				|

		52012PC0185

			Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa Dánsku povoľuje zaviesť osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 75 smernice Rady 2006/112/ES /* COM/2012/0185 final - 2012/0093 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Podľa článku 395 smernice Rady 2006/112/ES
z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty[1] (ďalej len „smernica o
DPH“) môže Rada, ktorá koná jednomyseľne na návrh Komisie, povoliť
ktorémukoľvek členskému štátu uplatňovať osobitné opatrenia
odchyľujúce sa od ustanovení uvedenej smernice s cieľom
zjednodušiť postup pri výbere dani z pridanej hodnoty (DPH), alebo
zabrániť určitým druhom daňových únikov alebo vyhýbaniu sa
daňovým povinnostiam.
Dánsko v liste, ktorého doručenie Komisia
zaregistrovala 5. septembra 2011, požiadalo o povolenie uplatnenia výnimky
z článku 75 smernice od DPH.
Komisia v súlade s článkom 395 ods. 2
smernice o DPH informovala ostatné členské štáty o žiadosti Dánska
listom z 14. marca 2012. Listom z 15. marca 2012 oznámila Dánsku, že má
všetky informácie potrebné na to, aby jeho žiadosť zvážila spôsobom
opísaným v nasledujúcich odsekoch.
Dánsko v súčasnosti využíva doložku o
zachovaní status quo podľa článku 176 smernice o DPH
vzhľadom na odpočítanie DPH pri kúpe a prevádzkových nákladoch
ľahkých nákladných vozidiel s maximálnou povolenou hmotnosťou do
troch ton. Ustanovenie má tieto charakteristiky: Podnik, ktorý takéto
ľahké nákladné vozidlo zaregistruje ako vozidlo slúžiace výlučne na
obchodné účely, je oprávnený odpočítať v plnej výške DPH
z kúpnej ceny vozidla a prevádzkových nákladov. Naproti tomu podnik,
ktorý zaregistruje ľahké nákladné vozidlo na obchodné i osobné účely,
nemôže odpočítať DPH z nákladov na kúpu, môže však odpočítať
plnú výšku DPH z prevádzkových nákladov vozidla. Ak sa ľahké nákladné
vozidlo pôvodne zaregistrované výlučne na obchodné účely následne
používa na súkromné účely, a to aj v prípade, že sa tak stane
len jedenkrát, zdaniteľná osoba stráca právo na odpočítanie DPH z
nákladov na kúpu.
Tento systém môže byť komplikovaný
a nákladný na správu, ako pre zdaniteľnú osobu, tak aj pre
daňovú správu, a Dánsko preto požiadalo o výnimku, ktorá by
umožnila zjednodušený postup.
Podľa podmienok tejto výnimky by Dánsko zaviedlo
osobitné opatrenie vzťahujúce sa na ľahké nákladné vozidlá s
maximálnou povolenou hmotnosťou do troch ton. Zdaniteľná osoba môže v
rámci tohto osobitného opatrenia zaregistrovať vozidlo výlučne na
obchodné účely a odpočítať v plnej výške DPH z kúpy a
prevádzkových nákladov vozidla, rovnako ako podľa podmienok súčasného
ustanovenia o zachovaní status quo. Ak by však zdaniteľná osoba
začala využívať vozidlo aj na súkromné účely, nestratila by už
právo na odpočet DPH z kúpy vozidla, ale bola by oprávnená
počítať daň zo súkromného využívania na základe paušálnej
sadzby na maximálne dvadsať dní v každom kalendárnom roku (systém „platba
za deň“).
Dánske orgány pomocou vnútroštátnych štatistík a
na základe modelu celkových nákladov vymerali sumu vo výške 40 DKK, ktorá
zahŕňa len DPH. Podobná platba na základe samostatného vnútroštátneho
právneho predpisu sa bude vyžadovať na pokrytie dane z príjmu pri
disponovaní s firemným automobilom, ako aj na príplatok k cestnej dani. Ak
by zdaniteľná osoba používala vozidlo viac než dvadsať dní v
kalendárnom roku, uplatnili by sa súčasné pravidlá status quo
a zdaniteľná osoba by stratila právo na odpočet nákladov na kúpu
vozidla v plnej výške.
Dánske daňové orgány vyvinú elektronický
systém, pomocou ktorého budú zdaniteľné osoby môcť uhrádzať túto
dennú sumu online.
Dánske daňové orgány zastávajú názor, že nové
opatrenie umožňuje zdaniteľným osobám zjednodušený postup na splnenie
účtovných povinností (prostredníctvom online platby v rámci schémy
platby za jednotlivé dni namiesto vrátenia plnej sumy DPH pôvodne vyrubenej pri
kúpe ľahkého nákladného vozidla) a pre daňové orgány na
vyrubenie a výber dane. Opatrenie nemá za následok rozšírenie ustanovenia
o status quo a dánsky systém vďaka nemu dosiahne väčší
súlad so všeobecnými pravidlami DPH.
Zdaniteľná osoba by naďalej mala
možnosť zaregistrovať svoje ľahké nákladné vozidlá ako na
obchodné, tak na súkromné účely, a využívať súčasný systém,
ak by jej lepšie vyhovoval.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Nebolo potrebné využiť konzultácie alebo
externý odborný posudok.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Rozhodnutím sa Dánsku povoľuje zaviesť
osobitné opatrenie odchyľujúce sa od smernice o DPH v oblasti
účtovania DPH z využívania určitých vozidiel na súkromné
účely.
Toto rozhodnutie sa zakladá na článku 395
smernice o DPH.
Toto rozhodnutie sa týka povolenia udeleného
členskému štátu na jeho vlastnú žiadosť a neukladá sa ním žiadna
povinnosť.
Vzhľadom na prísne časové obmedzenie
a obmedzený rozsah pôsobnosti sa osobitné opatrenie považuje za primerané
vytýčenému cieľu.
Podľa článku 395 smernice o DPH je
výnimka zo spoločných pravidiel o DPH možná iba na základe povolenia Rady
konajúcej jednomyseľne na návrh Komisie. Rozhodnutie Rady je jediný
primeraný nástroj, keďže môže byť určené jednému členskému
štátu.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Návrh nemá žiadny negatívny vplyv na rozpočet
Európskej únie.
5.           NEPOVINNÉ PRVKY
Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti.
2012/0093 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa Dánsku povoľuje zaviesť
osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 75 smernice Rady 2006/112/ES
(Len znenie v dánskom jazyku je
autentické)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Rady 2006/112/ES
z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty[2], a najmä na jej článok 395
ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Dánsko v liste, ktorého
doručenie Komisia zaregistrovala 5. septembra 2011, požiadalo o povolenie
uplatňovať opatrenie odchyľujúce sa od ustanovení smernice Rady
č. 2006/112/ES upravujúcimi právo na odpočítanie vstupnej dane.
(2)       Komisia v súlade s
článkom 395 ods. 2 smernice 2006/112/ES listom zo 14. marca 2012
informovala ostatné členské štáty o žiadosti Dánska. Listom z 15. marca 2012
Komisia oznámila Dánsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie danej
žiadosti.
(3)       V súčasnosti je
podľa článku 176 smernice 2006/112/ES zdaniteľná osoba, ktorá na
dánskych orgánoch zaregistruje ľahké nákladné vozidlo s maximálnou
povolenou hmotnosťou tri tony výlučne na obchodné účely,
oprávnená na odpočítanie úplnej vstupnej dane z kúpnej ceny
a prevádzkových nákladov vozidla. Ak sa takéto vozidlo následne použije na
súkromné účely, zdaniteľná osoba stráca právo na odpočítanie DPH
z nákladov na kúpu vozidla.
(4)       Tento systém znamená
veľké bremeno ako pre zdaniteľné osoby, tak aj pre daňové
orgány, a dánske orgány preto požiadali o povolenie
uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 75
smernice 2006/112/ES. Toto opatrenie umožňuje zdaniteľným osobám,
ktoré zaregistrovali vozidlo ako vozidlo výlučne na obchodné účely,
využívať predmetné vozidlo aj na iné než obchodné účely
a počítať zdaniteľnú sumu z operácie považovanej za poskytnutie
služby podľa článku 75 smernice 2006/112/ES na základe paušálnej
sadzby a nestratiť právo na odpočítanie DPH z nákladov na
kúpu vozidla.
(5)       Táto zjednodušená metóda
výpočtu je však obmedzená len na prípady, keď sa vozidlo využíva na
neobchodné účely maximálne dvadsať dní v kalendárnom roku
a splatná paušálna sadzba DPH je stanovená na 40 DKK za každý deň
využitia vozidla na neobchodné účely. Túto sumu stanovila dánska vláda na
základe analýzy vnútroštátnych štatistík.
(6)       Týmto opatrením, ktoré sa má
vzťahovať na ľahké nákladné vozidlá s maximálnou povolenou
hmotnosťou tri tony, by sa zjednodušili daňové povinnosti
zdaniteľných osôb, ktoré príležitostne využívajú na neobchodné účely
vozidlo zaregistrované na použitie na obchodné účely. Zdaniteľné osoby
by si však naďalej mohli zvoliť možnosť zaregistrovať svoje
vozidlo ako vozidlo na obchodné i súkromné účely, pričom
strácajú právo na odpočítanie DPH z nákladov na kúpu ľahkého
nákladného vozidla a neplatia denný poplatok za použitie vozidla na súkromné
účely.
(7)       Zavedenie opatrenia, ktorým
by sa zaistilo, aby zdaniteľné osoby, ktoré príležitostne na neobchodné
účely využívajú vozidlo zaregistrované na obchodné účely, nestratili
právo na úplné odpočítanie vstupnej dane z predmetného vozidla, by
bolo v súlade so všeobecnými pravidlami odpočítania ustanovenými
v smernici 2006/112/ES.
(8)       Povolenie by malo platiť
na obmedzenú dobu, a preto by jeho platnosť mala uplynúť 31.
decembra 2014. Na základe skúseností, ktoré sa dovtedy podarí nadobudnúť,
sa môže posúdiť, či by výnimka bola aj naďalej oprávnená.
(9)       Toto opatrenie nebude
mať negatívny vplyv na vlastné zdroje Európskej únie pochádzajúce
z dane z pridanej hodnoty,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Keď zdaniteľná osoba ľahké
nákladné vozidlo zaregistrované ako vozidlo výlučne na obchodné účely
využíva aj na súkromné účely alebo na súkromné účely svojich
zamestnancov alebo všeobecnejšie na iné ako obchodné účely, je Dánsko na
základe výnimky z článku 75 smernice 2006/112/ES oprávnené
určiť zdaniteľnú sumu podľa paušálnej sadzby za každý
deň takého využitia.
Denná paušálna sadzba uvedená v prvom
odseku je 40 DKK.
Článok 2
Opatrenie uvedené v článku 1 sa
uplatňuje len na ľahké nákladné vozidlá s maximálnou povolenou
hmotnosťou tri tony.
Toto opatrenie sa neuplatňuje, ak sa
vozidlo používa na neobchodné účely dlhšie ako dvadsať dní za
kalendárny rok.
Článok
3
Toto rozhodnutie stráca účinnosť 31.
decembra 2014.
Článok 4
Toto rozhodnutie je určené Dánskemu
kráľovstvu.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda

[1]               Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1.
[2]               Ú. v. ES L 347, 11.12.2006, s. 1.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 3. 2016
            COM(2016) 171 final
            2016/0089(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               1.1. Článok 78 ods. 3 zmluvy a súčasné dočasné systémy premiestnenia

                  V článku 78 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ (ďalej len „ZFEÚ“) sa ako súčasť spoločnej azylovej politiky stanovuje osobitný právny základ pre riešenie núdzových situácií. Umožňuje Rade, aby na základe návrhu Európskej komisie a po porade s Európskym parlamentom prijala dočasné opatrenia v prospech členského štátu, resp. členských štátov, ktoré sa ocitnú v núdzovej situácii v dôsledku náhleho prílevu štátnych príslušníkov tretích krajín do jedného alebo viacerých členských štátov. Dočasné opatrenia uvedené v článku 78 ods. 3 ZFEÚ majú výnimočný charakter. Môžu sa spustiť len vtedy, ak sa dosiahne určitý prah naliehavosti a závažnosti problémov, ktoré v azylovom systéme daného členského štátu (resp. členských štátov) vzniknú v dôsledku náhleho prílevu štátnych príslušníkov tretích krajín.

                  Rada na základe článku 78 ods. 3 ZFEÚ prijala dve rozhodnutia o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1523
                     1
                   má byť 40 000 žiadateľov o medzinárodnú ochranu premiestnených z Talianska a Grécka do iných členských štátov. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601
                     2
                   má byť 120 000 žiadateľov o medzinárodnú ochranu premiestnených z Talianska a Grécka a z iných členských štátov, ak sa ocitnú v núdzovej situácii.

                  Na základe článku 4 ods. 2 rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601 by sa od 26. septembra 2016 malo z Talianska a Grécka premiestniť 54 000 spomedzi 120 000 žiadateľov na územie iných členských štátov, pokiaľ podľa článku 4 ods. 3 do tohto dátumu Komisia nepredloží návrh premiestniť ich do iného členského štátu (resp. členských štátov), ktorý je príjemcom pomoci a ktorý čelí núdzovej situácii vyznačujúcej sa náhlym prílevom osôb.

                  Podľa článku 1 ods. 2 Komisia neustále vyhodnocuje situáciu, pokiaľ ide o masívny prílev štátnych príslušníkov tretích krajín do členských štátov, a podľa potreby predkladá návrhy na zmenu rozhodnutia 2015/1601 s cieľom zohľadniť vývoj situácie na mieste a jeho dopad na mechanizmus premiestnenia, ako aj vyvíjajúce sa tlaky na členské štáty, najmä na členské štáty v prvej línii.

               Situácia je aj naďalej kritická. Podľa údajov agentúry Frontex v prvých mesiacoch roka 2016 z Turecka do Grécka neregulárne vstúpilo v priemere 2 000 až 3 000 osôb denne. V dôsledku obmedzení zavedených na hranici medzi Gréckom a Bývalou juhoslovanskou republikou Macedónsko ešte viac vzrástol tlak na Grécko
                  3
                a zvýšilo sa riziko vytvorenia nových migračných trás cez iné členské štáty EÚ, keď sa zlepšia poveternostné podmienky. S pravdepodobnosťou tieto nové migračné trasy postihnú členské štáty v prvej línii.

               Komisia 16. marca prijala prvú správu o premiestňovaní a presídľovaní v súlade s povinnosťou podľa článku 12 uvedených dvoch rozhodnutí Rady
                  4
               . V tomto oznámení sú zhrnuté výzvy a poznatky, ktoré boli identifikované počas týchto prvých mesiacov vykonávania systémov premiestnenia a presídlenia, a navrhnuté odporúčania a opatrenia na zlepšenie miery vykonávania v krátkodobom horizonte.

               Hlavy štátov a vlád EÚ sa 7. marca dohodli na súbore zásad slúžiacom ako základ dohody s Tureckom, ktorej súčasťou je „presídlenie jedného Sýrčana z Turecka do členských štátov EÚ za každého Sýrčana, ktorého Turecko prijme späť z gréckych ostrovov, a to v rámci existujúcich záväzkov“.

               Vykonávanie rôznych systémov s cieľom umožniť presídlenie, prijímanie z humanitárnych dôvodov alebo iné formy legálneho prijímania by zmiernilo migračný tlak na členské štáty v prvej línii, a najmä na Grécko, čím by bezpečné a legálne spôsoby nahradili nebezpečné a nelegálne toky migrácie sýrskych štátnych príslušníkov do EÚ alebo osôb vysídlených v dôsledku konfliktu v Sýrii.

               V tejto súvislosti Komisia vo svojom oznámení o ďalších operatívnych krokoch v spolupráci EÚ a Turecka v oblasti migrácie
                  5
                vyzvala na prijatie nevyhnutných opatrení na presun niektorých záväzkov podľa existujúcich rozhodnutí o premiestnení do rámca tzv. systému 1:1, a to najmä všetkých alebo časti v súčasnosti nepridelených 54 000 miest. Presídlenie alebo iné legálne spôsoby prijímania osôb, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, možno považovať za rovnocenné premiestneniu, keďže všetky predstavujú konkrétne spôsoby vyjadrenia solidarity s inými členskými štátmi alebo tretími krajinami, ktoré čelia masovému prílevu migrantov.

               1.2. Iné nástroje solidarity

               Navyše k plneniu povinností na základe systému premiestnenia a s cieľom komplexne riešiť globálnu migračnú krízu a ukázať solidaritu s rovnako postihnutými tretími krajinami Komisia odporučila systém presídlenia na úrovni EÚ pre 20 000 osôb, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. V nadväznosti na odporúčanie Komisie z 8. júna 2015 týkajúce sa európskeho systému presídľovania
                  6
                sa 27 členských štátov
                  7
                spolu so štátmi pridruženými k dublinskému systému 20. júla 2015
                  8
                dohodlo na presídlení 22 504 vysídlených osôb z krajín mimo EÚ, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, prostredníctvom multilaterálnych a vnútroštátnych mechanizmov. Štáty zúčastňujúce sa na presídľovaní sa dohodli, že na presídlenie zohľadnia prednostné regióny, medzi ktoré patrí severná Afrika, Blízky východ a Africký roh. Miesta na presídlenie boli podľa záväzkov uvedených v prílohe k záverom rozdelené medzi členské štáty a štáty pridružené k dublinskému systému.

               Komisia 15. decembra 2015 prijala odporúčanie o dobrovoľnom systéme prijímania osôb z humanitárnych dôvodov s Tureckom, v ktorom navrhuje, aby zúčastnené štáty prijali osoby vysídlené v dôsledku konfliktu v Sýrii, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu a ktoré turecké orgány zaregistrovali pred 29. novembrom 2015. Takýto systém by bol jedným zo sprievodných opatrení k vzájomným záväzkom, ktoré sú uvedené v spoločnom akčnom pláne medzi EÚ a Tureckom z 29. novembra 2015.

               2. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               2.1. Zhrnutie navrhovaného opatrenia

               Predkladaná zmena pozostáva zo započítania úsilia vynaloženého členskými štátmi prijatím Sýrčanov nachádzajúcich sa v Turecku prostredníctvom presídlenia, prijímania z humanitárnych dôvodov alebo iných foriem legálneho prijímania do počtu žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí sa majú premiestniť na ich územie podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601. V súvislosti s 54 000 žiadateľmi uvedenými v článku 4 ods. 1 písm. c) rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601 táto zmena členským štátom umožní odpočítať od počtu žiadateľov o premiestnenie, ktorý im bol pridelený, počet Sýrčanov nachádzajúcich sa v Turecku, ktorých na svoje územia prijali prostredníctvom presídlenia, prijímania z humanitárnych dôvodov alebo iných foriem legálneho prijímania na základe iných vnútroštátnych alebo multilaterálnych systémov ako je systém presídľovania stanovený v záveroch zástupcov vlád členských štátov zo zasadnutia Rady z 20. júla 2015. Uplatňuje sa článok 10 rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601, čo znamená, že členské štáty, ktoré využijú tento nástroj, dostanú sumu 6 500 EUR.

               2.2. Právny základ

                  Právnym základom navrhovaného rozhodnutia Rady je článok 78 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               2.3. Subsidiarita

                  Hlava V ZFEÚ pod názvom Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti prenáša určité právomoci v týchto záležitostiach na Európsku úniu. Tieto právomoci sa musia vykonávať v súlade s článkom 5 Zmluvy o Európskej únii, teda len vtedy a do tej miery, pokiaľ ciele zamýšľané touto činnosťou nemôžu uspokojivo dosiahnuť členské štáty, ale z dôvodov rozsahu alebo účinkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie.

                  Európska únia v tejto oblasti vykonala uvedené právomoci prijatím rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601. Platné opatrenie spočíva v tom, že umožňuje členským štátom čiastočné splnenie svojich povinností podľa daného rozhodnutia tak, že sa zúčastnia na inom úsilí solidarity.

               2.4. Proporcionalita

                  Vzhľadom na naliehavosť a závažnosť situácie spôsobenej súčasnou utečeneckou krízou opatrenia stanovené v tomto návrhu neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa účinne riešiť situáciu.

               2.5. Dosah na základné práva

                  Základné práva žiadateľov o medzinárodnú ochranu, ktorí patria do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia (EÚ) 2015/1601, stanovené v Charte základných práv EÚ (ďalej len „charta“), nie sú dotknuté.

                  2.6. Variabilná geometria

                  Podľa ustanovení protokolu (č. 21) sa Írsko a Spojené kráľovstvo nezúčastňujú na uplatňovaní tohto návrhu, pokiaľ sa však nerozhodnú inak do troch mesiacov od predloženia návrhu alebo po jeho prijatí.

                  Napriek tomu, že Írsko sa rozhodlo zúčastniť sa na uplatňovaní rozhodnutia (EÚ) 2015/1601, predchádzajúca veta sa uplatňuje aj na Írsko v súlade s článkom 4a protokolu 21.

