               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli10. 12. 2021
            COM(2021) 785 final
            2021/0413(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Komisii pre rybolov v severnom Tichom oceáne

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o stanovení pozície, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutiach Komisie pre rybolov v severnom Tichom oceáne (NPFC) v rokoch 2022 až 2027 v súvislosti s prijímaním ochranných a riadiacich opatrení.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v severnom Tichom oceáne

               Dohovorom o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v severnom Tichom oceáne (ďalej len „dohovor NPFC“) bola na účely zabezpečenia dlhodobej ochrany a udržateľného využívania rybolovných zdrojov v oblasti dohovoru zriadená organizácia NPFC. Dohovor nadobudol platnosť 19. júla 2015.

               Únia ratifikovala dohovor NPFC rozhodnutím Rady 2022/XX/EÚ
                  1
               , čím sa stala jeho zmluvnou stranou.

               2.2.NPFC

               Dohovorom NPFC bola zriadená komisia NPFC na účely riadenia a ochrany rybolovných zdrojov v oblasti dohovoru. Komisia NPFC prijíma opatrenia, ktorými sa má zabezpečiť dlhodobá ochrana a udržateľné využívanie rybolovných zdrojov vo vodách patriacich do jej kompetencie.

               Únia sa ako člen NPFC môže podieľať na jej práci a má aj hlasovacie práva. Komisia NPFC obvykle prijíma svoje rozhodnutia konsenzom. Svoje rozhodnutia však môže prijímať aj trojštvrtinovou väčšinou svojich členov; výnimku predstavuje prípad, keď sa v dohovore NPFC výslovne stanovuje, že sa má rozhodnúť konsenzom.

               2.3.Rozhodnutia komisie NPFC

               Komisia NPFC má právomoc prijímať ochranné a vynucovacie opatrenia v prípade rybolovných oblastí patriacich do jej kompetencie, ktoré sú pre zmluvné strany záväzné.

               V súlade s článkom 9 ods. 1 písm. b) dohovoru NPFC opatrenia nadobúdajú platnosť 90 dní odo dňa, keď ich NPFC oznámi zmluvným stranám.

               Ak ktorýkoľvek člen komisie NPFC predloží proti rozhodnutiu námietku najneskôr dva týždne pred dňom, keď sa rozhodnutie stáva záväzným, rozhodnutie sa pre tohto člena nestáva záväzným v rozsahu námietky. Námietky sa môžu zakladať výlučne na nesúlade rozhodnutia s ustanoveniami dohovoru NPFC, dohovoru OSN o morskom práve z roku 1982 alebo dohody OSN o populáciách rýb z roku 1995, alebo na tom, že rozhodnutie formálne alebo fakticky diskriminuje namietajúceho člena.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v menej Únie na výročných zasadnutiach regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO), sa stanoví na základe dvojstupňového prístupu.

               Základné zásady a smerovanie úsilia uvedené v pozícii Únie sa stanovujú rozhodnutím Rady na obdobie niekoľkých rokov a pozícia sa následne na účely každého výročného zasadnutia upraví neoficiálnymi dokumentmi Komisie, ktoré sa prerokúvajú v rámci pracovnej skupiny Rady.

               Rozhodnutie obsahuje všeobecné zásady a smerovanie úsilia, ale v čo najväčšej miere zohľadňuje aj špecifiká komisie NPFC. Okrem toho sa v ňom uvádza štandardný postup každoročného stanovenia pozície Únie, ako to požadujú členské štáty.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Medzi „akty s právnymi účinkami“ patria akty, ktoré sú právne účinné podľa pravidiel medzinárodného práva, ktorými sa riadi predmetný orgán, ako aj nástroje, ktoré síce nie sú podľa medzinárodného práva záväzné, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie
                  2
               “.

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Komisia NPFC je orgán zriadený dohodou, konkrétne dohovorom NPFC.

               Akty, ktoré má komisia NPFC prijímať, predstavujú akty s právnymi účinkami. Pripravované akty budú podľa medzinárodného práva záväzné v súlade s článkom 8 dohovoru NPFC a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy EÚ, konkrétne:

               ·nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie
                  3
               ,

               ·nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej rybárskej politiky
                  4
               , a

               ·nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403 z 12. decembra 2017 o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl
                  5
               .

               Pripravovanými aktmi sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohovoru NPFC.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov je hlavným cieľom, resp. jedna z týchto zložiek je hlavnou zložkou, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka sú len vedľajšie, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, konkrétne na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ, resp. hlavná alebo prevažujúca zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú rybolovu. Nariadenie (EÚ) č. 1380/2013 je právnym základom obsahujúcim zásady, ktoré sa majú zohľadniť v tejto pozícii.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 43 ods. 2 ZFEÚ. Týmto rozhodnutím sa má nahradiť rozhodnutie 9784/17.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 43 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2021/0413 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Komisii pre rybolov v severnom Tichom oceáne

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady 2022/XX/EÚ z februára 2022
                  6
                Únia uzavrela Dohovor o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v severnom Tichom oceáne (ďalej len „dohovor NPFC“), ktorým bola zriadená Komisia pre rybolov v severnom Tichom oceáne (ďalej len „komisia NPFC“).

               (2)Komisia NPFC je zodpovedná za prijímanie ochranných a riadiacich opatrení, ktorými sa majú dosiahnuť ciele dohovoru NPFC. Také opatrenia môžu byť pre Úniu záväzné.

               (3)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  7
                sa stanovuje, že Únia má zabezpečiť, aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti dlhodobo environmentálne udržateľné a riadili sa spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi, ktorými je dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos a prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje, že Únia má pri riadení rybárstva uplatňovať prístup predbežnej opatrnosti a zabezpečiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovovali a udržiavali nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos. Okrem toho sa v ňom stanovuje, že Únia má prijímať riadiace a ochranné opatrenia na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, podporovať prehlbovanie vedeckých poznatkov a odporúčaní, postupne eliminovať odhadzovanie úlovkov a presadzovať rybolovné metódy, ktoré prispievajú k selektívnejšiemu rybolovu, zabraňovaniu nechceným úlovkom a maximálnemu možnému zníženiu ich množstva, ako aj rybolovu s malým vplyvom na morské ekosystémy a rybolovné zdroje. Okrem toho sa v nariadení (EÚ) č. 1380/2013 špecifikuje, že uvedené ciele a zásady má Únia uplatňovať v rámci svojich vonkajších vzťahov v oblasti rybárstva.

               (4)Ako sa uvádza v spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov
                  8
                a v záveroch Rady k uvedenému spoločnému oznámeniu
                  9
               , podstatou činnosti Únie v týchto fórach je presadzovanie opatrení na podporu a zefektívnenie činnosti regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) a v prípade potreby zlepšenie ich správy.

               (5)V oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Európska stratégia pre plasty v obehovom hospodárstve
                  10
                sa uvádzajú špecifické opatrenia na zníženie množstva plastov v mori a znečisťovania mora, ako aj množstva strateného alebo opusteného rybárskeho výstroja na mori.

               (6)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má na roky 2022 až 2027 zaujať v mene Únie na zasadnutiach komisie NPFC, pretože ochranné a vynucovacie opatrenia NPFC sa stanú pre Úniu záväznými a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, konkrétne nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008
                  11
               , nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009
                  12
                a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403
                  13
               .

               (7)Vzhľadom na to, že rybolovné zdroje v oblasti dohovoru NPFC majú premenlivý charakter, a je teda potrebné, aby pozícia Únie zodpovedala aktuálnemu vývoju vrátane nových vedeckých a iných relevantných informácií predložených pred zasadnutiami komisie NPFC alebo počas nich, mali by sa v súlade so zásadou lojálnej spolupráce medzi inštitúciami Únie zakotvenou v článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) stanoviť postupy na každoročnú špecifikáciu pozície Únie na roky 2022 až 2027,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať na zasadnutiach Komisie pre rybolov v severnom Tichom oceáne (NPFC), je stanovená v prílohe I.

               Článok 2

               Pozícia, ktorú má zaujať Únia na zasadnutiach NPFC, sa každoročne špecifikuje v súlade s prílohou II.

               Článok 3

               Rada na návrh Komisie posúdi a podľa potreby zreviduje pozíciu Únie stanovenú v prílohe I, a to najneskôr do konania výročného zasadnutia NPFC v roku 2028.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 2022/XX/EÚ z februára 2022 o schválení Dohovoru o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v severnom Tichom oceáne v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L , ,). [rozhodnutie o pristúpení sa očakáva do polovice februára 2022; tento mandát sa prijme po pristúpení.]

