom je zachovať hodnotu vlastného kapitálu a súčasne
rozdeliť kreditné riziko medzi viaceré protistrany a maximalizovať
likviditu svojho vlastného kapitálu. Pri riadení svojej pokladničnej
hotovosti by subjekty podliehajúce zákazu obchodovania na vlastný účet
nemali sledovať cieľ, ktorým je dosiahnutie návratnosti vyššej, než
je miera na peňažnom trhu, a ako referenčnú hodnotu by mali
používať mieru návratnosti trojmesačných vysokokvalitných štátnych
dlhopisov.
(19)     Aktíva peňažných ekvivalentov
sú nástroje, s ktorými sa obvykle obchoduje na peňažnom trhu, ako
napr. pokladničné poukážky a poukážky miestnych orgánov, depozitné
certifikáty, komerčné cenné papiere, bankové akcepty, krátkodobé obligácie
alebo jednotky či podiely na regulovaných fondoch peňažného trhu.
S cieľom zakázať predaj nakrátko by úverová inštitúcia mala
mať v držbe aktíva peňažných ekvivalentov pred tým, ako tieto
aktíva bude môcť predať.
(20)     Politiky odmeňovania,
ktoré podporujú nadmerné riskovanie, môžu poškodzovať zdravé a účinné
riadenie rizík bánk. Ak sa doplnia príslušné existujúce právne predpisy Únie
v tejto oblasti, ustanovenia politiky odmeňovania by mali
prispieť k tomu, aby sa predchádzalo obchádzaniu zákazu obchodovania
na vlastný účet. Podobne by mali obmedziť akúkoľvek zostatkovú
alebo skrytú činnosť obchodovania na vlastný účet zo strany
základných úverových inštitúcií pri uskutočňovaní obozretného
riadenia rizík.
(21)     Riadiaci orgán subjektov
podliehajúcich zákazu obchodovania na vlastný účet by mal zabezpečiť,
aby sa tento zákaz dodržiaval.
(22)     Okrem obchodovania na vlastný
účet sa veľké úverové inštitúcie zapájajú do početných
ďalších obchodných činností, ako napr. tvorba trhu, emisie,
investovanie a sponzorské činnosti naviazané na rizikové sekuritizácie,
alebo štruktúrovanie, dohadovanie alebo výkon transakcií s komplexnými
derivátmi. Tieto obchodné činnosti často súvisia s aktivitou
klienta, ale aj tak môžu spôsobiť obavy. Vzhľadom na potenciálne
užitočnú povahu týchto činností by však nemali podliehať
priamemu zákazu. Namiesto toho by takéto činnosti mali byť
naďalej predmetom ex post posúdenia zo strany príslušného orgánu
a potenciálne takisto podliehať požiadavke odčlenenia od zvyšku
činností spoločností.
(23)     Ak pri posudzovaní obchodných
činností príslušný orgán konštatuje, že tieto činnosti presahujú
určité ukazovatele metriky, pokiaľ ide o relatívnu
veľkosť, finančnú páku, komplexnosť, ziskovosť,
súvisiace trhové riziko, ako aj vzájomnú prepojenosť, mal by
požadovať ich odčlenenie od základnej úverovej inštitúcie,
pokiaľ základná úverová inštitúcia nedokáže preukázať k spokojnosti
príslušného orgánu, že uvedené obchodné činnosti nepredstavujú hrozbu pre
finančnú stabilitu základnej úverovej inštitúcie alebo finančného
systému Únie ako celku, pričom zohľadní ciele stanovené v tomto
nariadení.
(24)     V súvislosti s tvorbou
trhu existujú osobitné obavy. Riešiteľnosti krízovej situácie banky môže
brániť prítomnosť obchodovania a zásob v rámci veľkej
bankovej skupiny, pretože s jednotlivými obchodnými pozíciami sa v procese
riešenia krízovej situácie narába tak isto, či už sú výsledkom tvorby trhu
podnietenej klientskou aktivitou alebo výsledkom špekulácie. Tvorcovia trhu sú
navyše navzájom prepojení s inými veľkými bankovými skupinami.
Tvorcovia trhu môžu ďalej byť vystavení významnému riziku protistrany
a konkrétne fungovanie tvorby trhu sa môže líšiť v závislosti od
rozličných finančných nástrojov a trhových modelov. Príslušný
orgán by preto týmto činnostiam mal počas posudzovania venovať
osobitnú pozornosť.
(25)     Určité činnosti
zahŕňajúce sekuritizáciu umožnili úverovým inštitúciám rýchlu
akumuláciu rizík, koncentráciu rizík v rámci sektora s finančnou
pákou, zásadný rast krátkodobého využívania dlhov medzi finančnými
sprostredkovateľmi a výrazné vzájomné prepojenie finančných
sprostredkovateľov. Pokiaľ sekuritizácia nespĺňa
určité minimálne kritériá, aby sa mohla považovať sa vysokokvalitnú,
úverové inštitúcie stále podstupujú výrazné riziko likvidity. Investovanie do
rizikových sekuritizovaných produktov navyše môže spôsobiť vzájomnú
prepojenosť finančných inštitúcií, ktorá bráni riadnemu a rýchlemu
riešeniu ich krízových situácií. V dôsledku toho si tieto činnosti
vyžadujú osobitnú pozornosť počas posudzovania príslušným orgánom.
(26)     Aby sa zabezpečilo
účinné odčlenenie z právneho, ekonomického, riadiaceho a prevádzkového
hľadiska, základné úverové inštitúcie a obchodné subjekty by mali
spĺňať pravidlá v oblasti kapitálu, likvidity a veľkej
majetkovej angažovanosti v súvislosti s každou funkčnou podskupinou.
Mali by mať silné nezávislé riadenie a oddelené riadiace orgány.
(27)     Skupiny, ktoré sa kvalifikujú
ako vzájomné spoločnosti, družstvá, sporiteľne alebo podobné
inštitúcie, majú špecifickú vlastnícku a ekonomickú štruktúru. Ak by sa
uložili niektoré z pravidiel súvisiacich s odčlenením, mohli by
byť nutné ďalekosiahle zmeny štrukturálnej organizácie týchto
subjektov, pričom náklady na tieto zmeny by mohli byť nepomerné
k prínosom. Pokiaľ tieto skupiny patria do rozsahu pôsobnosti
nariadenia, príslušný orgán môže rozhodnúť, že základným úverovým
inštitúciám, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49
ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať
v držbe kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom
subjekte, keď sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových
nástrojov alebo hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a že
základná úverová inštitúcia prijala
dostatočné opatrenia s cieľom náležite zmierniť príslušné
riziká.
(28)     Limity veľkej majetkovej
angažovanosti majú za cieľ chrániť úverové inštitúcie pred rizikom
vzniku strát z dôvodu nadmernej koncentrácie na jedného klienta alebo
skupinu prepojených klientov. Uplatňovanie týchto obmedzení medzi
odčlenenými časťami v rámci úverovej inštitúcie alebo
skupiny, ako aj medzi základnou úverovou inštitúciou a externými subjektmi
vykonávajúcimi obchodné činnosti je neoddeliteľnou súčasťou
tohto nariadenia. Bez ohľadu na jednotlivé limity expozícií však súhrnné
veľké majetkové angažovanosti môžu byť stále výrazné. Jednotlivé
limity by preto mali byť doplnené súhrnným limitom pre veľké
majetkové angažovanosti. Aby sa obmedzilo využívanie verejnej záchrannej siete
pri činnostiach podliehajúcich odčleneniu a aby sa jasne
rozlíšili činnosti obchodného subjektu od činností základnej úverovej
inštitúcie, obchodným subjektom by malo byť zakázané prijímať vklady
oprávnené na poistenie vkladov. Tento zákaz by nemal slúžiť ako prekážka
výmeny kolaterálu výhradne v súvislosti s ich obchodnými
činnosťami. Avšak aby sa neeliminoval dodatočný zdroj úverov,
obchodnému subjektu by malo byť povolené poskytovať úvery všetkým
klientom. Keďže sa však od obchodného subjektu môže vyžadovať
poskytnutie veľkoobchodných platobných, zúčtovacích služieb a služieb
vyrovnania, nemal by sa zapájať do retailových platobných služieb.
(29)     Bez ohľadu na
odčlenenie by základná úverová inštitúcia mala stále byť schopná
riadiť svoje vlastné riziko. Určité obchodné činnosti by preto
mali byť povolené, pokiaľ sú zamerané na obozretné riadenie kapitálu,
likvidity a financovania základnej úverovej inštitúcie a nespôsobujú
obavy o jej finančnú stabilitu. Podobne musí byť základná
úverová inštitúcia schopná poskytovať svojim klientom určité
nevyhnutné služby riadenia rizík. K tomu by však malo dochádzať bez
toho, aby bola základná úverová inštitúcia vystavená zbytočnému riziku,
a bez toho, aby to spôsobovalo obavy o jej finančnú stabilitu.
Hedžingové činnosti oprávnené na účely obozretného riadenia vlastného
rizika a na účely poskytovania služieb riadenia rizík klientom sa
môžu, avšak nemusia, kvalifikovať ako hedžové účtovníctvo podľa
medzinárodných štandardov finančného výkazníctva.
(30)     S cieľom zvýšiť
účinnosť rozhodovacieho postupu podľa tohto nariadenia, ako aj
s cieľom zabezpečiť v čo najväčšej miere
konzistentnosť medzi opatreniami uloženými na základe tohto nariadenia,
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1024/2013,
smernice [BRRD] a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ[27] by príslušné orgány
a relevantné orgány riešenia krízových situácií mali úzko
spolupracovať za všetkých okolností a mali by mať všetky
právomoci, ktoré im boli udelené príslušnými právnymi predpismi Únie.
Povinnosť spolupracovať by sa mala vzťahovať na všetky fázy
postupu, ktorého vyvrcholením je konečné rozhodnutie príslušného orgánu
o uložení štrukturálnych opatrení.
(31)     Odčlenenie má významný
vplyv na právnu, organizačnú a prevádzkovú štruktúru bankových
skupín. S cieľom zabezpečiť účinné a efektívne
uplatňovanie odčlenenia a s cieľom predísť
odčleňovaniu skupín pozdĺž geografických hraníc by rozhodnutia
o odčlenení mal prijímať orgán konsolidovaného dohľadu na
úrovni skupiny po tom, ako podľa potreby konzultoval s príslušnými
orgánmi významných dcérskych spoločností bankovej skupiny.
(32)     S cieľom podporiť
transparentnosť a právnu istotu v prospech všetkých
zainteresovaných strán na trhu by Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) mal na
svojej webovej lokalite uverejňovať a aktualizovať zoznam
úverových inštitúcií a skupín, ktoré podliehajú požiadavkám v súvislosti
so zákazom obchodovania na vlastný účet a odčlenením
určitých obchodných činností.
(33)     Pokiaľ zverejnenie
informácií týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu a na účely
uplatňovania tohto nariadenia zahŕňa spracovanie osobných
údajov, takéto údaje by mali byť plne chránené právnym rámcom Únie.
Príslušný orgán najmä uchováva osobné údaje len počas obdobia, ktoré je
nevyhnutné v súlade s uplatniteľnými pravidlami ochrany údajov[28].
(34)     Odčlenenie znamená zmeny
právnej, organizačnej a prevádzkovej štruktúry dotknutých bankových
skupín, ktoré všetky spôsobujú vznik nákladov. Aby sa obmedzilo riziko, že sa
náklady prenesú na klientov, a aby sa úverovým inštitúciám poskytol
čas nevyhnutný na vykonanie rozhodnutia o odčlenení riadnym
spôsobom, odčlenenie by nemalo nadobudnúť účinnosť
ihneď po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia, ale malo by sa
uplatňovať od [OP prosím vložte presný dátum 18 mesiacov od
dátumu uverejnenia tohto nariadenia].
(35)     Poskytovanie všetkých alebo
časti investičných služieb alebo činností ako riadneho povolania
alebo podnikania na profesionálnom základe rozličnými subjektmi
identifikovanými v rámci tohto nariadenia v dôsledku štrukturálnych
zmien uložených veľkým, komplexným a vzájomne prepojeným úverovým
inštitúciám by sa malo vykonávať v súlade s ustanoveniami
smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES[29]. Ak sa v tomto
nariadení stanovujú v porovnaní so smernicou 2004/39/ES ďalšie
obmedzenia schopnosti týchto subjektov vykonávať investičné služby,
prednosť by mali mať ustanovenia tohto nariadenia. Výkon týchto
investičných služieb alebo činností je predmetom schvaľovania
vopred v súlade s ustanoveniami smernice 2004/39/ES s výnimkou
úverových inštitúcií, ktoré sú povolené na základe smernice 2013/36/EÚ.
(36)     Komisia by mala spolupracovať
s orgánmi tretích krajín, aby sa preskúmali vzájomne sa podporujúce
riešenia s cieľom zabezpečiť konzistentnosť medzi
ustanoveniami tohto nariadenia a požiadavkami, ktoré stanovili tretie
krajiny. S týmto cieľom by Komisia mala byť schopná stanoviť,
že právny rámec tretej krajiny je rovnocenný s týmto nariadením, a to
aj s ohľadom na jeho právne mechanizmy a mechanizmy dohľadu
a presadzovania.
(37)     S cieľom
zabezpečiť, aby subjekty podliehajúce tomuto nariadeniu dodržiavali
povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia, a s cieľom
zabezpečiť, aby sa na ne uplatňovalo podobné zaobchádzanie
v celej Únii by sa mali zabezpečiť administratívne sankcie
a opatrenia, ktoré sú účinné, primerané a odrádzajúce. Z tohto
dôvodu by administratívne sankcie a opatrenia stanovené týmto nariadením
mali spĺňať určité základné požiadavky vo vzťahu
k subjektom, na ktoré sa vzťahujú, kritériám, ktoré sa majú
zohľadniť pri uplatňovaní sankcie alebo opatrenia, k uverejňovaniu
sankcií alebo opatrení, ku kľúčovým právomociam ukladať sankcie
a k úrovniam administratívnych peňažných sankcií.
(38)     S cieľom spresniť
požiadavky stanovené v tomto nariadení by sa na Komisiu mala
delegovať právomoc prijať akty v súlade s článkom 290
ZFEÚ, pokiaľ ide o tieto nepodstatné prvky: rozšírenie druhov
štátnych dlhopisov, ktoré by nemali byť zakázané podľa článku 6
a ktoré príslušné orgány nemusia preskúmať alebo zvažovať na
odčlenenie; stanovenie príslušných limitov a podmienok pre to, kedy
sa príslušný bude domnievať, že určité obchodné činnosti musia
byť odčlenené; rozšírenie zoznamu nástrojov, ktoré sú povolené pre
riadenie vlastného rizika úverovej inštitúcie; rozšírenie zoznamu nástrojov,
s ktorými úverová inštitúcia môže vykonávať transakcie s cieľom
riadiť riziká klientov; výpočet limitu, nad úrovňou ktorého sa
deriváty nesmú predávať ani zaznamenávať v súvahe základnej
úverovej inštitúcie; veľké majetkové angažovanosti a rozsah
vykazovania postupov zmierňovania kreditného rizika; zmeny komponentov
pojmu „obchodné činnosti“ použitého na stanovenie podmienok
uplatňovania kapitoly II a kapitoly III tohto nariadenia; spresnenie
druhov sekuritizácií, ktoré nepredstavujú hrozbu pre finančnú stabilitu
základnej úverovej inštitúcie alebo finančného systému Únie; kritériá
posudzovania rovnocennosti právneho rámca a rámca dohľadu tretích
krajín. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác
uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri
príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala
zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom
čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade.