                  Vzhľadom na skutočnosť, že Spojené kráľovstvo sa zatiaľ nerozhodlo zúčastňovať na uplatňovaní rozhodnutia (EÚ) 2015/1601, muselo by sa zúčastniť aj na jeho uplatňovaní, ak by sa chcelo zúčastňovať na uplatňovaní súčasného opatrenia, pretože nie je možné uplatňovať zmenu určitého aktu bez toho, aby členský štát nebol viazaný samotným aktom.

               3.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento návrh neprináša so sebou žiadne dodatočné náklady pre rozpočet EÚ.

               2016/0089 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 78 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  9
               ,

               keďže:

                (1)Rada na základe článku 78 ods. 3 ZFEÚ prijala dve rozhodnutia o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1523
                  10
                má byť 40 000 žiadateľov o medzinárodnú ochranu premiestnených z Talianska a Grécka do iných členských štátov. Podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2015/1601
                  11
                má byť 120 000 žiadateľov o medzinárodnú ochranu premiestnených z Talianska a Grécka do iných členských štátov.

               (2) Na základe článku 4 ods. 2 rozhodnutia (EÚ) 2015/1601 by sa od 26. septembra 2016 malo z Talianska a Grécka premiestniť 54 000 žiadateľov na územie iných členských štátov, pokiaľ podľa článku 4 ods. 3 do tohto dátumu Komisia nepredloží návrh na ich pridelenie iným členským štátom, ktoré sú príjemcami pomoci a ktoré čelia núdzovej situácii vyznačujúcej sa náhlym prílevom osôb.

               (3) V článku 1 ods. 2 rozhodnutia (EÚ) 2015/1601 sa stanovuje, že Komisia má neustále vyhodnocovať situáciu, pokiaľ ide o masívny prílev štátnych príslušníkov tretích krajín do členských štátov. Komisia by podľa potreby mala predložiť návrhy na zmenu uvedeného rozhodnutia s cieľom zohľadniť vývoj situácie na mieste a jeho dopad na mechanizmus premiestnenia, ako aj vyvíjajúce sa tlaky na členské štáty, najmä na členské štáty v prvej línii.

               (4)Hlavy štátov alebo vlád EÚ sa 7. marca dohodli, že budú vyvíjať činnosť na základe súboru zásad na účely dohody s Tureckom, ktorej súčasťou je presídlenie jedného Sýrčana z Turecka do členských štátov EÚ za každého Sýrčana, ktorého Turecko prijme späť z gréckych ostrovov, a to v rámci existujúcich záväzkov. Uvedené zásady boli podrobne rozpracované v oznámení Komisie o ďalších operatívnych krokoch v spolupráci EÚ a Turecka v oblasti migrácie
                  12
               , v ktorom vyzvala na prijatie nevyhnutných opatrení na presun niektorých záväzkov podľa existujúcich rozhodnutí o premiestnení do rámca tzv. systému 1:1, a to najmä všetkých alebo časti v súčasnosti nepridelených 54 000 miest.

               (5) Zabezpečením legálnych a bezpečných spôsobov vstupu na územie Únie a odradením od neregulárnych vstupov možno očakávať, že presídlenie, prijímanie z humanitárnych dôvodov alebo iné formy legálneho prijímania osôb z Turecka v rámci vnútroštátnych a multilaterálnych systémov zmiernia migračný tlak na členské štáty, ktoré sú príjemcami pomoci v podobe premiestnenia podľa rozhodnutia (EÚ) 2015/1601. Preto by sa vo vzťahu k uvedeným 54 000 žiadateľov o medzinárodnú ochranu malo zohľadniť úsilie členských štátov v oblasti solidarity, ktoré spočíva v prijatí sýrskych štátnych príslušníkov nachádzajúcich sa v Turecku na svoje územie, ktorí jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu. Počet osôb, ktoré členský štát prijme z Turecka, by sa mal odpočítať od počtu osôb, ktoré sa majú premiestniť do tohto členského štátu podľa rozhodnutia (EÚ) 2015/1601 v súvislosti s uvedenými 54 000 žiadateľmi.

               (6)Súčasťou mechanizmov prijímania môže byť presídlenie, prijímanie z humanitárnych dôvodov alebo iné legálne spôsoby prijímania osôb, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, ako sú napríklad programy udeľovania víz z humanitárnych dôvodov, presun z humanitárnych dôvodov, programy zlučovania rodín, projekty súkromného sponzorstva, štipendijné programy, systémy pracovnej mobility a iné.

               (7)Na záväzky, ktoré členské štáty prijali v rámci systému presídľovania dohodnutého v záveroch zástupcov vlád členských štátov zo zasadnutia Rady 20. júla 2015, by nemalo mať toto rozhodnutie vplyv a nemali by sa zohľadniť v súvislosti so splnením záväzkov podľa rozhodnutia (EÚ) 2015/1601. V dôsledku toho členský štát, ktorý si vyberie plnenie svojich záväzkov podľa rozhodnutia (EÚ) 2015/1601 prijatím Sýrčanov nachádzajúcich sa v Turecku cestou presídlenia, nemôže považovať toto úsilie za súčasť svojho záväzku podľa systému presídľovania z 20. júla 2015.

               (8) S cieľom zabezpečiť riadne monitorovanie situácie by členské štáty mali Komisii predkladať mesačne správy o Sýrčanoch nachádzajúcich sa v Turecku, ktorých prijali na svoje územie na základe možnosti stanovenej v tejto zmene s uvedením vnútroštátneho alebo multilaterálneho systému, na základe ktorého bola dotknutá osoba prijatá, a formu legálneho prijatia.

               (9)Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov daného opatrenia ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). V súlade so zásadou proporcionality tak, ako je stanovené v tom článku, toto rozhodnutie nepresahuje to, čo je potrebné na dosiahnutie týchto cieľov.

               (10)Toto rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie.

               (11)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 uvedeného protokolu, sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (12)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 21 o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, a bez toho, aby boli dotknuté články 4 a 4a uvedeného protokolu, sa Írsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (13)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k ZEÚ a ZFEÚ, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (14)Vzhľadom na naliehavosť situácie by toto rozhodnutie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V článku 4 rozhodnutia (EÚ) 2015/1601 sa vkladá tento odsek 3a:

                     „3a. V súvislosti s premiestnením žiadateľov uvedených v odseku 1 písm. c) prijímanie sýrskych štátnych príslušníkov nachádzajúcich sa v Turecku členskými štátmi na ich územie na základe iných vnútroštátnych alebo multilaterálnych systémov legálneho prijímania osôb, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, ako je systém presídľovania, na ktorý sa vzťahujú závery zástupcov vlád členských štátov zo zasadnutia Rady z 20. júla 2015, povedie k zodpovedajúcemu zníženiu záväzku príslušného členského štátu.

               Článok 10 sa mutatis mutandis uplatňuje na každé takéto legálne prijatie, ktoré vedie k zníženiu záväzku v súvislosti s premiestnením.

               Na účely tohto odseku členské štáty každý mesiac predložia Komisii správu o počte legálne prijatých osôb, pričom uvedú druh systému, v rámci ktorého sa prijatie uskutočnilo a použitú formu legálneho prijatia.“

                Článok 2
               Nadobudnutie účinnosti

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).

                     (3)
                  Podľa UNHCR by pri pokračovaní týchto tokov mohlo do mesiaca v Grécku uviaznuť viac ako 100 000 migrantov.

                     (4)
                  COM(2016) 165 final.

                     (5)
                  COM(2016) 166 final.

                     (6)
                  C(2015) 3560 final.

                     (7)
                  Maďarsko sa nezúčastňuje.

                     (8)
                  11130/15; „Závery zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade týkajúce sa presídlenia 20 000 osôb, ktoré jednoznačne potrebujú medzinárodnú ochranu, prostredníctvom multilaterálnych a vnútroštátnych mechanizmov“.

                     (9)
                  Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (10)
                  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1523 zo 14. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 239, 15.9.2015, s. 146).

                     (11)
                  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2015/1601 z 22. septembra 2015 o zavedení dočasných opatrení v oblasti medzinárodnej ochrany v prospech Talianska a Grécka (Ú. v. EÚ L 248, 24.9.2015, s. 80).

                     (12)
                  COM(2016)166 final.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2016
            COM(2016) 351 final
            2016/0162(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie prijaťv príslušných výboroch Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134, návrhy zmien globálnych technických predpisov OSN č. 15 a 16, štyri návrhy nového predpisu OSNo systémoch podpory brzdenia (BAS), o elektronickom systéme riadenia stability (ESC), o systémoch monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatík, návrh nového globálneho technického predpisu OSN o postupe merania emisiípri dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidlách, a návrh novej osobitnejrezolúcie č. 2 (S.R.2) na zlepšenie vykonávania globálnej dohody z roku 1998

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov (EHK OSN) vypracováva na medzinárodnej úrovni harmonizované požiadavky, ktorých cieľom je odstrániť technické prekážky obchodu s motorovými vozidlami medzi zmluvnými stranami revidovanej dohody z roku 1958 a zabezpečiť, aby takéto vozidlá ponúkali vysokú úroveň bezpečnosti a ochrany životného prostredia.

               V súlade s rozhodnutím Rady 97/836/ES z 27. novembra 1997 Únia pristúpila k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov (revidovaná dohoda z roku 1958) a v súlade s rozhodnutím Rady 2000/125/ES z 31. januára 2000 týkajúcim sa uzavretia Dohody o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesové vozidlá (paralelná dohoda), Únia pristúpila k paralelnej dohode.

               Zasadnutia Svetového fóra EHK OSN pre harmonizáciu predpisov o vozidlách (WP.29) sa konajú v každom kalendárnom roku trikrát – v marci, júni a novembri. Na každom zasadnutí sa prijímajú nové predpisy OSN, zmeny existujúcich predpisov OSN alebo globálnych technických predpisov OSN, aby sa zohľadnil technický pokrok. Pred každým zasadnutím WP.29 tieto zmeny prijíma jedna zo šiestich pracovných skupín aktívnych v rámci WP.29.

               Následne sa na zasadnutí WP.29 uskutoční záverečné hlasovanie o prijatí zmien, doplnkov a korigend za predpokladu, že sa dosiahne kvórum a získa súhlas kvalifikovanej väčšiny spomedzi zmluvných strán. EÚ je v rámci WP.29 zmluvnou stranou dvoch dohôd (dohody z roku 1958 a dohody z roku 1998). V rámci postupu sa zakaždým vypracuje rozhodnutie Rady označované ako „mega rozhodnutie“, ktoré obsahuje zoznam predpisov, zmien, doplnkov a korigend a ktoré oprávňuje Komisiu hlasovať v mene Únie na každom zasadnutí WP.29.

               Predkladané rozhodnutie Rady určuje pozíciu Únie pri hlasovaní o predpisoch, zmenách, doplnkoch a korigendách predložených na hlasovanie na júnovom zasadnutí WP.29, ktoré sa uskutoční v dňoch 20. až 24. júna 2016.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

               Tento návrh dopĺňa ciele Únie v oblasti politiky vnútorného trhu, pokiaľ ide o automobilový priemysel, a je s nimi v plnom súlade.