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (6)

                        Rozhodnutie Rady 2022/XX/EÚ z februára 2022 o schválení Dohovoru o ochrane a riadení rybolovných zdrojov na otvorenom mori v severnom Tichom oceáne v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L, , s. ).[Rozhodnutie o pristúpení sa očakáva vo februári 2022.]

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (8)

                        JOIN(2016) 49 final z 10. 11. 2016.

                     (9)

                        7348/1/17 REV 1 z 24. 3. 2017.

                     (10)

                        COM(2018) 28 final, 16. 1. 2018.

                     (11)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1936/2001 a (ES) č. 601/2004 a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 1093/94 a (ES) č. 1447/1999 (Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1).

                     (12)

                        Nariadenie Rady (ES) č. 1224/2009 z 20. novembra 2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Únie na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008, (ES) č. 1342/2008 a ktorým sa zrušujú nariadenia (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1).

                     (13)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403 z 12. decembra 2017 o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl, ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1006/2008 (Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli10. 12. 2021
            COM(2021) 785 final

            PRÍLOHY
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Komisii pre rybolov v severnom Tichom oceáne

               PRÍLOHA I

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Komisii pre rybolov v severnom Tichom oceáne (NPFC)

               1.ZÁSADY

               V rámci NPFC Únia:

               a) koná v súlade s cieľmi a zásadami, ktoré sleduje v rámci spoločnej rybárskej politiky (SRP), najmä prostredníctvom prístupu predbežnej opatrnosti a v súlade s cieľmi súvisiacimi s dosiahnutím maximálneho udržateľného výnosu podľa článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, aby tak podporila vykonávanie ekosystémového prístupu k riadeniu rybárstva a v maximálnej možnej miere zamedzila nechceným úlovkom a znížila ich počet, postupne eliminovala odhadzovanie úlovkov a minimalizovala vplyv rybárskych činností na morské ekosystémy a ich biotopy, a zároveň prostredníctvom podpory rentabilného a konkurencieschopného sektora rybárstva Únie zabezpečila primeranú životnú úroveň osobám závislým od rybárskych činností a zohľadnila aj záujmy spotrebiteľov;

               b) vyvíja úsilie o primerané zapojenie zainteresovaných strán do fázy prípravy opatrení NPFC a zabezpečuje, aby opatrenia prijaté v rámci komisie NPFC boli v súlade s cieľmi dohovoru NPFC;

               c) zabezpečuje, aby opatrenia prijaté v rámci komisie NPFC boli v súlade s medzinárodným právom, a najmä s ustanoveniami Dohovoru OSN o morskom práve (1982), Dohody OSN o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (1995), Dohody o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori (1993) a Dohody Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo o opatreniach prístavných štátov (2009);

               d) podporuje pozície v súlade s najlepšími postupmi regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva (RFMO) v danej oblasti;

               e) vyvíja úsilie o dosiahnutie zhody a synergie s politikou, ktorú sama presadzuje v rámci bilaterálnych vzťahov s tretími krajinami v oblasti rybárstva, a zabezpečuje súdržnosť s ostatnými svojimi politikami, najmä v oblasti vonkajších vzťahov, životného prostredia, obchodu, rozvoja a výskumu a inovácie;

               f)zabezpečuje dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie;

               g) koná v súlade so závermi Rady z 19. marca 2012 k oznámeniu Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  1
               ;

               h) vyvíja úsilie o vytvorenie rovnakých podmienok pre flotilu Únie v rámci oblasti dohovoru NPFC, ktoré vychádzajú z rovnakých zásad a noriem, aké platia podľa práva Únie, a podporuje jednotné vykonávanie uvedených zásad a noriem;

               i) koná v súlade so spoločným oznámením vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov
                  2
               , ako aj závermi Rady k uvedenému spoločnému oznámeniu
                  3
                a presadzuje opatrenia na podporu a zvýšenie efektivity komisie NPFC a v prípade potreby na zlepšenie jej správy a činnosti (najmä pokiaľ ide o vedu, dodržiavanie súladu, transparentnosť a rozhodovací proces);

               j) podporuje koordináciu medzi RFMO a regionálnymi morskými dohovormi a v relevantných prípadoch spoluprácu s medzinárodnými organizáciami v rámci ich mandátu;

               k)podporuje mechanizmy spolupráce medzi RFMO, ktoré nie sú zamerané na tuniaky, podobné mechanizmom, ako je kóbsky proces v prípade RFMO zameraných na tuniaky.

               2.SMEROVANIE ÚSILIA

               Únia vyvíja v relevantných prípadoch úsilie o podporu NPFC pri prijímaní týchto opatrení:

               a) opatrenia na ochranu a riadenie rybolovných zdrojov v oblasti dohovoru, ktoré vychádzajú z najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, vrátane celkového povoleného výlovu (TAC) a kvót alebo regulácie úsilia pre živé morské biologické zdroje v kompetencii NPFC, ktorými sa postupne a progresívne dosiahne výlov na úrovni maximálneho udržateľného výnosu. Tieto ochranné a riadiace opatrenia zahŕňajú v prípade potreby špecifické opatrenia zamerané na nadmerne lovené populácie, aby sa dosiahla rovnováha medzi rybolovným úsilím a dostupnými rybolovnými možnosťami;

               b) opatrenia na zabraňovanie nezákonným, nenahláseným a neregulovaným (NNN) rybolovným činnostiam, na odrádzanie od nich a ich odstránenie v oblasti dohovoru vrátane zaraďovania príslušných plavidiel do zoznamu plavidiel vykonávajúcich NNN rybolov;

               c) opatrenia na monitorovanie, kontrolu a dohľad v oblasti dohovoru s cieľom zabezpečiť účinnú kontrolu a súlad s opatreniami prijatými v rámci NPFC;

               d) opatrenia, ktorých cieľom je minimalizovať negatívny vplyv rybolovných činností na morskú biodiverzitu a morské ekosystémy a ich biotopy, vrátane opatrení na zníženie znečistenia mora a prevenciu odhadzovania plastov do mora a zníženie vplyvu plastov v mori na morskú biodiverzitu a ekosystémy, opatrenia na ochranu citlivých morských ekosystémov v oblasti dohovoru NPFC v súlade s dohovorom NPFC a Medzinárodnými usmerneniami FAO na riadenie hlbokomorského rybolovu na šírom mori a opatrenia na zabránenie nechceným úlovkom a maximálne možné zníženie týchto úlovkov vrátane najmä citlivých morských druhov a na postupnú elimináciu odhadzovania úlovkov;

               e)opatrenia na zníženie vplyvu opusteného, strateného alebo inak vyradeného rybárskeho výstroja (ALDFG) v oceáne a uľahčenie vyhľadávania a výlovu takéhoto výstroja;

               f)v náležitých prípadoch a v miere, ktorú umožňujú relevantné ustanovujúce dokumenty, odporúčania na podporu vykonávania Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce o práci v odvetví rybolovu (ILO);

               g) opatrenia, ktorých cieľom je zákaz rybolovu zacieleného výlučne na získavanie žraločích plutiev a ktoré požadujú, aby boli všetky žraloky vylodené so všetkými plutvami neoddelenými od tela;

               h)v náležitých prípadoch spoločný postup s ostatnými RFMO, a to najmä s tými RFMO, ktoré sa podieľajú na riadení rybolovu v rovnakom regióne;

               i) ďalšie technické opatrenia na základe odporúčaní pomocných orgánov a pracovných skupín výboru NPFC.

               PRÍLOHA II

               Každoročná špecifikácia pozície, ktorú má zaujať

               Únia na zasadnutiach Komisie pre rybolov v severnom Tichom oceáne

               Pred každým zasadnutím komisie NPFC sa v prípade, že tento orgán je vyzvaný prijať rozhodnutia s právnymi účinkami pre Úniu, podniknú kroky potrebné na to, aby sa v pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie, zohľadnili najnovšie vedecké a iné relevantné informácie predložené Európskej komisii v súlade so zásadami a smerovaním úsilia stanovenými v prílohe I.

               Na tento účel a na základe daných informácií Európska komisia predloží Rade alebo jej prípravným orgánom na diskusiu a schválenie písomný dokument, v ktorom sa uvedie navrhovaná špecifikácia pozície Únie, a to v dostatočnom predstihu pred každým zasadnutím komisie NPFC.

               Ak v priebehu zasadnutia komisie NPFC, a to ani priamo na mieste, nemožno dosiahnuť dohodu o tom, aby sa v pozícii Únie zohľadnili nové prvky, záležitosť sa postúpi Rade alebo jej prípravným orgánom.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        JOIN(2016) 49 final z 10. 11. 2016.

                     (3)

                        7348/1/17 REV 1 z 24. 3. 2017.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 12. 2021
            COM(2021) 807 final
            2021/0417(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na šesťdesiatom piatom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie na 65. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971. Uvedené 65. zasadnutie Komisie pre omamné látky je naplánované na 14. až 18. marca 2022.

               2.KONTEXT NÁVRHU

               2.1.Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 zmenený protokolom z roku 1972 a Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971

               Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 zmenený protokolom z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“)
                  1
                sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

               Dohovorom Organizácie Spojených národov (OSN) o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  2
                sa zriaďuje systém medzinárodnej kontroly psychotropných látok. Tento dohovor bol reakciou na diverzifikáciu a rozširovanie škály zneužívaných drog a zaviedli sa ním kontroly viacerých syntetických drog podľa ich potenciálu zneužívania na jednej strane a terapeutickej hodnoty na strane druhej.

               Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami uvedených dohovorov, zatiaľ čo Únia nie je zmluvnou stranou.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „rada ECOSOC“) a jej funkcie a právomoci sú okrem iného stanovené v uvedených dvoch dohovoroch. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí rada ECOSOC. V marci 2022 bude 11 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom
                  3
               . Únia má v Komisii pre omamné látky status pozorovateľa.

               2.3.Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorej radí jej odborný výbor pre drogovú závislosť, pravidelne mení zoznam látok pripojený k uvedeným dohovorom.

               Svetová zdravotnícka organizácia odporučila 18. novembra 2021 generálnemu tajomníkovi OSN
                  4
                zaradiť do zoznamov k dohovorom tri z príslušných látok, ktoré boli kriticky preskúmané odborným výborom pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie.

               Na svojom 65. zasadnutí, ktoré sa bude konať od 14. do 18. marca 2022 vo Viedni, bude Komisia pre omamné látky vyzvaná prijať rozhodnutia o zaradení týchto látok do zoznamov k príslušným dohovorom.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 ods. 1 rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami
                  5
                (ďalej len „rámcové rozhodnutie“), sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia je „droga“ látka, na ktorú sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach, a ktorákoľvek z látok uvedených v prílohe k rámcovému rozhodnutiu. Rámcové rozhodnutie sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka podlieha v Únii kontrole
                  6
               .

               Tri látky (brorfín, metonitazén, eutylón) odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou na medzinárodnú kontrolu intenzívne monitoruje
                  7
                Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť.

               V návrhu Komisie týkajúcom sa pozície Únie sa navrhuje podporiť odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie, pretože sú v súlade s aktuálnym stavom vedeckých poznatkov. Pokiaľ ide o tieto nové psychoaktívne látky, ich pridanie do zoznamov k uvedeným dohovorom je podporené aj informáciami dostupnými v európskej databáze nových drog Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť.

               Je potrebné, aby Rada stanovila pozíciu Únie na účely zasadnutia Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby rozhodla o zaradení látok do zoznamov. Z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie by túto pozíciu mali vyjadriť členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2022, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia nie je zmluvnou stranou týchto dohovorov, má však v tejto oblasti výlučnú právomoc.

               Na tento účel Komisia navrhuje pozíciu Únie, ktorú majú na 65. zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach vyjadriť v mene Európskej únie členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2022. Komisia predkladá takýto návrh pozície Únie siedmykrát
                  8
               . Rada tieto pozície Únie prijala
                  9
               , a EÚ tak mohla na predchádzajúcich zasadnutiach Komisie pre omamné látky vystupovať v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov jednotne, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali za zaradenie látok do zoznamov v súlade s prijatou pozíciou Únie
                  10
               .

               4.PRÁVNY ZÁKLAD

               4.1.Procesnoprávny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  11
               . Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  12
               .

               Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“, keďže je to orgán, ktorý bol zriadený radou ECOSOC – orgánom Organizácie Spojených národov – a ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

               Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie rade ECOSOC v rámci príslušnej lehoty
                  13
               . Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné. Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, konkrétne rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV, majú podľa práva Únie právne účinky aj v právnom poriadku EÚ. Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania uvedeného právneho nástroja EÚ.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec predmetnej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie.

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú nedovoleného obchodovania s drogami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 83 ods. 1 ZFEÚ, ktorý vymedzuje nedovolené obchodovanie s drogami ako oblasť trestnej činnosti s osobitným cezhraničným rozmerom, a Európsky parlament a Rada sa v ňom splnomocňujú stanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami.

               4.3.Variabilná geometria

               Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/SVV v znení uplatniteľnom do 21. novembra 2018, v ktorom sa v článku 1 uvádza, že „drogy“ sú akékoľvek látky, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach.

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov majú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Dánsko viazané, Dánsko sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov prijímajú.

               Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím, a preto sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov prijímajú.

               4.4.Záver

               Právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny vplyv na rozpočet.

               2021/0417 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na šesťdesiatom piatom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 zmenený protokolom z roku 1972
                  14
                (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) nadobudol platnosť 8. augusta 1975.

               (2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Zmeny v zoznamoch môže vykonať len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť, že zmeny odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou nevykoná.

               (3)Dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  15
                nadobudol platnosť 16. augusta 1976.

               (4)Podľa článku 2 Dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov k tomuto dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci s cieľom zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

               (5)Zmeny v zoznamoch k uvedeným dvom dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV
                  16
                sa vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k týmto dohovorom. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               (6)Komisia pre omamné látky má na svojom šesťdesiatom piatom zasadnutí, ktoré je naplánované na 14. až 18. marca 2022 vo Viedni, prijať rozhodnutia o zaradení troch nových látok do zoznamov k uvedeným dohovorom Organizácie Spojených národov.

               (7)Únia nie je zmluvnou stranou dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach. Má štatút pozorovateľa bez hlasovacieho práva v Komisii pre omamné látky, kde bude v marci 2022 jedenásť členských štátov členom s hlasovacím právom
                  17
               . Preto je nevyhnutné, aby Rada oprávnila členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení nových látok do zoznamov k dohovorom patria do výlučnej právomoci Únie.

               (8)Svetová zdravotnícka organizácia odporučila zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach dve nové látky a do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach jednu novú látku
                  18
               .

               (9)Všetky látky preskúmané odborným výborom WHO pre drogovú závislosť (ďalej len „odborný výbor“) a odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou na zaradenie do príslušných zoznamov monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku podľa podmienok nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006
                  19
               .

               (10)Látka brorfín, chemický názov: 1- [1- [1- (4-brómfenyl) etyl] -4-piperidinyl] -1,3-dihydro-2H-benzimidazol-2-ón je podľa posúdenia odborného výboru syntetický opioid podobný iným syntetickým opioidom, ako je morfín a fentanyl. Látka brorfín môže byť konvertovateľná na bezitramid, ktorý je opioidom uvedeným v Zozname I k jednotnému dohovoru o omamných látkach. Látka brorfín nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka brorfín sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku brorfín do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (11)Látka brorfín bola zistená v štyroch členských štátoch a podlieha kontrole v najmenej troch členských štátoch. Spája sa s jednou intoxikáciou bez smrteľných následkov a v súčasnosti ju intenzívne monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť.

               (12)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky brorfín do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (13)Látka metonitazén, chemický názov: N,N-dietyl-2-[(4-metoxyfenyl)metyl]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamín, je podľa posúdenia odborného výboru syntetický opioid, ktorý je štruktúrou podobný izotonitazénu a etonitazénu, ktoré sú uvedené v Zozname I k jednotnému dohovoru o omamných látkach. Látka metonitazén sa skúmala v predklinických modeloch pre svoje analgetické účinky, nie je však známe, že by mala terapeutické použitie. Existujú dostatočné dôkazy, že látka metonitazén sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku metonitazén do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (14)Látka metonitazén bola zistená v troch členských štátoch a podlieha kontrole v najmenej troch členských štátoch. Spája sa s jedným prípadom úmrtia a v súčasnosti ju intenzívne monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť.

               (15)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky metonitazén do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (16)Látka eutylón, chemický názov: 1-(1,3-benzodioxol-5-yl)-2-(etylamino)bután-1-ón) je syntetický katinón, ktorý je chemickou štruktúrou a farmakologicky podobný amfetamínom a katiónom, ktoré sú už pod medzinárodnou kontrolu. Príbuzné katinóny, ako napríklad metylón a N-etylnorpentylón, sú uvedené v Zozname II k dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971. Látka eutylón nemá žiadne známe terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka eutylón sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku eutylón do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               (17)Látka metonitazén bola zistená v 20 členských štátoch a podlieha kontrole v najmenej dvoch členských štátoch. Spája sa s jednou intoxikáciou bez smrteľných následkov a zistila sa v troch biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami. Látku eutylón v súčasnosti intenzívne monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť

               (18)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky eutylón do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.

               (19)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Komisii pre omamné látky, pretože rozhodnutia týkajúce sa rozdielnych rozhodnutí o zaradení troch látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne rámcového rozhodnutia 2004/757/SVV.

               (20)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               (21)Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (22)Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/JHA, a preto sa zúčastňuje na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na šesťdesiatom piatom zasadnutí Komisie pre omamné látky, ktoré sa uskutoční od 14. do 18. marca 2022, keď bude tento orgán vyzvaný, aby prijal rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971, sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                        Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (2)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Rakúsko, Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Maďarsko, Taliansko, Holandsko, Poľsko, Slovinsko Španielsko a Švédsko.

                     (4)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8, zmenené smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2103 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV s cieľom zahrnúť nové psychoaktívne látky do vymedzenia pojmu drogy a ktorou sa zrušuje rozhodnutie Rady 2005/387/SVV (Ú. v. EÚ L 305, 21.11.2017, s. 12).

                     (6)

                        Pozri prílohu k rámcovému rozhodnutiu.

                     (7)

                        Viac informácií o dôsledkoch intenzívneho monitorovania nájdete na
                  https://www.emcdda.europa.eu/system/files/publications/12213/downloads/Guidance%20Note%206-%20Intensive%20monitoring.pdf
                  .

                     (8)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final; COM(2019) 624 final; COM(2020) 659 final, COM(2020) 814 final.

                     (9)

                        Prijaté Radou 7. marca 2017, 27. februára 2018, 5. marca 2019, 11. februára 2020, 17. novembra 2020 a 8. marca 2021.

                     (10)

                        S jedinou výnimkou, v súvislosti s ktorou prebieha postup v prípade nesplnenia povinnosti.

                     (11)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (12)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (13)

                        Článok 3 ods. 7 dohovoru o omamných látkach; článok 2 ods. 7 dohovoru o psychotropných látkach.

                     (14)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (15)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (16)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (17)

                        Rakúsko, Belgicko, Francúzsko, Nemecko, Maďarsko, Taliansko, Holandsko, Poľsko, Slovinsko Španielsko a Švédsko.

                     (18)

                        https://cdn.who.int/media/docs/default-source/controlled-substances/unsg-expert-committee-on-drug-dependence.pdf?sfvrsn=d608e00c_5

                     (19)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 z 12. decembra 2006 o Európskom monitorovacom centre pre drogy a drogovú závislosť (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 12. 2021
            COM(2021) 807 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na šesťdesiatom piatom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorú majú zaujať členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie na šesťdesiatom piatom zasadnutí Komisie pre omamné látky, ktoré je naplánované na 14. až 18. marca 2022, pokiaľ ide o zmeny v rozsahu kontroly látok:

               1.látka brorfín sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach;

               2.látka metonitazén sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach;

               3.látka eutylón sa má zaradiť do Zoznamu II k dohovoru o psychotropných látkach.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 12. 2021
            COM(2021) 834 final
            2021/0440(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa zrušuje, v mene zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/394 o ukončení konzultačného postupu s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Po zhoršení situácie v Burundi pred parlamentnými a prezidentskými voľbami v júni a júli 2015 sa Európska únia domnievala, že Burundská republika nedodržala základné prvky stanovené v článku 9 dohody o partnerstve AKT – EÚ
                     1
                   v súvislosti s ľudskými právami, demokraciou a právnym štátom.

                  V nadväznosti na konzultácie, ktoré sa uskutočnili 8. decembra 2015 v Bruseli podľa článku 96 dohody o partnerstve AKT – EÚ, Európska únia vzala na vedomie odpovede burundskej vlády a záväzok burundskej vlády poskytnúť objasnenia v súvislosti s predloženými otázkami a urýchliť určité súdne konania. Európska únia sa však domnievala, že vyjadrené pozície neriešili komplexne otázku nesúladu so základnými prvkami jej partnerstva s Burundskou republikou. Tieto pozície takisto neposkytli uspokojivú odpoveď na rozhodnutia Mierovej a bezpečnostnej rady Africkej únie zo 17. októbra a 13. novembra 2015, najmä na potrebu rýchleho nadviazania skutočného a inkluzívneho dialógu založeného na dodržiavaní Arushskej dohody.

                  Rozhodnutím Rady 2016/394 sa 13. novembra 2015 ukončili konzultácie a prijali primerané opatrenia uvedené v prílohe k uvedenému rozhodnutiu
                     2
                  . Zahŕňajú pozastavenie finančnej podpory alebo vyplácania finančných prostriedkov (vrátane rozpočtovej podpory) priamo v prospech burundskej štátnej správy alebo inštitúcií.

               Od pokojnej politickej transformácie v roku 2020, ktorá viedla k zvoleniu prezidenta Ndayishimiyeho a k vymenovaniu novej vlády, EÚ zaznamenala pozitívnu dynamiku, pokiaľ ide o:

               ·konštruktívne zapojenie Burundi do politického dialógu podľa článku 8 dohody o partnerstve AKT – EÚ;

               ·úsilie vlády o podporu mieru a stability, opatrenia na zlepšenie dobrej správy vecí verejných, slobodu médií; vyhlásenia o ľudských právach, právnom štáte a boji proti beztrestnosti;

               ·dohodu o pláne („Feuille de route“), ktorá obsahuje záväzky časti burundskej vlády prijaté v reakcii na rozhodnutie Rady 2016/394 v oblasti ľudských práv; spravodlivosti a právneho štátu; slobody presvedčenia a tlače; dobrej správy vecí verejných; mieru, bezpečnosti a demokracie; podnikateľského prostredia; životného prostredia a biodiverzity;

               ·veľký počet utečencov, ktorí sa dobrovoľne vracajú do Burundi;

               ·obnovenie spolupráce s medzinárodným spoločenstvom a so susednými krajinami.

                  Vzhľadom na tento pokrok a záväzky vedúci misií vo svojej správe z 19. mája 2021 vyjadrili názor, že primerané opatrenia uvedené v prílohe k rozhodnutiu Rady 2016/394 už neboli relevantné, a preto odporučili, aby sa zrušili.

                  Napriek tomu by sa v rámci politického dialógu s Burundi podľa článku 8 dohody o partnerstve AKT – EÚ mali naďalej nastoľovať tieto otázky:

               ·zlepšenie dobrej správy vecí verejných, právneho štátu, ľudských práv, podnikateľského prostredia ako potrebného základu pre trvalo udržateľný rozvoj;

               ·oslobodenie politických väzňov, návrat členov opozície a občianskej spoločnosti; treba otvoriť a upokojiť politický priestor, aby sa dospelo k zmiereniu;

               ·pokračujúce úsilie o posilnenie slobody médií;

               ·obmedzenie svojvoľného zatýkania; lepšia kontrola politicky motivovaných násilných skupín („Imbonerakure“) príslušnými orgánmi, ako aj posilnená zodpovednosť a transparentnosť určitých činností Národnej spravodajskej služby (SNR); reforma súdnictva, oddelenie štátu a strany;

               ·rešpektovanie nezávislosti občianskej spoločnosti/mimovládnych organizácií.

                  Cieľom tohto návrhu je preto zrušiť rozhodnutie Rady 2016/394, v dôsledku čoho sa zrušia primerané opatrenia vymedzené v záveroch z konzultácií podľa článku 96 dohody o partnerstve AKT – EÚ.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Tento návrh je v súlade s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky, konkrétne ide o tieto ustanovenia:

               ·Nový Európsky konsenzus o rozvoji – „Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť“, 8. júna 2017
                  3
               .

               ·Globálna stratégia pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie.

               ·Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku, 9. marca 2020
                  4
               .

               ·Akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024
                  5
               .

               ·Strategický rámec EÚ pre ľudské práva a demokraciu, 2012
                  6
               .

               ·Akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť III z 25. novembra 2020
                  7
               .

                  Spolupráca EÚ sa riadi Agendou 2030 a cieľmi udržateľného rozvoja, Parížskou dohodou a akčným programom z Addis Abeby.

                  Návrh umožní v plnej miere vykonávať ich ustanovenia, keďže umožní spoluprácu s burundskou vládou a zároveň sa budú naďalej monitorovať obavy prostredníctvom obnoveného trvalého politického dialógu.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Návrh je v súlade s prioritami Komisie na roky 2019 – 2024, ktoré sa vzťahujú na vonkajšie činnosti: s Európskou zelenou dohodou, digitálnou transformáciou a dátovými technológiami, alianciami pre udržateľný rast a dôstojné pracovné miesta, lepším riadením a správou migrácie, partnerstvami v oblasti migrácie a správy vecí verejných, mieru a bezpečnosti. Je tiež v súlade s Globálnou stratégiou pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie z roku 2016.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Vzhľadom na cieľ, obsah a kontext navrhovaného opatrenia je hmotnoprávnym základom článok 3 vnútornej dohody medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o opatreniach, ktoré sa majú prijať, a postupoch, ktoré sa majú dodržiavať pri vykonávaní Dohody o partnerstve AKT – ES, v spojení s bodom 3 druhým pododsekom prílohy k tejto dohode (ďalej len „vnútorná dohoda“)
                     8
                  .

               •Výber nástroja

                  Podľa článku 3 vnútornej dohody pozíciu členských štátov k vykonávaniu článku 96 dohody AKT – ES, ak sa táto pozícia týka záležitostí patriacich do ich právomoci, prijíma Rada v súlade s postupom uvedeným v prílohe. Podľa bodu 3 prílohy k vnútornej dohode zostávajú tieto opatrenia v platnosti dovtedy, pokiaľ Rada na návrh Komisie po dohode s vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku neprijme rozhodnutie, ktorým sa menia alebo rušia už prijaté opatrenia, a to kvalifikovanou väčšinou v prípade čiastočného pozastavenia.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  neuvedené

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Tento návrh bol iniciovaný s prihliadnutím na uvedenú správu vedúcich misií EÚ v Burundi, o ktorej rokovala pracovná skupina pre Afriku (COAFR) 25. mája 2021 a pracovná skupina afrických, karibských a tichomorských štátov 28. mája 2021. Delegáti skupiny COAFR uznali pozitívny vývoj a vyslovili sa za zrušenie primeraných opatrení, pričom zdôraznili, že je dôležité naďalej podporovať burundskú vládu, aby dosiahla ďalší pokrok v oblasti ľudských práv, právneho štátu a správy vecí verejných. Delegáti pracovnej skupiny pre AKT vyjadrili podporu výsledku rokovaní skupiny COAFR a zdôraznili, že je dôležité zachovať výhodu prostredníctvom jednotlivých sankcií s cieľom uľahčiť ďalší pokrok.

               •Posúdenie vplyvu

                  Očakáva sa, že zrušenie primeraných opatrení vybuduje dôveru medzi EÚ a Burundi a znormalizuje vzťahy, pričom by mohlo prispieť k posilneniu pozitívnych síl v rámci burundských mocenských štruktúr, ako aj umožniť politický dialóg v citlivých oblastiach, zvýšiť vplyv EÚ a posilniť pozíciu EÚ v Burundi v porovnaní s inými globálnymi aktérmi.

                  Zrušenie primeraných opatrení umožní využiť pákový efekt, ktorý ponúka viacročné orientačné plánovanie na roky 2021 – 2027, ako stimul na zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv, právneho štátu a správy vecí verejných.

               •Základné práva

               Okrem toho sa bude v súlade s rozhodnutím Rady 2015/1763
                  9
                pokračovať v reštriktívnych opatreniach voči osobám, subjektom alebo orgánom, ktoré narúšajú demokraciu alebo bránia hľadaniu politického riešenia v Burundi.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Žiadny vplyv na rozpočet.

               5.ĎALŠIE PRVKY

                  Hoci sa v tomto návrhu predpokladá zrušenie primeraných opatrení uvedených v prílohe k rozhodnutiu Rady 2016/394, naďalej sú v platnosti reštriktívne opatrenia podľa rozhodnutia Rady 2015/1763 a v nadchádzajúcich mesiacoch dôjde k ich preskúmaniu, ako sa stanovuje v uvedenom rozhodnutí.

               Delegáti skupiny COAFR vyzvali na diskusiu o budúcnosti vyšetrovacej komisie Organizácie Spojených národov pre Burundi. V nadväznosti na túto diskusiu sa Rada OSN pre ľudské práva rozhodla rezolúciou z iniciatívy EÚ
                  10
                nadviazať na prácu vykonanú vyšetrovacou komisiou a zaviesť monitorovací mandát pre jednotlivé krajiny vo forme osobitného spravodajcu pre situáciu v oblasti ľudských práv v Burundi.

               2021/0440 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa zrušuje, v mene zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/394 o ukončení konzultačného postupu s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o opatreniach, ktoré sa majú prijať, a o postupoch, ktoré sa majú dodržiavať pri vykonávaní dohody o partnerstve AKT – ES, a najmä na jej článok 3 a prílohu,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Konzultácie s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanej v Cotonou 23. júna 2000
                  11
                v znení zmien
                  12
               ,
                  13
                a predĺžení
                  14
               , boli ukončené rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/394
                  15
                a na základe návrhu Komisie po dohode s vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku sa prijali primerané opatrenia uvedené v prílohe k uvedenému rozhodnutiu.

               (2)Všeobecné voľby v máji 2020 umožnili pokojnú politickú transformáciu, ktorá otvorila nový priestor nádeje pre obyvateľstvo a príležitosti pre Burundi a jeho vzťahy s partnermi.

               (3)Únia odvtedy uznala pozitívny vývoj dosiahnutý burundskou vládou, pokiaľ ide o ľudské práva, dobrú správu vecí verejných a právny štát, ako aj záväzky k ďalšiemu zlepšeniu v uvedených oblastiach prijaté v dohode o pláne („Feuille de route“).

               (4)Vznikla vláda odhodlaná uskutočniť reformy potrebné na rozvoj a stabilitu krajiny a dosiahol sa povzbudzujúci pokrok pri plnení záväzkov stanovených v rozhodnutí Rady (EÚ) 2016/394.

               (5)V súlade s posúdením Komisie a po dohode s vysokým predstaviteľom Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku dôvody prijatia rozhodnutia (EÚ) 2016/394, ako sa uvádzajú v uvedenom rozhodnutí, už neplatia. Preto sa uvedené rozhodnutie v mene členských štátov zrušuje vo veciach, ktoré patria do ich právomoci.

               (6)Výzvy v oblasti ľudských práv, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu pretrvávajú a je potrebné, aby burundské orgány dosiahli ďalší pokrok, a to aj vykonávaním uvedenej dohody o pláne a v rámci prebiehajúceho politického dialógu.

               (7)Burundi je naďalej nestabilné a zvolené orgány potrebujú na vykonávanie programu reforiem a rozvojového programu krajiny podporu medzinárodných partnerov.

               (8)Európska únia a členské štáty by mali spolu s ďalšími medzinárodnými partnermi podporovať prebiehajúce úsilie vnútroštátnych orgánov stabilizovať a konsolidovať demokratické inštitúcie, presadzovať ľudské práva, dobrú správu vecí verejných a právny štát, ako aj plniť záväzky k ďalšiemu zlepšeniu v uvedených oblastiach prijaté v dohode o pláne,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rozhodnutie (EÚ) 2016/394 sa v mene členských štátov zrušuje vo veciach, ktoré patria do ich právomoci.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda/predsedníčka

                     (1)

                        Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 (Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3). Dohoda o partnerstve AKT – EÚ bola zmenená dohodou podpísanou 25. júna 2005 v Luxemburgu (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podpísanou 22. júna 2010 v Ouagadougou (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3). Uplatňovanie dohody o partnerstve AKT – EÚ sa rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019 zo 17. decembra 2019 o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ (Ú. v. EÚ L 001, 3.1.2020, s. 3) zmenenej rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 2/2020 zo 4. decembra 2020 (Ú. v. EÚ L 420, 14.12.2020, s. 32) a rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2021 z 26. novembra 2021 (Ú. v. EÚ L 441, 9.12.2021, s. 3) predĺžilo do 30. júna 2022 alebo do nadobudnutia platnosti novej dohody o partnerstve AKT – EÚ alebo do začatia predbežného vykonávania novej dohody o partnerstve AKT – EÚ, podľa toho, čo nastane skôr.

                     (2)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/394 zo 14. marca 2016 o ukončení konzultačného postupu s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (Ú. v. EÚ L 73, 18.3.2016, s. 90).

                     (3)

                        Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o politike rozvoja Európskej únie s názvom „Nový európsky konsenzus o rozvoji: Náš svet, naša dôstojnosť, naša budúcnosť“ (Ú. v. EÚ C 210, 30.6.2017, s. 1).

                     (4)

                        Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Na ceste ku komplexnej stratégii pre Afriku“ [JOIN(2020) 4 final].

                     (5)

                        Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom „Akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024“ [JOIN(2020) 5 final].

                     (6)

                        Strategický rámec EÚ pre ľudské práva a demokraciu a akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu (COUNCIL 11855/12)

                     (7)

                        Spoločné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade s názvom: „Akčný plán EÚ pre rodovú rovnosť (GAP) III – Ambiciózny program pre rodovú rovnosť a posilnenie postavenia žien v rámci vonkajšej činnosti EÚ [JOIN(2020) 17 final].

                     (8)

                        Vnútorná dohoda medzi zástupcami členských štátov zasadajúcich v RADE o opatreniach, ktoré sa majú prijať, a postupoch, ktoré sa majú dodržiavať pri vykonávaní Dohody o partnerstve krajín AKT-ES (Ú. v. EÚ L 317 15.12.2000, s. 376).

                     (9)

                        Rozhodnutie Rady (SZBP) 2015/1763 z 1. októbra 2015 o reštriktívnych opatreniach vzhľadom na situáciu v Burundi (Ú. v. EÚ L 257, 2.10.2015, s. 37).

                     (10)

                        Rada pre ľudské práva, rezolúcia s názvom „Situácia v oblasti ľudských práv v Burundi“, A/HRC/RES/48/16

                     (11)

                        Ú. v. EÚ L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (12)

                        Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 (Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3). Dohoda o partnerstve AKT – EÚ bola zmenená dohodou podpísanou 25. júna 2005 v Luxemburgu (Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 27) a dohodou podpísanou 22. júna 2010 v Ouagadougou (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3). Uplatňovanie dohody o partnerstve AKT – EÚ sa rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019 zo 17. decembra 2019 o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ (Ú. v. EÚ L 420001, 3.1.2020, s. 3) zmenenej rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 2/2020 zo 4. decembra 2020 (Ú. v. EÚ L 420, 14.12.2020, s. 32) a rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2021 z 26. novembra 2021 (Ú. v. EÚ L 441, 9.12.2021, s. 3) predĺžilo do 30. júna 2022 alebo do nadobudnutia platnosti novej dohody o partnerstve AKT – EÚ alebo do začatia predbežného vykonávania novej dohody o partnerstve AKT – EÚ, podľa toho, čo nastane skôr.

                     (13)

                        Dohoda, ktorou sa druhýkrát mení a dopĺňa Dohoda o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 a prvýkrát zmenená a doplnená v Luxemburgu 25. júna 2005 (Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3).

                     (14)

                        Rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019 zo 17. decembra 2019 o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ [2020/2] (Ú. v. EÚ L 1, 3.1.2020, s. 3) zmenené rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 2/2020 zo 4. decembra 2020, ktorým sa mení rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019 o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ [2020/2052] (Ú. v. EÚ L 420, 14.12.2020, s. 32) a rozhodnutím Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2021 z 26. novembra 2021, ktorým sa mení rozhodnutie Výboru veľvyslancov AKT – EÚ č. 3/2019 o prijatí prechodných opatrení podľa článku 95 ods. 4 dohody o partnerstve AKT – EÚ [2021/2175] (Ú. v. EÚ L 441, 9.12.2021, s. 3).

                     (15)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/394 zo 14. marca 2016 o ukončení konzultačného postupu s Burundskou republikou podľa článku 96 Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (Ú. v. EÚ L 73, 18.3.2016, s. 90).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli22. 12. 2021
            COM(2021) 570 final
            2021/0430(CNS)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Pandémia COVID-19 spôsobila najhlbšiu hospodársku recesiu v EÚ za posledné desaťročia
                  1
               , čo viedlo k rýchlej a rozhodnej politickej reakcii na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. Všetky členské štáty okrem svojich „automatických stabilizátorov“ prijali mimoriadne diskrečné opatrenia s cieľom podporiť hospodársku činnosť a zmierniť sociálne vplyvy.

               EÚ tiež podnikla bezprecedentné kroky na riešenie krízy. Viacročný finančný rámec EÚ v celkovej výške 1,8 bln. EUR v cenách roku 2018 je spolu s Nástrojom Európskej únie na obnovu (NextGenerationEU) najväčším stimulačným balíkom, aký bol kedy financovaný z rozpočtu EÚ. Nástroj NextGenerationEU, ktorý formálne schválila Rada 14. decembra 2020
                  2
                s podporou Európskeho parlamentu, poskytne na prerozdelenie 750 mld. EUR (v cenách roku 2018), pričom tieto prostriedky sa získajú na kapitálových trhoch a budú určené na financovanie konkrétnych opatrení na podporu obnovy a odolnosti v obmedzenom období s cieľom podporiť hospodársky rast a investovať do odolnosti a ekologickejšej a digitálnej budúcnosti.

               Sú potrebné dostatočné príjmy na pokrytie splácania nákladov na financovanie prostriedkov vypožičaných v rámci nástroja NextGenerationEU rozloženého na tri desaťročia. Splácanie istiny sa môže začať pred koncom viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027, ak sú sumy, ktoré sa nepoužili na platby úrokov, nižšie, ako sa plánovalo, a v prípade zavedenia nových vlastných zdrojov
                  3
               , pričom jej splatenie sa musí uzavrieť do konca roka 2058
                  4
               .

               V rámci medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020
                  5
                Európsky parlament, Rada a Komisia uviedli, že výdavky z rozpočtu Únie súvisiace so splácaním Nástroja Európskej únie na obnovu by nemali viesť k neprimeranému obmedzeniu výdavkov na programy alebo investičných nástrojov v rámci viacročného finančného rámca. Podľa tejto medziinštitucionálnej dohody je tiež žiaduce, aby sa z hľadiska členských štátov zmiernilo zvýšenie vlastného zdroja založeného na HND. Uvedené tri inštitúcie sa teda dohodli, že budú „pracovať na zavedení dostatočných nových vlastných zdrojov s cieľom pokryť sumu zodpovedajúcu očakávaným výdavkom súvisiacim so splácaním
                  6
               “. Komisia za zaviazala, že v roku 2021 navrhne nové vlastné zdroje s cieľom zaviesť ich najneskôr od 1. januára 2023
                  7
               .

               2.KONTEXT NÁVRHU NA ZMENU

               Komisia navrhuje zaviesť nové vlastné zdroje a poskytnúť EÚ potrebné zdroje, a to najmä vzhľadom na nové rozpočtové výdavky na splatenie finančných nákladov spojených s prostriedkami vypožičanými v rámci nástroja NextGenerationEU a na Sociálno-klimatický fond
                  8
               .

               V zmenenom návrhu sa uvádza, že 25 % z väčšiny príjmov z kvót, s ktorými sa má obchodovať formou aukcie v rámci obchodovania s emisiami, bude plynúť do rozpočtu EÚ. Patria sem príjmy zo súčasného systému obchodovania s emisiami pre stacionárne zariadenia a leteckú dopravu, v prípade ktorých by sa formou aukcie obchodovalo s dodatočnými kvótami, ako aj jeho rozšírenie na námornú dopravu a zavedenie samostatného obchodovania s emisiami v sektoroch cestnej dopravy a budov v súlade s návrhom na zmenu smernice 2003/87/ES
                  9
               .

               Emisné kvóty, ktoré Európska investičná banka predala formou aukcie pre inovačný fond a počiatočné prostriedky pre modernizačný fond, sú vylúčené. S cieľom zachovať neutralitu zahŕňa rozsah vlastných zdrojov aj kvóty, ktoré sú v zásade určené na obchodovanie formou aukcie členskými štátmi a ktoré sa na základe vlastného uváženia členských štátov prevedú bezplatne do odvetvia energetiky, použijú na dosiahnutie súladu v odvetviach, ktoré sa podieľajú na tomto úsilí, alebo s nimi bude formou aukcie obchodovať Európska investičná banka pre modernizačný fond.

               S cieľom riešiť možné sociálne vplyvy v súvislosti so zavedením obchodovania s emisiami v sektoroch cestnej dopravy a budov Komisia navrhla zriadiť Sociálno-klimatický fond. Fond bude prínosom pre zraniteľné domácnosti, mikropodniky a používateľov dopravy. Fond bude počas svojho trvania financovaný z vlastných zdrojov rozpočtu Únie vrátane príjmov z obchodovania s emisiami v sektoroch cestnej dopravy a budov od roku 2026. Celkové finančné krytie fondu na roky 2025 – 2032 bude 72,2 mld. EUR v bežných cenách, čo v zásade zodpovedá sume rovnajúcej sa približne 25 % očakávaných príjmov z nového systému obchodovania s emisiami v sektore budov a cestnej dopravy v rokoch 2026 – 2032.

               Navrhuje sa dočasný solidárny mechanizmus úprav na zmiernenie regresívnych distribučných vplyvov vlastného zdroja založeného na obchodovaní s emisiami, ktorým sa zavádza maximálny príspevok pre členské štáty s nižšími príjmami a vysokými emisiami uhlíka a minimálny príspevok pre členské štáty, ktoré typicky patria medzi krajiny s vyššími príjmami a nízkymi emisiami uhlíka. Tým sa predíde tomu, aby niektoré členské štáty prispievali do rozpočtu EÚ neprimerane v porovnaní s veľkosťou ich hospodárstva počas obdobia prechodu na udržateľnejšie hospodárstva a spoločnosti, a zabezpečí sa spravodlivý príspevok od všetkých.

               V tomto návrhu sa stanovuje, aby sa časť príjmov z predaja certifikátov mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach prevádzala do rozpočtu EÚ ako vlastné zdroje vo forme národného príspevku.

               Napokon sa v tomto návrhu stanovuje, že členské štáty poskytnú národný príspevok do rozpočtu EÚ na základe podielu zo zostatkových ziskov najväčších a najziskovejších nadnárodných podnikov prerozdelených členským štátom v prípade, že ide o jurisdikcie koncových trhov, v ktorých sa tovar alebo služby používajú alebo spotrebúvajú, a to podľa dohody inkluzívneho rámca OECD/G20 na zamedzenie narúšania základu dane a presunu ziskov
                  10
                týkajúcej sa reformy medzinárodného daňového rámca. Hoci práca na mnohostrannom dohovore na medzinárodnej úrovni stále prebieha, Komisia oznámila, že v roku 2022 predloží návrh smernice Rady, ktorou sa zabezpečí konzistentné vykonávanie mnohostranného dohovoru o čiastočnom prerozdelení práv na zdanenie.

               3.PRÁVNY RÁMEC

               3.1.Rozhodnutie o vlastných zdrojoch

               Podľa článku 311 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie môže Rada po porade s Európskym parlamentom „vytvoriť nové kategórie vlastných zdrojov alebo zrušiť existujúcu kategóriu“. Toto ustanovenie výslovne umožňuje zmenu rozhodnutia o vlastných zdrojoch s cieľom pridať nové vlastné zdroje, ako sa dohodlo v medziinštitucionálnej dohode.

               Rada v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom stanoveným v článku 311 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prijíma revidované rozhodnutie jednomyseľne po porade s Európskym parlamentom. Rozhodnutie nadobudne účinnosť po jeho schválení členskými štátmi v súlade s ich ústavnými požiadavkami.

               3.2.Vykonávacie právne predpisy

               Rada zároveň musí zmeniť vykonávacie opatrenia týkajúce sa systému vlastných zdrojov, aby sa zabezpečilo, že budú naďalej vhodné na daný účel. Okrem toho sú potrebné nové ustanovenia o sprístupňovaní v prípade všetkých nových vlastných zdrojov. Komisia predloží potrebné návrhy v prvom polroku 2022.

               2021/0430 (CNS)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 311 tretí odsek,

               so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

               konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Nástroj NextGenerationEU zriadený nariadením Rady (EÚ) 2020/2094
                  11
                poskytne na prerozdelenie 750 mld. EUR v cenách roku 2018, ktoré sa získajú na finančných trhoch ako dočasný nástroj obnovy s cieľom zabezpečiť udržateľnú a odolnú obnovu v celej Únii, umožniť implementáciu hospodárskej podpory vo výnimočnej situácii spôsobenej pandémiou COVID-19 a podporiť zelenú a digitálnu transformáciu.

               (2)Splácanie istiny takýchto finančných prostriedkov, ktoré sa majú použiť na výdavky v rámci Nástroja Európskej únie na obnovu, a súvisiaceho splatného úroku sa bude musieť financovať zo všeobecného rozpočtu Únie a z dostatočných výnosov z nových vlastných zdrojov zavedených po roku 2021. V rámci medziinštitucionálnej dohody zo 16. decembra 2020
                  12
                Európsky parlament, Rada a Komisia uznali dôležitosť kontextu Nástroja Európskej únie na obnovu, pričom uviedli, že „výdavky z rozpočtu Únie súvisiace so splácaním Nástroja Európskej únie na obnovu by nemali viesť k neprimeranému obmedzeniu výdavkov na programy alebo investičných nástrojov v rámci VFR.“ V medziinštitucionálnej dohode sa ďalej uvádza, že „je tiež žiaduce, aby sa z hľadiska členských štátov zmiernilo zvýšenie vlastného zdroja založeného na HND“.

               (3)Systém EÚ na obchodovanie s emisiami zriadený smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  13
                je ústrednou súčasťou politiky Únie v oblasti klímy. Vzhľadom na úzke prepojenie obchodovania s emisiami s cieľmi politiky Únie v oblasti klímy je vhodné prideliť časť príslušných príjmov do rozpočtu Únie.

               (4)Vlastné zdroje založené na obchodovaní s emisiami zahŕňajú podiel príjmov z obchodovania s kvótami formou aukcie vo všetkých odvetviach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2003/87/ES. Podľa smernice 2003/87/ES a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842
                  14
                sa členské štáty môžu rozhodnúť, že s niektorými z celkového množstva kvót uvedených v smernici 2003/87/ES nebudú obchodovať formou aukcie alebo že ich prevedú a budú s nimi obchodovať formou aukcie v prospech modernizačného fondu zriadeného uvedenou smernicou. Tieto kvóty by sa mali použiť aj na výpočet výšky vlastných zdrojov založených na obchodovaní s emisiami. Je vhodné vylúčiť kvóty určené na pokrytie počiatočných prostriedkov pre modernizačný fond, ako aj kvóty pre inovačný fond.

               (5)Mal by sa stanoviť maximálny príspevok pre oprávnené členské štáty, aby sa zabránilo príliš regresívnemu vplyvu na príspevky z obchodovania s emisiami. V rokoch 2023 až 2027 sú členské štáty oprávnené, ak je hrubý národný dôchodok na obyvateľa, meraný v štandarde kúpnej sily a vypočítaný na základe číselných údajov Únie za rok 2020, nižší ako 90 % priemeru EÚ. Pre roky 2028 až 2030 by sa mal použiť hrubý národný dôchodok na obyvateľa v roku 2025. Maximálny príspevok by sa mal stanoviť porovnaním podielov členských štátov na celkovom vlastnom zdroji založenom na obchodovaní s emisiami s podielmi týchto členských štátov na hrubom národnom dôchodku Únie. Minimálny príspevok by sa mal stanoviť pre všetky členské štáty, ak je ich podiel na celkovej sume vlastných zdrojov založených na ETS nižší ako 75 % ich podielu na hrubom národnom dôchodku Únie.

               (6)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX]
                  15
                sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach s cieľom doplniť systém EÚ na obchodovanie s emisiami a zabezpečiť účinnosť politiky Únie v oblasti klímy. Vzhľadom na úzke prepojenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach s politikou Únie v oblasti klímy by sa časť príjmov z predaja certifikátov mala previesť do rozpočtu Únie ako vlastný zdroj.

               (7)Inkluzívny rámec Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a skupiny G20 na zamedzenie narúšania základu dane a presunu ziskov dosiahol v októbri 2021 dohodu o pridelení 25 % zostatkových ziskov veľkých nadnárodných podnikov nad prahovou hodnotou ziskovosti 10 % jurisdikciám účastníckych trhov (ďalej len „dohoda OECD/G20 – IR pilier 1“). Vlastný zdroj by mal pozostávať z uplatnenia jednotnej sadzby výberu na podiel zo zostatkového zisku nadnárodných podnikov prerozdeleného do členských štátov [podľa smernice o vykonávaní globálnej dohody o prerozdelení práv na zdanenie].

               (8)Ustanovenia týkajúce sa príspevku z obchodovania s kvótami formou aukcie v rámci súčasného systému obchodovania s emisiami by sa mali uplatňovať od 1. januára 2023. Po zmene smernice 2003/87/ES by sa ustanovenia týkajúce sa príspevku z obchodovania s kvótami formou aukcie v rámci revidovaného systému obchodovania s emisiami mali uplatňovať od prvého dňa nasledujúceho po poslednom dni obdobia na transpozíciu tejto zmeny. Ustanovenia týkajúce sa príspevku z mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach by sa mali uplatňovať odo dňa začatia uplatňovania nariadenia. [Ustanovenia dohody OECD/G20 – IR pilier 1 nadobudnú účinnosť po tom, ako sa začne uplatňovať smernica o vykonávaní globálnej dohody o prerozdelení práv na zdanenie a nadobudne platnosť mnohostranný dohovor,]

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Zmeny rozhodnutia (EÚ, Euratom) 2020/2053

               Rozhodnutie (EÚ, Euratom) 2020/2053 sa mení takto:

               1.Článok 2 sa mení takto:

               a)V odseku 1 sa dopĺňa toto písm. e):

               „e) uplatnenia jednotnej sadzby 25 % na:

               1.príjmy členských štátov z obchodovania s kvótami formou aukcie podľa článkov 3d, 10 a 30d smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  16
               1;

               2.sumu vypočítanú vynásobením ročného objemu kvót, na ktoré príslušný členský štát uplatňuje ktorúkoľvek z týchto možností:

               a)možnosť prechodného bezodplatného prideľovania kvót uvedenú v článku 10c smernice 2003/87/ES;

               b)možnosť zrušenia kvót v obmedzenom množstve podľa článku 6 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842
                  17
               2;

               c)využitie kvót uvedených v článku 10d ods. 4 smernice 2003/87/ES na obchodovanie formou aukcie v prospech modernizačného fondu uvedeného v článku 10d ods. 3 uvedenej smernice;

               s priemernou váženou cenou kvót obchodovaných formou aukcie na aukčnej platforme v roku, v ktorom by sa s týmito kvótami obchodovalo formou aukcie.“

               b)V odseku 1 sa dopĺňa toto písmeno f):

               „f) uplatnenia jednotnej sadzby výberu rovnajúcej sa 75 % príjmov z predaja certifikátov mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX]
                  183.“

               c)V odseku 1 sa dopĺňa toto písmeno g):

               „g) uplatnenia jednotnej sadzby výberu vo výške 15 % na podiel zo zostatkového zisku nadnárodných podnikov prerozdeleného do členských štátov [podľa smernice o vykonávaní globálnej dohody o prerozdelení práv na zdanenie
                  194.]“

               d)Vkladá sa tento odsek 2a:

               „2a.
                     Odchylne od odseku 1 písm. e) sa do rozpočtového roka 2030 uplatňujú tieto ustanovenia:

               a)ak je podiel členského štátu na celkovej sume príjmov plynúcich z uplatňovania odseku 1 písm. e) nižší ako 75 % jeho podielu na hrubom národnom dôchodku Únie, tento členský štát sprístupní sumu rovnajúcu sa 75 % tohto podielu hrubého národného dôchodku vynásobenú celkovou sumou príjmov plynúcich z uplatňovania odseku 1 písm. e);

               b)podiel členského štátu na celkovej výške príjmov plynúcich z uplatňovania odseku 1 písm. e) nesmie byť vyšší ako 150 % podielu daného členského štátu na hrubom národnom dôchodku Únie v prípade členských štátov s hrubým národným dôchodkom na obyvateľa nižším ako 90 % priemeru Únie, meraným v štandarde kúpnej sily a vypočítaným na základe údajov za rok 2020 pre obdobie 2023 až 2027 a na základe údajov za rok 2025 pre obdobie 2028 až 2030.

               Hrubý národný dôchodok uvedený v písmenách a) a b) je hrubý národný dôchodok v trhových cenách uvedený v článku 1 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/516
                  205.“

               Článok 2

               Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

               Generálny tajomník Rady oznámi toto rozhodnutie členským štátom.

               Členské štáty bezodkladne oznámia generálnemu tajomníkovi Rady ukončenie postupov na schválenie tohto rozhodnutia v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami.

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po doručení posledného z oznámení uvedených v druhom odseku.

               Článok 1 ods. 1 písm. a) sa uplatňuje od 1. januára 2023 v prípade príjmov podľa článkov 3d a 10 smernice 2003/87/ES a odo dňa nasledujúceho po poslednom dni obdobia na transpozíciu smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX]
                  216, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES, v prípade príjmov podľa článku 30d smernice 2003/87/ES.

               Článok 1 ods. 1 písm. b) sa uplatňuje od dátumu začatia uplatňovania nariadenia (EÚ) [XXX], ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach.

               Článok 1 ods. 1 písm. c) sa uplatňuje od

               prvého dňa začatia uplatňovania [smernice o vykonávaní globálnej dohody o prerozdelení práv na zdanenie] alebo

               dňom nadobudnutia platnosti a účinnosti mnohostranného dohovoru, podľa toho, ktorý dátum nastane neskôr.

               Článok 3

               Adresáti

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Podľa údajov Eurostatu sa hrubý domáci produkt EÚ v roku 2020 znížil približne o 5,9 %.

                     (2)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2020/2094 zo 14. decembra 2020, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po kríze COVID-19 (Ú. v. EÚ L 433I, 22.12.2020, s. 23).

                     (3)

                        V záveroch Európskej rady z júla 2020 sa v bode 150 takisto uvádza, že „výnosy z nových vlastných zdrojov zavedených po roku 2021 sa použijú na predčasné splatenie prostriedkov, ktoré si Únia vypožičia v rámci NextGenerationEU“.

                     (4)

                        Podľa článku 5 ods. 2 rozhodnutia Rady (EÚ, Euratom) 2020/2053 zo 14. decembra 2020 o systéme vlastných zdrojov Európskej únie (ďalej len „rozhodnutie o vlastných zdrojoch“) nemôže splatenie nenávratných grantov presiahnuť 29,25 mld. EUR ročne (v cenách roku 2018).

                     (5)

                        Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (Ú. v. EÚ L 433I, 22.12.2020, s. 28 – 46).

                     (6)

                        Príloha II, bod F.

                     (7)

                        Pracovný program Komisie na rok 2021, COM(2020) 690 final.

                     (8)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond, COM(2021) 568 final.

                     (9)

                        Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a nariadenie (EÚ) 2015/757, COM(2021) 551 final.

                     (10)

                        Vyhlásenie o dvojpilierovom riešení daňových výziev vyplývajúcich z digitalizácie hospodárstva, projekt OECD/G20 na zamedzenie narúšania základu dane a presunu ziskov, 8. október 2021.

                     (11)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2020/2094 zo 14. decembra 2020, ktorým sa zriaďuje Nástroj Európskej únie na obnovu s cieľom podporiť obnovu po kríze COVID-19 (Ú. v. EÚ L 433I, 22.12.2020, s. 23).

                     (12)

                        Medziinštitucionálna dohoda zo 16. decembra 2020 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových záležitostiach a správnom finančnom riadení, ako aj o nových vlastných zdrojoch vrátane plánu na zavedenie nových vlastných zdrojov (Ú. v. EÚ L 433I, 22.12.2020, s. 28).

                     (13)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (14)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

                     (15)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX], ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (Ú. v. EÚ L [...], [...], s. [...]).

                     (16)
                  1
                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (17)
                  2
                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

                     (18)
                  3
                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) [XXX], ktorým sa zriaďuje mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach.

                     (19)
                  4
                        [Smernica (EÚ) XXX o vykonávaní dohody OECD/G20 – IR pilier 1].

                     (20)
                  5
                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/516 z 19. marca 2019 o harmonizácii hrubého národného dôchodku v trhových cenách, ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/130/EHS, Euratom a nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1287/2003 (nariadenie o HND) (

                     Ú. v. EÚ L 91, 29.3.2019, s. 19

                  ).

                     (21)
                  6
                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) XXX/XXXX z dd/mm/rr.