(39)     S cieľom
zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, najmä
pokiaľ ide o ustanovenia uvedené v článkoch 21
a 27, mali by sa Komisii udeliť vykonávacie právomoci.
(40)     Technickými predpismi vo
finančných službách by sa mala zabezpečiť konzistentná
harmonizácia a primeraná ochrana vkladateľov, investorov a spotrebiteľov
v celej Únii. Je efektívne a vhodné poveriť EBA, ako orgán
s vysoko špecializovanými odbornými znalosťami, vypracovaním návrhu
regulačných technických a vykonávacích predpisov, ktoré
nezahŕňajú politické rozhodnutia. EBA by mal pri tvorbe návrhu
technických predpisov zabezpečiť efektívne administratívne postupy
a postupy predkladania správ.
(41)     Komisia by mala prijať
regulačné technické predpisy, ktoré vypracoval EBA, s ohľadom na
metodiku konzistentného merania a uplatňovania ukazovateľov
metriky v nadväznosti na výpočet prahovej hodnoty, nad úrovňou
ktorej by malo dôjsť k odčleneniu obchodných činností,
prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ
a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010[30]. Komisia a EBA by
mali zabezpečiť, aby uvedené predpisy mohli uplatňovať
všetky dotknuté inštitúcie spôsobom, ktorý je primeraný povahe, rozsahu a komplexnosti
uvedených inštitúcií a ich činností.
(42)     Komisia by mala byť
splnomocnená prijať vykonávacie technické predpisy, ktoré vypracoval EBA,
s ohľadom na metodiku výpočtu hodnoty obchodných činností,
do ktorých sa zapájajú úverové inštitúcie a skupiny, jednotný vzor na
zverejňovanie celkovej hodnoty a komponentov obchodných činností
úverových inštitúcií a materských spoločností, ako aj určenie
postupov a formulárov na výmenu informácií o sankciách s EBA
prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ
a v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
(43)     Na dosiahnutie cieľa,
ktorým je predchádzať systémovým rizikám, finančnému stresu alebo
zlyhaniu veľkých, komplexných a vzájomne prepojených úverových
inštitúcií, a v súlade so zásadou proporcionality je nevyhnutné
a vhodné stanoviť pravidlá o zákaze obchodovania na vlastný
účet a o odčlenení určitých obchodných činností.
V súlade s článkom 5 ods. 4 Zmluvy o Európskej únii toto
nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie vytýčených
cieľov.
(44)     Sloboda podnikať v súlade
s právom Únie a právom a postupmi jednotlivých členských
štátov sa uznáva na základe článku 16 Charty základných práv Európskej
únie (ďalej len „charta“). Každá osoba v rámci Únie má právo
začať podnikať alebo v podnikaní pokračovať bez
toho, aby bola predmetom buď diskriminácie alebo zbytočného
obmedzovania. Vlastníctvo akcií je navyše chránené ako majetok na základe
článku 17 charty. Akcionári majú právo vlastniť, používať
a nakladať so svojím majetkom, ako aj právo nebyť tohto majetku
nedobrovoľne zbavený. Zákaz obchodovania na vlastný účet a odčlenenie
určitých obchodných činností, ktoré sa stanovujú v tomto
nariadení, môžu ovplyvňovať slobodu podnikania, ako aj majetkové
práva akcionárov, ktorí v takejto situácií nemôžu voľne nakladať
so svojím majetkom.
(45)     Obmedzenia slobody
podnikať a práv akcionárov by mali spĺňať ustanovenia
článku 52 charty. Zasahovanie do týchto práv by nemalo byť neprimerané.
Zákaz alebo odčlenenie obchodných činností by preto malo byť
nutné iba vtedy, keď je vo verejnom záujme podporovať dobré
fungovanie bankového trhu a finančnej stability Únie. Dotknutým
akcionárom by sa nemalo brániť vo využívaní ich ostatných zákonných práv,
akým je právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces.
(46)     Toto nariadenie rešpektuje
základné práva a dodržiava zásady uznané v charte, najmä právo na
rešpektovanie súkromného a rodinného života, právo na ochranu osobných
údajov, slobodu podnikania, vlastnícke právo, právo na účinný prostriedok
nápravy a na spravodlivý proces, ako aj právo na obhajobu a rešpektovanie
zásady ne bis in idem. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať
v súlade s týmito právami a zásadami,
(47)     Keďže subjekty dotknuté
zákazom obchodovania na vlastný účet budú potrebovať dostatočný
čas na to, aby zákaz vykonali, v tomto nariadení sa predpokladá, že
zákaz sa bude uplatňovať od [OP prosím vložte presný dátum 18
mesiacov po dátume uverejnenia tohto nariadenia]. Podobne platí, že aj postupy
uvedené v tomto nariadení, pokiaľ ide o ustanovenia, ktoré vedú
k rozhodnutiu príslušného orgánu, že obchodné činnosti sa musia
odčleniť od základnej úverovej inštitúcie, a postupy, ktoré sa
vzťahujú na skupiny po prijatí takéhoto rozhodnutia, sú zložité a vyžadujú
si čas nie len na ich uskutočnenie, ale aj na vykonanie týchto
opatrení zodpovedným a udržateľným spôsobom. Preto je vhodné, aby sa
takéto ustanovenia uplatňovali od [OP prosím vložte presný dátum 36
mesiacov po dátume uverejnenia tohto nariadenia],
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Kapitola I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Ciele
Cieľom tohto nariadenia je
predchádzať systémovým rizikám, finančnému stresu alebo zlyhaniu
veľkých, komplexných a vzájomne prepojených subjektov vo finančnom
systéme, najmä úverových inštitúcií, a splniť tieto ciele:
a)           znížiť nadmerné riskovanie
úverovej inštitúcie;
b)           odstrániť závažné konflikty
záujmov medzi jednotlivými časťami úverovej inštitúcie;
c)           vyhnúť sa nevhodnému alokovaniu
zdrojov a podporiť poskytovanie úverov reálnej ekonomike;
d)           prispieť k nenarúšaniu
podmienok hospodárskej súťaže pre všetky úverové inštitúcie v rámci
vnútorného trhu;
e)           znížiť mieru vzájomného
prepojenia v rámci finančného sektora, ktoré vedie k systémovému
riziku;
f)            uľahčiť efektívne
riadenie, monitorovanie a dohľad nad úverovými inštitúciami;
g)           uľahčiť riadne
riešenie krízových situácií a ozdravenie skupiny.
Článok 2
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá, ktoré
sa týkajú:
a)           zákazu obchodovania na vlastný
účet;
b)           odčlenenia určitých
obchodných činností.
Článok 3
Rozsah pôsobnosti
1.           Toto nariadenie sa
vzťahuje na tieto subjekty:
a)      akúkoľvek úverovú inštitúciu alebo
materskú spoločnosť v EÚ vrátane všetkých pobočiek a dcérskych
spoločností bez ohľadu na to, kde sídlia, keď je identifikovaná
ako globálne systémovo významná inštitúcia (G-SVI) pri uplatňovaní
článku 131 smernice 2013/36/EÚ;
b)      ktorýkoľvek z nasledujúcich
subjektov, ktorý má po dobu troch po sebe idúcich rokov celkové aktíva vo výške
najmenej 30 miliárd EUR a vykonáva obchodné činností v hodnote
najmenej 70 miliárd EUR alebo 10 percent jeho celkových aktív:
i)       akákoľvek úverová inštitúcia
usadená v Únii, ktorá nie je ani materskou spoločnosťou ani
dcérskou spoločnosťou, vrátane všetkých jej pobočiek bez
ohľadu na to, kde sídlia;
ii)      materská spoločnosť v EÚ
vrátane všetkých pobočiek a dcérskych spoločností bez
ohľadu na to, kde sídlia, keď jeden zo subjektov skupiny je úverovou
inštitúciou usadenou v Únii;
iii)     pobočky v EÚ úverových inštitúcií
usadených v tretích krajinách.
Článok 4
Vyňatie z rozsahu pôsobnosti
1.           Toto nariadenie sa
neuplatňuje na:
a)      pobočky v EÚ úverových
inštitúcií usadených v tretích krajinách, ak sa na ne vzťahuje právny
rámec, ktorý sa považuje za rovnocenný v súlade s článkom 27
ods. 1;
b)      dcérske spoločnosti materských
spoločností v EÚ usadené v tretích krajinách, ak sa na ne
vzťahuje právny rámec, ktorý sa považuje za rovnocenný v súlade
s článkom 27 ods. 1;
c)      subjekty uvedené v článku 2
ods. 5 bodoch 2 až 23 smernice 2013/36/EÚ.
2.           Popri písm. b) odseku 1 môže
príslušný orgán vyňať z požiadaviek kapitoly III aj dcérske
spoločnosti materských spoločností v EÚ usadené v tretích
krajinách, keď neexistujú pravidlá
považované za rovnocenné s článkami 10 až 16 a článkom 20,
ak je uvedený príslušný orgán presvedčený, že:
a)      existuje stratégia riešenia krízových
situácií, ktorá bola dohodnutá medzi orgánom pre riešenie krízových situácií na
úrovni skupiny v Únii a hosťovským orgánom tretej krajiny;
b)      stratégia riešenia krízových situácií pre
dcérsku spoločnosť materskej spoločnosti v EÚ usadenú
v tretej krajine nemá nepriaznivé účinky na finančnú stabilitu
členské štátu (štátov), kde je usadená materská spoločnosť
v EÚ a ostatné subjekty skupiny.
Článok 5
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.           „úverová inštitúcia“ je
úverová inštitúcia podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode
1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 575/2013[31];
2.           „skupina“ je materská
spoločnosť a jej dcérske spoločnosti;
3.           „riešenie krízovej situácie“
je riešenie krízovej situácie podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1
smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk [BRRD];
4.           „obchodovanie na vlastný
účet“ je používanie vlastného kapitálu alebo vypožičaných
peňažných prostriedkov na zaujímanie pozícií v akomkoľvek druhu
transakcie s cieľom kúpiť, predať alebo inak
nadobudnúť alebo sa zbaviť akéhokoľvek finančného nástroja
alebo komodít s výhradným cieľom vygenerovať zisk na vlastný
účet a bez akéhokoľvek prepojenia so skutočnou alebo
očakávanou činnosťou klienta alebo s účelom hedžovania
rizika daného subjektu v dôsledku skutočnej alebo očakávanej
činnosti klienta, prostredníctvom používania trading deskov, oddelení,
divízií alebo individuálnych obchodníkov špecificky zameraných na takéto
zaujímanie pozícií a generovanie zisku, a to aj prostredníctvom
účelových webových platforiem obchodovania na vlastný účet;
5.           „materská
spoločnosť v EÚ“ je materská spoločnosť v členskom
štáte, ktorá nie je dcérskou spoločnosťou iného podniku v inom
členskom štáte;
6.           „dcérska
spoločnosť“ je dcérsky podnik podľa vymedzenia v článku
2 ods. 10 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ[32];
7.           „príslušný orgán“ je
príslušný orgán podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 40 nariadenia
(EÚ) č. 575/2013 vrátane ECB v súlade s nariadením Rady
(EÚ) č. 1024/2013;
8.           „inštitúcia“ je inštitúcia
vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
9.           „materská
spoločnosť“ je materský podnik v zmysle vymedzenia v článku
2 ods. 9 smernice 2013/34/EÚ vrátane inštitúcie, finančnej holdingovej
spoločnosti, zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti a holdingovej
spoločnosti so zmiešanou činnosťou;
10.         „finančné nástroje“ sú
finančné nástroje v zmysle vymedzenia v oddiele C prílohy I
k smernici 2004/39/ES;
11.         „riadiaci orgán“ je riadiaci
orgán v zmysle vymedzenia v článku 3 ods. 1 bode 7 smernice
2013/36/EÚ alebo rovnocenný orgán, keď dotknutý subjekt nie je inštitúciou;
12.         „tvorba trhu“ je záväzok
finančnej inštitúcie poskytovať likviditu na trhu na pravidelnom
a priebežnom základe, a to predkladaním dvojstranných kotácií,
pokiaľ ide o určitý finančný nástroj alebo ako
súčasť jej obvyklého podnikania, plnením príkazov iniciovaných
klientmi alebo v reakcii na žiadosti klientov obchodovať, ale v oboch
prípadoch bez toho, aby bola vystavená významnému trhovému riziku;
13.         „sponzor“ je sponzor vymedzený
v článku 4 ods. 1 bode 14 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
14.         „sekuritizácia“ je
sekuritizácia vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 61 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
15.         „obchodovanie s derivátmi“
je kúpa alebo predaj derivátov;
16.         „základná úverová inštitúcia“
je úverová inštitúcia, ktorá minimálne prijíma vklady oprávnené v rámci
systému ochrany vkladov v súlade so smernicou 94/19/ES[33];
17.         „komodita“ je komodita
vymedzená v článku 2 ods. 1 nariadenia Komisie (EC) č. 1287/2006[34];
18.         „skupinový subjekt“ je právny
subjekt, ktorý je súčasťou skupiny;
19.         „finančný subjekt“ je
subjekt, ktorý patrí do jednej z týchto kategórií:
–
subjekt finančného sektora vymedzený v článku
4 ods. 1 bode 27 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
–
alternatívne investičné fondy (AIF) uzavretého
typu a nevyužívajúce pákový efekt podľa vymedzenia v smernici
2011/61/EÚ, keď sú uvedené AIF usadené v Únii alebo, ak nie sú
usadené v Únii, sú uvádzané na trh v Únii podľa článkov 35
alebo 40 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ[35], kvalifikované fondy
rizikového kapitálu podľa vymedzenia v článku 3 písm. b)
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 345/2013[36], kvalifikované fondy
sociálneho podnikania podľa vymedzenia v článku 3 písm. b)
nariadenia (EÚ) č. 346/2013[37] a AIF
povolené ako európske dlhodobé investičné fondy (ELTIF) v súlade
s nariadením (EÚ) č. [XXX/XXXX][38];
–
PKIPCP podľa vymedzenia v článku 1
ods. 2 smernice 2009/65/ES[39];
–
účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou
podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 66 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
20.         „MSP“ je podnik, ktorý
zamestnáva menej než 250 osôb a ktorý má ročný obrat nepresahujúci 50
miliónov EUR a/alebo celkovú ročnú hodnotu súvahy nepresahujúcu 43
miliónov EUR;
21.         „obchodovanie s investíciami
vo vlastnom mene a na vlastný účet“ je kupovanie, predávanie,
upisovanie alebo podpisovanie cenných papierov alebo zmluvných investícií vo
vlastnom mene a na vlastný účet;
22.         „orgán konsolidovaného
dohľadu“ je príslušný orgán zodpovedný za výkon dohľadu nad materskou
spoločnosťou v EÚ a jej dcérskymi spoločnosťami
na konsolidovanom základe podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1
bode 48 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
Kapitola II
Zakázané činnosti
Článok 6
Zákaz určitých obchodných
činností
1.           Subjekty uvedené v článku
3 nesmú:
a)      zapájať sa do obchodovania na
vlastný účet;
b)      pomocou vlastného kapitálu alebo
vypožičaných peňazí a na výhradný účel generovania zisku na
vlastný účet:
i)       nadobúdať alebo ponechávať si
podiely na majetku AIF podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm.
a) smernice 2011/61/EÚ;
ii)      investovať do derivátov,
certifikátov, indexov alebo akýchkoľvek iných finančných nástrojov,
ktorých výkonnosť je naviazaná na podiely na majetku AIF;
iii)     mať v držbe akékoľvek
podiely v subjekte, ktorý sa zapája do obchodovania na vlastný účet
alebo nadobúda podiely na majetku AIF.