               Systém WP.29 posilňuje medzinárodnú harmonizáciu noriem pre vozidlá. Dohoda z roku 1958 zohráva pri plnení tohto cieľa kľúčovú úlohu, keďže výrobcovia z EÚ sa môžu riadiť spoločným súborom predpisov typového schválenia s vedomím, že ich výrobok bude zmluvnými stranami uznaný za vyhovujúci ich vnútroštátnym právnym predpisom. Vďaka tejto schéme bolo nariadením (ES) č. 661/2009 o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel zrušených viac ako 50 smerníc EÚ, ktoré boli nahradené zodpovedajúcimi predpismi vypracovanými podľa dohody z roku 1958.

               Podobný prístup sa zvolil pri smernici 2007/46/ES, ktorou sa systémy členských štátov v oblasti typového schvaľovania nahradili postupom typového schvaľovania Únie, pričom sa zriadil harmonizovaný rámec, ktorý obsahuje správne ustanovenia a všeobecné technické požiadavky pre všetky nové vozidlá, systémy, komponenty a samostatné technické jednotky. Uvedenou smernicou sa predpisy OSN začlenili do systému EÚ týkajúceho sa typového schvaľovania vozidiel buď v podobe požiadaviek na typové schválenie alebo ako alternatíva k právnym predpisom Únie. Od prijatia uvedenej smernice sa v rámci typového schvaľovania EÚ predpisy OSN čoraz viac začleňujú do právnych predpisov Únie.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Systém WP.29 súvisí s politikou Únie v oblasti konkurencieschopnosti, na ktorú má táto iniciatíva pozitívny vplyv. Tento návrh je takisto v súlade s politikami Únie v oblasti dopravy a energetiky, ktoré sa náležite zohľadňujú v procese prípravy a prijímania predpisov, na ktoré sa vzťahuje dohoda z roku 1958.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 114 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               •Subsidiarita

               Hlasovať za medzinárodné nástroje, akými sú návrhy predpisov OSN, návrhy zmien predpisov OSN a návrhy globálnych technických predpisov, a začleniť ich do systému Únie pre typové schvaľovanie motorových vozidiel môže len Únia. Takto sa nielen zabráni fragmentácii vnútorného trhu, ale zabezpečia sa aj zhodné normy v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia v celej Únii. Ďalšou výhodou sú úspory z rozsahu: výrobky sa môžu vyrábať pre celý trh Únie a dokonca aj pre medzinárodný trh namiesto toho, aby bolo potrebné ich prispôsobenie s cieľom získať vnútroštátne typové schválenie v každom jednom členskom štáte.

               Preto je tento návrh v súlade so zásadou subsidiarity.

               •Proporcionalita

                  Toto rozhodnutie Rady oprávňuje Komisiu hlasovať v mene Únie a je primeraným nástrojom v súlade s článkom 5 ods. 1 rozhodnutia Rady 97/836/ES na stanovenie jednotnej pozície EÚ v EHK OSN, pokiaľ ide o hlasovanie o pracovných dokumentoch navrhnutých v programe zasadnutia WP.29. Tento návrh je teda v súlade so zásadou proporcionality, keďže neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa, ktorým je zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu a zároveň vysokú úroveň bezpečnosti a ochrany verejnosti.

               •Výber nástroja

               V článku 218 ods. 9 ZFEÚ sa vyžaduje, aby pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného medzinárodnou dohodou, bola prijatá rozhodnutím Rady.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Neuplatňuje sa.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Externá expertíza nie je v prípade tohto návrhu relevantná. Preskúmal ho však technický výbor pre motorové vozidlá.

               •Posúdenie vplyvu

               Tento návrh nemôže byť predmetom posúdenia vplyvu, keďže nie je legislatívnej povahy a nie sú dostupné alebo možné žiadne alternatívne politické možnosti.

               •Vhodnosť právnych predpisov a ich zjednodušenie

               Iniciatíva nemá negatívne dôsledky, pokiaľ ide o administratívnu záťaž, keďže odkazmi na zmeny pripojenými k mega rozhodnutiu sa pre podniky vrátane MSP nezavedú nové ohlasovacie alebo iné administratívne povinnosti. Cieľom je naopak administratívnu záťaž znížiť, keďže uplatňovanie celosvetovo harmonizovaných požiadaviek umožňuje výrobcom predkladať dokumentáciu o schválení systémov a komponentov z krajín, ktoré sú zmluvnými stranami dohody z roku 1958, a to nielen v EÚ, ale aj na vývozných trhoch mimo EÚ.

               Návrh má veľmi pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť automobilového priemyslu EÚ a medzinárodný obchod. Uznáva sa, že prijatie medzinárodne harmonizovaných predpisov o vozidlách obchodnými partnermi EÚ je najlepším spôsobom, ako odstrániť necolné prekážky obchodu a otvoriť trh alebo rozšíriť prístup naň pre podniky pôsobiace v automobilovom priemysle v EÚ.

               •Základné práva

               Návrh nemá žiadne dôsledky na ochranu základných práv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Táto iniciatíva nemá vplyv na rozpočet.

               5.INÉ PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a predkladanie správ

               Neuplatňuje sa.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

               Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               V návrhu sa stanovuje pozícia Únie pri hlasovaní o:

               zmenách predpisov OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134;

               návrhoch na zmeny globálnych technických predpisov OSN č. 15 a 16;

               štyroch návrhoch nového predpisu OSN o systémoch podpory brzdenia (BAS), o elektronickom systéme riadenia stability (ESC), o systémoch monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatík;

               návrhu nového globálneho technického predpisu OSN o postupe merania emisií pri dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidlách, pokiaľ ide o kľukovú skriňu a emisie z odparovania; a

               návrh novej osobitnej rezolúcie č. 2 (S.R.2), pokiaľ ide o zlepšenia vykonávania globálnej dohody z roku 1998.

               2016/0162 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať
                  v príslušných výboroch Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134, návrhy zmien globálnych technických predpisov OSN č. 15 a 16, štyri návrhy nového predpisu OSN
                  o systémoch podpory brzdenia (BAS), o elektronickom systéme riadenia stability (ESC), o systémoch monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatík, návrh nového globálneho technického predpisu OSN o postupe merania emisií
                  pri dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidlách, a návrh novej osobitnej
                  rezolúcie č. 2 (S.R.2) na zlepšenie vykonávania globálnej dohody z roku 1998

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s rozhodnutím Rady 97/836/ES
                  1
                pristúpila Únia k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (ďalej len „EHK OSN“), ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov (ďalej len „Revidovaná dohoda z roku 1958“).

               (2)V súlade s rozhodnutím Rady 2000/125/ES
                  2
                Únia pristúpila k Dohode o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesových vozidlách (ďalej len „paralelná dohoda“).

               (3)Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES
                  3
                sa systémy členských štátov v oblasti typového schvaľovania nahradili postupom typového schvaľovania Únie, pričom sa zriadil harmonizovaný rámec, ktorý obsahuje správne ustanovenia a všeobecné technické požiadavky pre všetky nové vozidlá, systémy, komponenty a samostatné technické jednotky. Uvedenou smernicou sa predpisy OSN začlenili do systému EÚ týkajúceho sa typového schvaľovania vozidiel buď v podobe požiadaviek na typové schválenie alebo ako alternatíva k právnym predpisom Únie. Od prijatia uvedenej smernice sa v rámci typového schvaľovania EÚ predpisy OSN čoraz viac začleňujú do právnych predpisov Únie.

               (4)Na základe skúseností a technického vývoja treba technickému pokroku prispôsobiť požiadavky týkajúce sa určitých prvkov alebo vlastností, na ktoré sa vzťahujú predpisy OSN č. 9, 11, 13, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134, ako aj globálne technické predpisy OSN č. 15 a 16.

               (5)S cieľom stanoviť jednotné ustanovenia týkajúce sa typového schvaľovania systémov podpory brzdenia (BAS), elektronického systému riadenia stability (ESC), systémov monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) a montáže pneumatík by sa mali prijať štyri nové predpisy OSN.

               (6)S cieľom stanoviť jednotné technické ustanovenia týkajúce sa postupu merania určitých druhov emisií pri dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidlách by sa mal prijať nový globálny technický predpis OSN.

               (7)S cieľom zlepšiť vykonávanie globálnej dohody z roku 1998 by sa mala prijať nová osobitná rezolúcia č. 2 (S.R.2).

               (8)Je preto potrebné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v správnom výbore revidovanej dohody z roku 1958 a vo výkonnom výbore paralelnej dohody, pokiaľ ide o prijatie uvedených predpisov OSN,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v správnom výbore revidovanej dohody z roku 1958 a vo výkonnom výbore paralelnej dohody v období od 20. do 24. júna 2016, je hlasovať za návrhy uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady 97/836/ES z 27. novembra 1997 vzhľadom na pristúpenie Európskeho spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej Komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok vzájomného uznávania udelených schválení na základe týchto predpisov (Revidovaná dohoda z roku 1958) (Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady 2000/125/ES z 31. januára 2000 týkajúce sa uzavretia Dohody o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesové vozidlá (paralelná dohoda) (Ú. v. ES L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (3)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/46/ES z 5. septembra 2007, ktorou sa zriaďuje rámec pre typové schválenie motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre tieto vozidlá (Rámcová smernica) (Ú. v. EÚ L 263, 9.10.2007, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 5. 2016
            COM(2016) 351 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie prijaťv príslušných výboroch Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 9, 11, 13, 13-H, 14, 16, 30, 41, 44, 49, 54, 55, 60, 64, 75, 78, 79, 83, 90, 106, 113, 115, 117, 129 a 134, návrhy zmien globálnych technických predpisov OSN č. 15 a 16, štyri návrhy nového predpisu OSNo systémoch podpory brzdenia (BAS), o elektronickom systéme riadenia stability (ESC), o systémoch monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) a o montáži pneumatík, návrh nového globálneho technického predpisu OSN o postupe merania emisiípri dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidlách, a návrh novej osobitnejrezolúcie č. 2 (S.R.2) na zlepšenie vykonávania globálnej dohody z roku 1998

               PRÍLOHA

                        Názov bodu programu rokovania

                        Referenčný dokument

                        Návrh dodatku 2 k sérii zmien 07 k predpisu OSN č. 9 (Hlučnosť trojkolesových vozidiel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/45

                        Návrh dodatku 4 k sérii zmien 03 k predpisu OSN č. 11 (Zámky a závesy dverí)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/33

                        Návrh dodatku 1 k sérii zmien 04 k predpisu OSN č. 11 (Zámky a závesy dverí)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/34

                        Návrh dodatku 14 k sérii zmien 11 k predpisu OSN č. 13 (Brzdenie ťažkých vozidiel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/49

                        Návrh série zmien 01 k predpisu OSN č. 13-H (Brzdy vozidiel kategórií M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/50

                        Návrh dodatku 7 k sérii zmien 07 k predpisu OSN č. 14 (Ukotvenia bezpečnostných pásov, ISOFIX a i-Size)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/35

                        Návrh dodatku 7 k sérii zmien 06 k predpisu OSN č. 16 (Bezpečnostné pásy, ISOFIX a i-Size)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/36

                        Návrh dodatku 18 k sérii zmien 02 k predpisu OSN č. 30 (Pneumatiky osobných motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/51

                        Návrh dodatku 5 k sérii zmien 04 k predpisu OSN č. 41 (Emisie hluku motocyklov)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/46

                        Návrh dodatku 11 k sérii zmien 04 k predpisu OSN č. 44 (Detské zadržiavacie systémy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/37

                        Návrh dodatku 8 k sérii zmien 05 k predpisu OSN č. 49 [Emisie vznetových a zážihových motorov (LPG a CNG)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/40

                        Návrh dodatku 4 k sérii zmien 06 k predpisu OSN č. 49 [Emisie vznetových a zážihových motorov (LPG a CNG)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/41

                        Návrh dodatku 21 k sérii zmien 01 k predpisu OSN č. 54 (Pneumatiky úžitkových motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/52

                        Návrh dodatku 6 k sérii zmien 01 k predpisu OSN č. 55 (Mechanické spojovacie zariadenia)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/53

                        Návrh dodatku 5 k predpisu OSN č. 60 [Vodičom ovládané ovládače (mopedy/motocykle)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/27

                        Návrh novej série zmien 03 k predpisu OSN č. 64 (Náhradné jednotky na dočasné použitie, pneumatiky na núdzový dojazd, systémy na núdzový dojazd a systémy monitorovania tlaku v pneumatikách)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/54

                        Návrh dodatku 16 k predpisu OSN č. 75 (Pneumatiky pre vozidlá kategórie L)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/55

                        Návrh dodatku 3 k sérii zmien 03 k predpisu OSN č. 78 [Brzdenie (vozidlá kategórie L)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/56

                        a WP.29-169-03

                        Návrh dodatku 5 k sérii zmien 01 k predpisu OSN č. 79 (Mechanizmus riadenia)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/57

                        Návrh dodatku 7 k sérii zmien 06 k predpisu OSN č. 83 (Emisie vozidiel kategórie M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/42

                        Návrh dodatku 3 k sérii zmien 07 k predpisu OSN č. 83 (Emisie vozidiel kategórie M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/43

                        Návrh dodatku 3 k sérii zmien 02 k predpisu OSN č. 90 (Výmenné súčasti bŕzd)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/58

                        Návrh dodatku 14 k predpisu OSN č. 106 (Pneumatiky pre poľnohospodárske vozidlá)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/59

                        Návrh dodatku 6 k sérii zmien 01 k predpisu OSN č. 113 (Svetlomety vyžarujúce symetrické stretávacie svetlo)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/74

                        Návrh dodatku 7 k pôvodnej verzii predpisu OSN č. 115 (retrofitné systémy LPG a CNG)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/44

                        Návrh dodatku 9 k sérii zmien 02 k predpisu OSN č. 117 (Pneumatiky, valivý odpor, hluk valenia a adhézia na mokrom povrchu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/60

                        Návrh série zmien 01 k predpisu OSN č. 129 [zdokonalené detské zadržiavacie systémy (ECRS)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/38

                        Návrh dodatku 2 k dodatku 2 k predpisu OSN č. 134 [vozidlá poháňané vodíkom a palivovými článkami (HFCV)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/39

                        Návrh nového predpisu OSN o systémoch podpory brzdenia (BAS)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/61

                        Návrh nového predpisu OSN o elektronickom systéme riadenia stability (ESC)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/62

                        Návrh nového predpisu OSN o systémoch monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/63

                        Návrh nového predpisu OSN o montáži pneumatík

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/64

                        Návrh zmeny 1 ku globálnemu technickému predpisu č. 15 [Celosvetové harmonizované skúšobné postupy pre ľahké vozidlá (WLTP)]

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/68

                        Návrh zmeny 1 ku globálnemu technickému predpisu č. 16 (Pneumatiky)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/70

                        Návrh novej osobitnej rezolúcie č. 2 (S.R.2) – Zlepšenie vykonávania globálnej dohody z roku 1998

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/65

                        Návrh globálneho technického predpisu o postupe merania emisií kľukovej skrine a emisií z odparovania pri dvoj- alebo trojkolesových motorových vozidlách vybavených spaľovacím motorom

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/66


Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0631

Návrh rozhodnutie Rady o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu v rokoch 2009 -2010  /* KOM/2008/0631 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 10.10.2008KOM(2008) 631 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADYo finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu v rokoch 2009 -2010(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVo vnútornej dohode a nariadení o rozpočtových pravidlách 10. ERF sa ustanovuje nový postup týkajúci sa výziev na úhradu príspevkov, ktorými majú členské štáty financovať ERF. Podľa článku 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa tento nový postup po prvýkrát v praxi uplatní v súvislosti s príspevkami v rozpočtovom roku 2009.V súlade s článkom 57 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa tento návrh týka:-  stropu pre ročnú sumu príspevkov v rozpočtovom roku 2010,-  ročnej sumy príspevkov v rozpočtovom roku 2009 a-  výšky prvej splátky príspevkov v rozpočtovom roku 2009.V súlade s článkom 57 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa v prípade každej tejto sumy stanovujú čiastky, ktorých správu zabezpečuje buď Komisia alebo Európska investičná banka (EIB).V súlade s článkom 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska investičná banka oznámila Komisii svoje aktualizované prognózy záväzkov a platieb vo vzťahu k nástrojom, ktoré spravuje.V súlade s článkom 57 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách Rada musí o tomto návrhu rozhodnúť do 15. novembra 2008, pričom členské štáty musia prvú splátku príspevkov uhradiť najneskôr do 21. januára 2009.V článku 58 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa ustanovuje, že výzvy na úhradu príspevkov sa najskôr použijú na splatenie súm stanovených na predchádzajúce roky, a to jedna po druhej. Vo vzťahu k výzvam na úhradu príspevkov, ktoré sú predmetom tohto návrhu, ide o sumy v rámci 9. ERF.Na záver je potrebné pripomenúť, že v článku 60 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa ustanovuje, že v prípade, že nedôjde k úhrade splatných príspevkov v stanovených termínoch, príslušný členský štát bude musieť uhradiť úroky z neuhradenej sumy v súlade s podmienkami vymedzenými v tom istom článku.NávrhROZHODNUTIE RADYo finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu v rokoch 2009 -2010RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami členských štátov zasadajúcich v Rade o financovaní a správe pomoci Spoločenstva podľa finančného protokolu k Dohode o partnerstve medzi štátmi africkej, karibskej a tichomorskej oblasti a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi podpísanej v Cotonou (Benin) 23. júna 2000 a o rozdelení finančnej pomoci pre zámorské krajiny a teritóriá, na ktoré sa vzťahuje časť 4 Zmluvy o ES[1], a najmä na jej článok 10, ods. 1,so zreteľom na vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – ES, a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje časť 4 Zmluvy o ES[2], a najmä na jej článok 7,so zreteľom na nariadenie o rozpočtových pravidlách z 18. februára 2008, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond[3], ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách 10. ERF“, a najmä na jeho články 57 a 58 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie[4],keďže:(1) V článku 58 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách 10. ERF sa ustanovuje, že výzvy na úhradu príspevkov sa najskôr použijú na splatenie súm stanovených na predchádzajúce roky. V nadväznosti je vhodné vyzvať k úhrade finančných prostriedkov v rámci 9. ERF na základe článku 10 ods. 1 vnútornej dohody 9. ERF.(2) V článku 157 nariadenia o rozpočtových pravidlách 10. ERF sa ustanovuje, že postup uvedený v článkoch 57 až 61 sa po prvýkrát uplatní v rozpočtovom roku 2009. V súlade s týmto postupom Komisia k 15. októbru 2008 predkladá návrh, ktorý sa týka a) stropu pre ročnú sumu príspevkov v rozpočtovom roku 2010, b) ročnej sumy príspevkov v rozpočtovom roku 2009, a c) výšky prvej splátky príspevkov v rozpočtovom roku 2009. Rada o tomto návrhu rozhodne do 15. novembra 2008, pričom členské štáty uhradia prvú splátku príspevkov za rozpočtový rok 2009 najneskôr do 21. januára 2009.(3) V súlade s článkom 145 prvou zarážkou nariadenia o rozpočtových pravidlách 10. ERF Európska investičná banka oznámila Komisii aktualizované prognózy záväzkov a platieb finančných nástrojov, ktoré spravuje.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Strop pre ročnú sumu príspevkov v rozpočtovom roku 2010 sa stanovuje na 3 500 000 000 EUR pre Komisiu a 280 000 000 EUR pre Európsku investičnú banku.Článok 2Ročná suma príspevkov v rozpočtovom roku 2009 sa stanovuje na 3 300 000 000 EUR pre Komisiu a 200 000 000 EUR pre Európsku investičnú banku.Článok 3Príspevky, ktoré uhrádzajú členské štáty Komisii a Európskej investičnej banke v rámci prvej splátky za rok 2009, sú uvedené v tabuľke v prílohe.Článok 4Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.Článok 5Toto rozhodnutie je určené členským štátom, ktoré prispievajú do 9. ERF.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHAPríspevky v rámci prvej splátky za rok 2009 (v EUR)Členský štát | k úhrade Európskej investičnej banke | k úhrade Komisii |NEMECKO | 16 352 000 | 408 800 000 |BELGICKO | 2 744 000 | 68 600 000 |DÁNSKO | 1 498 000 | 37 450 000 |ŠPANIELSKO | 4 088 000 | 102 200 000 |FRANCÚZSKO | 17 010 000 | 425 250 000 |GRÉCKO | 875 000 | 21 875 000 |ÍRSKO | 434 000 | 10 850 000 |TALIANSKO | 8 778 000 | 219 450 000 |LUXEMBURSKO | 203 000 | 5 075 000 |HOLANDSKO | 3 654 000 | 91 350 000 |PORTUGALSKO | 679 000 | 16 975 000 |SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO | 8 883 000 | 222 075 000 |RAKÚSKO | 1 855 000 | 46 375 000 |FÍNSKO | 1 036 000 | 25 900 000 |ŠVÉDSKO | 1 911 000 | 47 775 000 |SPOLU | 70 000 000 | 1 750 000 000 |[1] Ú. v. EÚ L 317, 15.12.2000, s. 355.[2] Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.[3] Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.[4] Ú. v. EÚ C ... z ..., s. ...