2.           Zákaz uvedený v odseku 1
písm. a) sa nevzťahuje na:
a)      finančné
nástroje vydané ústrednými vládami členských štátov alebo subjektmi
uvedenými na zozname v článku 117 bode 2 a v článku
118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
b)      situáciu, keď subjekt uvedený
v článku 3 spĺňa všetky tieto podmienky:
i)       používa svoj vlastný kapitál ako
súčasť svojich postupov pokladničného manažmentu;
ii)      výhradne drží, kupuje, predáva alebo
inak nadobúda alebo zbavuje sa peňazí alebo aktív peňažných
ekvivalentov. Aktíva peňažných ekvivalentov musia byť vysoko likvidné
investície držané v základovej mene vlastného kapitálu, musia sa dať
pohotovo konvertovať na známu sumu peňazí, musí sa na ne viazať
nevýznamné riziko zmeny hodnoty, musia mať splatnosť nepresahujúcu
397 dní a musia predstavovať návratnosť nie vyššiu, než aká je
miera návratnosti trojmesačného vysokokvalitného štátneho dlhopisu.
3.           Obmedzenia stanovené v odseku
1 písm. b) sa vzhľadom na AIF uzavretého typu a nevyužívajúce pákový
efekt podľa vymedzenia v smernici 2011/61/EÚ, keď sú uvedené AIF
usadené v Únii alebo, ak nie sú usadené v Únii, sú uvádzané na trh
v Únii podľa článkov 35 alebo 40 smernice 2011/61/EÚ,
neuplatňujú na kvalifikované fondy rizikového kapitálu podľa
vymedzenia v článku 3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 345/2013,
na kvalifikované fondy sociálneho podnikania podľa vymedzenia v článku
3 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 346/2013 a na AIF povolené ako
ELTIF v súlade s nariadením (EÚ) č. [XXX/XXXX].
4.           Riadiaci orgán každého
subjektu uvedeného v článku 3 zabezpečuje, aby boli splnené
požiadavky stanovené v odseku 1.
5.           Požiadavky odsekov 1 až 4 sa
uplatňujú od [OP prosím vložte presný dátum 18 mesiacov po
dátume uverejnenia tohto nariadenia].
6.           Komisia je splnomocnená
v súlade s článkom 36 prijímať delegované akty, ktorými sa
zo zákazu uvedeného v odseku 1 písm. a) vyjmú:
a)      finančné nástroje iné než tie, ktoré
sú uvedené v odseku 2 písm. a) emitované vládami tretích krajín, ktoré
uplatňujú mechanizmy dohľadu a regulácie minimálne rovnocenné
s mechanizmami uplatňovanými v rámci Únie, expozície, ktorým je
pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115
nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
b)      finančné nástroje emitované
regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 %
riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
Článok 7
Pravidlá odmeňovania
Bez toho, aby boli dotknuté pravidlá odmeňovania
stanovené v smernici 2013/36/EÚ, politika odmeňovania subjektov
uvedených v článku 3 musí byť navrhnutá a vykonaná takým
spôsobom, aby priamo alebo nepriamo nenabádala ktoréhokoľvek zamestnanca
na uskutočňovanie činností zakázaných na základe článku 6
ods. 1 ani ho za uskutočňovanie týchto činností
neodmeňovala.
Kapitola III
Odčlenenie určitých obchodných
činností
Článok 8
Rozsah činností
1.           Na účely tejto kapitoly
obchodné činností zahŕňajú činnosti iné než:
a)      prijímanie vkladov, ktoré sú oprávnené na
základe systému ochrany vkladov v súlade so smernicou Európskeho
parlamentu a Rady 94/19/ES[40];
b)      poskytovanie úverov vrátane
spotrebiteľských úverov, úverových dohôd týkajúcich sa nehnuteľného
majetku, faktoringu s regresom alebo bez regresu, financovania obchodných
transakcií (vrátane forfaitingu);
c)      finančný lízing;
d)      platobné služby podľa vymedzenia
v článku 4 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady
2007/64/ES[41];
e)      vydávanie a správa iných platobných
prostriedkov (napr. cestovných šekov a bankových zmeniek), pokiaľ
takéto činnosti nepatria do písm. d);
f)       peňažné maklérstvo, úschova a správa
cenných papierov;
g)      úverové referenčné služby;
h)      služby súvisiace s bezpečnostnými
schránkami (safe custody);
i)       vydávanie elektronických peňazí.
2.           Požiadavky tejto kapitoly sa
neuplatňujú na nákup alebo predaj finančných nástrojov emitovaných
ústrednými vládami členských štátov alebo subjektmi uvedenými na zozname
v článku 117 bode 2 a v článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
3.           Komisia je splnomocnená
prijať delegované akty v súlade s článkom 35 s cieľom
vyňať finančné nástroje:
a)      iné než tie, ktoré sú uvedené v odseku
2 emitované vládami tretích krajín, ktoré uplatňujú mechanizmy
dohľadu a regulácie minimálne rovnocenné s mechanizmami
dohľadu a regulácie uplatňovanými v rámci Únie, keď
expozíciám voči nim je pridelená 0 % riziková váha v súlade
s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;
b)      emitované regionálnymi vládami
členských štátov, keď expozíciám voči nim je pridelená 0 %
riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
Článok 9
Povinnosť preskúmať
činnosti
1.           Príslušný orgán posudzuje
obchodné činnosti, najmä vrátane: tvorby trhu, investícií do sekuritizácií
a vystupovania ako sponzor sekuritizácií a obchodovania s derivátmi
inými než tými derivátmi, ktoré sú povolené na základe článkov 11 a 12
týchto subjektov:
a)      základná úverová inštitúcia usadená
v Únii, ktorá nie je ani materskou spoločnosťou ani dcérskou
spoločnosťou, vrátane všetkých jej pobočiek bez ohľadu na
to, kde sídlia;
b)      materská spoločnosť v EÚ
vrátane všetkých pobočiek a dcérskych spoločností bez
ohľadu na to, kde sídlia, keď jeden zo subjektov skupiny je základnou
úverovou inštitúciou usadenou v Únii;
c)      pobočky v EÚ úverových
inštitúcií usadených v tretích krajinách.
2.           Pri uskutočňovaní
posúdenia uvedeného v odseku 1 príslušný orgán používa tieto ukazovatele
metriky:
a)      relatívna veľkosť obchodných
aktív, meraná ako podiel obchodných aktív k celkovým aktívam;
b)      pákový efekt obchodných aktív, meraný ako
podiel obchodných aktív k vlastnému kapitálu Tier 1;
c)      relatívna dôležitosť kreditného
rizika protistrany, meraná ako podiel reálnej hodnoty derivátov k celkovým
obchodným aktívam;
d)      relatívna zložitosť obchodných
derivátov, meraná ako podiel aktív z obchodných derivátov úrovne 2 a 3
k obchodným derivátom a obchodným aktívam;
e)      relatívna ziskovosť príjmov z obchodnej
činnosti, meraná ako podiel príjmov z obchodnej činnosti k celkovým
čistým príjmom;
f)       relatívna dôležitosť trhového
rizika, meraná vypočítaním absolútnej hodnoty rozdielu medzi obchodnými
aktívami a záväzkami a vydelením tejto hodnoty jednoduchým priemerom
medzi obchodnými aktívami a obchodnými záväzkami;
g)      vzájomná prepojenosť, meraná
metodikou uvedenou v článku 131 ods. 18 smernice 2013/36/EÚ;
h)      kreditné riziko a riziko likvidity
vyplývajúce z prísľubov a záruk poskytnutých základnou úverovou
inštitúciou.
3.           Príslušný orgán musí svoje
posúdenie sfinalizovať do [OP – prosím vložte dátum 18 mesiacov odo
dňa uverejnenia nariadenia] a následne uskutočňovať
posúdenia pravidelne, najmenej každoročne.
4.           EBA vypracuje návrh
regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť, ako sa
ukazovatele metriky budú merať, a ak je to vhodné, stanoví
podrobnosti metriky uvedenej v odseku 2 a jej meranie pomocou údajov
dohľadu. Návrh regulačných technických predpisov musí príslušnému
orgánu poskytovať aj metodiku na konzistentné meranie a uplatňovanie
tejto metriky.
EBA predloží uvedený návrh regulačných
technických predpisov Komisii do [OP – prosím vložte 1 mesiac odo dňa
uverejnenia nariadenia].
Komisii sa udeľuje právomoc prijať návrh
regulačných technických predpisov uvedených v prvom pododseku v súlade
s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
Článok 10
Právomoc príslušného orgánu
vyžadovať, aby základná úverová inštitúcia nevykonávala určité
činnosti
1.           Keď príslušný orgán
skonštatuje, že po posúdení uvedenom v článku 9 ods. 1 sú splnené
limity a podmienky viazané na metriku uvedenú v písm. a) až h)
článku 9 ods. 2 a špecifikované v delegovanom akte uvedenom
v odseku 5, a preto sa domnieva, že existuje ohrozenie finančnej
stability základnej úverovej inštitúcie alebo finančného systému Únie ako
celku, zohľadniac ciele uvedené v článku 1 začne najneskôr
dva mesiace po sfinalizovaní uvedeného posúdenia s postupom, ktorý vedie
k prijatiu rozhodnutia uvedeného v odseku 3 druhom pododseku.
2.           Keď limity a podmienky
uvedené v odseku 1 nie sú splnené, príslušný orgán môže napriek tomu
začať s postupom, ktorý vedie k prijatiu rozhodnutia
uvedeného v odseku 3 treťom pododseku, keď po posúdení uvedenom
v článku 9 ods. 1 skonštatuje, že akákoľvek obchodná
činnosť s výnimkou obchodovania s derivátmi inými, než sú
deriváty povolené podľa článku 11 a článku 12, ktoré
uskutočňuje základná úverová inštitúcia, predstavuje ohrozenie
finančnej stability základnej úverovej inštitúcie alebo finančného
systému Únie ako celku pri zohľadnení cieľov uvedených v článku
1.
3.           Príslušný orgán oznámi svoje
závery uvedené v odsekoch 1 alebo 2 základnej úverovej inštitúcii a poskytne
základnej úverovej inštitúcii príležitosť predložiť písomné
pripomienky do dvoch mesiacov od dátumu oznámenia.
Pokiaľ
základná úverová inštitúcia v časovom limite uvedenom v prvom
pododseku k spokojnosti príslušného orgánu nepreukáže, že dôvody vedúce
k záverom sú neopodstatnené, príslušný orgán prijme rozhodnutie
určené základnej úverovej inštitúcii a vyžadujúce od nej, aby
neuskutočňovala obchodné činnosti konkretizované v uvedených
záveroch. Príslušný orgán uvedie dôvody svojho rozhodnutia a zverejní ho.
Na účely
odseku 1, keď príslušný orgán rozhodne o tom, že základnej úverovej
inštitúcii umožní uskutočňovať uvedené obchodné činnosti,
takisto uvedie dôvody uvedeného rozhodnutia a zverejní ho.
Na účely
odseku 2, keď príslušný orgán rozhodne o tom, že základnej úverovej
inštitúcii umožní uskutočňovať obchodné činnosti, príslušný
orgán v tomto zmysle prijme rozhodnutie určené základnej úverovej
inštitúcii.
Pred prijatím
akéhokoľvek rozhodnutia uvedeného v tomto odseku príslušný orgán
prekonzultuje s EBA dôvody, na základe ktorých hodlá prijať
predpokladané rozhodnutie, a potenciálny vplyv takéhoto rozhodnutia na
finančnú stabilitu Únie a fungovanie vnútorného trhu. Príslušný orgán
zároveň oznámi EBA svoje konečné rozhodnutie.
Príslušný orgán
prijme svoje konečné rozhodnutie do dvoch mesiacov odvtedy, keď mu
boli doručené písomné pripomienky uvedené v prvom pododseku.
4.           Rozhodnutia uvedené v odseku
3 druhom pododseku budú každých 5 rokov podliehať preskúmaniu príslušným
orgánom.
5.           Komisia do [OP vložte správny
dátum 6 mesiacov od uverejnenia tohto nariadenia] prijme delegované akty
v súlade s článkom 35 s cieľom:
a)      konkretizovať s ohľadom na
metriku:
a)       príslušný limit každého ukazovateľa
metriky poskytnutého v článku 9 ods. 1 písm. a) až h), nad ktorým je riziková
úroveň dotknutej obchodnej činnosti považovaná za jednotlivo
významnú;
ii)      podmienky vrátane toho, koľko
ukazovateľov metriky musí presiahnuť príslušný limit a v akej
kombinácii, aby príslušný orgán začal s postupom uvedeným v článku
10 ods. 1.
iii)     Spresnenie podmienok v bode ii)
zahŕňa uvedenie úrovne súhrnného významného rizika dotknutej
obchodnej činnosti, ktoré vyplýva z toho, že niekoľko
ukazovateľov metriky presiahne príslušné limity uvedené v bode i);
b)      konkretizovať, ktorý druh sekuritizácie
sa nepovažuje za sekuritizáciu, ktorá by predstavovala ohrozenie finančnej
stability základnej úverovej inštitúcie alebo finančného systému Únie ako
celku, pokiaľ ide o každý z týchto aspektov:
i)       štrukturálne vlastnosti, ako napr.
vloženú transformáciu splatnosti a jednoduchosť štruktúry;
ii)      kvalita podkladových aktív a vlastnosti
súvisiaceho kolaterálu;
iii)     zoznam a vlastnosti
transparentnosti sekuritizácie a jej podkladových aktív;
iv)     odolnosť a kvalita postupov
podpisovania.
Článok 11
Obozretné riadenie vlastného rizika
1.           Základná úverová inštitúcia,
ktorá bola predmetom rozhodnutia uvedeného v článku 10 ods. 3, môže
uskutočňovať obchodné činnosti v takom rozsahu, aby sa
ich účel obmedzoval iba na obozretné riadenie jej kapitálu, likvidity
a financovania.
V rámci obozretného
riadenia svojho kapitálu, likvidity a financovania smie základná úverová
inštitúcia používať iba úrokové deriváty, devízové deriváty a kreditné
deriváty oprávnené na zúčtovanie ústrednou protistranou, s cieľom
hedžovať pred svojím celkových súvahovým rizikom. Základná úverová
inštitúcia príslušnému orgánu preukazuje, že táto hedžingová činnosť
má za cieľ znížiť – a naozaj aj preukázateľne znižuje alebo
výrazne zmierňuje – špecifické identifikovateľné riziká
individuálnych alebo súhrnných pozícií základnej úverovej inštitúcie.
2.           Bez toho, aby boli dotknuté
pravidlá odmeňovania stanovené v smernici 2013/36/EÚ, má politika
odmeňovania uplatniteľná na zamestnancov základnej úverovej
inštitúcie zapojených do hedžingových činností tieto vlastnosti:
a)      jej zámerom je predchádzať
akýmkoľvek zostatkovým alebo skrytým činnostiam obchodovania na
vlastný účet, nech už sú vydávané za riadenie rizík alebo za iné
činnosti;
b)      odzrkadľujú sa v nej legitímne
ciele hedžingu základnej úverovej inštitúcie ako celku a zabezpečuje
sa, aby udeľované odmeňovanie nebolo priamo určované odkazom na
zisky vygenerované takýmito činnosťami, ale aby sa
zohľadňovala celková účinnosť činností pri znižovaní
alebo zmierňovaní rizika.
Riadiaci orgán
zabezpečí, aby politika odmeňovania základnej úverovej inštitúcie
bola v súlade s ustanoveniami prvého pododseku, pričom koná
v súlade s poradenstvom výboru pre riziká, ak je takýto výbor
zriadený v súlade s článkom 76 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ.
3.           Komisia je splnomocnená
prijímať delegované akty v súlade s článkom 35 tohto
nariadenia s cieľom doplniť finančné nástroje uvedené
v odseku 1 tak, že sa doplnia iné finančné nástroje vrátane iných
druhov derivátov, najmä tých, ktoré podliehajú povinnostiam stanoveným v článku
11 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012[42], s cieľom
zohľadniť finančné nástroje, ktoré majú rovnaký účinok na
finančnú stabilitu ako nástroje uvedené v odseku 1, na účely
obozretného riadenia kapitálu, likvidity a financovania.
Článok 12
Poskytovanie služieb riadenia rizík
klientom
1.           Základná úverová inštitúcia,
ktorá bola predmetom rozhodnutia uvedeného v článku 10 ods. 3, môže
predávať úrokové deriváty, devízové deriváty, kreditné deriváty, deriváty
na emisné kvóty a komoditné deriváty oprávnené na zúčtovanie
ústrednou protistranou a emisné kvóty svojim nefinančným klientom,
finančným subjektom uvedeným v článku 5 ods. 19 druhej a tretej
zarážke, poisťovniam a inštitúciám poskytujúcim zamestnanecké
dôchodkové zabezpečenie vtedy, keď boli splnené tieto podmienky:
a)      výhradným účelom predaja je
zabezpečenie pred úrokovým rizikom, devízovým rizikom, kreditným rizikom,
komoditným rizikom alebo rizikom emisných kvót;
b)      požiadavky na vlastné zdroje základnej
úverovej inštitúcie pre pozičné riziko vyplývajúce z derivátov
a emisných kvót nepresahujú podiel jej celkovej požiadavky na rizikový
kapitál, ktorú konkretizuje Komisia v delegovanom akte v súlade
s odsekom 2.
Keď požiadavka
v písm. b) nie je splnená, deriváty a emisné kvóty nesmie základná
úverová inštitúcia ani predávať ani zaznamenávať vo svojej súvahe.
2.           Komisia je splnomocnená
v súlade s článkom 35 prijímať delegované akty s cieľom:
a)      povoliť iné finančné nástroje
než tie, ktoré sú spomenuté v odseku 1, najmä tie, ktoré podliehajú povinnostiam
stanoveným v článku 11 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, na
účely hedžingu rizika predávaného tomu druhu klientov, ktorí sú uvedení
v odseku 1 tohto článku;
b)      konkretizovať pomer požiadaviek na
vlastné zdroje základnej úverovej inštitúcie, nad rámec ktorého sa deriváty
a emisné kvóty uvedené v odseku 1 tohto článku nesmú
predávať ani zaznamenávať v súvahe základnej úverovej
inštitúcie.
Článok 13
Pravidlá o odčlenených
subjektoch skupiny
1.           Keď príslušný orgán
prijal rozhodnutie v súlade s článkom 10 ods. 3, že základná
úverová inštitúcia nesmie uskutočňovať určité obchodné
činnosti, a ak základná úverová inštitúcia patrí do skupiny, tak
odčleňované obchodné činnosti smie uskutočňovať
len subjekt skupiny, ktorý je právne, ekonomicky a prevádzkovo odčlenený
(„obchodný subjekt“) od základnej úverovej inštitúcie.
2.           Keď sa subjekt uvedený
v článku 9 ods. 1 z vlastnej iniciatívy rozhodol, že obchodné
činnosti, na ktoré sa vzťahuje článok 9, odčlení od
základnej úverovej inštitúcie a dostal súhlas na svoj plán odčlenenia
v súlade s postupom stanoveným v článku 18, tak na
odčlenené subjekty sa vzťahujú požiadavky stanovené v odsekoch 3
až 13 tohto článku a v článkoch 14 až 17 a článku
20.
3.           Materská spoločnosť
v EÚ zabezpečí, aby skupina obsahujúca základné úverové inštitúcie
a obchodné subjekty bola štruktúrovaná tak, aby na subkonsolidovanom
základe boli vytvorené dve osobitné podskupiny, z ktorých iba jedna
obsahuje základné úverové inštitúcie.
4.           Materská spoločnosť
v EÚ základnej úverovej inštitúcie v potrebnom rozsahu
zabezpečí, aby základná úverová inštitúcia mohla
uskutočňovať svoje činnosti v prípade platobnej
neschopnosti obchodného subjektu.
5.           Základná úverová inštitúcia
nesmie držať v obchodnom subjekte kapitálové nástroje ani hlasovacie
práva.
Bez ohľadu na prvý pododsek môže príslušný
orgán rozhodnúť, že základným úverovým inštitúciám, ktoré
spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 3 písm. a)
alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať v držbe
kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom subjekte, keď
sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových nástrojov alebo
hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a uvedená základná
úverová inštitúcia prijala dostatočné opatrenia s cieľom
náležite zmierniť príslušné riziká.
Základnej úverovej inštitúcii, ktorá nie je ani
ústrednou ani regionálnou úverovou inštitúciou, nesmie byť v žiadnom
prípade povolené držať kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v žiadnom
obchodnom subjekte.
Pred prijatím rozhodnutia v súlade s týmto
odsekom príslušný orgán záležitosť konzultuje s EBA.
Príslušný orgán svoje rozhodnutie oznámi EBA. EBA
uverejňuje zoznam tých inštitúcií, na ktoré bol uplatnený tento odsek.
6.           Základná úverová inštitúcia
a obchodný subjekt emitujú svoj vlastný dlh na individuálnom alebo
subkonsolidovanom základe za predpokladu, že to nie je v rozpore s plánom
riešenia krízovej situácie, ktorý schválili príslušné orgány pre riešenie
krízových situácií v súlade so smernicou [BRRD].
7.           Všetky zmluvy a iné
transakcie uzavreté medzi základnou úverovou inštitúciou a obchodným
subjektom musia byť pre základnú úverovú inštitúciu také výhodné, ako sú
porovnateľné zmluvy a transakcie so subjektmi alebo
zahŕňajúce subjekty, ktoré nepatria do tej istej podskupiny.
8.           Väčšina členov
riadiaceho orgánu základnej úverovej inštitúcie musí pozostávať z osôb,
ktoré nie sú členmi riadiaceho orgánu obchodného subjektu, a väčšina
členov riadiaceho orgánu obchodného subjektu musí pozostávať z osôb,
ktoré nie sú členmi riadiaceho orgánu základnej úverovej inštitúcie.
Žiadny člen riadiaceho orgánu ani jedného subjektu nesmie zastávať
výkonnú funkciu v žiadnom z týchto subjektov, s výnimkou
úradníka riadenia rizík materského podniku.
9.           Riadiaci orgán základnej
úverovej inštitúcie, obchodného subjektu a ich materských spoločností
majú povinnosť presadzovať ciele odčlenenia.
10.         V súlade s uplatniteľným
vnútroštátnym právom musí byť názov alebo označenie obchodného
subjektu a základnej úverovej inštitúcie také, aby umožňovalo
verejnosti ľahko identifikovať, ktorý subjekt je obchodným subjektom
a ktorý je základnou úverovou inštitúciou.
11.         Štrukturálne odčlenené
inštitúcie musia spĺňať povinnosti stanovené v druhej,
tretej, štvrtej a šiestej, siedmej a ôsmej časti nariadenia (EÚ)
č. 575/2013 a v hlave VII smernice 2013/36/EÚ na
subkonsolidovanom základe v súlade s odsekom 3 tohto článku.
12.         Odchylne od článku 6 ods.
1 a článku 7 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa povinnosti
stanovené v druhej až štvrtej časti a ôsmej časti uvedeného
nariadenia musia uplatňovať na subkonsolidovanom základe v súlade
s odsekom 3 tohto článku.
13.         Odchylne od článku 6 ods.
4 a článku 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa požiadavky
šiestej časti uvedeného nariadenia musia uplatňovať na
subkonsolidovanom základe v súlade s odsekom 3 tohto článku.
Článok 14
Vnútroskupinové limity veľkej
majetkovej angažovanosti
1.           Na účely výpočtu
vnútroskupinového limitu veľkej majetkovej angažovanosti podľa odseku
2 sa všetky subjekty patriace do rovnakej podskupiny podľa článku 13
ods. 3 považujú za jedného klienta alebo jednu skupinu klientov v zmysle
článku 4 ods. 1 bodu 39 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.
2.           Keď boli v súlade
s touto kapitolou uložené opatrenia, základnej úverovej inštitúcii nesmie
vzniknúť vnútroskupinová expozícia, ktorá presahuje 25 percent oprávneného
kapitálu základnej úverovej inštitúcie, voči subjektu, ktorý nepatrí do
rovnakej podskupiny ako základná úverová inštitúcia. Vnútroskupinový limit
expozície sa uplatňuje na subkonsolidovanom základe a po
zohľadnení účinku zmiernenia kreditného rizika a výnimiek
v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013
a článkom 16 tohto nariadenia.
Článok 15
Mimoskupinové limity veľkej
majetkovej angažovanosti
1.           Popri ustanoveniach
článku 395 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, keď boli
v súlade s touto kapitolou tohto nariadenia uložené opatrenia, nesmú
základnej úverovej inštitúcii vzniknúť tieto expozície:
a)      veľká majetková angažovanosť,
ktorá presahuje 25 percent oprávneného kapitálu základnej úverovej inštitúcie,
voči finančnému subjektu. Uvedený limit expozície sa uplatňuje
na individuálnom a subkonsolidovanom základe a po zohľadnení
účinku zmiernenia kreditného rizika a výnimiek v súlade s článkami
399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a článkom 16 tohto
nariadenia;
b)      veľké majetkové angažovanosti, ktoré
celkovo presahujú 200 percent oprávneného kapitálu základnej úverovej
inštitúcie, voči finančným subjektom. Uvedený limit expozície sa
uplatňuje na individuálnom a subkonsolidovanom základe a po
zohľadnení účinku zmiernenia kreditného rizika a výnimiek
v súlade s článkami 399 až 403 nariadenia (EÚ) č. 575/2013
a článkom 16 tohto nariadenia.
2.           Komisia je splnomocnená
v súlade s článkom 35 prijímať delegované akty s cieľom
prispôsobiť úroveň mimoskupinového súhrnného limitu veľkej
majetkovej angažovanosti, ako je stanovené v odseku 1 písm. b), podľa
rozsahu, v akom bolo uznané zmiernenie kreditného rizika.
Článok 16
Postupy zmierňovania kreditného
rizika
Popri ustanoveniach článkov 399 až 403
nariadenia (EÚ) 575/2013, keď boli v súlade s touto kapitolou
tohto nariadenia uložené opatrenia, sa obmedzenia týkajúce sa uznania postupov
zmierňovania kreditného rizika uplatňujú na výpočet hodnôt
expozícií na účely dodržiavania limitov veľkej majetkovej
angažovanosti, ako sa uvádza v článkoch 14 a 15 tohto
nariadenia.
Komisia je splnomocnená v súlade s článkom
35 prijímať delegované akty s cieľom konkretizovať rozsah,
v akom sa postupy zmierňovania kreditného rizika vrátane druhov
a limitov oprávneného kreditného zabezpečenia uznajú na účely
prvého pododseku so zámerom zabezpečiť, aby postupy zmierňovania
kreditného rizika nezlyhali, keď sa dané riziká vyskytnú, aby mohlo
dôjsť k účinnému ozdraveniu kreditného zabezpečenia.
Článok 17
Výnimka z prechodných ustanovení
o veľkej majetkovej angažovanosti
Odchylne od výnimky z článku 493 ods.
3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 sa výnimky stanovené v uvedenom
odseku neuplatňujú na expozície vzniknuté základnej úverovej inštitúcii,
ktoré boli predmetom štrukturálnych opatrení v súlade s týmto nariadením.
Článok 18
Plán odčlenenia
1.           Keď príslušný orgán
prijal rozhodnutie v súlade s článkom 10 ods. 3, že základná
úverová inštitúcia nemôže uskutočňovať určité obchodné
činnosti, základná úverová inštitúcia alebo, ak je to vhodné, jej materská
spoločnosť v EÚ predkladá príslušnému orgánu plán
odčlenenia do 6 mesiacov od dátumu rozhodnutia uvedeného v článku
10 ods. 3 druhom pododseku.
Podobne, keď sa subjekt uvedený v článku
9 ods. 1 rozhodol odčleniť od základnej úverovej inštitúcie tie
obchodné činnosti, na ktoré sa vzťahuje povinnosť preskúmania
v článku 9, predloží plán, v ktorom podrobne opíše svoje
odčlenenie na začiatku obdobia posúdenia uvedeného v článku
9. Tento plán musí obsahovať minimálne informácie vyžadované v písm.
a) a b) odseku 2 tohto článku.
2.           V pláne odčlenenia sa
musí podrobne vysvetľovať, ako sa odčlenenie uskutoční.
Uvedený plán musí
obsahovať aspoň tieto údaje:
a)      spresnenie aktív a činností,
ktoré sa odčlenia od základnej úverovej inštitúcie;
b)      podrobné údaje o tom, ako sa uplatnia
pravidlá uvedené v článku 13;
c)      časový harmonogram odčlenenia.
3.           Príslušný orgán posúdi plány
uvedené v odseku 1 a 2 a do šiestich mesiacov od ich predloženia
prijme rozhodnutie o schválení plánu odčlenenia alebo nutnosti zmien
v tomto pláne odčlenenia.
4.           Keď príslušný orgán
vyžaduje, aby sa v pláne odčlenenia vykonali zmeny, základná úverová
inštitúcia alebo, ak je to vhodné, jej materská spoločnosť v EÚ
plán odčlenenia s požadovanými zmenami opätovne predložia do troch
mesiacov od žiadosti príslušného orgánu.
5.           Príslušný orgán prijme
rozhodnutie o schválení alebo zamietnutí plánu do jedného mesiaca od
opätovného predloženia plánu. Keď príslušný orgán plán zamietne, do
jedného mesiaca od jeho zamietnutia prijme rozhodnutie, v ktorom stanoví
plán na odčlenenie, do ktorého zapracuje všetky potrebné úpravy.
6.           Keď základná úverová
inštitúcia alebo, ak je to vhodné, jej materská spoločnosť v EÚ
nepredloží plán odčlenenia, ako sa vyžaduje v odseku 1, príslušný
orgán najneskôr po uplynutí 3 mesiacov po termíne uvedenom v odseku 1
prijme rozhodnutie o stanovení plánu na odčlenenie.
7.           Keď základná úverová
inštitúcia alebo, ak je to vhodné, jej materská spoločnosť v EÚ
opätovne nepredloží plán odčlenenia so zmenami požadovanými príslušným
orgánom, príslušný orgán prijme rozhodnutie o stanovení plánu na
odčlenenie najneskôr po uplynutí jedného mesiaca po termíne v odseku
4 prvom pododseku.
8.           Základná úverová inštitúcia
alebo, ak je to vhodné, jej materská spoločnosť v EÚ príslušnému
orgánu preukážu, že schválený plán vykonali.
9.           Riadiaci orgán úverovej
inštitúcie alebo materskej spoločnosti v EÚ zabezpečí, aby sa
plán odčlenenia vykonával v súlade so schválením príslušného orgánu.
Článok 19
Spolupráca medzi príslušnými orgánmi
a dotknutými orgánmi pre riešenie krízových situácií
1.           Predtým, ako prijme
rozhodnutie uvedené v článku 10 ods. 3, príslušný orgán o tom
upovedomí príslušný orgán pre riešenie krízových situácií určený v súlade
s článkom 3 smernice [BRRD].
2.           Keď bude
uskutočňovať posudzovanie v súlade s článkom 9
a keď bude od základnej úverovej inštitúcie vyžadovať, aby
neuskutočňovala určité činnosti v súlade s článkom
10, príslušný orgán zohľadní akékoľvek prebiehajúce alebo už
existujúce posúdenia riešiteľnosti krízových situácií, ktoré uskutočnil
akýkoľvek orgán pre riešenie krízových situácií podľa článku 13
a článku 13 písm. a) smernice [BRRD].
3.           Príslušný orgán spolupracuje
s dotknutým orgánom pre riešenie krízových situácií a vymieňa si
s ním príslušné informácie, ktoré sa považujú za nevyhnutné na výkon jeho
povinností.
4.           Príslušný orgán
zabezpečí, aby opatrenia uložené podľa tejto kapitoly boli v súlade
s opatreniami uloženými podľa článku 13 písm. b) nariadenia (EÚ)
č. 1024/2013, článku 8 ods. 9 nariadenia (EÚ) č. [SRM],
článku 13 a článku 13 písm. a), článkov 14 a 15
smernice [BRRD] a článku 104 smernice 2013/36/EÚ.
Článok 20
Zakázané činnosti obchodného
subjektu
Obchodný subjekt nesmie:
a)           prijímať vklady, ktoré sú
oprávnené na základe systému ochrany vkladov v súlade so smernicou 94/19/ES
okrem prípadov, keď sa spomínaný vklad týka výmeny kolaterálu súvisiaceho
s obchodnými činnosťami;
b)           poskytovať platobné služby
podľa vymedzenia v článku 4 ods. 3 smernice 2007/64/ES týkajúce
sa činností uvedených v písm. a) okrem prípadov, keď sú spomínané
platobné služby pomocné a striktne nevyhnutné na výmenu kolaterálu
súvisiaceho s obchodnými činnosťami.
Článok 21
Výnimka z požiadaviek kapitoly III
1.           Na žiadosť
členského štátu môže Komisia udeliť výnimku z požiadaviek tejto
kapitoly úverovej inštitúcií prijímajúcej vklady od jednotlivcov a MSP,
ktoré podliehajú primárnym vnútroštátnym právnym predpisom prijatým pred 29.
januárom 2014, keď tieto vnútroštátne právne predpisy spĺňajú
tieto požiadavky:
a)      ich zámerom je predchádzať
finančnému stresu alebo zlyhaniu a systémového riziku uvedeným
v článku 1;
b)      bránia úverovým inštitúciám, ktoré
prijímajú oprávnené vklady od jednotlivcov a MSP, v zapájaní sa do
regulovanej činnosti obchodovania s investíciami vo vlastnom mene
a na vlastný účet a v držbe obchodných aktív; vnútroštátne
právne predpisy však môžu umožňovať obmedzený počet výnimiek
s cieľom umožniť úverovým inštitúciám, ktoré prijímajú vklady od
jednotlivcov a MSP, podniknúť činnosti na zmiernenie rizík na
účely obozretného riadenia ich kapitálu, likvidity a financovania
a poskytnúť obmedzené služby riadenia rizík klientom;
c)      ak úverová inštitúcia prijímajúca
oprávnené vklady od jednotlivcov a MSP patrí do skupiny, zabezpečí,
aby úverová inštitúcia bola právne odčlenená od subjektov skupiny, ktoré
sa zapájajú do regulovanej činnosti obchodovania s investíciami vo
vlastnom mene a na vlastný účet alebo držia obchodné aktíva,
pričom vnútroštátnymi právnymi predpismi sa stanoví, aby:
i)       úverová inštitúcia prijímajúca oprávnené
vklady od jednotlivcov a MSP bola schopná robiť rozhodnutia nezávisle
od ostatných subjektov skupiny;
ii)      úverová inštitúcia prijímajúca oprávnené
vklady od jednotlivcov a MSP disponovala riadiacim orgánom, ktorý je
nezávislý od ostatných subjektov skupiny a nezávislý od samotnej úverovej
inštitúcie;
iii)     úverová inštitúcia prijímajúca oprávnené
vklady od jednotlivcov a MSP podliehala ako taká kapitálovým požiadavkám
a požiadavkám likvidity;
iv)     úverová inštitúcia prijímajúca oprávnené
vklady od jednotlivcov a MSP nemohla uzatvárať zmluvy ani transakcie
s ostatnými subjektmi skupiny za iných podmienok než za takých, ktoré sú
podobné podmienkam uvedeným v článku 13 ods. 7.
2.           Členský štát, ktorý si
želá získať výnimku pre úverovú inštitúciu podliehajúcu takýmto
vnútroštátnym právnym predpisom, zašle Komisii žiadosť o výnimku,
ktorú musí sprevádzať súhlasné stanovisko vydané príslušným orgánom
vykonávajúcim dohľad nad úverovou inštitúciou, ktorá je predmetom žiadosti
o výnimku. Uvedená žiadosť musí obsahovať všetky nevyhnutné
informácie na posúdenie vnútroštátnych právnych predpisov a musí sa
v nej uvádzať úverová inštitúcia, pre ktorú sa výnimka žiada.
Keď Komisia skonštatuje, že nemá k dispozícii všetky nevyhnutné
údaje, do dvoch mesiacov od doručenia žiadosti kontaktuje dotknutý členský
štát a spresní, ktoré dodatočné údaje požaduje.
Keď Komisia má
všetky informácie, ktoré považuje za nevyhnutné na posúdenie žiadosti o výnimku,
do jedného mesiaca informuje žiadajúci členský štát, že je s predloženými
informáciami spokojná.
Do piatich mesiacov
od vydania oznámenia uvedeného v druhom pododseku Komisia po tom, ako
s EBA skonzultuje dôvody pre svoje predpokladané rozhodnutie a potenciálny
vplyv takéhoto rozhodnutia na finančnú stabilitu Únie a fungovanie
vnútorného trhu, prijme vykonávacie rozhodnutie, v ktorom vnútroštátne
právne predpisy vyhlási za nezlučiteľné s touto kapitolou
a udelí výnimku úverovým inštitúciám špecifikovaným v žiadosti
uvedenej v odseku 1. Keď má Komisia v úmysle vyhlásiť
vnútroštátne právne predpisy za nezlučiteľné a neudeliť
výnimku, podrobne uvedie svoje námietky a poskytne žiadajúcemu
členskému štátu príležitosť predložiť písomné pripomienky do
jedného mesiaca od dátumu oznámenia námietok Komisie. Komisia do troch mesiacov
od konca časového limitu na predloženie pripomienok prijme vykonávacie
rozhodnutie, v ktorom výnimku udelí alebo zamietne.
Keď dôjde
k zmene vnútroštátnych právnych predpisov, členský štát zmeny oznámi
Komisii. Komisia môže vykonávacie rozhodnutie uvedené v treťom
pododseku preskúmať.
Keď sa vnútroštátne
právne predpisy nevyhlásené za nezlučiteľné s touto kapitolou už
nevzťahujú na úverovú inštitúciu, ktorej bola udelená výnimka z požiadaviek
tejto kapitoly, uvedená výnimka sa s ohľadom na uvedenú úverovú
inštitúciu zruší.
Komisia svoje
rozhodnutia oznamuje EBA. EBA uverejní zoznam úverových inštitúcií, ktorým bola
v súlade s týmto článkom udelená výnimka. Tento zoznam sa
priebežne aktualizuje.
Kapitola IV
Subjekty podliehajúce požiadavkám kapitol
II a III
Článok 22
Pravidlá upravujúce výpočet prahových
hodnôt
1.           Na účely článku 3
písm. b) bodu ii) vychádza výpočet prahových hodnôt z konsolidovanej
účtovnej závierky materskej spoločnosti v EÚ.
2.           Na účely článku 3
písm. b) bodu iii) vychádza výpočet prahových hodnôt z činností
uskutočňovaných v Únii.
3.           Aktíva a záväzky
poisťovní a zaisťovní a iných nefinančných podnikov sa
do výpočtu nezahŕňajú.
4.           Do [OP vložte správny
dátum do 12 mesiacov od uverejnenia tohto nariadenia] príslušný orgán
identifikuje úverové inštitúcie a skupiny, ktoré podliehajú tomuto
nariadeniu v súlade s článkom 3, a bezodkladne ich oznámi
EBA.
Po tom, ako bol EBA
upovedomený príslušným orgánom, EBA bezodkladne uverejní zoznam uvedený v prvom
pododseku. Tento zoznam sa priebežne aktualizuje.
Článok 23
Výpočet obchodných činností
1.           Na účely článku 3
sa obchodné činnosti v súlade s príslušným účtovným režimom
vypočítavajú takto:
Obchodné
činnosti = (TSA + TSL + DA + DL)/2, kde:
a)      aktíva z obchodovania s cennými
papiermi (TSA) sú aktíva, ktoré tvoria časť portfólia riadeného ako
celok a pre ktoré existujú dôkazy o nedávnom skutočnom modeli
krátkodobej tvorby zisku, s výnimkou derivátových aktív;
b)      záväzky z obchodovania s cennými
papiermi (TSL) sú záväzky prijaté s úmyslom opätovnej kúpy, ktoré tvoria
časť portfólia riadeného ako celok a pre ktoré existujú dôkazy
o nedávnom skutočnom modeli krátkodobej tvorby zisku, s výnimkou
derivátových záväzkov;
c)      derivátové aktíva (DA) sú deriváty
s kladnou reprodukčnou hodnotou, ktoré neboli identifikované ako
hedžingové alebo vložené deriváty;
d)      derivátové záväzky (DA) sú deriváty so
zápornou reprodukčnou hodnotou, ktoré neboli identifikované ako hedžingové
nástroje.
2.           Aktíva a záväzky
poisťovní a zaisťovní a iných nefinančných podnikov sa
do výpočtu obchodných činností nezahŕňajú.
3.           EBA vypracuje návrh
vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť metodiku
výpočtu obchodných činností uvedenú v odseku 1, pričom
zohľadní rozdiely v príslušných účtovných režimoch.
EBA predloží
uvedený návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do [OP prosím
vložte presný dátum 1 mesiac odo dňa uverejnenia nariadenia].
Komisii sa
udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené
v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
4.           Komisia je splnomocnená
prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkom 35
zmeniť komponenty obchodných činností uvedených v písm. a) až d)
odseku 1 tohto článku s cieľom zohľadniť zmeny v príslušných
účtovných režimoch.
Článok 24
Predkladanie informácií o obchodných
činnostiach príslušnému orgánu
1.           Subjekty uvedené v článku
3 predkladajú príslušnému orgánu relevantné informácie týkajúce sa celkovej
výšky ich obchodných činností a komponentov týchto činností, ako
sa stanovuje v článku 23 ods. 1, a to po prvýkrát [OP vložte
dátum 9 mesiacov po dátume uverejnenia tohto nariadenia] a následne
každoročne.
2.           EBA vypracuje návrh
vykonávacích technických predpisov s cieľom určiť jednotný
vzor na predkladanie informácií uvedené v odseku 1 a pokyny, ako
uvedený vzor používať.
EBA predloží
uvedený návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do [OP prosím
vložte presný dátum 1 mesiac odo dňa uverejnenia nariadenia].
Komisii sa
udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené
v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.
Kapitola V
Dodržiavanie pravidiel
Prvý oddiel
Subjekty
Článok 25
Povinnosti subjektov podliehajúcich
tomuto nariadeniu
1.           Subjekty podliehajúce tomuto
nariadeniu musia mať zavedené vhodné opatrenia, ktorých cieľom je
umožniť príslušným orgánom získavať informácie potrebné na posúdenie
dodržiavania tohto nariadenia.
2.           Subjekty podliehajúce tomuto
nariadeniu poskytujú príslušnému orgánu všetky nevyhnutné informácie vrátane
informácií potrebných na posudzovanie založené na metrike uvedené v článku
9 ods. 2, a to na posúdenie toho, či dodržiavajú toto nariadenie.
Uvedené subjekty tiež zabezpečia, aby ich vnútorné kontrolné mechanizmy
a administratívne a účtovné postupy umožňovali neustále
monitorovanie dodržiavania tohto nariadenia z ich strany.
3.           Subjekty podliehajúce tomuto
nariadeniu evidujú všetky svoje transakcie a dokumentujú systémy a postupy
používané na účely tohto nariadenia takým spôsobom, aby príslušný orgán
mohol neustále monitorovať dodržiavanie tohto nariadenia.
Druhý oddiel
Príslušné orgány
Článok 26
Právomoci
a povinnosti príslušných orgánov
1.           Pri uskutočňovaní
im pridelených povinností podľa tohto nariadenia príslušné orgány
uplatňujú právomoci, ktoré im boli pridelené v súlade s príslušným
právom Únie.
2.           Príslušný orgán monitoruje
činnosti subjektov podliehajúcich tomuto nariadeniu a priebežne
posudzuje a zabezpečuje dodržiavanie tohto nariadenia.
3.           Príslušné orgány majú
právomoc vyžadovať od materskej spoločnosti v EÚ, ktorá nie je
regulovaným subjektom, ale ktorá má aspoň jednu dcérsku
spoločnosť, ktorá je regulovaným subjektom, aby zabezpečila, že
jej regulované dcérske spoločnosti dodržiavajú toto nariadenie.
4.           Na účely tohto
nariadenia sa orgán konsolidovaného dohľadu považuje za príslušný orgán
s ohľadom na všetky subjekty skupiny, ktoré patria do rovnakej
skupiny ako materská spoločnosť v EÚ a ktoré podliehajú
tomuto nariadeniu.
Keď je dcérska
spoločnosť materskej spoločnosti v EÚ usadená v inom
členskom štáte a dohľad nad ňou vykonáva iný orgán
dohľadu než nad danou materskou spoločnosťou v EÚ a keď
je dcérska spoločnosť významná v súlade s článkom 6
ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, orgán konsolidovaného
dohľadu konzultuje s príslušným orgánom domovského členského
štátu významnej dcérskej spoločnosti, pokiaľ ide o akékoľvek
rozhodnutie, ktoré má urobiť orgán konsolidovaného dohľadu podľa
tohto nariadenia.
Kapitola VI
Vzťahy s tretími krajinami
Článok 27
Rovnocennosť právneho rámca tretej
krajiny
1.           Na žiadosť príslušného
orgánu členského štátu alebo tretej krajiny alebo z vlastnej
iniciatívy môže Komisia prijať vykonávacie akty, v ktorých stanoví,
že:
a)      právne mechanizmy, mechanizmy
dohľadu a presadzovania predpisov tretej krajiny zabezpečujú, že
úverové inštitúcie a materské spoločnosti v uvedenej tretej
krajiny dodržiavajú záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné s požiadavkami
stanovenými v článku 6, článkoch 10 až 16 a článku 20;
b)      v právnom rámci uvedenej tretej krajiny
sa stanovuje účinný rovnocenný systém uznávania štrukturálnych opatrení
stanovených vo vnútroštátnych zákonných režimoch tretích krajín.
2.           Komisia môže svoje
rozhodnutie zmeniť alebo zrušiť, ak podmienky, na základe ktorých
bolo rozhodnutie prijaté, už nie sú splnené.
3.           Komisia je splnomocnená
v súlade s článkom 35 tohto nariadenia prijímať delegované
akty s cieľom stanoviť kritériá na posudzovanie toho, či
právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny je alebo nie je
rovnocenný s týmto nariadením.
Komisia prijme
delegovaný akt [OP prosím vložte presný dátum do 24 mesiacov od
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].
4.           EBA vypracuje mechanizmy
spolupráce s dotknutými príslušnými orgánmi tretích krajín, ktorých právny
rámec a rámec dohľadu sa považuje za rovnocenný s týmto
nariadením v súlade s odsekmi 1 až 3. V takýchto
mechanizmoch sa konkretizuje najmenej minimálny režim vzájomného poskytovania
informácií medzi dotknutými príslušnými orgánmi oboch jurisdikcií.
Kapitola VII
Administratívne sankcie a opatrenia
Článok 28
Administratívne sankcie a opatrenia
1.           Bez toho, aby boli dotknuté právomoci
dohľadu príslušných orgánov podľa článku 26 a právo
členských štátov stanovovať a ukladať trestné sankcie,
členské štáty v súlade s vnútroštátnym právom zabezpečia,
aby príslušné orgány mali právomoc ukladať administratívne sankcie a iné
administratívne opatrenia aspoň pri týchto porušeniach:
a)      porušenie zákazu stanoveného v článku
6;
b)      akákoľvek manipulácia s informáciami
predkladanými v súlade s článkom 24 ods. 1.
Členské štáty
udelia príslušným orgánom právomoc ukladať administratívne sankcie a opatrenia
úverovej inštitúcii a akémukoľvek subjektu skupiny vrátane
holdingovej spoločnosti so zmiešanou činnosťou, poisťovne
alebo zaisťovne.
Ak sa ustanovenia
uvedené v prvom pododseku vzťahujú na právnické osoby, členské
štáty v prípade porušenia zabezpečia, aby príslušné orgány mali
právomoc uplatniť sankcie, na základe podmienok stanovených vo
vnútroštátnom práve, voči členom riadiaceho orgánu a voči
ďalším jednotlivcom, ktorí sú podľa vnútroštátneho práva zodpovední
za porušenie.
2.           Administratívne sankcie
a opatrenia prijaté na účely odseku 1 sú účinné, primerané
a odrádzajúce.
3.           Ak sa členské štáty
rozhodli stanoviť za porušenia ustanovení uvedených v odseku 1
trestné sankcie, zabezpečia, aby boli zavedené primerané opatrenia, aby
príslušný orgán mal všetky právomoci potrebné na spoluprácu so súdnymi orgánmi
v rámci ich jurisdikcie na získanie konkrétnych informácií týkajúcich sa
vyšetrovaní trestných činov alebo trestných konaní začatých z dôvodu
možného porušenia článku 6 a za manipuláciu s informáciami
predkladanými v súlade s článkom 24 ods. 1 a na poskytnutie
daných informácií ostatným príslušným orgánom a EBA s cieľom
splniť svoju povinnosť vzájomnej spolupráce a prípadne
spolupráce s EBA na účely odseku 1.
Príslušné orgány
môžu, pokiaľ ide o uľahčenie vykonávania ich právomocí
ukladať sankcie, spolupracovať aj s príslušnými orgánmi iných
členských štátov.
4.           Členské štáty v súlade
s vnútroštátnym právom udelia príslušným orgánom právomoc
uplatňovať aspoň tieto administratívne sankcie a iné opatrenia
v prípade porušení uvedených v odseku 1:
a)      príkaz, na základe ktorého sa požaduje,
aby osoba zodpovedná za porušenie zastavila protiprávne konanie a upustila
od opakovania uvedeného konania;
b)      vrátenie ziskov, ktoré sa dosiahli, alebo
strát, ktorým sa zabránilo v dôsledku porušenia v prípade, že ich
možno určiť;
c)      verejné upozornenie, v ktorom sa
uvádza zodpovedná osoba a povaha porušenia;
d)      odobratie alebo pozastavenie povolenia;
e)      dočasný zákaz pre akúkoľvek
fyzickú osobu, ktorá sa považuje sa zodpovednú, zastávať riadiace funkcie
v subjekte uvedenom v článku 3;
f)       v prípade opakovaného porušovania trvalý
zákaz pre akúkoľvek fyzickú osobu, ktorá sa považuje sa zodpovednú,
zastávať riadiace funkcie v subjekte uvedenom v článku 3;
g)      maximálne administratívne peňažné
sankcie do výšky aspoň trojnásobku sumy ziskov, ktoré sa dosiahli, alebo
strát, ktorým sa zabránilo v dôsledku porušenia v prípade, že
ich možno určiť;
h)      v prípade fyzickej osoby maximálna
administratívna peňažná sankcia vo výške aspoň 5 000 000 EUR alebo
v členských štátoch, ktorých menou nie je euro, zodpovedajúca hodnota
v národnej mene k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto
nariadenia;
i)       v prípade právnických osôb maximálne
administratívne peňažné sankcie vo výške aspoň 10 % celkového
ročného obratu právnickej osoby podľa poslednej dostupnej
účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom; v prípade, že je
právnická osoba materskou spoločnosťou alebo dcérskou
spoločnosťou materskej spoločnosti, ktorá musí zostavovať
konsolidovanú účtovnú závierku podľa smernice 2013/34/EÚ, príslušným
celkovým ročným obratom je celkový ročný obrat alebo zodpovedajúci
druh príjmu podľa príslušného účtovného režimu podľa poslednej
dostupnej konsolidovanej účtovnej závierky schválenej riadiacim orgánom najvyššej
materskej spoločnosti.
Členské štáty môžu stanoviť, že
príslušné orgány môžu mať navyše k právomociam uvedeným v tomto
odseku ďalšie právomoci a môžu stanoviť širší rozsah sankcií
a vyššie sankcie než tie, ktoré sú stanovené v tomto odseku.
5.           Do [OP prosím vložte
presný dátum 12 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia]
členské štáty oznámia pravidlá uvedené v odseku 1 Komisii a ESMA.
Komisii a EBA bezodkladne oznamujú ich akúkoľvek následnú zmenu.
Článok 29
Vykonávanie právomocí v oblasti
dohľadu a sankcie
1.           Členské štáty
zabezpečia, aby príslušné orgány pri určovaní druhu a úrovne
administratívnych sankcií a iných opatrení zohľadňovali všetky
príslušné okolnosti, prípadne vrátane:
a)      závažnosti a dĺžky trvania
porušenia;
b)      miery zodpovednosti osoby zodpovednej za
porušenie;
c)      finančnej sily osoby zodpovednej za
porušenie, berúc do úvahy faktory ako celkový obrat v prípade právnickej
osoby alebo ročný príjem v prípade fyzickej osoby;
d)      výšky ziskov, ktoré osoba zodpovedná za
porušenie dosiahla, alebo strát, ktorým zabránila, ak je možné ich
určiť;
e)      miery spolupráce osoby zodpovednej za
porušenie s príslušným orgánom bez toho, aby bola dotknutá potreba
zabezpečiť vrátenie získaných ziskov alebo zabránených strát uvedenou
osobou;
f)       predchádzajúcich porušení osobou
zodpovednou za porušenie;
g)      opatrení prijatých osobou zodpovednou za
porušenie s cieľom zabrániť opakovaniu tohto porušenia;
h)      akýchkoľvek potenciálnych
systémových dôsledkov porušenia.
Článok 30
Oznamovanie porušení
1.           Príslušný orgán zavedie
účinné mechanizmy, ktoré umožnia oznamovanie skutočných alebo
potenciálnych porušení uvedených v článku 28 ods. 1.
2.           Mechanizmy uvedené v odseku
1 obsahujú aspoň:
a)      osobitné postupy prijímania oznámení
o porušení a príslušné následné opatrenia vrátane zavedenia
bezpečných komunikačných kanálov pre takéto oznámenia;
b)      primeranú ochranu osôb pracujúcich na
základe pracovnej zmluvy, ktoré oznámia porušenia alebo ktoré sú obvinené
z porušení, pred odvetou, diskrimináciou alebo inými druhmi
nespravodlivého zaobchádzania;
c)      ochranu osobných údajov osoby, ktorá
oznamuje porušenie, ako aj fyzickej osoby, ktorá sa údajne dopustila porušenia,
vrátane ochrany v súvislosti so zachovaním dôvernosti ich totožnosti,
a to vo všetkých fázach konania bez toho, aby tým bolo dotknuté
zverejnenie informácií, ktoré vyžaduje vnútroštátne právo v rámci
vyšetrovaní alebo následných súdnych konaní.
3.           Členské štáty vyžadujú
od zamestnávateľov, aby mali pre svojich zamestnancov zavedené vhodné
interné postupy na oznamovanie porušení uvedených v článku 28 ods. 1.
4.           Členské štáty môžu pre
osoby, ktoré ponúknu relevantné informácie o potenciálnych porušeniach
tohto nariadenia, zaviesť finančné stimuly v súlade s vnútroštátnym
právom, keď takéto osoby nemajú iné, už existujúce právne alebo zmluvné
povinnosti oznamovať takéto informácie, a za predpokladu, že tieto
informácie sú nové a vedú k uloženiu administratívnej sankcie alebo
iného opatrenia za porušenie tohto nariadenia alebo trestnej sankcie.
Článok 31
Výmena informácií s EBA
1.           Príslušné orgány poskytujú
EBA každý rok súhrnné informácie týkajúce sa všetkých administratívnych
opatrení a sankcií, ktoré uložili v súlade s článkom 28.
EBA uvedené informácie uverejňuje vo výročnej správe.
2.           Ak sa členské štáty rozhodli
stanoviť za porušenia ustanovení uvedených v článku 28 ods. 1
trestné sankcie, ich príslušné orgány poskytujú EBA každoročne
anonymizované a súhrnné údaje týkajúce sa všetkých vykonaných vyšetrovaní
trestných činov a uložených trestných sankcií. EBA uvedené informácie
uverejňuje vo výročnej správe.
3.           Ak príslušný orgán zverejnil
administratívne sankcie, pokuty a iné opatrenia, ako aj trestné sankcie,
oznámi ich zároveň EBA.
4.           EBA vypracuje návrh
vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť postupy
a formuláre výmeny informácií podľa odsekov 1 a 2.
EBA predloží uvedený návrh vykonávacích
technických predpisov Komisii do [OP prosím vložte presný dátum 12
mesiacov po uverejnení nariadenia].
Komisii sa udeľuje právomoc prijať
vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade
s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.
Článok 32
Uverejňovanie rozhodnutí
1.           S výhradou tretieho pododseku
každé rozhodnutie o uložení administratívnej sankcie alebo iného opatrenia
v súvislosti s porušením článku 6 za manipulovanie s finančnými
výkazmi uvedené v článku 28 ods. 1 uverejňuje príslušný orgán na
svojej webovej lokalite hneď po tom, ako bola osoba, na ktorú sa
vzťahuje uvedené rozhodnutie, informovaná o uvedenom rozhodnutí.
Informácie
uverejnené podľa prvých pododsekov uvádzajú aspoň druh a povahu
porušenia a totožnosť osoby, na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie.
Prvý a druhý
pododsek sa nevzťahujú na rozhodnutia o uložení opatrení, ktoré sú
vyšetrovacej povahy.
Ak sa príslušný
orgán na základe individuálneho posúdenia domnieva, že uverejnenie totožnosti
právnickej osoby, na ktorú sa vzťahuje rozhodnutie, alebo osobných údajov
fyzickej osoby by bolo neprimerané, alebo ak by takéto uverejnenie ohrozilo
prebiehajúce vyšetrovanie alebo stabilitu finančných trhov, vykoná jedno
z týchto opatrení:
a)      odloží uverejnenie rozhodnutia dovtedy,
kým dôvody uvedeného odloženia nezaniknú;
b)      uverejní rozhodnutie na anonymnom základe
spôsobom, ktorý je v súlade s vnútroštátny právom, ak takéto
uverejnenie zabezpečuje účinnú ochranu dotknutých osobných údajov,
a prípadne odloží uverejnenie príslušných údajov na primerané časové
obdobie, ak je predvídateľné, že dôvody uverejnenia na anonymnom základe
počas uvedeného obdobia zaniknú;
c)      neuverejní rozhodnutie v prípade,
keď príslušný orgán zastáva názor, že uverejnenie v súlade s písm.
a) alebo b) nebude postačovať na zabezpečenie:
i)       toho, že stabilita finančných trhov
nebude ohrozená;
ii)      primeranosti uverejnenia takýchto
rozhodnutí s ohľadom na opatrenia, ktoré sa považujú za opatrenia
menšej povahy.
2.           Ak je rozhodnutie predmetom
odvolania na vnútroštátnom súdnom, správnom alebo inom orgáne, príslušný orgán
na svojej webovej lokalite ihneď uverejní aj takúto informáciu a akékoľvek
následné informácie o výsledku takéhoto odvolania. Okrem toho sa
uverejňuje aj každé rozhodnutie, ktorým sa ruší rozhodnutie, ktoré je
predmetom odvolania.
3.           Príslušný orgán
zabezpečuje, aby každé rozhodnutie uverejnené v súlade s týmto
článkom zostalo na ich webovej lokalite počas obdobia minimálne
piatich rokov po jeho uverejnení. Osobné údaje obsiahnuté v uvedených
rozhodnutiach sa uchovajú na webovej lokalite príslušného orgánu počas
obdobia, ktoré je potrebné v súlade s príslušnými predpismi na
ochranu údajov.
Kapitola VIII
Správy a preskúmanie
Článok 33
Správy EBA
EBA
v spolupráci s ESMA vypracúva nasledujúce správy a predkladá ich
Komisii do [OP prosím vložte presný dátum 12 mesiacov od uverejnenia
nariadenia]:
a)           správu o možných obmedzeniach
metriky v článku 9 ods. 2 písm. a) až h) a o druhoch
sekuritizácie, ktoré podľa názoru EBA nepredstavujú ohrozenie
finančnej stability základnej úverovej inštitúcie alebo finančného
systému Únie;
b)           správu o tom, či by sa na
účely obozretného riadenia vlastného rizika základnej úverovej inštitúcie
mali zaradiť aj iné druhy derivátov a iné druhy finančných
nástrojov než tie, ktoré sú uvedené v článku 11 ods. 1;
c)           správu o tom, či by sa
mohlo povoliť, aby sa klientom na účely hedžingu predávali iné
finančné nástroje než tie, ktoré sú uvedené v článku 12 ods. 1,
ako aj požiadavky na pomer vlastných zdrojov, po presiahnutí ktorých sa
deriváty podľa článku 12 ods. 2 písm. b) predávať nesmú.
Článok 34
Preskúmanie
Komisia
pravidelne monitoruje účinok pravidiel stanovených v tomto nariadení,
pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov uvedených v článku 1
a pokiaľ ide o stabilitu finančného systému Únie ako celku,
zohľadňujúc pri tom vývoj štruktúr na trhu, ako aj vývoj a činnosti
subjektov regulovaných týmto nariadením, a predkladá vhodné návrhy.
Preskúmanie sa zameriava najmä na uplatňovanie prahových hodnôt uvedených
v článku 3, uplatňovanie a účinnosť zákazu
uvedeného v článku 6, rozsah činností uvedených v článku
8 a vhodnosť metriky uvedenej v článku 9. Komisia po
zohľadnení názorov príslušných orgánov do 1. januára 2020 a následne
v pravidelných intervaloch predkladá Európskemu parlamentu a Rade
správu vrátane problematiky uvedenej vyššie, pričom ak je to vhodné, túto
správu sprevádza aj legislatívny návrh.
Kapitola IX
Záverečné ustanovenia
Článok 35
Vykonávanie delegovaných právomocí
1.           Komisii sa udeľuje
právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto
článku.
2.           Delegovanie právomoci uvedené
v článku 6 ods. 6, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 5,
článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 15 ods. 2,
článku 16 druhom pododseku, článku 23 ods. 4 a článku 27
ods. 3 sa Komisii udeľuje na dobu neurčitú odo dňa uvedeného
v článku 38.
3.           Delegovanie právomoci uvedené
v článku 6 ods. 6, článku 8 ods. 3, článku 10 ods. 5,
článku 11 ods. 3, článku 12 ods. 2, článku 15 ods. 2,
článku 16 druhom pododseku, článku 23 ods. 4 a článku 27
ods. 3 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.
Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa
v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom
nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený.
Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli
účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt hneď po prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý
podľa článku 6 ods. 6, článku 8 ods. 3,
článku 10 ods. 5, článku 11 ods. 3, článku 12
ods. 2, článku 15 ods. 2, článku 16 druhého pododseku,
článku 23 ods. 4 a článku 27 ods. 3 nadobúda
účinnosť len vtedy, ak v období 2 mesiacov od oznámenia
uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade Európsky parlament ani Rada
nevznesú voči nemu žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty
Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Na podnet
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o 2 mesiace.
Článok 36
Nadobudnutie účinnosti a dátum
uplatňovania
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej
únie.
Uplatňuje sa od dátumu nadobudnutia
účinnosti, s výnimkou článku 6, ktorý sa uplatňuje od [OP
prosím vložte presný dátum 18 mesiacov po uverejnení tohto nariadenia],
a článkov 13 až 18 a článku 20, ktoré sa uplatňujú od
[OP prosím vložte presný dátum 36 mesiacov po uverejnení tohto
nariadenia].
Toto nariadenie je
záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých
členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie a finančný vplyv
              1.7.    Plánovaný spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
              2.1.    Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania
správ
              2.2.    Systémy riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Príspevky od tretích
strán
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady
o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť bánk EÚ
1.2.        Príslušné oblasti politiky
v rámci ABM/ABB[43]
Vnútorný trh – finančné trhy
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
ý Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Prispieť k zníženiu rizík pre
finančnú stabilitu a obnoveniu dôvery investorov a ďalších
účastníkov trhu vo finančné trhy
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
V nadväznosti na vyššie uvedené všeobecné
ciele sa nariadenie zameriava na predchádzanie systémovým rizikám,
finančnému stresu alebo zlyhaniu veľkých, komplexných a vzájomne
prepojených bánk a na splnenie niekoľkých cieľov:
·
znížiť nadmerné riskovanie úverových
inštitúcií;
·
odstrániť závažné konflikty záujmov medzi
jednotlivými časťami úverových inštitúcií;
·
vyhnúť sa nevhodnému alokovaniu zdrojov
a podporiť poskytovanie úverov reálnej ekonomike;
·
zabezpečiť nenarušené podmienky
hospodárskej súťaže pre všetky inštitúcie v rámci vnútorného trhu;
·
znížiť mieru vzájomného prepojenia v rámci
finančného sektora, čo vedie k systémovému riziku;
·
uľahčiť efektívne riadenie,
monitorovanie a dohľad nad úverovými inštitúciami; a
·
uľahčiť riadne riešenie krízových
situácií a ozdravenie skupiny.
1.4.3.     Očakávané výsledky
a vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Zníženie riskovania v rámci úverových
inštitúcií;
zníženie počtu konfliktov záujmov medzi
jednotlivými časťami úverových inštitúcií;
znížená miera nevhodného alokovania zdrojov
a vyššia miera poskytovania úverov reálnej ekonomike;
menej narušení hospodárskej súťaže
na vnútornom trhu;
nižšia miera vzájomnej prepojenosti v rámci
finančného sektora;
efektívnejšie riadenie, monitorovanie a dohľad
nad úverovými inštitúciami;
organizovanejšie riešenie krízových situácií
a ozdravenie najväčších a najkomplikovanejších bankových skupín.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Príslušné ukazovatele na vyhodnotenie návrhu
by mohli zahŕňať:
·
počet a veľkosť bánk
podliehajúcich požiadavkám na štrukturálne odčlenenie;
·
alokovanie činností subjektu prijímajúcemu
vklady a obchodnému subjektu;
·
objemy transakcií, spready alebo likvidita na
relevantných trhoch;
·
trendy v oblasti podielov na trhu bánk, ktoré
podliehajú štrukturálnemu odčleneniu;
·
trhová koncentrácia činností, ktoré podliehajú
štrukturálnemu odčleneniu;
·
subjekty novo vstupujúce na trh v oblasti
činností, ktoré podliehajú štrukturálnemu odčleneniu;
·
trendy v oblasti ziskovosti bánk, ktoré
podliehajú štrukturálnemu odčleneniu;
·
meranie veľkosti implicitných verejných
dotácií;
·
meranie výhody v oblasti nákladov na
financovanie bánk TBTF;
·
meranie obchodnej činnosti a činnosti
v oblasti požičiavania bánk TBTF.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Európska únia (EÚ) a jej členské
štáty sa od začiatku finančnej krízy podujali vykonať v oblasti
bankovej regulácie a dohľadu zásadnú reformu.
V oblasti bankovníctva EÚ iniciovala
niekoľko reforiem s cieľom zvýšiť odolnosť bánk
a znížiť vplyv potenciálnych zlyhaní bánk, ktorých zámerom bolo
vytvoriť bezpečnejší, zdravší, transparentnejší a zodpovednejší
finančný systém, ktorý pracuje pre dobro hospodárstva a spoločnosti
ako celku (pozri najmä nové nariadenie a smernicu o kapitálových
požiadavkách – CRR/CRDIV, ako aj navrhovanú smernicu o ozdravení a riešení
krízových situácií bánk – BRRD).
Bankový sektor EÚ a jednotlivé banky sú
však naďalej veľké, a to v absolútnom i relatívnom
vyjadrení. Najväčšie banky sú zároveň aktívnejšie v oblasti
zložitejších obchodných činností a aktívnejšie aj v oblasti
cezhraničných činností prostredníctvom veľmi vysokého počtu
právnych subjektov.
Niekoľko členských štátov EÚ i tretích
krajín preto uskutočnilo ďalší krok a uzákonilo štrukturálne
reformy ich príslušných bankových sektorov, resp. sú v procese ich
uzákoňovania, s cieľom riešiť obavy súvisiace s najväčšími
a najkomplexnejšími finančnými inštitúciami. Aj medzinárodné
inštitúcie, ako napr. G20, Rada pre finančnú stabilitu, Banka pre
medzinárodné zúčtovanie, Medzinárodný menový fond a Organizácia pre
hospodársku spoluprácu a rozvoj, zdôraznili úlohu týchto reforiem, napr.
pokiaľ ide o riešiteľnosť krízových situácií, a vyzvali
na rozsiahlu a globálnu rozpravu o obchodných modeloch bánk.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
V nadväznosti na tento vývoj je konanie na
úrovni EÚ jednoznačne opodstatnené. Zatiaľ čo vnútroštátne
reformy vo všeobecnosti sledujú ten istý cieľ, v detailoch sa
rozchádzajú. Tým sa narušia rozhodnutia o usadení, pretože banky TBTF budú
môcť presunúť činnosti do iného členského štátu alebo ich
tam rovno umiestniť. Spoločnou odozvou zo strany EÚ by sa preto
dosiahlo účinnejšie riešenie. Potreba jednotných pravidiel je obzvlášť
dôležitá pre dosiahnutie bankovej únie, aby sa uľahčili úlohy
dohľadu SSM a kroky v oblasti riešenia krízových situácií SRM.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
nie sú k dispozícii
1.5.4.     Zlučiteľnosť
a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi
EÚ už iniciovala niekoľko reforiem
s cieľom zvýšiť odolnosť bánk a znížiť
pravdepodobnosť a vplyv zlyhania bánk. Tieto reformy
zahŕňajú opatrenia zamerané na posilnenie solventnosti bánk
(kapitálové požiadavky a požiadavky na likviditu tvoriace súčasť
balíka CRR/CRDIV); opatrenia zamerané na posilnenie riešiteľnosti
krízových situácií bánk (navrhovaná smernica BRRD); opatrenia zamerané na
lepšie ručenie vkladov (revízia smernice o systémoch ochrany vkladov
– DGS); opatrenia zamerané na zvýšenie transparentnosti a riešenie rizík
derivátov a zlepšenie trhových infraštruktúr (nariadenie o infraštruktúre
európskych trhov – EMIR) a súvisiace revízie smernice o trhoch
s finančným nástrojmi (MIFID). Navyše s cieľom
prerušiť cyklus negatívnej spätnej väzby medzi štátnymi a bankovými
rizikami a s cieľom obnoviť dôveru v euro
a v bankový systém Európska komisia vyzvala na ďalší rozvoj
bankovej únie, vychádzajúc z jednotného súboru pravidiel, ktorý bude
platiť pre všetky banky v celej EÚ. Sem patrí aj jednotný mechanizmus
dohľadu (SSM) a jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií
(SRM), ktoré budú povinné pre členov eurozóny, no otvorené
dobrovoľnej účasti všetkých ostatných členských štátov.
Napriek tomuto rozsiahlemu programu reforiem
sú potrebné ďalšie opatrenia, aby sa znížila pravdepodobnosť a vplyv
zlyhania bánk TBTF. Takéto opatrenia majú globálnu podporu, čoho dôkazom
sú nedávne vyhlásenia vedúcich predstaviteľov a ministrov G20.
Pokiaľ ide o vplyv zlyhania,
vykonávaním BRRD sa pripraví pôda pre organizované riešenie krízových situácií
bežných bánk EÚ, a tým sa výrazne zníži vplyv zlyhania takýchto bánk na
verejné financie. Právomoci v oblasti riešenia krízových situácií bánk
TBTF bude náročné vykonávať vzhľadom na ich obzvlášť
veľké, komplikované a integrované súvahy a firemné štruktúry.
V dôsledku toho, hoci sa potenciál eventuálnej podpory z verejných
zdrojov určite zníži, stále nemusí dôjsť k jeho odstráneniu, ak
sa právomoci nebudú plne uplatňovať vo všetkých prípadoch. Vplyv
zlyhania veľkej a komplikovanej banky môže preto stále byť
významný. To všetko môže vysvetľovať, prečo sa trh domnieva, že
bankám sú stále poskytované implicitné dotácie, ako aj výzvu na ďalšie
objasnenie potenciálnych ďalších štrukturálnych opatrení. Štrukturálnou
reformou sa zvýši počet možností, ktoré budú mať k dispozícii
orgány pri riešení situácie zlyhávajúcich bankových skupín. Ak sa zvýši
dôveryhodnosť riadneho riešenia krízových situácií, zlepší sa aj
disciplína na trhu a dynamika bankových súvah ex ante. Štrukturálnymi
reformami by sa mohlo dosiahnuť to, že novo udelené právomoci budú pre
banky TBTF účinnejšie, pretože orgány pre riešenie krízových situácií by
sa zoberali odčlenenými, oddelenými a jednoduchšími súvahami.
Vzhľadom na to by bolo jednoduchšie monitorovať a posudzovať
jednotlivé subjekty bankovej skupiny a rozšíril by sa sortiment možností,
ktoré sú k dispozícii orgánom pre riešenie krízových situácií.
Dodatočné opatrenia pre banky TBTF by boli v súlade so zásadou
proporcionality smernice BRRD.
1.6.        Trvanie a finančný
vplyv
ý Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
Nadobudnutie účinnosti a začiatok
uplatňovania sa predpokladá na roky 2015/2017 v súlade so zákazom
obchodovania na vlastný účet od januára 2017 a požiadavkami na
potenciálne odčlenenie od júla 2018.
1.7.              Plánovaný spôsob hospodárenia[44]
Z rozpočtu na rok 2014
¨ Priame hospodárenie na úrovni Komisie
–
¨ prostredníctvom oddelení vrátane zamestnancov v delegáciách Únie;
–
¨  prostredníctvom výkonných agentúr;
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
ý Nepriame hospodárenie delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu:
–
¨ tretím krajinám alebo subjektom, ktoré tieto krajiny určili;
–
¨ medzinárodným organizáciám a ich agentúram (uveďte);
–
¨ EIB a Európskemu investičnému fondu;
–
¨ subjektom uvedeným v článkoch 208 a 209 nariadenia
o rozpočtových pravidlách;
–
¨ verejnoprávnym subjektom;
–
¨ orgánom, ktoré sa riadia súkromným právom, povereným vykonávaním
verejnej služby do tej miery, do akej poskytujú primerané finančné záruky;
–
¨ orgánom, ktoré sa riadia súkromným právom členského štátu, ktoré
sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a poskytujú
primerané finančné záruky;
–
¨ osobám povereným vykonávaním osobitných akcií v oblasti
spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa
hlavy V Zmluvy o EÚ a určeným v príslušnom základnom
akte.
–       V prípade viacerých spôsobov hospodárenia
uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky
EBA je regulačná agentúra konajúca pod
dohľadom Komisie.
2.           OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
V návrhu sa predpokladá, že Komisia by mala
pravidelne preskúmavať účinnosť navrhovaných opatrení.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.     Zistené riziká
Vzhľadom na zákonné, hospodárne,
efektívne a účinné používanie rozpočtových prostriedkov na
základe tohto návrhu sa očakáva, že z návrhu by nemali vyplynúť
nové riziká, na ktoré by sa už nevzťahoval platný rámec EBA pre vnútornú
kontrolu.
2.2.2.     Informácie týkajúce sa
štruktúry systému vnútornej kontroly V
neuv.
2.2.3.     Odhad nákladov a prínosov
kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby
neuv.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Na účely boja proti podvodom, korupcii
a iným nezákonným činnostiam sa na EBA bez obmedzenia uplatňujú
ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom
pre boj proti podvodom (OLAF).
EBA pristúpi k Medziinštitucionálnej
dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej
únie a Komisiou Európskych spoločenstiev o interných
vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)
a ihneď prijme primerané ustanovenia vzťahujúce sa na všetkých
pracovníkov EBA.
V rozhodnutiach a dohodách o financovaní
a z nich vyplývajúcich vykonávacích nástrojoch sa výslovne ustanoví,
že Dvor audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonať kontroly
na mieste u príjemcov peňažných prostriedkov vyplatených orgánom EBA,
ako aj u zamestnancov zodpovedných za prideľovanie týchto
finančných prostriedkov.
Ustanovenia o plnení rozpočtu EBA,
jeho kontrole a príslušných finančných pravidlách sú stanovené
v článkoch 64 až 65 nariadenia, ktorým sa zriaďuje EBA.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky
V poradí, v akom
za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
   || DRP/NRP ([45])   || krajín EZVO[46]   || kandidátskych krajín[47]   || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1.a || 12,0302 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA)   || DRP || ÁNO || ÁNO || NIE || NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
Táto legislatívna iniciatíva bude mať
nasledujúce vplyvy na výdavky:
·
Najatie dvoch nových dočasných zamestnancov
(DZ) v EBA (2 DZ od januára 2016) – pozri prílohu, kde sa nachádzajú
podrobnejšie informácie o ich úlohách a spôsobe výpočtu ich
nákladov (z čoho 40 % bude financovať EÚ a 60 %
členské štáty).
·
Nové úlohy sa budú vykonávať s ľudskými
zdrojmi, ktoré sú k dispozícii v rámci ročného postupu
prideľovania rozpočtových prostriedkov v nadväznosti na
rozpočtové obmedzenia, ktoré sa vzťahujú na všetky orgány EÚ,
a v súlade s finančným programom pre agentúry. Najmä
zdroje, ktoré agentúra potrebuje na nové úlohy, budú konzistentné a zlučiteľné
s plánovaním ľudských a finančných zdrojov pre EBA, ktoré
boli stanovené v nedávnom oznámení Európskemu parlamentu a Rade –
Plánovanie ľudských a rozpočtových zdrojov pre decentralizované
agentúry na roky 2014 – 2020 [COM(2013) 519].
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca || Počet || 1a Inteligentný a inkluzívny rast – Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť
 GR: MARKT ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 12,0302 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) || Záväzky || (1) || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || (2) || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov[48]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky pre GR MARKT SPOLU || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || = 2 + 2a +3 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1. a viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || = 4 + 6 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || = 5 + 6 || 0,00 || 0,00 || 0,16 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,15 || 0,76
 Platby || = 5 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Okruh viacročného finančného rámca || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 GR: ||
  Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 GR <…….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N[49]   || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Platby ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh[50]   || Priemerné náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Počet || Náklady || Celkový počet || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[51] ...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
ý  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N[52]   || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5[53] viacročného finančného rámca   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade
potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR
v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti
od rozpočtových obmedzení.
3.2.3.2.   Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
ý  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa vyjadrujú v jednotkách
ekvivalentu plného pracovného času
 ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 ||  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||   ||
 || XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)[54]   ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového finančného krytia) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[55]   || – na ústredí   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – delegácie ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade
potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR
v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti
od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci ||
 Externí zamestnanci ||
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
ý  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným
finančným rámcom.
–
Zdroje, ktoré EBA potrebuje na nové úlohy, budú
konzistentné a zlučiteľné s VFR 2014 – 2020 a s plánovaním
ľudských a finančných zdrojov pre EBA, ktoré boli stanovené
v nedávnom oznámení Európskemu parlamentu a Rade – Plánovanie
ľudských a rozpočtových zdrojov pre decentralizované agentúry na
roky 2014 – 2020 [COM(2013) 519].
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného
okruhu vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte
príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[56].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné
okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.     Príspevky od tretích strán
–
Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie
tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Členské štáty || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
¨  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené
v nasledujúcej tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[57]
 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Článok …………. ||   || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
Príloha
o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových
inštitúcií EÚ
Odhad pre EBA
Návrh
Komisie obsahuje ustanovenia pre EBA s cieľom vypracovať štyri
delegované akty a šesť technických predpisov, ktoré by mali
zabezpečiť, aby sa ustanovenia vysoko technického charakteru
uplatňovali jednotne v celej EÚ.
Komisia
by mala prijať regulačné technické predpisy, ktoré vypracuje EBA,
pokiaľ ide o metodiku konzistentného merania a uplatňovania
metriky v pomere k výpočtu prahových hodnôt, nad úrovňou
ktorých by malo dôjsť k odčleneniu obchodných činností.
Komisia a EBA by mali zabezpečiť, aby tieto predpisy mohli
uplatňovať všetky dotknuté inštitúcie spôsobom, ktorý je primeraný
povahe, rozsahu a komplexnosti týchto inštitúcií a ich činností.
Komisia by takisto mala prijať vykonávacie technické predpisy, ktoré
vypracuje EBA, pokiaľ ide metodiku výpočtu výšky obchodných
činností, do ktorých sa zapájajú úverové inštitúcie a materské
spoločnosti, a jednotný vzor zverejňovania celkovej výšky
a komponentov obchodných činností úverových inštitúcií a materských
spoločností prostredníctvom vykonávacích aktov. Predpokladaná práca si
vyžaduje bilaterálne a multilaterálne stretnutia so zainteresovanými
stranami, analýzu a posúdenie možností a vypracovanie
konzultačných dokumentov, verejnú konzultáciu so zainteresovanými
stranami, zriadenie a riadenie stálych skupín expertov zložených z orgánov
dohľadu z členských štátov, zriadenie a riadenie ad hoc
skupín expertov, analýzu reakcií na konzultácie, vypracovanie analýzy
nákladov/prínosov a vypracovanie právneho textu.
Predpokladá
sa, že nariadenie nadobudne účinnosť koncom roka 2015. Dodatočné
zdroje EBA sú preto potrebné až od roku 2016. V dlhodobom horizonte budú
na uskutočňovanie požadovaných úloh potrebné dva posty dočasných
zamestnancov:
Delegované akty Komisie:
·
Metrika: úroveň vyvrátiteľnej domnienky,
číslo;
·
Poskytovanie produktov riadenia rizík: horná
hranica, nad ktorou produkty riadenia rizík musí poskytovať obchodný
subjekt;
·
Pravidlá odčlenenia – veľké majetkové
angažovanosti: oprávnené metódy zmierňovania kreditného rizika.
·
Územný rozsah: kritériá rovnocennosti
Technické predpisy Komisie:
·
Zákaz obchodovania na vlastný účet – metodika
výpočtu obchodných činností na účely všeobecnej prahovej
hodnoty;
·
Zákaz obchodovania na vlastný účet – jednotný
vzor na zverejňovanie obchodných činností;
·
Odčlenenie – metrika: konzistentné meranie
a uplatňovanie.
·
Podrobné údaje o nahlasovacej povinnosti
a nadobudnutie účinnosti.
·
Registrácia archívov obchodných údajov
·
Orgány majúce prístup k údajom z archívov
obchodných údajov.
Predpoklad dodatočných zdrojov:
·
Predpokladá sa, že dané dva dodatočné posty
budú dočasní zamestnanci funkčného zaradenia a triedy AD7.
·
Priemerné mzdové náklady pre rôzne kategórie
pracovníkov sa zakladajú na usmernení GR BUDG;
·
Opravný koeficient pre platy pre Londýn je 1,344.
·
Náklady na služobné cesty sa odhadujú na
10 000 EUR.
·
Náklady spojené s najímaním pracovníkov
(cestovné náklady, náklady na hotelové ubytovanie, náklady na zdravotnú
starostlivosť, náklady na uvedenie do úradu a ostatné náhrady
osobných výdavkov, náklady na sťahovanie atď.) sa odhadujú na
12 700 EUR.
Spôsob výpočtu zvýšenia požadovaného
rozpočtu na nasledujúce tri roky sa podrobnejšie uvádza v nasledujúcej
tabuľke. Vo výpočte je zohľadnená skutočnosť, že
z rozpočtu Únie sa financuje 40 % nákladov.
 Druh nákladov || Výpočet || Výška (v tis.)
 2016 || 2017 || 2018 || Spolu
 Výdavky na zamestnancov ||   ||   ||   ||   ||
 11 Platy a náhrady || = 2 x 132 x 1,344 || 355 || 355 || 355 || 1,064
 12 Výdavky spojené s najímaním || = 2 x 13 || 25 ||   ||   || 25
 13 Náklady na služobné cesty || = 2 x 10 || 20 || 20 || 20 || 60
 Spolu: Výdavky na zamestnancov ||   || 400 || 375 || 375 || 1,150
   ||   ||   ||   ||   ||
 z toho príspevok Spoločenstva (40 %) ||   || 160 || 150 || 150 || 460
 z toho príspevok členských štátov (60 %) ||   || 240 || 225 || 225 || 690
[1]               Mandát a zoznam členov sa nachádza na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/mandate_en.pdf.
[2]               Medzi ostatné odporúčania expertnej skupiny na
vysokej úrovni patrilo, že (2) v závislosti od ozdravenia a plánu na
riešenie krízových situácií môže byť nutné odčleniť
dodatočné činnosti; (3) použitie nástroja záchrany pomocou vnútorných
zdrojov (bail-in) ako nástroja na riešenie krízových situácií; (4) preskúmanie
kapitálových požiadaviek na obchodovanie s aktívami a úvermi
súvisiacimi s nehnuteľnosťami; a (5) opatrenia zamerané na
posilnenie správy, riadenia a kontroly bánk tak, aby sa posilnila kontrola
nad bankami a trhová disciplína.
[3]               Európsky parlament (McCarthy 2013), Reforma štruktúry
bankového sektora EÚ („Reforming the structure of the EU banking sector“),
2013/2021 (INI).
[4]               Pojmom „príliš veľké na to, aby zlyhali“ (too big
to fail) sa myslia aj banky, ktoré sú „príliš dôležité na to, aby zlyhali“ (too
important to fail), „príliš prepojené na to, aby zlyhali“ (too interconnected
to fail) a „príliš komplikované na to, aby zlyhali“ (too complex to fail).
Pozri aj Európska komisia (2013b).
[5]               Smernica Európskeho parlamentu a Rady xx/xxxx/EÚ,
ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií
úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa
menia smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, smernice 2001/27/ES,
2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 (Ú. v. EÚ L
--xxx).
[6]               COM(2012) 102 final,
http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/shadow/green-paper_en.pdf.
[7]               Táto definícia bola vypracovaná v správe FSB
z 27. októbra 2011 o posilňovaní dohľadu nad
tieňovým bankovníctvom a jeho regulácie,
http://www.financialstabilityboard.org/publications/r_111027a.pdf.
[8]               P7_TA(2012)0427,
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P7-TA-2012-0427&language=SK.
[9]               Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu
nazvané „Tieňové bankovníctvo – reakcia na nové zdroje rizík vo
finančnom sektore“, COM(2013), 614 final.
[10]             Konzultácie expertnej skupiny na vysokej úrovni o reforme
štruktúry bankového sektora EÚ, máj/jún 2012. http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/banking_sector_en.htm.
Expertnej skupine na vysokej úrovni bolo doručených 83 odpovedí, z ktorých
veľká väčšina bola od bánk a iných finančných inštitúcií,
potom od retailových klientov a ich združení a nakoniec od firemných
klientov.
[11]             Konzultácie o odporúčaniach expertnej skupiny na
vysokej úrovni k štruktúre bankového sektora EÚ, http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/hleg-banking_en.htm.
Spomedzi 89 doručených odpovedí takmer polovica prišla z bankového
odvetvia.
[12]             „Konzultácia Komisie o štrukturálnej reforme
bankového sektora“, http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2013/banking-structural-reform/index_en.htm.
Útvarom Komisie bolo doručených vyše 500 odpovedí. Tieto odpovede
pochádzali od bánk a iných finančných inštitúcií, firemných klientov,
investorov, verejných orgánov a spotrebiteľských združení a jednotlivcov
– odpovede od jednotlivcov (439) a od spotrebiteľských združení (11).
[13]             Zriadený prostredníctvom prijatia nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013
z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje
osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho
dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).
[14]             Zriadený prostredníctvom prijatia [SRM].
[15]             Ide o prahovú hodnotu pre „významné inštitúcie“
použitú v nariadení (EÚ) č. 1024/2013.
[16]             Pozri prílohu 6 posúdenia vplyvu.
[17]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013
o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné
spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012
(Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1); Smernica Európskeho parlamentu a Rady
2013/36/EÚ o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom
dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými
spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení
smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).
[18]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012
zo 4. júla 2012 (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012,
s. 1).
[19]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady z 13. novembra
2007 o platobných službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007,
s. 1 – 36).
[20]             Ú. v. EÚ C , , s. .
[21]             Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].
[22]             Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].
[23]             Zriadený nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013
z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje
osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho
dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).
[24]             Zriadený [SRM].
[25]             Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra
2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami,
pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými
inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).
[26]             Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ z 8. júna 2011
                o
správcoch alternatívnych investičných fondov a o zmene a doplnení
smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES a nariadení (ES) č. 1060/2009
a (EÚ) č. 1095/2010.
[27]             Smernica
Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna
2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom
dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými
spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení
smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).
[28]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001
z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na
spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva
a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s.
1).
[29]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES
z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi,
o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice
Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice
Rady 93/22/EHS (Ú. v. EÚ L 145, 30.4.2004,
s. 1) .
[30]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010
z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán
dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa
rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie
2009/78/ES (Ú. v EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).
[31]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013
z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie
a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012
(Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).
[32]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/34/EÚ
z 26. júna 2013 o ročných účtovných závierkach,
konsolidovaných účtovných závierkach a súvisiacich správach
určitých druhov podnikov, ktorou sa mení smernica Európskeho parlamentu
a Rady 2006/43/ES a zrušujú smernice Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS
(Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 19).
[33]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES
z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov (Ú. v. ES L 135,
31.5.1994, s. 0005 – 0014).
[34]             Nariadenie Komisie (ES) č. 1287/2006 z 10. augusta
2006, ktorým sa vykonáva smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES,
pokiaľ ide o povinnosti pri vedení záznamov pre investičné
spoločnosti, oznamovanie transakcií, priehľadnosť trhu, prijatie
finančných nástrojov na obchodovanie a vymedzené pojmy na účely
tejto smernice (Ú. v. EÚ L 241, 2.9.2006, s. 1).
[35]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ
z 8. júna 2011 o správcoch alternatívnych investičných fondov
a o zmene a doplnení smerníc 2003/41/ES a 2009/65/ES
a nariadení (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 1095/2010
(Ú. v. EÚ L 174, 1.7.2011, s. 1).
[36]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 345/2013
zo 17. apríla 2013 o európskych fondoch rizikového kapitálu (Ú. v. EÚ
L 115, 25.4.2013, s. 1).
[37]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 346/2013
zo 17. apríla 2013 o európskych fondoch sociálneho podnikania (Ú. v.
EÚ L 115, 25.4.2013, s. 18).
[38]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. xx/xxxx
o európskych dlhodobých investičných fondoch, Ú. v. EÚ L xx/xx.
[39]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES
z 13. júla 2009 o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov
a správnych opatrení týkajúcich sa podnikov kolektívneho investovania do
prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) (Ú. v. EÚ L 302, 17.11.2009, s. 32).
[40]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/19/ES
z 30. mája 1994 o systémoch ochrany vkladov
(Ú. v. ES L 135, 31.5.1994, s. 0005 – 0014).
[41]             Smernica Európskeho parlamentu a Rady z 13. novembra
2007 o platobných službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007,
s. 1 – 36).
[42]             Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012
z 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách
a archívoch obchodných údajov.
[43]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[44]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej
stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[45]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/Nedif. =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[46]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[47]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne
kandidátske krajiny západného Balkánu.
[48]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[49]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať.
[50]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km
atď.).
[51]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“.

[52]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva
začína uskutočňovať.
[53]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[54]             ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE =
vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný
expert v delegácii.
[55]             Čiastkový strop pre externých zamestnancov
financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“).
[56]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody (na
obdobie rokov 2007 – 2013).
[57]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.