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 6. 2017
            COM(2017) 296 final
            2017/0126(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu, vrátane druhej splátky na rok 2017

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Tento návrh sa týka návrhu rozhodnutia Rady o 2. splátke finančných príspevkov do Európskeho rozvojového fondu (ERF), ktoré majú členské štáty zaplatiť v roku 2017.

                  11. ERF a iné fondy ERF, ktoré sú ešte otvorené (t. j. 8., 9. a 10. ERF) sa spravujú podľa tohto súboru predpisov:

                  súčasnej Dohody o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej (ďalej len „dohoda o partnerstve AKT– EÚ“), v znení posledných zmien
                     1
                  ,

                  Vnútornej dohody medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie
                     2
                   (ďalej len „vnútorná dohoda o 11. ERF“),

                  nariadenia Rady (EÚ) 2015/323 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond
                     3
                   (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF“).

                  Uvedené dokumenty obsahujú viacročné záväzky členských štátov finančne prispievať do pokladnice ERF. V nariadení o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF sa stanovujú pravidelné príspevky, ktoré majú členské štáty uhradiť do pokladnice ERF na základe vopred stanovených finančných záväzkov. Výzvy na úhradu pravidelných príspevkov sa uskutočňujú prostredníctvom technických rozhodnutí Rady, v ktorých sa zohľadňuje plnenie vopred dohodnutých finančných záväzkov.

                  Niektoré časti v dôvodovej správe sa preto nevzťahujú na výzvy týkajúce sa pravidelných príspevkov, akou je táto výzva.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

                  Pozri bod 1. Dôvody a ciele návrhu.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Pozri bod 1. Dôvody a ciele návrhu.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  V súlade s článkom 21 ods. 7 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF sa zvlášť špecifikuje suma, s ktorou hospodári Európska komisia, a zvlášť suma, s ktorou hospodári Európska investičná banka (EIB).

                  EIB v súlade s článkom 52 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF oznámila Európskej komisii svoje aktualizované odhady záväzkov a platieb v rámci nástrojov, ktoré spravuje.

                  V súlade s článkom 22 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF sa výzvy na zaplatenie príspevkov najskôr použijú na splatenie súm z predchádzajúcich ERF, a to jedna po druhej. Výzvy na zaplatenie príspevkov, ktoré sú predmetom tohto návrhu, sa teda týkajú súm v rámci 10. ERF pre EIB a súm v rámci 10. ERF a 11. ERF pre Európsku komisiu.

                  V súlade s článkom 21 ods. 3 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF Rada rozhodne o tomto návrhu najneskôr do 21 kalendárnych dní po tom, čo Európska komisia, ktorá koná v mene Európskej únie, predloží tento návrh.

                  V článku 23 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF sa stanovuje, že členský štát, ktorý nezaplatí splátku príspevku v určenej lehote, je povinný zaplatiť úroky z nezaplatenej sumy; podrobné podmienky platby úrokov sú uvedené v tom istom článku.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci Únie)

                  Pozri bod 1. Dôvody a ciele návrhu.

               •Proporcionalita

                  Pozri bod 1. Dôvody a ciele návrhu.

               •Výber nástroja

                  Pozri bod 1. Dôvody a ciele návrhu.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Neuplatňuje sa

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa

               •Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa

               •Vhodnosť právnych predpisov a ich zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa

               •Základné práva

                  Neuplatňuje sa

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Pozri bod 1. Dôvody a ciele návrhu.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania správ

                  Neuplatňuje sa

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Súčasťou tejto konkrétnej výzvy na zaplatenie príspevkov je návrh, aby:

                  – bola vrátená suma 200 miliónov EUR uvoľnených finančných prostriedkov z 8. a 9. ERF, a

                  – členské štáty vykonali príslušné úpravy platieb tak, aby sa každému členskému štátu vrátili finančné prostriedky vo výške zodpovedajúcej podielu, ktorým do uvedenej sumy prispel.

                  Návrh Európskej komisie nadväzuje na príslušnú politickú dohodu, ku ktorej v máji 2016 dospeli členské štáty vo Výbore stálych predstaviteľov v súvislosti s rozhodnutím doplniť financovanie mierového nástroja pre Afriku
                     4
                  .

               2017/0126 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu, vrátane druhej splátky na rok 2017

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi zástupcami vlád členských štátov Európskej únie zasadajúcimi v Rade o financovaní pomoci Európskej únie na základe viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 v súlade s Dohodou o partnerstve AKT – EÚ a o poskytnutí finančnej pomoci zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje štvrtá časť Zmluvy o fungovaní Európskej únie
                  5
                (ďalej len „vnútorná dohoda“), a najmä na jej článok 7,

               so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ) 2015/323 z 2. marca 2015 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 11. Európsky rozvojový fond (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF“)
                  6
               , a najmä na jeho článok 21 ods. 3 a 4,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s postupom stanoveným v článkoch 21 až 24 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF Európska komisia do 15. júna 2017 predloží návrh, v ktorom spresní: a) výšku druhej splátky príspevku na rok 2017; b) revidovanú výšku ročného príspevku na rok 2017 v prípadoch, keď výška ročného príspevku neodráža skutočné potreby.

               (2)V súlade s článkom 52 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF Európska investičná banka 6. apríla 2017 zaslala Európskej komisii svoje aktualizované odhady záväzkov a platieb pre nástroje, ktoré spravuje.

               (3)V článku 22 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 11. ERF sa stanovuje, že výzvy na zaplatenie príspevkov sa najskôr použijú na splatenie súm stanovených pre predchádzajúce ERF. Preto by sa malo vyzvať na zaplatenie príspevkov v rámci 10. a 11. ERF.

               (4)Rada rozhodnutím (EÚ) 2016/2026
                  7
                na základe návrhu Európskej komisie 11. novembra 2016 prijala rozhodnutie stanoviť strop pre ročnú sumu príspevkov členských štátov do ERF na rok 2017 na 3 850 000 000 EUR pre Európsku komisiu a 150 000 000 EUR pre Európsku investičnú banku.

               (5)Rada rozhodnutím (EÚ) 2016/1337
                  8
                prijala 2. augusta 2016 pridelenie finančných prostriedkov uvoľnených z projektov v rámci 10. Európskeho rozvojového fondu (ERF) na účely doplnenia mierového nástroja pre Afriku na obdobie rokov 2016 – 2018. Členské štáty vo Výbore stálych predstaviteľov dospeli k následnej politickej dohode o vrátení celkovej sumy 200 miliónov EUR uvoľnených finančných prostriedkov z 8. a 9. ERF a o tom, že členské štáty vykonajú príslušné úpravy platieb tak, aby sa každému členskému štátu vrátili finančné prostriedky vo výške zodpovedajúcej podielu, ktorým do uvedenej sumy prispel. Termínom vykonania úprav platieb je tretia výzva na zaplatenie príspevkov v roku 2017 a/alebo prvá výzva na zaplatenie príspevkov v roku 2018.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Jednotlivé príspevky do Európskeho rozvojového fondu, ktoré majú členské štáty uhradiť Európskej komisii a Európskej investičnej banke v rámci druhej splátky na rok 2017, sú uvedené v tabuľke v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Podiely príspevkov členských štátov stanovené v článku 1 ods. 2. písm. a) vnútornej dohody pre 8. a 9. ERF sa príslušným spôsobom znížia o sumu 200 000 000 EUR z finančných prostriedkov uvoľnených v rámci 8. a 9. Európskeho rozvojového fondu (ERF). Podľa rozhodnutia jednotlivých členských štátov sa finančná úprava zohľadní v tretej splátke na rok 2017 a/alebo prvej splátke na rok 2018.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 17 – 38.

                     (4)
                  Rozhodnutie Rady (EÚ) 2016/1337 z 2. augusta 2016 o pridelení finančných prostriedkov uvoľnených z projektov v rámci 10. Európskeho rozvojového fondu na účel doplnenia mierového nástroja pre Afriku.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 210, 6.8.2013, s. 1.

                     (6)
                  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2015, s. 17 – 38.

                     (7)
                  Ú. v. EÚ L 313, 19.11.2016, s. 25 – 27.

                     (8)
                  Ú. v. EÚ L 212, 5.8.2016, s. 107 – 108.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 6. 2017
            COM(2017) 296 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť na financovanie Európskeho rozvojového fondu, vrátane druhej splátky na rok 2017

               PRÍLOHA

                        ČLENSKÉ ŠTÁTY

                        Kľúč na určenie príspevkov do 10. ERF v %

                        Kľúč na určenie príspevkov do 11. ERF v %

                        2. splátka na rok 2017

                        Spolu

                        pre Komisiu

                        pre Komisiu

                        pre Komisiu

                        pre EIB

                        10. ERF

                        11. ERF

                        Spolu

                        10. ERF

                        BELGICKO

                        3,53

                        3,24927

                        2 586 394,39

                        39 859 803,57

                        42 446 197,96

                        1 765 000,00

                        44 211 197,96

                        BULHARSKO

                        0,14

                        0,21853

                        102 576,55

                        2 680 775,34

                        2 783 351,88

                        70 000,00

                        2 853 351,88

                        ČESKÁ REPUBLIKA

                        0,51

                        0,79745

                        373 671,71

                        9 782 566,65

                        10 156 238,37

                        255 000,00

                        10 411 238,37

                        DÁNSKO

                        2,00

                        1,98045

                        1 465 379,26

                        24 294 794,82

                        25 760 174,08

                        1 000 000,00

                        26 760 174,08

                        NEMECKO

                        20,50

                        20,5798

                        15 020 137,42

                        252 458 793,95

                        267 478 931,37

                        10 250 000,00

                        277 728 931,37

                        ESTÓNSKO

                        0,05

                        0,08635

                        36 634,48

                        1 059 282,25

                        1 095 916,73

                        25 000,00

                        1 120 916,73

                        ÍRSKO

                        0,91

                        0,94006

                        666 747,56

                        11 532 007,79

                        12 198 755,35

                        455 000,00

                        12 653 755,35

                        GRÉCKO

                        1,47

                        1,50735

                        1 077 053,76

                        18 491 130,29

                        19 568 184,04

                        735 000,00

                        20 303 184,04

                        ŠPANIELSKO

                        7,85

                        7,93248

                        5 751 613,60

                        97 310 194,16

                        103 061 807,76

                        3 925 000,00

                        106 986 807,76

                        FRANCÚZSKO

                        19,55

                        17,81269

                        14 324 082,27

                        218 513 796,75

                        232 837 879,02

                        9 775 000,00

                        242 612 879,02

                        CHORVÁTSKO

                        0,00

                        0,22518

                        0,00

                        2 762 352,95

                        2 762 352,95

                        0,00

                        2 762 352,95

                        TALIANSKO

                        12,86

                        12,53009

                        9 422 388,64

                        153 710 502,99

                        163 132 891,64

                        6 430 000,00

                        169 562 891,64

                        CYPRUS

                        0,09

                        0,11162

                        65 942,07

                        1 369 277,18

                        1 435 219,25

                        45 000,00

                        1 480 219,25

                        LOTYŠSKO

                        0,07

                        0,11612

                        51 288,27

                        1 424 480,08

                        1 475 768,35

                        35 000,00

                        1 510 768,35

                        LITVA

                        0,12

                        0,18077

                        87 922,76

                        2 217 561,70

                        2 305 484,45

                        60 000,00

                        2 365 484,45

                        LUXEMBURSKO

                        0,27

                        0,25509

                        197 826,20

                        3 129 268,20

                        3 327 094,40

                        135 000,00

                        3 462 094,40

                        MAĎARSKO

                        0,55

                        0,61456

                        402 979,30

                        7 538 998,26

                        7 941 977,56

                        275 000,00

                        8 216 977,56

                        ΜΑLTA

                        0,03

                        0,03801

                        21 980,69

                        466 280,47

                        488 261,16

                        15 000,00

                        503 261,16

                        HOLANDSKO

                        4,85

                        4,77678

                        3 553 544,71

                        58 598 242,83

                        62 151 787,53

                        2 425 000,00

                        64 576 787,53

                        RAKÚSKO

                        2,41

                        2,39757

                        1 765 782,01

                        29 411 735,32

                        31 177 517,33

                        1 205 000,00

                        32 382 517,33

                        POĽSKO

                        1,30

                        2,00734

                        952 496,52

                        24 624 662,80

                        25 577 159,32

                        650 000,00

                        26 227 159,32

                        PORTUGALSKO

                        1,15

                        1,19679

                        842 593,07

                        14 681 394,38

                        15 523 987,45

                        575 000,00

                        16 098 987,45

                        RUMUNSKO

                        0,37

                        0,71815

                        271 095,16

                        8 809 768,94

                        9 080 864,11

                        185 000,00

                        9 265 864,11

                        SLOVINSKO

                        0,18

                        0,22452

                        131 884,13

                        2 754 256,52

                        2 886 140,66

                        90 000,00

                        2 976 140,66

                        SLOVENSKO

                        0,21

                        0,37616

                        153 864,82

                        4 614 471,47

                        4 768 336,29

                        105 000,00

                        4 873 336,29

                        FÍNSKO

                        1,47

                        1,50909

                        1 077 053,76

                        18 512 475,41

                        19 589 529,16

                        735 000,00

                        20 324 529,16

                        ŠVÉDSKO

                        2,74

                        2,93911

                        2 007 569,59

                        36 054 974,58

                        38 062 544,17

                        1 370 000,00

                        39 432 544,17

                        SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO

                        14,82

                        14,67862

                        10 858 460,32

                        180 067 187,34

                        190 925 647,66

                        7 410 000,00

                        198 335 647,66

                        EÚ-28 SPOLU

                        100,00

                        100,00

                        73 268 963,00

                        1 226 731 037,00

                        1 300 000 000,00

                        50 000 000,00

                        1 350 000 000,00


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 4. 2017
            COM(2017) 182 final
            2017/0081(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o predĺžení nároku na audiovizuálne koprodukcie podľa článku 5 Protokolu o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Dohoda o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Južnou Kóreou bola podpísaná 6. októbra 2010 a uzavretá v roku 2015 prijatím rozhodnutia Rady 2015/2169 o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (ďalej len „rozhodnutie“). Protokol o kultúrnej spolupráci (ďalej len: „protokol“) uzavretý medzi stranami v rámci dohody o voľnom obchode stanovuje rámec, v ktorom strany spolupracujú na uľahčení výmen kultúrnych aktivít, tovarov a služieb okrem iného aj v audiovizuálnom odvetví a na zlepšení podmienok, ktorými sa takéto výmeny riadia.

                  Tento nárok bol pôvodne stanovený na obdobie troch rokov (od 1. júla 2011 do 30. júna 2014). Vykonávacím rozhodnutím Rady 2014/226/EÚ zo 14. apríla 2014, pokiaľ ide o predĺženie obdobia nároku audiovizuálnych koprodukcií podľa článku 5 Protokolu o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej, bol tento nárok predĺžený o ďalšie tri roky, a to do 30. júna 2017. Teraz sa navrhuje obnovenie tohto nároku o ďalšie tri roky.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

                  Protokolom sa strany v súlade so svojim príslušnými právnymi predpismi okrem iného dohodli udeliť audiovizuálnym koprodukciám medzi producentmi z EÚ a Kórey nárok využívať svoje príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu za určitých osobitných podmienok.

                  Takéto koprodukcie možno považovať za európske diela v EÚ a za kórejské v Kórei, pokiaľ sa dodržiavajú podmienky stanovené v článku 5 protokolu [pozri najmä bod 8 písm. a) až c)].

                  Podprogram MEDIA programu Kreatívna Európa podporuje rozvoj a distribúciu európskych audiovizuálnych diel zo zúčastnených európskych krajín. Príjemcovia z tretích krajín sa môžu zúčastňovať na niektorých programoch za predpokladu, že sú splnené určité podmienky.

                  Niektoré programy pomáhajú vytvárať priaznivé prostredie pre koprodukcie, najmä programy v oblasti prístupu na trh a odbornej prípravy, ktorými sa financujú trhy, stretnutia určené na nadväzovanie kontaktov a semináre, a to aj s Kóreou. Okrem toho program medzinárodnej koprodukcie pomáha európskym a medzinárodným koprodukčným partnerom vrátane kórejských združovať sa a poskytovať nepriamu podporu audiovizuálnym dielam koprodukovaným medzinárodnými koprodukčnými fondmi.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  EÚ a Kórea uzavreli protokol o kultúrnej spolupráci v roku 2015 ako súčasť dohody o voľnom obchode. Bol vnímaný hlavne ako nástroj na podporu Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov Organizácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) z roku 2005.

                  Súčasný nárok predpokladá, že koprodukcie budú podporované zoskupeniami vnútroštátnych programov a fondmi určenými na audiovizuálnu produkciu. Nárok zároveň umožňuje, aby sa koprodukčné diela považovali za európske diela podľa definície európskych diel uvedenej v článku 1 písm. n) bode ii) smernice o audiovizuálnych mediálnych službách.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Postup na obnovenie nároku je stanovený v článku 5 protokolu. Podnikli sa požadované kroky.

                  V článku 5 ods. 8 protokolu sa uvádza, že ak sa rozhodlo, že nárok sa má obnoviť, môže byť predĺžený o ďalšie trojročné obdobie a následne bude automaticky obnovovaný na ďalšie rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ktorákoľvek strana neukončí nárok písomným oznámením najmenej tri mesiace pred uplynutím obdobia. Koprodukcie, ktoré existovali už pred takýmto ukončením, môžu naďalej využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu.

                  Vzhľadom na osobitné okolnosti a politickú citlivosť spolupráce v tejto oblasti, je vhodné predložiť návrh rozhodnutia Rady o obnovení nároku. Takýto návrh by mal vychádzať z článku 218 ods. 6 ZFEÚ, keďže sa týka predĺženia v čase uplatňovania časti medzinárodnej zmluvy. Pravidlá tvorby vôle inštitúcií Únie sú stanovené zmluvami a členské štáty ani samotné inštitúcie nimi nemôžu disponovať. Rozhodnutia Rady o uzatvorení medzinárodných dohôd sa nemôžu odchýliť od zmlúv, pokiaľ ide o postup predĺženia záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných dohôd, ktoré sa týmito rozhodnutiami uzatvárajú.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Druhé predĺženie nároku bude pre európsky audiovizuálny priemysel predstavovať príležitosť udržať svoje postavenie a získať väčší trhový podiel, ako aj skúsenosti a znalosti o rýchlo rastúcom kórejskom trhu.

                  Zatiaľ čo niektoré členské štáty úspešne realizovali audiovizuálne koprodukcie na dvojstrannom základe, mnohé ďalšie štáty tak ešte neurobili, a preto nárok na úrovni EÚ má stále potenciál umožniť účasť väčšieho počtu krajín.

                  Európska komisia má obmedzené právomoci, pokiaľ ide o výrobu filmov, keďže toto je úlohou národných filmových fondov, a to aj pokiaľ ide o medzinárodné koprodukcie. Na praktické vykonávanie protokolu preto bude treba zintenzívniť úsilie zo strany filmových fondov jednotlivých štátov.

               •Proporcionalita

                  Štúdie a údaje z Európskeho audiovizuálneho observatória ukázali, že koprodukcie majú vyššiu sledovanosť. Od roku 2009 dosiahli filmy z EÚ z hľadiska počtu divákov v Kórei (v kinách) 5 % podiel na trhu a pokiaľ ide o uvedenie do kín, tak podiel na trhu dosiahol 20 %. Kórejské filmy dosiahli v EÚ z hľadiska počtu divákov 1 % podiel na trhu a pokiaľ ide o uvedenie do kín, tak tento podiel dosiahol 2 %. Preto by implementácia koprodukčného nároku pomohla získať podiel na trhu v čase, keď trh rastie (celkový počet divákov sa v Kórei od roku 2011 zvýšil o 41 %).

                  Zdá sa, že doterajšie nedostatočné vykonávanie protokolu je spôsobené nedostatkom konkrétnych informácií o dostupných stimuloch pre koprodukciu na vnútroštátnej úrovni. Preto treba prijať cielené opatrenia týkajúce sa prístupu k financovaniu, odbornej príprave, nadväzovaniu kontaktov, a to na európskej aj vnútroštátnej úrovni.

                  Úspech dvojstranných koprodukcií je okrem toho dôkazom, že existuje kapacita a potenciál urobiť viac. Na predbežných rokovaniach pracovnej skupiny pre audiovizuálnu oblasť členské štáty naznačili, že by boli ochotné na európskej úrovni spolupracovať v záujme podpory koprodukcií v rámci európskeho protokolu, pričom by sa vychádzalo z najlepších postupov na dvojstrannej úrovni.

                  Obnovenie nároku je potrebné na to, aby sa mohli tieto opatrenia prijať.

               •Výber nástroja

                  . Každé takéto výslovné rozhodnutie o nároku si vyžaduje rozhodnutie Rady, ktoré by vychádzalo z článku 218 ods. 6 ZFEÚ, keďže sa týka predĺženia v čase uplatňovania časti medzinárodnej zmluvy.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  V protokole sa predpokladalo, že každá strana zriadi domácu poradnú skupinu (ďalej len „skupina“), ktorá sa bude skladať z predstaviteľov kultúry a audiovizuálneho odvetvia činných v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje tento protokol. Skupina EÚ sa zišla 5. septembra 2016 v Bruseli s cieľom zhodnotiť výsledky uplatňovania nároku na posilnenie kultúrnej rozmanitosti a vzájomne prospešnej spolupráce pri koprodukčných dielach.

                  Skonštatovala nedostatok audiovizuálnych koprodukcií medzi EÚ a Kóreou za podmienok uvedených v protokole, zhodla sa však v tom, že protokol je potenciálne užitočným nástrojom. Bola otvorená obnoveniu nároku koprodukcie EÚ – Kórea, hoci existovali určité pochybnosti o jej pridanej hodnote v praxi, ktoré sa prevádzkovateľom museli objasniť. Komisia poskytuje o protokole všeobecné informácie, ale potrebné sú efektívnejšie a podrobnejšie informácie pre odborníkov. Skupina takisto skonštatovala, že je potrebné podporovať protokol na odvetvovej, štátnej aj únijnej úrovni s cieľom zdôrazniť jeho výhody.

                  O nároku audiovizuálnych koprodukcií diskutovali členské štáty EÚ na zasadnutí Výboru pre kultúrne záležitosti Rady Európskej únie 3. októbra 2016. Členské štáty vyjadrili svoju ochotu viac spolupracovať na európskej úrovni s cieľom podporiť koprodukcie.

                  Po týchto konzultáciách členských štátov a na základe stanoviska skupiny sa Komisia teraz vyzýva, aby potvrdila, že nárok by sa mal obnoviť.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Využili sa štúdie a údaje z Európskeho audiovizuálneho observatória o koprodukciách.

                  •
                        Posúdenie vplyvu

                  Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Žiadny.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Komisia bude neustále monitorovať uplatňovanie nároku audiovizuálnej koprodukcie, vychádzajúc z údajov Európskeho audiovizuálneho observatória a priemyslu, najmä pokiaľ ide o sektor animácie.

                  Výbor pre kultúrnu spoluprácu medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na druhej strane zasadne raz za rok s cieľom monitorovať pokrok a diskutovať o výzvach a príležitostiach.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Nárok sa predĺži o ďalšie tri roky do júna 2020. Nárok je stanovený v článku 5 protokolu, tak ako sa uvádza v ďalšom texte.

                  Na účely tohto protokolu koprodukcia znamená audiovizuálne dielo vyrobené producentmi z Kórey a z EÚ, do ktorého títo producenti investovali v súlade s podmienkami tohto protokolu.

                  Strany podporujú rokovania o nových koprodukčných dohodách a vykonávanie existujúcich koprodukčných dohôd medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi Európskej únie a Kóreou. Strany opätovne potvrdzujú, že členské štáty Európskej únie a Kórea môžu poskytnúť finančné príspevky na koprodukčné audiovizuálne diela definované v príslušných existujúcich alebo budúcich dvojstranných koprodukčných dohodách, ktorých stranami je jeden alebo viacero členských štátov Európskej únie a Kórea.

                  Strany v súlade so svojimi príslušnými právnymi predpismi uľahčujú koprodukcie medzi producentmi zo strany EÚ a z Kórey aj tým, že umožnia koprodukciám využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu.

                  Koprodukčné audiovizuálne diela majú nárok využívať program podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu strany EÚ, keďže sa považujú za európske diela v súlade s článkom 1 písm. n) bodom i) smernice 89/552/EHS, zmenenej smernicou 2007/65/ES, alebo s jej následnými zmenami na účely požiadaviek na podporu audiovizuálnych diel podľa článkov 4 ods. 1 a 3i ods. 1 smernice 89/552/EHS, zmenenej smernicou 2007/65/ES alebo jej následných zmien.

                  Koprodukčné audiovizuálne diela majú nárok využívať kórejský program podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu uvedený v odseku 3, keďže sa považujú za kórejské diela na účely článku 40 Zákona o podpore filmov a videoproduktov (zákon č. 9676, 21. máj 2009) alebo jeho následných zmien a článku 71 Zákona o vysielaní (zákon č. 9280, 31. december 2008) alebo jeho následných zmien a Oznámenia o podiele programov (oznámenie kórejskej komisie pre komunikáciu č. 2008-135, 31. december 2008) alebo jeho následných zmien.

                  Nárok koprodukcií využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu sa udelí za týchto podmienok:

                  a) koprodukčné audiovizuálne diela sa realizujú medzi podnikmi, ktoré vlastní a i naďalej bude vlastniť, či už priamo alebo prostredníctvom väčšinovej účasti, členský štát Európskej únie alebo Kórea a/alebo štátni príslušníci členského štátu Európskej únie alebo Kórey;

                  b) výkonný riaditeľ, resp. riaditelia alebo manažér, resp. manažéri koprodukčných podnikov sú štátnymi príslušníkmi členského štátu Európskej únie alebo Kórey a môžu preukázať, že majú v danej krajine bydlisko;

                  c) účasť producentov z dvoch členských štátov Európskej únie bude potrebná v prípade každého koprodukčného audiovizuálneho diela s výnimkou animovaných diel. V prípade animovaných diel je potrebná účasť producentov z troch členských štátov Európskej únie. Podiel finančného príspevku producenta alebo producentov z každého členského štátu Európskej únie nie je nižší ako 10 percent.

                  d) minimálny príslušný finančný príspevok producentov zo strany EÚ (spolu) a producentov z Kórey (spolu) na koprodukčné audiovizuálne dielo s výnimkou animovaných diel nesmie byť nižší ako 30 percent celkových výrobných nákladov na audiovizuálne dielo. Pokiaľ ide o animované diela, tento príspevok nesmie byť nižší ako 35 percent celkových výrobných nákladov;

                  e) príspevok producentov každej zo strán (spolu) zahŕňa skutočnú technickú a umeleckú účasť, pričom je zabezpečená rovnováha medzi príspevkami oboch strán. Najmä v prípade koprodukčných audiovizuálnych diel s výnimkou animovaných diel sa technický a umelecký príspevok producentov každej strany (spolu) nesmie líšiť o viac ako 20 percentuálnych bodov v porovnaní s ich finančným príspevkom a nesmie v žiadnom prípade predstavovať viac ako 70 percent celkového príspevku. Pokiaľ ide o animované diela, technický a umelecký príspevok producentov každej strany (spolu) sa nesmie líšiť o viac ako 10 percentuálnych bodov v porovnaní s ich finančným príspevkom a nesmie v žiadnom prípade predstavovať viac ako 65 percent celkového príspevku;

                  f) účasť producentov z tretích krajín, ktoré ratifikovali dohovor UNESCO, sa v prípade koprodukčného audiovizuálneho diela pripúšťa do maximálnej výšky 20 percent, ak je to možné, celkových výrobných nákladov a/alebo technického alebo umeleckého príspevku na audiovizuálne dielo.

                  Tieto podmienky sú zamerané na zabezpečenie európskeho charakteru koprodukcie prostredníctvom účasti aspoň dvoch členských štátov a na zabezpečenie spravodlivej rovnováhy medzi nákladmi a prínosmi koprodukcie pre obidve strany. Preto existuje minimálny finančný príspevok pre strany, pričom technický a umelecký príspevok, ktorý pozostáva z odborných vstupov a preto predstavuje pracovné príležitosti, by nemal byť v porovnaní s finančným príspevkom vyšší alebo nižší o viac ako 10 percentuálnych bodov. Požiadavky na animované diela sú vyššie v dôsledku citlivosti sektora, ktorý si vyžaduje viac technických vstupov, pričom rozdiely v nákladoch medzi EÚ a Kóreou by mohli byť významnejšie.

                  Strany opätovne potvrdzujú, že nárok koprodukcií využívať svoje príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu zabezpečuje recipročné výhody a že koprodukcie spĺňajúce kritériá získajú status európskeho/kórejského diela bez toho, aby museli vyhovieť ďalším podmienkam.

                  Nárok koprodukcií využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu sa stanovuje na obdobie troch rokov.

               2017/0081 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o predĺžení nároku na audiovizuálne koprodukcie podľa článku 5 Protokolu o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167 ods. 3 v spojení s článkom 218 ods. 6,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)Dňa 1. októbra 2015 Rada prijala rozhodnutie 2015/2169 o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (ďalej len „rozhodnutie“).

               (2)Dohoda obsahuje Protokol o kultúrnej spolupráci (ďalej len „protokol“), ktorý podľa článku 1 stanovuje rámec, v ktorom strany spolupracujú na uľahčení výmen kultúrnych aktivít, tovarov a služieb okrem iného aj v audiovizuálnom odvetví. Podľa článku 5 ods. 4 protokolu strany protokolu v súlade so svojimi príslušnými právnymi predpismi uľahčujú koprodukcie medzi producentmi zo strany EÚ a z Kórey aj tým, že udelia koprodukciám nárok na využívanie príslušných programov podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu (ďalej len „nárok“).

               (3)Podľa článku 5 ods. 8 písm. b) protokolu sa po uplynutí počiatočného obdobia troch rokov nárok obnoví na obdobie troch rokov a následne bude automaticky obnovovaný na ďalšie rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ktorákoľvek strana neukončí nárok písomným oznámením najmenej tri mesiace pred uplynutím prvého alebo akéhokoľvek nasledovného obdobia.

               (4)Podľa všetkého je vhodné navrhnúť výslovné rozhodnutia o obnovení nároku pri zohľadnení konkrétnych okolností a politickej citlivosti spolupráce v tejto oblasti.

               (5)Domáca poradná skupina, ako je stanovená v článku 3 ods. 5 protokolu, vydala priaznivé stanovisko o predĺžení obdobia nároku podľa článku 5 ods. 8 protokolu.

               (6)Komisia zaujala k obnoveniu nároku kladné stanovisko.

               (7)Týmto rozhodnutím by nemali byť dotknuté príslušné právomoci Únie a členských štátov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Obnovenie nároku audiovizuálnych koprodukcií využívať príslušné programy strán zamerané na podporu miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu, ako je stanovené v článku 5 protokolu, sa týmto schvaľuje na obdobie troch rokov od 1. júla 2017 do 30. júna 2020.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu splnomocnenú v mene Európskej únie informovať Kórejskú republiku podľa článku 5 ods. 8 písm. b) protokolu s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s obnovením nároku audiovizuálnych koprodukcií využívať príslušné programy strán zamerané na podporu miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu, ako je stanovené v článku 5 protokolu, na obdobie troch rokov od 1. júla 2017 do 30. júna 2020.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda