				|

		52011PC0811

			Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa zriaďuje špecifický program na vykonávanie programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) /* KOM/2011/0811 v konečnom znení - 2011/0402 (CNS) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           Kontext návrhu
Súbor návrhov pre program Horizont 2020, ktoré
boli vypracované v plnom súlade s oznámením Komisie Rozpočet stratégie
Európa 2020[1],
plne podporuje stratégiu Európa 2020, ktorá určila výskum a inovácie za
najdôležitejšie prvky pri dosahovaní cieľov inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu. Tento súbor pozostáva z týchto
návrhov:
(1)
rámcový program pre program Horizont 2020 (Zmluva o
fungovaní Európskej únie – ZFEÚ),
(2)
jeden súbor pravidiel účasti a šírenia (ZFEÚ),
(3)
jeden špecifický program na vykonávanie programu Horizont
2020 (ZFEÚ); ako aj
(4)
jeden návrh pre tie časti programu Horizont 2020,
ktoré zodpovedajú Zmluve o Euratome.
Politický jazyk a východisko týchto
legislatívnych návrhov sú celkovo dané oznámením Komisie, ktoré bolo prijaté
spolu s týmito návrhmi a ktoré sa týka niekoľkých zásadných prierezových
prvkov, ako je napríklad zjednodušenie alebo spôsob posilnenia prístupu k
inováciám.
Program Horizont 2020 sa priamo zaoberá
riešením hlavných spoločenských výziev určených v stratégii Európa 2020
a v jej hlavných iniciatívach. Takisto prispeje k vytváraniu vedúceho
postavenia priemyslu v Európe. Povedie aj k zvýšeniu kvality vedeckej základne
na špičkovú úroveň, ktorá je nevyhnutná pre udržateľnosť a
dlhodobú prosperitu a blahobyt v Európe. V záujme dosiahnutia týchto
cieľov zahŕňajú návrhy široké spektrum podpory, ktorá je
začlenená do celého výskumného a inovačného cyklu. Program Horizont 2020
preto spája a posilňuje činnosti, ktoré sú v súčasnosti
financované ako súčasť siedmeho rámcového programu pre výskum, tie
časti rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktoré
sa týkajú inovácií, a činnosti Európskeho inovačného a
technologického inštitútu. Návrhy sú tak určené aj na dosiahnutie
podstatného zjednodušenia pre účastníkov.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Pri príprave týchto štyroch návrhov sa v plnej
miere zohľadňovali reakcie na rozsiahle verejné konzultácie na
základe zelenej knihy s názvom „Od výziev k príležitostiam: Vytváranie
spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ“, KOM(2011)48.
Stanoviská zaujali Európska rada, členské štáty a široké spektrum
zainteresovaných strán z oblasti priemyslu, akademickej sféry a občianskej
spoločnosti.
Návrhy vychádzajú aj z dvoch hĺbkových
hodnotení vplyvu, ktoré sa opierajú o konzultácie so zainteresovanými stranami,
interné a externé hodnotenia a príspevky medzinárodných odborníkov. Pri
hodnoteniach sa zistilo, že možný program Horizont 2020 by priniesol
jednoznačnejšie zameranie, najoptimálnejšie by dosahoval potrebnú kritickú
mieru úsilia na programovej a projektovej úrovni a najvýraznejšie by
ovplyvňoval ciele politiky a viedol by k hospodárskym, konkurenčným a
sociálnym výhodám, ktoré sa prejavia až neskôr. Tento program by súčasne
mohol prispieť k zjednodušeniu záležitostí tým, že by napríklad zmiernil
administratívnu záťaž účastníkov, zracionalizoval by platné pravidlá
a postupy, zaistil by sa súlad medzi jednotlivými nástrojmi a smeroval by
k novej rovnováhe medzi rizikom a dôverou.
3.           PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU
3.1.        Právny základ
Návrh bezproblémovo integruje výskumné a
inovačné činnosti v záujme dosahovania cieľov politiky.
Program Horizont 2020 ako taký bude
vychádzať z hláv ZFEÚ „Priemysel“ a „Výskum a technologický rozvoj a
kozmický priestor“ (články 173 a 182). Súvisiace pravidlá účasti a
šírenia budú vychádzať z tých istých hláv ZFEÚ (články 173, 183 a 188).
Základ týkajúci sa hlavy „Priemysel“ sa v oboch prípadoch bude týkať
predovšetkým Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT),
ktorý bude financovaný pomocou príspevkov z programu Horizont 2020. EIT
nebude vystupovať na úrovni špecifického programu.
Treba spomenúť, že činnosti v
oblasti inovácií boli na základe hlavy Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorá
sa týka výskumu, explicitne zahrnuté do rozličných rámcových programov, a
že súčasné rámcové programy zahŕňajú aj rad činností v
oblasti inovácií. V dôsledku toho bude špecifický program, ktorým sa bude
realizovať program Horizont 2020, vychádzať z hlavy „Výskum a
technologický rozvoj a kozmický priestor ZFEÚ“ (článok 182), pretože
plánované činnosti budú patriť pod činnosti, ktoré pokrýva táto
hlava.
Návrh programu Euratomu v oblasti výskumu a
odbornej prípravy, ktorý má prispieť k programu Horizont 2020,
vychádza z článku 7 Zmluvy o Euratome.
3.2.        Zásada subsidiarity a zásada
proporcionality
Návrhy boli vypracované tak, aby
maximalizovali pridanú hodnotu a vplyv Únie a zameriavali sa na ciele a
činnosti, ktoré členské štáty nedokážu efektívne
uskutočňovať bez vzájomnej spolupráce. Zásahmi na úrovni Únie je
možné posilniť celkový rámec v oblasti výskumu a inovácií a
koordinovať výskumné úsilie členských štátov, a tak zabrániť
duplicite, zachovať kritickú mieru úsilia v kľúčových oblastiach
a zabezpečiť optimálne využitie verejného financovania. Zásahy na
úrovni Únie umožňujú, aby sa vďaka celoeurópskej hospodárskej
súťaži vyberali tie najlepšie návrhy a výkonnosť tak môže dosahovať
špičkovú úroveň a špičkovému výskumu a inováciám sa dostáva viac
pozornosti. Úroveň Únie je takisto tou najvhodnejšou úrovňou
vzhľadom na podporu nadnárodnej mobility, ktorá zlepšuje odbornú prípravu
a profesionálny rozvoj výskumných pracovníkov. Program na úrovni Únie sa môže úspešnejšie
venovať aj mimoriadne rizikovému a dlhodobému výskumu a vývoju,
pričom riziko sa rozdeľuje medzi viacerých aktérov a vedie to k
širokému záberu a vytváraniu hospodárstiev takého rozsahu, ktorý by sa inak
nepodarilo dosiahnuť. Zásahmi na úrovni Únie je možné mobilizovať
dodatočné verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií;
prispievať k Európskemu výskumnému priestoru, v ktorom je zaistený
voľný pohyb znalostí, výskumných pracovníkov a technológií;
a urýchliť obchodné využitie a šírenie inovácií na celom jednotnom
trhu. Programy na úrovni Únie sú potrebné aj na podporu pri
uskutočňovaní politických rozhodnutí, ako aj pri napĺňaní
cieľov, ktoré boli stanovené v rámci celého radu politík. Tieto tvrdenia
sú doložené v sprievodnom posúdení vplyvu.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Rozpočet všetkých návrhov je vyjadrený
v aktuálnych cenách. V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom
k tomuto rozhodnutiu sa stanovuje vplyv na rozpočet, ľudské
a administratívne zdroje. Na základe analýzy výnosov a nákladov môže
Komisia využiť pri vykonávaní programu Horizont 2020 existujúce
výkonné agentúry, ako sa stanovuje v nariadení Rady (ES) č. 58/2003,
ktorým sa určuje štatút výkonných orgánov poverených určitými úlohami
v oblasti riadenia programov Únie.
2011/0402 (CNS)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
z XXX
ktorým sa zriaďuje špecifický program na
vykonávanie programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie
(2014 – 2020)
(Text s významom pre EHP)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä jej článok 182 ods. 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[2],

so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[3],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4],
konajúc v súlade s mimoriadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
V súlade s článkom 182 ods. 3 Zmluvy sa má
nariadenie (EÚ) č. […] Európskeho parlamentu a Rady z … týkajúce sa programu
Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (ďalej len „program Horizont
2020“)[5]
– implementovať prostredníctvom špecifického programu, ktorý stanovuje
konkrétne ciele a pravidlá jeho napĺňania, určuje trvanie
programu a zabezpečuje prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné.
(2)
Program Horizont 2020 sleduje tri priority,
konkrétne budovanie vedy na špičkovej úrovni (časť „Veda na
špičkovej úrovni“), dosahovanie vedúceho postavenia priemyslu
(časť „Vedúce postavenie priemyslu“) a riešenie spoločenských
výziev („Spoločenské výzvy“). Tieto priority by sa mali realizovať špecifickým
programom pozostávajúcim z troch častí týkajúcich sa nepriamych akcií
Spoločného výskumného centra (SVC) a jednej časti týkajúcej sa
priamych akcií SVC.
(3)
Zatiaľ čo program Horizont 2020 stanovuje
všeobecný cieľ daného rámcového programu a priority a načrtáva
konkrétne ciele a činnosti, ktoré sa majú vykonať, špecifický program
by mal určovať tieto konkrétne ciele a načrtávať
činností, ktoré sú špecifické pre jednotlivé zmienené časti.
Ustanovenia stanovené v programe Horizont 2020 súvisiace s implementáciou
sa plne vzťahujú na tento špecifický program. Platí to aj pre ustanovenia
týkajúce sa etických zásad.
(4)
Každá časť by sa mala vzájomne
dopĺňať s ostatnými časťami špecifického programu a
rovnako by sa mala v súlade s nimi implementovať.
(5)
V záujme zabezpečenia dlhodobej
konkurencieschopnosti a blahobytu Európy je naliehavo potrebné posilniť a
rozšíriť špičkové výkony vedeckej základne Únie a
zabezpečiť prísun výskumu a nadaných pracovníkov svetovej úrovne. Časť
I „Veda na špičkovej úrovni“ by mala poskytnúť podporu
činnostiam Európskej rady pre výskum v oblasti hraničného výskumu,
budúcich a nových technológií, akcií Marie Curie a európskych výskumných
infraštruktúr. Tieto činnosti by sa mali zameriavať na rozvíjanie odbornosti
z dlhodobého hľadiska, pričom by sa mali sústreďovať na
ďalšiu generáciu vedy, systémov a výskumných pracovníkov a mali by
poskytovať podporu nádejným talentom z celej Únie a z pridružených krajín.
Činnosti Únie na podporu špičkovej úrovne vedy by mali pomôcť
skonsolidovať Európsky výskumný priestor a v celosvetovom meradle
zvýšiť konkurencieschopnosť a príťažlivosť systému vedy v
Únii.
(6)
Výskumné činnosti uskutočňované v
rámci časti I „Veda na špičkovej úrovni“ by sa mali určiť
na základe potrieb a príležitostí v oblasti vedy bez toho, aby boli vopred
určené tematické priority. Výskumný program by mal byť stanovený na
základe úzkej spolupráce s vedeckou komunitou. Výskum by mal byť
financovaný na základe kvalitatívnych výsledkov.
(7)
Európska rada pre výskum by mala nahradiť
Európsku radu pre výskum zriadenú rozhodnutím Komisie 2007/134/ES[6]. Tá by
mala fungovať podľa zavedených zásad vedeckej excelentnosti,
samostatnosti, účinnosti a transparentnosti.
(8)
Ak sa má zachovať a zlepšiť vedúce
postavenie priemyslu Únie, je naliehavo potrebné podnecovať investície do
výskumu a vývoja a inovácií zo strany súkromného sektora, podporovať
výskum a inovácie na základe podnikateľsky orientovaného programu a
urýchliť vývoj nových technológií, čím sa podporia podniky budúcnosti
a budúci hospodársky rast. Časťou II „Vedúce postavenie priemyslu“ by
sa mali podporiť investície do špičkového výskumu a inovácií v
oblasti kľúčových podporných technológií a ďalších priemyselných
technológií, zjednodušiť prístup k prostriedkom financovania rizika v
prípade inovačných podnikov a projektov a poskytnúť širokú podporu
Únie inováciám v malých a stredných podnikoch.
(9)
Výskum a inovácie v oblasti kozmického priestoru,
ktoré patria do spoločnej právomoci Únie, by mali byť ako súdržný
prvok začlenené do časti II „Vedúce postavenie priemyslu“ s
cieľom maximalizovať vedecký, hospodársky a spoločenský dosah
tohto výskumu a zabezpečiť jeho účinnú a nákladovo efektívnu
realizáciu.
(10)
Na riešenie hlavných spoločenských výziev
pomenovaných v stratégii Európa 2020[7]
sú potrebné značné investície do výskumu a inovácií, ktoré umožnia
rozvinúť a nasadiť nové a prelomové riešenia, ktoré majú potrebnú
škálu a rozsah pôsobnosti. Tieto výzvy sú aj významnými hospodárskymi
príležitosťami pre inovačné podniky, a preto prispievajú ku
konkurencieschopnosti a zamestnanosti v Únii.
(11)
Časť III „Spoločenské výzvy“ by mala
viesť k zvýšeniu efektivity výskumu a inovácií pri reakciách na
kľúčové sociálne problémy tým, že podporí činnosti v oblasti
špičkového výskumu a inovácií. Tieto činnosti by sa mali
vykonávať pomocou prístupu vychádzajúceho z výziev, pri ktorom sa
zhromaždia zdroje a znalosti z rozličných oblastí, technológií a
disciplín. Výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied je dôležitým
prvkom riešenia všetkých týchto výziev. Činnosti by mali
zahŕňať kompletné spektrum výskumu a inovácií s dôrazom na
činnosti súvisiace s inováciami, ako sú napríklad uvádzanie pilotných
projektov, preukazovanie, experimentálne zariadenia (tzv. testbeds) a podpora
verejného obstarávania, prednormatívny výskum, štandardné prostredie
a zavádzanie inovácií na trh. Tieto činnosti by mali slúžiť na
priamu podporu príslušných právomocí v jednotlivých oblastiach politiky na
úrovni Únie. Všetky úlohy by mali prispieť k dosahovaniu všeobecného
cieľa udržateľného rozvoja.
(12)
Spoločné výskumné centrum (SVC) by malo ako
nedeliteľná súčasť iniciatívy 2020 aj naďalej
poskytovať nezávislú vedeckú a technickú podporu na základe požiadaviek
zákazníkov v záujme formulácie, vypracovávania, vykonávania a monitorovania
politík Únie. Spoločné výskumné centrum by malo v záujme
napĺňania svojho poslania uskutočňovať výskum
najvyššej kvality. Spoločné výskumné centrum by malo pri vykonávaní
priamych opatrení v súlade so svojím poslaním klásť mimoriadny dôraz na
hlavné oblasti záujmu Únie, t. j. na inteligentný, inkluzívny a udržateľný
rast, bezpečnosť a ideu občianstva a koncepciu globálnej Európy.
(13)
Priame kroky Spoločného výskumného centra by
sa mali realizovať flexibilným, účinným a transparentným spôsobom
a mali by sa pritom zohľadniť príslušné potreby klientov
Spoločného výskumného centra a politiky Únie, ako aj dodržiavať
cieľ, ktorým je ochrana finančných záujmov Únie. Tieto kroky v
oblasti výskumu by sa mali v prípade potreby prispôsobiť týmto potrebám a vedeckému
a technologickému pokroku a mali by sa zameriavať na dosahovanie
špičkovej úrovne vedy.
(14)
Spoločné výskumné centrum by malo aj
naďalej vytvárať dodatočné zdroje prostredníctvom
konkurenčných činností vrátane účasti na nepriamych akciách
uskutočňovaných v rámci programu Horizont 2020, práce s tretími
stranami a do menšej miery aj využívania duševného vlastníctva.
(15)
Špecifický program by mal dopĺňať
opatrenia členských štátov, ako aj Únie, ktoré sú potrebné vzhľadom
na celkové strategické úsilie vyvíjané pri implementácii stratégie Európa 2020,
a to predovšetkým prostredníctvom opatrení v politických oblastiach súdržnosti,
poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, vzdelávania a odbornej prípravy,
priemyslu, verejného zdravia, ochrany spotrebiteľov, zamestnanosti a
sociálnej politiky, energetiky, dopravy, životného prostredia, ochrany klímy,
bezpečnosti, námornej dopravy a rybolovu, rozvojovej spolupráce,
rozširovania a susedskej politiky.
(16)
Aby sa zabezpečilo, že do hodnotení programu Horizont
2020 sa náležite premietne najnovší stav, mala by byť právomoc
prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej
únie delegovaná na Komisiu, ktorá by mala prispôsobiť a rozpracovať
ukazovatele výkonnosti zodpovedajúce konkrétnym cieľom špecifického
programu a špecifickým podmienkam na využitie finančných nástrojov. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia počas
svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie aj na
úrovni expertov.
Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by
mala Komisia zabezpečiť včasné a vhodné postúpenie príslušných
dokumentov Rade.
(17)
V záujme zaistenia jednotných podmienok na
vykonávanie špecifického programu by sa mali na Komisiu preniesť
vykonávacie právomoci prijímať pracovné programy na vykonávanie špecifického
programu.
(18)
Ak sa stanovisko Komisie nelíši od stanoviska
Vedeckej rady, vykonávacie právomoci súvisiace s pracovnými programami pre
časti I, II a III by sa mali s výnimkou akcií Európskej rady pre výskum
uplatňovať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011 Európskeho
parlamentu a Rady zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a
všeobecné zásady týkajúce sa mechanizmov, ktoré môžu členské štáty
používať na kontrolu uplatňovania vykonávacích právomocí zo strany
Komisie[8].
(19)
V súvislosti s vedeckým a technologickým obsahom špecifického
programu, ktorý sa týka priamych akcií Spoločného výskumného centra, sa
uskutočnili konzultácie so správnou radou Spoločného výskumného
centra[9]
zriadenou rozhodnutím Komisie 96/282/Euratom z 10. apríla 1996 o reorganizácii
Spoločného výskumného centra.
(20)
Z dôvodov právnej istoty a právnej
jednoznačnosti by sa malo zrušiť rozhodnutie Rady 2006/971/ES z 19.
decembra 2006 o špecifickom programe Spolupráca, ktorým sa vykonáva siedmy
rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického
rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[10],
rozhodnutie Rady 2006/972/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe
Myšlienky, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho
spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných
činností (2007 – 2013)[11],
rozhodnutie Rady 2006/973/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe
Ľudia, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho
spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných
činností (2007 – 2013)[12],
rozhodnutie Rady 2006/974/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe
Kapacity, ktorým sa vykonáva siedmy rámcový program Európskeho
spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných
činností (2007 – 2013)[13]
a rozhodnutie Rady 2006/975/ES z 19. decembra 2006 o špecifickom programe,
ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného
výskumného centra v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho
spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných
činností (2007 – 2013)[14],
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
HLAVA I
ZRIADENIE
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto rozhodnutím sa zriaďuje špecifický program
vykonávania nariadenia (EÚ) č. XX/2012 Európskeho parlamentu a Rady[15] a
stanovujú sa konkrétne ciele na podporu činností v oblasti výskumu a
inovácií zo strany Únie, ktoré sú stanovené v článku 1 tohto nariadenia,
ako aj ich vykonávacie pravidlá.
Článok 2
Zriadenie špecifického programu
1.           Špecifický program realizácie
programu Horizont 2020 – Rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020)
(ďalej len „špecifický program“) sa týmto zriaďuje na obdobie od 1.
januára 2014 do 31. decembra 2020.
2.           V súlade s článkom 5
ods. 2 a ods. 3 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] bude špecifický
program pozostávať z týchto častí:
(a)
časť I „Veda na špičkovej úrovni“,
(b)
časť II „Vedúce postavenie priemyslu“,
(c)
časť III „Spoločenské výzvy“,
(d)
Časť IV „Nejadrové akcie Spoločného
výskumného centra (SVC)“.
Článok 3
Konkrétne ciele
1.           Časť I „Veda na
špičkovej úrovni“ má posilniť výkonnosť európskeho výskumu v
súlade s prioritou „Veda na špičkovej úrovni“ stanovenou v článku 5
ods. 2 bode a) nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to
prostredníctvom presadzovania týchto konkrétnych cieľov:
(a)
posilniť hraničný výskum prostredníctvom
činností Európskej rady pre výskum (ERC),
(b)
posilniť výskum v oblasti budúcich a nových
technológií,
(c)
posilniť zručnosti, odbornú prípravu
a profesný rozvoj prostredníctvom akcií Marie Skłodowska-Curie
(ďalej len „akcie Marie Curie“),
(d)
posilniť európske výskumné infraštruktúry
vrátane elektronických infraštruktúr.
Činnosti na dosahovanie týchto konkrétnych
cieľov sú v hrubých obrysoch stanovené v časti I prílohy I.
2.           Časť II „Vedúce
postavenie priemyslu“ posilní vedúce postavenie priemyslu a
konkurencieschopnosť v súlade s prioritou „Vedúce postavenie priemyslu“
stanovenou v článku 5 ods. 2 bod a) nariadenia (EÚ) č. XX/2012
[Horizont 2020], a to prostredníctvom presadzovania týchto konkrétnych
cieľov:
(a)
posilniť vedúce postavenie európskeho
priemyslu prostredníctvom výskumu, technologického vývoja, demonštrácií a
inovácií v prípade týchto podporných a priemyselných technológií:
i)        informačné a komunikačné
technológie,
ii)       nanotechnológie,
iii)      vyspelé materiály,
iv)      biotechnológia;
v)       vyspelé formy výroby a spracovania,
vi)      vesmír,
(b)
zlepšiť prístupnosť prostriedkom
financovania rizika vzhľadom na investície do výskumu a inovácií,
(c)
zvýšiť mieru inovácií v malých a stredných
podnikoch.
Všeobecné rysy činností pri uvedených
konkrétnych cieľoch sú stanovené v časti II prílohy I. Na
použitie finančných nástrojov musia byť špecifické podmienky
podľa konkrétnych cieľov v písmene b). Tieto podmienky sú
stanovené v bode 2 časti II prílohy I.
Komisia je splnomocnená prijímať akty v
prenesenej právomoci v súlade s článkom 10 na účely prispôsobenia
týchto špecifických podmienok, ak si to budú vyžadovať hospodárske trhové
podmienky, alebo podľa výsledkov dosiahnutých nástrojom pre úverové záruky
programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a finančným
nástrojom s rozdelením rizika obsiahnutým v siedmom rámcovom programe.
3.           Časť III
„Spoločenské problémy“ má prispieť k napĺňaniu priority
„Spoločenské výzvy“ stanovenej v článku 5 odsek 2) písmeno c)
nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] prostredníctvom presadzovania
činností v oblasti výskumu, technologického rozvoja, demonštračných
činností a inovácií, ktoré prispejú k plneniu týchto konkrétnych
cieľov:
(a)
zlepšiť podmienky v oblasti celoživotného
zdravia a pohody,
(b)
zabezpečiť dostatočné dodávky
bezpečných a vysokokvalitných potravín a ďalších biovýrobkov
prostredníctvom rozvoja produktívnych a zdrojovo efektívnych primárnych
systémov výroby posilňujúcich súvisiace služby v oblasti ekologických
systémov spolu s konkurencieschopnými odvetviami priemyslu s nízkymi emisiami
uhlíka, čím sa urýchli prechod na udržateľnú európsku bioekonomiku,
(c)
uskutočniť prechod k spoľahlivému,
udržateľnému a konkurencieschopnému energetickému systému vzhľadom na
rastúci nedostatok zdrojov, rastúce potreby v oblasti energií a zmenu klímy,
(d)
vybudovať európsky dopravný systém, ktorý
efektívne využíva zdroje, je šetrný k životnému prostrediu, je bezpečný a
hladko funguje v prospech občanov, hospodárstva a spoločnosti,
(e)
vybudovať hospodárstvo, ktoré efektívne
využíva zdroje a je schopné reagovať na zmeny klímy a napĺňa
potreby rastúceho celosvetového počtu obyvateľov v rámci obmedzení
daných prírodnými zdrojmi planéty;
(f)
podpora inkluzívnych, inovačných a
bezpečných európskych spoločenstiev v kontexte bezprecedentných
transformácií a rastúcej vzájomnej globálnej závislosti.
Činnosti na dosahovanie týchto konkrétnych
cieľov sú v hrubých obrysoch stanovené v časti III prílohy I.
4.           Časť IV „Nejadrové
priame akcie Spoločného výskumného centra“ má prispieť k všetkým
prioritám stanoveným v článku 5 ods. 2) nariadenia (EÚ) č. XX/2012
[Horizont 2020] s konkrétnym cieľom poskytovania vedeckej a technickej
podpory politikám Únie, ktorú poháňa spotrebiteľský sektor.
Všeobecný obsah tohto konkrétneho cieľa sa
stanovuje v časti IV prílohy I.
5            Špecifický program sa
posudzuje vzhľadom na výsledky a vplyvy merané na základe
ukazovateľov výkonu, v prípade potreby aj vrátane publikovania v
časopisoch lektorovaných odborníkmi, pohybu výskumníkov, prístupu k
výskumným infraštruktúram, investícií uvoľnených prostredníctvom dlhového
financovania a rizikového kapitálu, MSP zavádzajúcich nové inovácie do
spoločnosti alebo na trh, odkazov na príslušné výskumné činnosti v
dokumentoch politík, ako aj na základe výskytu konkrétnych vplyvov na politiky.
Podrobnejšie informácie o kľúčových
ukazovateľoch výkonu zodpovedajúcich konkrétnym cieľom stanoveným v
odsekoch 1 až 4 tohto článku sa nachádzajú v prílohe II.
Komisia bude oprávnená prijímať delegované
akty v súlade s článkom 10 s cieľom prispôsobovania týchto
ukazovateľov vzhľadom na nový vývoj a s cieľom ich ďalšieho
rozpracovávania.
Článok 4
Rozpočet
1.           V súlade s článkom 6
ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] má finančné krytie
na vykonávanie špecifického programu výšku 76 245 miliónov EUR.
2.           Suma zmienená v odseku 1 sa
rozdelí medzi štyri časti stanovené v článku 2 ods. 2 tohto
rozhodnutia v súlade s článkom 6 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. XX/2012
[Horizont 2020]. Orientačné rozdelenie rozpočtu na konkrétne ciele
stanovené v článku 3 tohto rozhodnutia a najvyššia celková suma príspevku
na akcie Spoločného výskumného centra sú stanovené v prílohe II k
nariadeniu (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020].
3            Na administratívne výdavky
Komisie sa použije najviac 6 % zo sumy zmienenej v článku 6 ods. 2
nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020] určenej pre časti I,
II a III špecifického programu.
4.           Ak je to nevyhnutné, môžu sa
do rozpočtu po roku 2020 zahrnúť rozpočtové prostriedky s
cieľom pokryť výdavky na technické a administratívne
záležitosti, aby sa umožnilo riadenie činností, ktoré sa nedokončia
do 31. decembra 2020.
HLAVA II
VYKONÁVANIE
Článok 5
Pracovné programy
1.           Špecifický program sa
vykonáva prostredníctvom pracovných programov.
2.           Komisia prijme spoločné
alebo samostatné pracovné programy na vykonávanie časti I a časti III
tohto špecifického programu uvedeného v bodoch a), b) a c) článku 2 ods. 2,
ale netýka sa to vykonávania opatrení v rámci konkrétneho cieľa
„Posilnenie európskej vedeckej základne v oblasti hraničného výskumu“.
Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 9 ods. 2.
3.           Pracovné programy na
vykonávanie opatrení v rámci konkrétneho cieľa „Posilnenie európskej
vedeckej základne v oblasti hraničného výskumu“ stanoveného Vedeckou radou
Európskej rady pre výskum podľa článku 7 ods. 2 písm. b) prijme
Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu. Komisia sa od pracovného programu
stanoveného Vedeckou radou odkloní iba vtedy, keď program podľa jej
názoru nie je v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia. Komisia v takom
prípade v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 9 ods. 2 prijme
pracovný program prostredníctvom vykonávacieho aktu. Toto opatrenie Komisia
náležite zdôvodní.
4.           Komisia prijme
prostredníctvom vykonávacieho aktu samostatný viacročný pracovný program,
ktorý sa bude vzťahovať na časť IV špecifického programu
týkajúcu sa nejadrových priamych akcií Spoločného výskumného centra
uvedených v bode d) článku 2 ods. 2.
V tomto pracovnom programe sa zohľadní
stanovisko správnej rady Spoločného výskumného centra uvedené v rozhodnutí
96/282/Euratom.
5.           V pracovných programoch sa
prihliadne na stav vedy, technológie a inovácií na vnútroštátnej úrovni, na
úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni a na stav príslušnej politiky, trhu a
spoločenského vývoja. Programy musia obsahovať informácie o
koordinácii s činnosťami členských štátov v oblasti výskumu a
inovácií vrátane koordinácie v oblastiach, v ktorých existujú spoločné
programové iniciatívy. V prípade potreby sa tento program aktualizuje.
6.           V pracovných programoch na
vykonávanie častí I, II a III uvedených v písm. a), b) a c)
článku 2 ods. 2 sa stanovia ciele, ktoré sa budú presadzovať,
očakávané výsledky, metóda vykonávania a celková suma vyčlenená na
tieto programy, vrátane prípadných orientačných informácií o sume
výdavkov súvisiacich so zmenou klímy. Musia obsahovať aj opis opatrení,
ktoré sa budú financovať, údaj o sume vyčlenenej na jednotlivé
opatrenia, orientačný časový harmonogram implementácie, ako aj
viacročnú koncepciu a strategické smerovanie na nasledujúce roky
vykonávania programov. Určujú sa v nich priority pri prideľovaní
grantov, základné kritériá hodnotenia a maximálna miera spolufinancovania.
Umožňujú prístupy zdola nahor, ktoré riešia ciele inovačnými
spôsobmi.
Tieto pracovné programy okrem toho obsahujú
časť, v ktorej sa určujú prierezové opatrenia uvedené v
článku 13 nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [Horizont 2020], a to v rámci
dvoch alebo viacerých konkrétnych cieľov v rámci tej istej priority, ako
aj v rámci dvoch alebo viacerých priorít. Tieto opatrenia sa vykonávajú
integrovane.
Článok 6
Európska rada pre výskum
1.           Komisia zriadi Európsku radu
pre výskum (European Research Council – ERC), ktorá je prostriedkom
vykonávania opatrení v rámci časti I „Veda na špičkovej úrovni“
týkajúcej sa konkrétneho cieľa „Posilnenie európskej vedeckej základne v
oblasti hraničného výskumu“. Európska
rada pre výskum je nástupníckou organizáciou Európskej rady pre výskum, ktorá
bola zriadená rozhodnutím 2007/134/ES.
2.           Európska rada pre výskum sa
skladá z nezávislej vedeckej rady ustanovenej článkom 7 a
z špecializovanej vykonávacej štruktúry ustanovenej článkom 8.
3.           ERC vedie predseda, ktorý sa
vyberá spomedzi skúsených a medzinárodne uznávaných vedeckých pracovníkov.
Predsedu menuje Komisia na základe výberového
konania, ktorého sa zúčastňuje na tento účel určená
výberová komisia, na funkčné obdobie štyroch rokov, ktoré je možné raz
obnoviť. Proces výberového konania a výber kandidáta schvaľuje
vedecká rada.
Predseda predsedá vedeckej rade, zabezpečuje
jej vedúce postavenie a udržiavanie vzťahov so špecializovanou vykonávacou
štruktúrou a zastupuje ju v oblasti vedy.
4.           Európska rada pre výskum
funguje v súlade so zásadami vedeckej excelentnosti a so zásadami
samostatnosti, účinnosti, efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti.
Plynulo nadväzuje na činnosti Európskej rady pre výskum vykonávané na
základe rozhodnutia Rady 2006/972/ES.
5.           Európska rada pre výskum
svojou činnosťou podporuje výskum vo všetkých oblastiach
uskutočňovaný samostatnými a nadnárodnými tímami, ktoré si na európskej
úrovni navzájom konkurujú. Granty Európskej
rady pre výskum v oblasti hraničného výskumu sa priznávajú výlučne na
základe kritéria excelentnosti.
6.           Komisia vystupuje ako garant
samostatnosti a integrity Európskej rady pre výskum
a zabezpečuje náležité vykonávanie úloh zverených tejto rade.
Komisia zaistí, aby vykonávanie opatrení Európskej
rady pre výskum bolo v súlade so zásadami stanovenými v odseku 4, ako aj s
celkovou vedeckou stratégiou Vedeckej rady uvedenej v článku 7 ods. 2.
Článok 7
Vedecká rada
1.           Vedecká rada sa skladá z
vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov s tou najlepšou
povesťou a zodpovedajúcimi odbornými znalosťami
zaisťujúcimi rozmanitosť výskumných oblastí, pričom
členovia vedeckej rady konajú ad personam a nezávisle od cudzích záujmov.
Komisia vymenúva členov vedeckej rady na
základe nezávislého a transparentného postupu pre ich určenie, na
ktorom sa dohodne vedecká rada, vrátane konzultácie s vedeckou obcou
a predloženia správy Európskemu parlamentu a Rade.
Funkčné obdobie členov vedeckej rady je
obmedzené na štyri roky, ktoré možno predĺžiť jedenkrát na základe
rotačného systému, ktorý je zárukou kontinuity práce vedeckej rady.
2.           Vedecká rada vypracúva:
(a)
celkovú stratégiu pre Európsku radu pre výskum,
(b)
pracovný program na vykonávanie činností
Európskej rady pre výskum,
(c)
metódy a postupy partnerského preskúmania a
hodnotenia návrhov, na základe ktorých sa budú určovať návrhy, ktoré
sa budú financovať;
(d)
svoje stanovisko ku všetkým otázkam, ktoré môže
z vedeckého hľadiska zlepšiť výsledky a vplyv Európskej
rady pre výskum, ako aj kvalitu vykonávaného výskumu.
(e)
kódex správania, v ktorom sa okrem iného
upraví otázka zabránenia konfliktom záujmov.
Komisia upustí od stanovísk vedeckej rady v súlade
s bodmi a), c), d) a e) prvého pododseku tohto odseku iba vtedy, keď sa
domnieva, že neboli dodržané ustanovenia tohto rozhodnutia. V takom prípade
Komisia prijme opatrenia na zabezpečenie ďalšieho vykonávania špecifického
programu a dosahovania jeho cieľov stanovením bodov odchylných od
stanovísk vedeckej rady a náležite ich odôvodní.
3.           Vedecká rada koná v súlade s
mandátom stanoveným v bode 1.1. časti I prílohy I.
4.           Vedecká rada koná výhradne v
záujme dosahovania cieľov časti špecifického programu súvisiacej s
konkrétnym cieľom „Posilnenie európskej vedeckej základne v oblasti
hraničného výskumu“ v súlade so zásadami ustanovenými v článku 6 ods.
4. Koná bezúhonne a čestne a svoju prácu vykonáva efektívne a s čo
najväčšou transparentnosťou.
Článok 8
Špecializovaná vykonávacia štruktúra
1.           Špecializovaná vykonávacia
štruktúra zodpovedá za administratívne vykonávanie a za vykonávanie
programu, ako je uvedené v bode 1.2 časti I prílohy I, a podporuje vedeckú
radu pri plnení všetkých jej úloh.
2.           Komisia zaistí, aby
špecializovaná vykonávacia štruktúra dôsledne, účinne
a s potrebnou pružnosťou dodržiavala ciele a požiadavky
samotnej Európskej rady pre výskum.
HLAVA III
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 9
Výbor
1.           Komisii pomáha výbor. Tento
výbor je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011[16].
2.           Keď sa odkazuje na
tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3.           Keď sa má stanovisko
výboru podľa odseku 2 získať písomným postupom, tento postup sa
ukončí bez výsledku, keď tak o tom v lehote na zaslanie
stanoviska rozhodne predseda výboru, alebo ak o to požiada väčšina
členov výboru.
Článok 10
Výkon prenesenej právomocí
1.           Komisii sa udeľuje
právomoc prijímať delegované akty s výhradou splnenia podmienok
stanovených v tomto článku.
2.           Od vstupu tohto rozhodnutia
do platnosti sa právomoc prijímať delegované akty na Komisiu prenáša na
neurčitý čas.
3.           Delegovanie právomoci môže
Rada kedykoľvek zrušiť. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje
delegovanie právomoci uvedenej v danom rozhodnutí. Účinnosť nadobúda
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý sa v ňom uvádza.
Nemá vplyv na platnosť delegovaného aktu, ktorý už nadobudol
účinnosť.
4.           Komisia oznamuje delegovaný
akt Rade hneď po jeho prijatí.
5.           Delegovaný akt nadobúda účinnosť
len vtedy, ak Rada nevzniesla námietku v lehote dvoch mesiacov od oznámenia
tohto aktu Rade alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Rada informovala Komisiu,
že nebude namietať. Táto lehota sa na podnet Rady predĺži o dva
mesiace.
6.           Európsky parlament musí
byť informovaný o prijatí delegovaných aktov Komisiou,
o námietkach vyjadrených v súvislosti s nimi alebo
o odvolaní delegovania právomocí Radou.
Článok 11
Ustanovenia o zrušení a prechodné ustanovenia
1.           Rozhodnutia 2006/971/ES, 2006/972/ES,
2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES sa zrušujú s účinnosťou od 1.
januára 2014.
2.           Opatrenia iniciované na
základe rozhodnutí uvedených v odseku 1 a finančné záväzky súvisiace s
opatreniami presadzovanými na základe týchto rozhodnutí sa však až do
ukončenia riadia týmito rozhodnutiami. V prípade potreby preberie všetky
zostávajúce úlohy výborov zriadených na základe rozhodnutí z odseku 1 výbor
uvedený v článku 9 tohto rozhodnutia.
3.           Finančné prostriedky
vyčlenené na špecifický program môžu pokrývať aj výdavky na
technologickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu
medzi špecifickým programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutí 2006/971/ES,
2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES.
Článok 12
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Článok 13
Toto rozhodnutie je určené členským
štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA I
Všeobecný opis činností
Spoločné prvky nepriamych opatrení
1.           Vytváranie rogramu
1.1.        Všeobecné informácie
Nariadením (EÚ) č. XX/2012 (Horizont 2020)
s stanovuje súbor zásad na podporu programového prístupu, pomocou ktorého
činnosti strategicky a integrovane prispievajú k cieľom iniciatívy, a
na zabezpečenie doplnkovosti s inými súvisiacimi politikami a programami v
celej Únii.
Nepriame opatrenia v rámci programu Horizont 2020
sa budú vykonávať prostredníctvom foriem financovania stanovených v
nariadení o rozpočtových pravidlách, predovšetkým prostredníctvom grantov,
ocenení, obstarávania a finančných nástrojov. Všetky formy financovania sa
budú používať flexibilne v rámci všetkých všeobecných a konkrétnych
cieľov programu Horizont 2020, pričom ich použitie sa bude
určovať na základe potrieb a osobitostí daného konkrétneho
cieľa.
Osobitná pozornosť sa bude venovať
tomu, aby sa zabezpečil široký prístup k inováciám, ktorý sa neobmedzuje
iba na vývoj nových produktov a služieb na základe prelomových objavov v
oblasti vedy a technológií, ale zahŕňa aj aspekty, ako je napríklad
novátorské využívanie existujúcich technológií, neustále zlepšovanie, sociálne
inovácie a inovácie mimo technologickej oblasti. Iba holistickým prístupom k
inováciám je možné riešiť spoločenské problémy a súčasne
podporovať vznik nových konkurencieschopných podnikov a odvetví.
Predovšetkým v prípade spoločenských
výziev, podporných a priemyselných technológií sa bude osobitný dôraz
klásť na pomocné činnosti v úzkom vzťahu k trhu a koncovým
používateľom, ako sú napríklad demonštračné činnosti, pilotné
projekty alebo overenie koncepcie. Ak to bude vhodné, budú tam patriť aj
činnosti na podporu sociálnych inovácií, prístupov na strane dopytu, akými
sú predbežná normalizácia a obstarávanie v predkomerčnej fáze,
obstarávanie inovačných riešení, normalizácia a ďalšie opatrenia
zamerané na používateľa, ktorými sa zrýchli nasadenie a šírenie
inovačných produktov a služieb na trhu. Okrem toho bude dostatočný
priestor pre koncepcie „zdola nahor“ a pre otvorené, jednoduché a rýchle
systémy v rámci jednotlivých problémov a technológií, ktoré Európe
zabezpečia tých najlepších výskumníkov, podnikateľov a najlepšie
podniky, ktorí budú mať možnosť predkladať prelomové riešenia
podľa svojho výberu.
Podrobné určovanie priorít počas
vykonávania programu Horizont 2020 bude zahŕňať strategický
prístup k zostavovaniu programov v oblasti výskumu s použitím spôsobov
riadenia, ktoré sa budú dôkladne zosúlaďovať s vývojom politiky, ale
zároveň budú presahovať hranice tradičných politík v rámci
jednotlivých sektorov. Bude sa pri tom vychádzať z jednoznačných
dôkazov, analýz a prognóz a pokrok sa bude vyhodnocovať na základe dobre
zostaveného súboru ukazovateľov výkonnosti. Tento prierezový prístup k
zostavovaniu programov a riadeniu umožní účinnú koordináciu medzi všetkými
konkrétnymi cieľmi programu Horizont 2020 a umožní riešiť úlohy,
ktoré idú nad rámec cieľov, ako je napríklad udržateľnosť, zmena
klímy alebo oceánológia a morské technológie.
Určovanie priorít bude takisto
vychádzať zo širokého spektra vstupov a odporúčaní. Podľa
okolností bude zahŕňať skupiny nezávislých odborníkov vytvorené
konkrétne na účel poradenstva pri vykonávaní iniciatívy 2020 alebo
poradenstva týkajúceho sa ktoréhokoľvek z konkrétnych cieľov
iniciatívy. Tieto skupiny odborníkov musia preukázať primeranú úroveň
odbornosti a znalostí v predmetných oblastiach a široké profesionálne
zázemie, vrátane zapojenia priemyslu a občianskej spoločnosti.
Určovanie priorít môže
zohľadňovať aj strategické výskumné programy v rámci európskych
technologických platforiem alebo vstupy z európskych partnerstiev pre inovácie.
Ak je to vhodné, verejno-verejné partnerstvá a verejno-súkromné partnerstvá,
ktoré dostávajú podporu prostredníctvom programu Horizont 2020, sa budú
podieľať aj na procese určovania priorít a na implementácii v
súlade s ustanoveniami určenými v programe Horizont 2020. Základným
kameňom procesu určovania priorít budú aj pravidelné styky s
koncovými používateľmi, občanmi a organizáciami občianskej
spoločnosti prostredníctvom vhodných metodických postupov, ako sú napríklad
konsenzuálne konferencie, participatívne hodnotenia technológií alebo priame
zapojenie do výskumného a inovačného procesu.
Keďže program Horizont 2020 je
sedemročným programom, hospodársky, spoločenský a politický kontext,
v ktorom bude prebiehať, môžu v priebehu jej fungovania podliehať
výrazným zmenám. Program Horizont 2020 musí byť schopný sa týmto zmenám
prispôsobiť. V rámci každého z konkrétnych cieľov bude preto
existovať možnosť zaradiť podporu pre činnosti, ktoré sú
mimo rámca opisu uvedeného v ďalšom texte, ak to bude náležite odôvodnené
riešením zásadných zmien, potrebami politiky alebo nepredvídanými
okolnosťami.
1.2.        Spoločenské a humanitné
vedy
Výskum v oblasti spoločenských a
humanitných vied bude plne integrovaný do každého zo všeobecných cieľov programu
Horizont 2020. Tento prístup bude zahŕňať rozsiahle možnosti na
podporu tohto výskumu prostredníctvom Európskej rady pre výskum, akcií Marie
Curie alebo výskumných infraštruktúr.
Spoločenské a humanitné vedy sú takisto
etablované ako zásadná zložka činností potrebných na riešenie jednotlivých
spoločenských problémov, ktorou sa zväčšuje dosah týchto
činností. Patria sem: pochopenie určujúcich činiteľov v
oblasti zdravia a optimalizácia efektivity systémov zdravotnej starostlivosti,
podpora politík posilňujúcich postavenie vidieckych oblastí a podpora
spotrebiteľského výberu so znalosťou veci, lepšie podložené
rozhodovanie v oblasti energetickej politiky a pri zabezpečovaní európskej
elektrizačnej sústavy priaznivej pre spotrebiteľov, podpora dopravnej
politiky založenej na dôkazoch a podpora prognostiky, podpora zmierňovania
zmeny klímy a adaptačné stratégie, iniciatívy na efektívne využívanie
zdrojov a opatrenia smerujúce k ekologickému a udržateľnému hospodárstvu.
V rámci konkrétneho cieľa s názvom
„Inkluzívne, inovačné a bezpečné spoločnosti“ sa navyše podporí
aj výskum v oblasti spoločenských a humanitných vied týkajúci sa otázok
horizontálnej povahy, ako je napríklad vytváranie inteligentného a
udržateľného rastu, sociálne transformácie v európskych
spoločnostiach, sociálne inovácie, inovácie vo verejnom sektore alebo
postavenie Európy ako globálneho aktéra.
1.3.        Malé a stredné podniky
(MSP)
Programom Horizont
2020 sa podnieti a podporí integrovaná účasť MSP v rámci všetkých
konkrétnych cieľov.
V súlade s článkom 18 nariadenia o programe
Horizont 2020 sa podľa ustanovení pre konkrétny cieľ „Inovácie
v MSP“ (špecializovaný nástroj pre MSP) budú pri konkrétnom cieli „Vedúce
postavenie v podporných a priemyselných technológiách“ a pri časti III „Spoločenské
výzvy“ uplatňovať špecializované opatrenia. Tento integrovaný prístup
by mal viesť k približne 15 % celkových kombinovaných rozpočtov
určených pre MSP.
1.4.        Prístup k prostriedkom
financovania rizika
Program Horizont 2020 pomôže
spoločnostiam a ostatným typom organizácií získať prístup
k úverom, zárukám a kapitálovému financovaniu prostredníctvom dvoch
nástrojov.
Dlhový nástroj poskytne úvery jednotlivým
príjemcom určené na investície do výskumu a inovácií; záruky pre
finančných sprostredkovateľov poskytujúcich úvery príjemcom;
kombinácie úverov a záruk a záruky alebo protizáruky pre vnútroštátne alebo
regionálne systémy financovania dlhov. Bude zahŕňať
špecializovaný nástroj pre MSP zameraný na MSP orientované na výskum a inovácie,
a to sumami úverov, ktoré dopĺňajú financovanie MSP z nástroja pre
úverové záruky v rámci programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP.
Kapitálový nástroj bude jednotlivým podnikom
poskytovať rizikový a mezaninový kapitál (nástroj pre počiatočný
kapitál). Tento nástroj spolu s kapitálovým nástrojom pre rast v rámci
programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP bude mať takisto
možnosť poskytovať investície pre expanzívnu a rastovú fázu, vrátane
finančných prostriedkov fondov.
Tieto nástroje budú rozhodujúce pre konkrétny
cieľ „Prístup k prostriedkom financovania rizika“, môžu sa však
podľa okolností používať v rámci všetkých konkrétnych cieľov programu
Horizont 2020.
Kapitálový nástroj a špecializovaný nástroj
pre MSP v rámci dlhového nástroja budú spolu s kapitálovým a dlhovým
nástrojom v rámci programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP
zavedené ako súčasť dvoch finančných nástrojov EÚ, ktoré
poskytujú kapitál a dlhové financovanie na podporu výskumu a inovácií MSP a
rastu.
1.5.        Komunikácia a šírenie
informácií
Kľúčovou pridanou hodnotou výskumu a
inovácií financovaných na úrovni Únie je možnosť šíriť a
oznamovať výsledky v celoeurópskom meradle, a tak zväčšiť ich
dosah. Program Horizont 2020 bude preto v rámci všetkých svojich konkrétnych
cieľov zahŕňať vyhradenú podporu šírenia (aj
prostredníctvom otvoreného prístupu k výsledkom výskumu), oznamovania a
dialógu, pričom veľký dôraz sa bude klásť na oznamovanie
výsledkov koncovým používateľom, občanom, organizáciám
občianskej spoločnosti, subjektom priemyslu a tvorcom politiky. Program
Horizont 2020 tak môže využiť siete na prenos informácií. Cieľ
činností na oznamovanie v rámci programu Horizont 2020 bude aj
zvyšovať informovanosť verejnosti o význame výskumu a inovácií
prostredníctvom publikácií, podujatí, zdrojov poznatkov, databáz, webových
stránok alebo cieleného využívania sociálnych médií.
2.           Medzinárodná spolupráca
Medzinárodná spolupráca s partnermi v tretích
krajinách je potrebná na účinné riešenie mnohých konkrétnych cieľov
stanovených v rámci programu Horizont 2020, predovšetkým cieľov
súvisiacich s vonkajšími politikami Únie a medzinárodnými záväzkami. Je to
prípad všetkých spoločenských výziev, ktorými sa zaoberá program Horizont 2020,
a ktoré majú globálnu povahu. Medzinárodná spolupráca je nevyhnutná aj v
oblasti hraničného a základného výskumu, aby sa využívali prínosy
pochádzajúce z možností, ktoré ponúkajú nové vedné disciplíny a technológie.
Podpora mobility výskumných pracovníkov a pracovníkov v oblasti inovácií na
medzinárodnej úrovni má preto rozhodujúci význam pri zlepšovaní tejto
celosvetovej spolupráce. Činnosti na medzinárodnej úrovni sú takisto
dôležité pri zvyšovaní konkurencieschopnosti európskeho priemyslu
prostredníctvom osvojovania nových technológií a obchodovania s nimi, napríklad
prostredníctvom vypracúvania celosvetových noriem a usmernení týkajúcich sa
interoperability a prostredníctvom prijímania a nasadzovania európskych riešení
mimo Európy.
Medzinárodná spolupráca v rámci programu Horizont
2020 sa bude zameriavať na spoluprácu s tromi najväčšími skupinami
krajín:
(1)
industrializované a rozvíjajúce sa ekonomiky,
(2)
krajiny usilujúce sa o pristúpenie a susedné
krajiny, a
(3)
rozvojové krajiny.
Program Horizont 2020 bude vo vhodných
prípadoch podporovať spoluprácu na regionálnej a viacstrannej úrovni.
Medzinárodná spolupráca v oblasti výskumu a inovácií je kľúčovým
aspektom celosvetových záväzkov Únie a zohráva dôležitú úlohu v partnerstvách
Únie s rozvojovými krajinami, napríklad pri dosahovaní pokroku pri plnení
rozvojových cieľov milénia.
V článku 21 programu Horizont 2020 sa
ustanovujú všeobecné zásady účasti organizácií z tretích krajín a
medzinárodných organizácií. Vzhľadom na to, že inovácie vo všeobecnosti
ťažia z otvorenosti voči tretím krajinám, program Horizont 2020 bude
pokračovať spolu so zásadou všeobecnej otvorenosti a súčasne
bude podporovať recipročný prístup k programom tretích krajín. V
prípade niekoľkých oblastí však treba odporúčať obozretnejší
prístup v záujme ochrany európskeho záujmu.
Okrem toho sa bude implementovať rad
zacielených opatrení, v ktorých sa bude presadzovať strategický prístup k
medzinárodnej spolupráci na základe spoločného záujmu a vzájomnej
výhodnosti a podporovať koordinácia a synergie s činnosťami
členských štátov. Bude tam patriť aj mechanizmus na podporu
spoločných výziev a možnosť programov spolufinancovania
uskutočňovaných spolu s tretími krajinami alebo medzinárodnými
organizáciami.
Príklady oblastí, v ktorých možno
rozvinúť takúto strategickú medzinárodnú spoluprácu:
(a)
Pokračovanie Partnerstva európskych a
rozvojových krajín v oblasti klinických skúšok (EDCTP2), ktoré sa zaoberá
klinickými skúškami spôsobov liečby infekcie HIV, malárie a tuberkulózy.
(b)
Podpora prostredníctvom ročného predplatného k
programu „Program pre hraničné vedy o človeku“ (Human Science
Frontier Programme - HSFP) umožňujúceho členským štátom, ktoré
nepatria do skupiny G7, plne využívať financovanie poskytované týmto
programom.
(c)
Medzinárodné konzorcium pôsobiace v oblasti zriedkavých
chorôb, jeho členom je niekoľko členských štátov Únie a
tretích krajín. Cieľom tejto iniciatívy je do roku 2020 vyvinúť
diagnostické skúšky pre najzriedkavejšie choroby a 200 nových postupov
liečby zriedkavých chorôb.
(d)
Podpora činností Medzinárodného fóra pre
znalostné biohospodárstvo (International Knowledge-Based Bio-Economy Forum)
a pracovnej skupiny EÚ – USA pre biotechnologický výskum, ako aj
spolupráce s príslušnými medzinárodnými organizáciami a iniciatívami (ako sú
napríklad celosvetové výskumné aliancie v oblasti skleníkových plynov alebo zdravia
zvierat).
(e)
Príspevok k viacstranným procesom a iniciatívam,
ako je napríklad Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), Medzivládna
platforma pre biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Skupina pre
pozorovania Zeme (GEO).
(f)
Dialógy o vesmíre medzi
Úniou, USA a Ruskom, dvoma vesmírnymi veľmocami, sú mimoriadne cenným
príkladom a tvoria základ pre nadviazanie strategickej spolupráce pri
partnerstvách týkajúcich sa kozmického priestoru, ako je napríklad Medzinárodná
vesmírna stanica alebo odpaľovacie zariadenia a spolupráca na
najmodernejších projektoch v oblasti výskumu, technológií a vývoja.
3.           Doplnkovosť a prierezové opatrenia
Program Horizont 2020 je postavená na
cieľoch stanovených pre jej tri hlavné časti: utváranie excelentnej
vedy, vytváranie vedúceho postavenia priemyslu a riešenie spoločenských
problémov. Osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu
náležitej koordinácie medzi týmito časťami a plnému využívaniu
synergií vytváraných medzi konkrétnymi cieľmi, aby sa maximalizoval ich
spoločný dosah na ciele politiky Únie vyššej úrovne. Ciele programu Horizont
2020 sa preto budú riešiť prostredníctvom veľkého dôrazu kladeného na
hľadanie účinných riešení, ktoré značne prekračujú prístup
vychádzajúci výlučne z tradičných vedeckých a technologických
disciplín a hospodárskych sektorov.
V záujme spoločného rozvoja nových
poznatkov, budúcich a nových technológií, výskumných infraštruktúr a
kľúčových kompetencií sa budú podporovať prierezové opatrenia
medzi časťou I „Excelentná veda“, spoločenskými problémami a
podpornými a priemyselnými technológiami. Bude
sa takisto snažiť o väčšie využívanie výskumných infraštruktúr v
spoločnosti, napríklad vo verejných službách, podpore vedy, oblasti
civilnej bezpečnosti a v kultúre. Určovanie
priorít pri vykonávaní priamych opatrení Spoločného výskumného centra a
činnostiach Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT)
bude navyše náležite koordinované s ostatnými časťami programu Horizont
2020.
V mnohých prípadoch bude účinný prínos k
cieľom stratégie Európa 2020 a iniciatíve Únia inovácií vyžadovať
vypracovanie riešení, ktoré majú medziodvetvovú povahu, a preto zasahujú do
mnohých konkrétnych cieľov programu Horizont 2020. Mimoriadna
pozornosť sa bude venovať zodpovednému výskumu a inováciám. Ako
prierezová sa bude riešiť otázka rovnosti žien a mužov, aby sa odstránili
prípady nerovnováhy medzi mužmi a ženami a aby sa do vytvárania programu
a obsahu v oblasti výskumu a inovácií začlenil rozmer
rovnosti mužov a žien. Program Horizont 2020 zahŕňa osobitné
ustanovenia na motiváciu takýchto prierezových opatrení vrátane motivácie
pomocou účinného zlučovania rozpočtov. Patrí sem napríklad
možnosť, aby spoločenské problémy a podporné a priemyselné
technológie využívali ustanovenia týkajúce sa finančných nástrojov a
vyhradeného nástroja pre MSP.
Prierezové opatrenia budú mať rozhodujúci
význam aj pri podnecovaní vzájomného pôsobenia medzi spoločenskými
problémami a podpornými a priemyselnými technológiami potrebnými na tvorbu
najdôležitejších prelomových objavov v oblasti technológie. Príklady oblastí, v
ktorých takéto vzájomné pôsobenie možno rozvinúť: odbor elektronického
zdravotníctva, inteligentné sústavy, inteligentné dopravné systémy,
presadzovanie opatrení v oblasti klímy, nanomedicína, pokročilé materiály
pre ľahké vozidlá alebo vývoj priemyselných bioprocesov a bioproduktov.
Posilnia sa tak silné synergie medzi spoločenskými problémami a vývojom
generických podporných a priemyselných technológií. Táto skutočnosť
sa zreteľným spôsobom zohľadní pri vypracúvaní viacročných
stratégií a pri určovaní priorít pre každý z týchto konkrétnych
cieľov. Bude to vyžadovať, aby sa zainteresované strany zastupujúce
rozličné hľadiská plne zapojili do implementácie, a v mnohých
prípadoch to bude vyžadovať opatrenia, ktorými sa spojí financovanie z
oblasti príslušných podporných a priemyselných technológií a spoločenských
výziev.
Osobitná pozornosť sa bude venovať
aj koordinácii činností financovaných prostredníctvom programu Horizont 2020
s činnosťami podporovanými na základe iných programov financovania
Únie, ako je napríklad spoločná poľnohospodárska politika,
spoločná politika v oblasti rybolovu alebo program Erasmus For All:
program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport alebo program
zdravia pre rast. Zahŕňa to aj primerané skĺbenie s fondmi
kohéznej politiky, pri ktorej podpora budovania kapacít pre výskum a inovácie
na regionálnej úrovni môže slúžiť ako „brána k excelentnosti“, zriadenie
regionálnych centier excelentnosti môže pomôcť odstrániť
inovačný predel v Európe alebo podporiť rozsiahle demonštračné
činnosti a pilotné projekty môžu pomôcť pri dosahovaní cieľa,
ktorým je budovanie vedúceho postavenia európskeho priemyslu.
4.           Vytváranie partnerstiev
V záujme dosiahnutia udržateľného rastu v
Európe je potrebné optimalizovať príspevky verejných a súkromných subjektov.
Je to dôležité na konsolidáciu Európskej výskumnej oblasti a na plnenie
iniciatív Inovácie v Únii, Digitálna agenda a ďalších hlavných iniciatív
stratégie Európa 2020. Zodpovedný výskum a inovácie navyše vyžadujú, aby sa
najlepšie riešenia získavali z výmeny informácií medzi partnermi s
rozličnými hľadiskami, ale spoločnými záujmami.
Program Horizont 2020 zahŕňa
vymedzenie a jednoznačný súbor kritérií na vytváranie partnerstiev
v rámci verejného sektora a verejno-súkromných partnerstiev. Verejno-súkromné
partnerstvá môžu vychádzať zo zmluvnej dohody medzi verejnými a súkromnými
subjektmi a v obmedzenom počte prípadov môže ísť o
inštitucionalizované partnerstvá v rámci verejného sektora (ako sú
napríklad spoločné iniciatívy v oblasti technológií a ďalšie
spoločné podniky).
Existujúce partnerstvá v rámci verejného
sektora a verejno-súkromné partnerstvá môžu získať podporu v rámci programu
Horizont 2020 za predpokladu, že sa týkajú cieľov programu Horizont 2020,
spĺňajú kritériá stanovené v rámci programu Horizont 2020 a
preukázali významný pokrok v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum,
technologický vývoj a demonštračné činnosti (7. RP).
Medzi iniciatívy na základe článku 185
Zmluvy podporované na základe 6. RP alebo 7. RP, ktorým je možné za už uvedených
podmienok poskytnúť podporu aj naďalej, patria tieto: Partnerstvá
európskych a rozvojových krajín v oblasti klinických skúšok (EDCTP), Bývanie s
podporou okolia (AAL), Spoločný program výskumu a vývoja v oblasti
Baltského mora (BONUS), Eurostars Európsky program metrologického výskumu.
Ďalšiu podporu možno poskytnúť aj Európskej aliancii pre energetický
výskum (EERA) zriadenej na základe Strategického plánu energetických
technológií (plán SET).
Spoločné podniky zriadené v rámci 7. RP
na základe článku 187 Zmluvy, ktorým možno za už uvedených podmienok
poskytnúť ďalšiu podporu, sa týkajú týchto oblastí: Iniciatíva pre
inovačné lieky (IMI), Čisté nebo, výskumný projekt RLP jednotného
európskeho neba (SESAR), palivové články a vodík (FCH) a zabudované počítačové
systémy (ARTEMIS) a nanoelektronika (ENIAC). Posledné dve možno
zlúčiť do jednej iniciatívy.
Ďalšie verejno-súkromné partnerstvá
podporované v rámci 7. RP, ktorým možno za už uvedených podmienok
poskytnúť ďalšiu podporu: „Továrne budúcnosti“, „Energeticky
efektívne budovy“ a „Európska iniciatíva v oblasti ekologických vozidiel“.
Ďalšiu podporu možno poskytnúť aj európskym priemyselným iniciatívam
(EII) zriadeným na základe plánu SET.
Ďalšie partnerstvá v rámci verejného
sektora a verejno-súkromné partnerstvá možno v rámci programu Horizont 2020
spustiť, ak spĺňajú stanovené kritériá. Môže ísť o
partnerstvá týkajúce sa informačných a komunikačných technológií v
oblasti fotoniky a robotiky, udržateľných spracovateľských odvetví,
biologicky orientovaných odvetví a bezpečnostných technológií na
sledovanie námorných hraníc.
Časť I

Excelentná veda
1.           Európska rada pre výskum
Európska rada pre
výskum (ERC) bude podporovať hraničný výskum svetovej úrovne. Výskum,
ktorý je v hraniciach súčasného chápania a ktorý tieto hranice
presahuje, má zásadný význam pre hospodársky a sociálny blahobyt, ale
súčasne je vo svojej podstate rizikový, pretože prebieha v nových a
najnáročnejších oblastiach výskumu a vyznačuje sa stieraním hraníc
medzi jednotlivými vednými odbormi.
S cieľom
podnecovať výrazný pokrok na hraniciach poznania bude ERC podporovať
individuálne tímy pri ich výskumnej činnosti vo všetkých oblastiach
základného vedeckého a technologického výskumu, ktoré patria do programu Horizont
2020, vrátane inžinierskych, spoločenských a humanitných vied. Podľa
potreby je možné zohľadniť konkrétne výskumné témy alebo cieľové
skupiny (akými sú napríklad výskumníci novej generácie a nové tímy) v súlade s
cieľmi ERC a potrebami efektívnej implementácie. Osobitná pozornosť
sa bude venovať novým a rýchlo rastúcim oblastiam na hranici znalostí a na
rozhraní disciplín.
Budú podporovaní
nezávislí výskumníci rôzneho veku (vrátane začínajúcich, ktorí prechádzajú
zmenami a stávajú sa samostatnými vedúcimi výskumnými pracovníkmi) z každej
krajiny sveta, aby mohli svoju výskumnú činnosť vykonávať v
Európe.
Bude sa
dodržiavať prístup „parametrov určovaných výskumnými pracovníkmi“. To
znamená, že ERC bude podporovať projekty výskumných pracovníkov na témy
podľa ich vlastného výberu v rámci výziev na predkladanie návrhov. Návrhy
sa budú vyhodnocovať len podľa kritéria excelentnosti na základe
partnerského preskúmania, pričom sa bude zohľadňovať
špičková kvalita v nových skupinách, výskumných pracovníkov novej
generácie, ako aj v osvedčených skupinách, a osobitná pozornosť sa
bude venovať návrhom, ktoré sú nadmieru priekopnícke a zahŕňajú
zodpovedajúce vysoké vedecké riziká.
ERC bude fungovať ako orgán pre
financovanie vedené vedou a bude ju tvoriť nezávislá vedecká rada, ktorú
bude podporovať jednoduchá a nákladovo efektívna špecializovaná
vykonávacia štruktúra.
Vedecká rada ERC bude stanovovať celkovú
vedeckú stratégiu a bude mať plnú moc rozhodovať o type výskumu,
ktorý sa má finančne podporiť.
Vedecká rada bude stanovovať pracovný
program v súlade s cieľmi ERC na základe ďalej uvedenej vedeckej
stratégie. Bude zavádzať potrebné iniciatívy medzinárodnej spolupráce v
súlade s jej vedeckou stratégiou vrátane informačných činností na
lepšie zviditeľnenie ERC pre najlepších výskumníkov z ostatných častí
sveta.
Vedecká rada bude neustále monitorovať
činnosť ERC a zvažovať najlepšie postupy na dosiahnutie
všeobecnejších cieľov. Vzhľadom na nevyhnutnosť reagovať na
nové potreby navrhne kombináciu pomocných opatrení ERC.
Cieľom ERC bude dosiahnuť
špičkovú kvalitu svojich činností. Náklady ERC na administratívu a
zamestnancov ERC týkajúce sa vedeckej rady a špecializovanej vykonávacej
štruktúry budú v súlade s jednoduchým a hospodárnym riadením;
administratívne výdavky budú čo najnižšie v súlade so zabezpečením
zdrojov potrebných na vykonávanie svetovej úrovne, aby bolo čo najviac
finančných prostriedkov na financovanie hraničného výskumu.
Ocenenia ERC a granty sa budú
udeľovať na základe jednoduchých postupov zameraných na špičkovú
kvalitu, podporu iniciatív a kombinovanie flexibility a zodpovednosti. ERC bude
neustále hľadať nové spôsoby zjednodušenia a zlepšenia svojich
postupov, aby sa zabezpečilo dodržiavanie týchto zásad.
Vzhľadom na jedinečnú štruktúru a
úlohu ERC ako vedeckého finančného orgánu sa vykonávanie a riadenie
činností ERC budú posudzovať a hodnotiť priebežne s plnou
účasťou vedeckej rady, ktorá tak môže posúdiť dosiahnuté
výsledky ERC a na základe skúseností upraviť a zlepšiť jej postupy a
štruktúry.
1.1.        Vedecká rada
S cieľom vykonávať svoje úlohy
stanovené v článku 7 vedecká rada:
(1)          vedecká
stratégia
–      stanoviť celkovú vedeckú stratégiu pre program na základe
vedeckých príležitostí a potrieb európskej vedy,
–      v súlade s vedeckou stratégiou neustále pripravovať pracovný
program a v potrebnej miere ho upraviť, pripraviť výzvy na
predkladanie ponúk a kritériá a (ak sa to bude vyžadovať) vymedziť
konkrétne témy alebo cieľové skupiny (napríklad začínajúce alebo nové
tímy),
(2)          v
oblasti vedeckého riadenia, monitorovania a kontroly kvality:
–      vedeckého hľadiska v prípade potreby zaujímať stanoviská
k realizácii a riadeniu výziev na predkladanie návrhov, hodnotiacim kritériám,
procesom partnerského skúmania vrátane výberu expertov a metód pre partnerské
skúmanie a hodnotenie návrhov a potrebných vykonávacích pravidiel a
usmernení, na základe čoho bude pod dohľadom vedeckej rady
určený návrh, ktorý sa má financovať; ako aj akýchkoľvek iných
záležitostí ovplyvňujúcich výsledky a dosah činností ERC a
kvalitu vykonávaného výskumu, vrátane hlavných ustanovení vzorovej grantovej
dohody ERC;
–      monitorovať kvalitu činností a vyhodnocovať
vykonávanie a dosiahnuté výsledky programu a dávať odporúčania
pre nápravné alebo budúce opatrenia.
(3)          Komunikácia
a šírenie informácií:
–      zabezpečuje oznamovanie činností a výsledkov ERC vedeckej
komunite a zainteresovaným stranám,
–      pravidelne podáva správy o činnosti Komisii.
Vedecká rada má vo svoje plnej právomoci
rozhodnutia o druhu výskumu, ktorý sa má financovať, a ručí za
kvalitu činnosti z vedeckého hľadiska.
Vedecká rada v prípade potreby
uskutočňuje konzultácie s vedeckou, technickou a akademickou obcou.
Členovia vedeckej rady poberajú za
uskutočňované úlohy honorár a v prípade potreby sa im uhradia
cestovné výdavky a diéty.
Predseda ERC bude počas svojho funkčného
obdobia sídliť v Bruseli a väčšinu svojho času[17] bude
venovať záležitostiam ERC. Jeho plat bude na úrovni porovnateľnej s
vrcholovým manažmentom.
Vedecká rada zvolí spomedzi svojich
členov troch podpredsedov, ktorí predsedovi pomáhajú pri jeho reprezentatívnej
funkcii a pri organizácii práce vedeckej rady. Títo podpredsedovia môžu
zastávať aj funkciu podpredsedu Európskej rady pre výskum.
Trom podpredsedom sa bude poskytovať
podpora, aby bola zabezpečená primeraná pomoc na miestnej úrovni v ich
domovských ústavoch.
1.2.        Špecializovaná
realizačná štruktúra
Špecializovaná vykonávacia štruktúra zodpovedá
za všetky aspekty administratívneho vykonávania a realizácie programu
podľa ročného pracovného programu. Bude realizovať najmä postupy
hodnotenia, vzájomné profesionálne preskúmanie a výber v súlade so zásadami
ustanovenými vedeckou radou a bude zabezpečovať finančné a
vedecké riadenie dotácií.
Špecializovaná vykonávacia štruktúra bude
podporovať vedeckú radu pri vykonávaní všetkých jej prv uvedených úloh,
zabezpečí prístup k potrebným dokumentom a údajom vo svojom vlastníctve a
bude sústavne informovať Vedeckú radu o svojich činnostiach.
Na zabezpečenie účinného spojenia so
špecializovanou vykonávacou štruktúrou v strategických a prevádzkových
záležitostiach budú vedúci pracovníci vedeckej rady a riaditeľ
špecializovanej vykonávacej štruktúry zvolávať pravidelné koordinačné
zasadnutia.
Riadenie ERC budú vykonávať zamestnanci
prijatí na tento účel vrátane úradníkov z inštitúcií EÚ a bude sa
vzťahovať výlučne na skutočné administratívne potreby v
záujme zabezpečenia stability a súvislého chodu účinnej
administratívy.
1.3.        Úloha Komisie
Na účel plnenia povinností stanovených v
článkoch 6, 7 a 8 Komisia:
–
zaistí kontinuitu a obmenu vedeckej rady a
poskytne podporu stálej výberovej komisii pri výbere budúcich členov
vedeckej rady,
–
zaistí kontinuitu a delegovanie úloh a povinností v
rámci špecializovanej vykonávacej štruktúry, pričom zohľadní
stanoviská vedeckej rady,
–
vymenuje riaditeľa a vedúcich pracovníkov špecializovanej
vykonávacej štruktúry, pričom prihliada na názor vedeckej rady,
–
zaistí včasné prijatie pracovného programu,
stanoviská k vykonávacej metodike a potrebným vykonávacím pravidlám uvedeným v
pravidlách predkladania návrhov ERC a vo vzorovej dohode o grante ERC,
pričom zohľadní stanoviská vedeckej rady,
–
pravidelne informuje programový výbor o vykonávaní
činností ERC.
2.           Budúce a vznikajúce technológie
Činnosti v oblasti budúcich a nových
technológií (FET) sú určené na konkretizáciu rôznych druhov intervenčnej
logiky, od celkom otvorených koncepcií až po rôzne stupne štruktúrovania tém,
komunít a financovania, ktoré stoja na troch pilieroch:
2.1.        Iniciatíva FET Open: podpora
novátorských nápadov
Na úspešné preskúmanie nových základov pre
úplne nové budúce technológie je potrebná podpora veľkého množstva
vysokorizikových vizionárskych vedeckých a technologických výskumných projektov
spolupráce v počiatočnom štádiu. Keďže táto činnosť
nie je tematicky presne obmedzená a nie je normatívna, umožňuje vznik
všemožných nových nápadov v najširšom spektre tém a disciplín. Podpora nápadov
v zárodku vyžaduje angažovaný, rizikový a intenzívny medziodborový prístup k
výskumu, ktorý presahuje hranice prísne technologicky vymedzených oblastí. Pre
podporu vzniku budúcich subjektov s vedúcim postavením vo výskume a priemysle
je dôležité aj pritiahnutie a podnecovanie účasti nových subjektov s
vysokým potenciálom, napríklad mladých výskumníkov a moderných MSP, na výskume
a inováciách.
2.2.        Iniciatíva FET Proactive:
podpora nových tém a komunít
Novátorské oblasti a témy musia dozrieť,
čomu môže pomôcť štruktúrovanie nových komunít a podpora navrhovania
a rozvoja tém v oblasti transformatívneho výskumu. Hlavným prínosom
tohto štruktúrovaného, napriek tomu však skúmajúceho, prístupu, je vznik nových
oblastí, ktoré ešte nie sú pripravené na začlenenie do plánov
priemyselného výskumu, a vytváranie a štruktúrovanie príslušných výskumných
komunít. Je to posun od spolupráce malého počtu výskumníkov ku skupine
projektov, v ktorej sa jednotlivé projekty zameriavajú na konkrétne aspekty
skúmanej témy a na výmenu výsledkov.
2.3.        Hlavné iniciatívy programu
FET: riešenie veľkých medziodborových vedeckých a technologických výziev
Výskumné iniciatívy v rámci tejto úlohy sú
vedecké, rozsiahle, viacodborové a spája ich spoločný vizionársky
cieľ. Zaoberajú sa veľkými vedeckými a technologickými výzvami,
čo vyžaduje spoluprácu mnohých vedných odborov, komunít a programov.
Vedecký pokrok by mal zabezpečiť silnú a širokú základňu pre
budúce technologické inovácie a ich hospodárske využívanie, ako aj novátorský
prínos pre spoločnosť. Ich všeobecná podstata a význam
naznačujú, že na ich realizáciu je potrebné vyvinúť spoločné a
dlhodobé úsilie (keďže to bude trvať 10 rokov).
Činnosti v rámci troch pilierov programu
FET dopĺňa široká škála sieťových a činností
v oblasti vytvárania sietí a činnosti v rámci komunít
na vytvorenie plodnej a životaschopnej európskej základne pre vedecký výskum
týkajúci sa budúcich technológií. Podporí sa nimi budúci vývoj
činností v rámci programu FET, posilnia diskusie o vplyvoch nových
technológií a zrýchli ich vplyv.
2.4.        Konkrétne aspekty
implementácie
Poradný orgán programu FET poskytne
zúčastneným stranám vstupné informácie o celkovej vedeckej stratégii
vrátane určenia pracovného programu.
Program FET sa bude aj naďalej
riadiť vedou a bude podporovaný jednoduchou a efektívnou vykonávacou
štruktúrou. Prijmú sa jednoduché administratívne postupy s cieľom
naďalej sa zameriavať na špičkovú kvalitu vedeckých technologických
inovácií, podporovať iniciatívu a spájať flexibilitu so
zodpovednosťou. Pri preverovaní výskumného prostredia programu FET (napr.
pri analýze portfólia) a zapájaní komunít zainteresovaných strán (napríklad do
konzultácií) sa budú využívať najvhodnejšie postupy. Cieľom
bude sústavné zlepšovanie a hľadanie ďalších možností na
zjednodušenie a zlepšenie postupov s cieľom zabezpečiť súlad s
týmito zásadami. Vypracujú sa posúdenia efektívnosti a vplyvu činností
programu FET, ktorými sa budú dopĺňať posúdenia na programovej
úrovni.
Keďže poslaním programu FET je posilnenie
vedeckého výskumu budúcich technológií, snaží sa spájať subjekty z oblasti
vedy, technológií a inovácií. Program FET by mal preto zohrávať aktívnu
úlohu katalyzátora nového myslenia, nových postupov a novej spolupráce.
Iniciatíva FET Open člení do skupín
činnosti vyhľadávania nových sľubných nápadov postupom zdola
nahor. Vysoké riziko spojené s každým nápadom je vyvážené možnosťou
preskúmania množstva nápadov. Ku kľúčovým vlastnostiam týchto činností
patria efektívnosť (pokiaľ ide o čas a zdroje), nízke
príležitostné náklady v prípade navrhovateľov a nepopierateľná
otvorenosť voči nekonvenčným a medziodborovým nápadom. Pomocou
jednoduchých a rýchlych otvorených systémov predkladania návrhov sa budú
vyhľadávať nové vysokorizikové a sľubné výskumné nápady,
pričom v rámci týchto systémov sa budú aj sledovať subjekty s vysokým
inovačným potenciálom, akými sú napríklad mladí výskumníci a moderné MSP.
Doplnia sa o činnosti zamerané na aktívne podnecovanie tvorivého
nekonvenčného myslenia.
Iniciatíva FET Proactive: táto
činnosť sa zameriava na pravidelné zverejňovanie výziev na
predkladanie ponúk v niekoľkých oblastiach vysokorizikových tém s vysokým
inovačným potenciálom financovaných tak, aby bolo možné vybrať
niekoľko projektov. Tieto projekty sa podporia opatreniami budovania
komunít, ktorými sa posilnia činnosti, ako napr. spoločné podujatia
či príprava nových výskumných osnov a plánov. Pri výbere tém sa
zohľadní špičková kvalita vedeckého výskumu budúcich technológií,
potenciál vytvorenia kritickej masy a vplyv na vedu a technológie.
Vykoná sa široká škála cielených iniciatív
(hlavné iniciatívy programu FET). Tieto iniciatívy budú založené na
partnerstvách umožňujúcich kombinovanie verejných a súkromných príspevkov,
ako aj príspevkov Únie, s vyváženým riadením, ktoré poskytne vlastníkom
programu zodpovedajúci vplyv, ako aj veľkú mieru autonómie a flexibility
pri implementácii, čím sa umožní, aby hlavné iniciatívy prísne dodržiavali
všeobecne podporovaný výskumný plán. Pri výbere sa zohľadní spoločný
cieľ, vplyv a integrácia zainteresovaných strán a zdrojov v rámci
súdržného výskumného plánu, ako aj podpora zo strany zainteresovaných strán a
vnútroštátnych/regionálnych výskumných programov.
3.           Akcie Marie Curie
3.1.        Posilňovanie nových
zručností prostredníctvom vynikajúcej počiatočnej odbornej
prípravy výskumných pracovníkov
Európa potrebuje silnú a tvorivú základňu
ľudských zdrojov, ktorá je mobilná v rámci štátov aj sektorov a má tú
správnu kombináciu inovačných zručností a schopností premeniť
poznatky a nápady na produkty a služby, čím sa zabezpečí hospodársky
aj spoločenský prínos.
To sa dosiahne predovšetkým štruktúrovaním a
zvyšovaním excelentnej odbornosti podstatnej časti vysokokvalitných úvodných
školení pre začínajúcich výskumných pracovníkov a doktorandov zo všetkých
členských štátov a pridružených krajín. Ak sa začínajúcim výskumníkom
poskytne možnosť získať rozmanité zručnosti, ktoré im v
súčasnosti aj budúcnosti umožnia plniť náročné úlohy,
ďalšia generácia výskumníkov bude využívať výhody lepších pracovných
príležitostí vo verejnom aj súkromnom sektore, čím sa do výskumu pritiahnu
mladí ľudia.
Program sa bude implementovať s podporou
niekoľkých konkurencieschopných výskumných školiacich programov vybratých
z celej Únie formou partnerstva univerzít, výskumných inštitúcií, podnikov, MSP
a ďalších sociálno-hospodárskych subjektov z rôznych európskych aj
mimoeurópskych krajín. Podporia sa aj jednotlivé inštitúcie, ktoré dokážu
pripraviť rovnako stimulujúce prostredie. S cieľom plnenia rôznych
potrieb je potrebné zabezpečiť flexibilitu pri implementácii
cieľov. Úspešné partnerstvá budú mať zvyčajne formu výskumných
sietí pre odbornú prípravu alebo doktorátov v priemyselných odboroch, kým
jednotlivé inštitúcie sa zvyčajne zapájajú do inovačných
doktorandských programov. V tomto rámci sa predpokladá podpora pre najlepších
začínajúcich výskumníkov z rôznych krajín, aby sa mohli zapojiť do
týchto vysoko kvalitných programov.
Tieto programy odbornej prípravy sa budú
zameriavať na rozvoj a rozširovanie základných výskumníckych schopností
a súčasne vybavia výskumných pracovníkov tvorivým myslením,
podnikateľským duchom a inovačnými zručnosťami, ktoré budú
vyhovovať budúcim potrebám na trhu práce. V rámci týchto programov sa
zabezpečí aj odborná príprava v oblasti prenosných zručností, k akým
patria napríklad tímová práca, podstupovanie rizika, riadenie projektov,
normalizácia, podnikanie, etika, práva duševného vlastníctva, komunikácia
a oslovovanie spoločnosti, ktoré sú dôležité pre vytváranie, vývoj,
obchodné využitie a šírenie inovácií.
3.2.        Podpora excelentnosti
prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej mobility
Európa musí byť atraktívna pre najlepších
európskych aj mimoeurópskych výskumníkov. To sa dá dosiahnuť predovšetkým
podporou príťažlivých pracovných príležitostí pre skúsených výskumníkov vo
verejnom aj súkromnom sektore a podnecovaním ich mobility medzi jednotlivými
krajinami, sektormi a vednými odbormi, aby tak mohli zvýšiť svoj tvorivý a
inovačný potenciál.
Najlepší a najsľubnejší skúsení
výskumníci, ktorí chcú rozvíjať svoje zručnosti prostredníctvom
skúseností s nadnárodnou alebo medzinárodnou mobilitou, budú finančne
podporovaní bez ohľadu na štátnu príslušnosť. Môžu byť
podporovaní v rôznych pracovných pozíciách, týka sa to teda aj najmladších
výskumníkov s čerstvým doktorátom alebo ekvivalentným postavením. Títo
výskumní pracovníci získajú finančné prostriedky za podmienky, že sa
presťahujú do inej krajiny, aby tak rozšírili alebo prehĺbili svoje
schopnosti na univerzitách, vo výskumných inštitúciách, podnikoch, MSP alebo v
iných sociálno-hospodárskych subjektoch podľa vlastného výberu, v ktorých
budú pracovať na výskumných a inovačných projektoch vyhovujúcich ich
osobným potrebám a záujmom. Budú takisto povzbudzovaní, aby si vyskúšali
verejný aj súkromný sektor formou dočasného vysielania pracovníkov.
Podporia sa aj pracovné príležitosti na čiastočný úväzok, čím sa
umožní práca zároveň vo verejnom aj súkromnom sektore, zvýši prenos poznatkov
medzi týmito sektormi a stimuluje zakladanie nových podnikov. Tieto
individualizované výskumné príležitosti umožnia sľubným výskumníkom
získať úplnú nezávislosť a jednoducho meniť zamestnanie v
subjektoch verejného a súkromného sektora.
S cieľom plne využiť existujúci
potenciál výskumníkov sa bude podporovať aj pokračovanie prerušenej
výskumníckej kariéry.
3.3.        Stimulovanie inovácií
prostredníctvom vzájomného využívania znalostí
Spoločenské problémy sa čoraz viac
týkajú celého sveta a na úspešné riešenie je rozhodujúca cezhraničná a
medzisektorová spolupráca. Životne dôležité je preto vzájomné využívanie
znalostí a nápadov v oblastiach od výskumu až po trh, ktoré sa dá
dosiahnuť len prostredníctvom spájania ľudí. To bude presadzovať
prostredníctvom podpory flexibilnej výmeny vysokokvalifikovaných pracovníkov v
oblasti výskumu a inovácií medzi sektormi, krajinami a jednotlivými odbormi.
Z európskych finančných prostriedkov sa s
cieľom posilniť medzinárodnú spoluprácu podporia krátkodobé výmeny
pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií v rámci partnerstiev univerzít,
výskumných inštitúcií, podnikov, MSP a ďalších sociálno-hospodárskych
subjektov v Európe, ako aj medzi Európou a tretími krajinami. Tieto výmeny budú
otvorené pre pracovníkov v oblasti výskumu a inovácií na všetkých pracovných
pozíciách, od najmladších (na postgraduálnej úrovni) až po najskúsenejších
(riadiacich pracovníkov) vrátane administratívnych pracovníkov a technikov.
3.4.        Zvyšovanie štrukturálneho
vplyvu spolufinancovaním činností
Podnecovaním regionálnych, vnútroštátnych
alebo medzinárodných programov na podporu excelentnosti a šírenia
osvedčených postupov v rámci akcií „Marie Curie“ z hľadiska možností
celoeurópskej mobility pri odbornej príprave, profesnom rozvoji a výmene
výskumných pracovníkov sa zvýši číselný a štrukturálny vplyv akcií „Marie
Curie“. Tým sa takisto zvýši príťažlivosť centier excelentnosti v
celej Európe.
Uvedené ciele sa dosiahnu spolufinancovaním
nových alebo existujúcich regionálnych, vnútroštátnych, súkromných a
medzinárodných programov s cieľom otvoriť a zabezpečiť
medzinárodné, medzisektorové a medziodborové výskumné školenia, ako aj
cezhraničnú a medzisektorovú mobilitu výskumníkov a pracovníkov v oblasti
inovácií na všetkých pracovných pozíciách.
Tým sa využijú synergie medzi opatreniami Únie
a opatreniami na regionálnej a vnútroštátnej úrovni v boji proti fragmentácii
cieľov, hodnotiacich postupov a pracovných podmienok výskumných
pracovníkov.
3.5.        Špecifické podporné
a politické opatrenia
V záujme účinného zvládnutia
problému bude nevyhnutné monitorovať pokrok. V rámci programu sa bude
podporovať vypracovanie ukazovateľov a analýza údajov súvisiacich s
mobilitou výskumných pracovníkov, ich zručnosťami a pracovným
postupom, aby bolo možné určiť nedostatky v akciách Marie Curie a
zvýšiť účinok týchto akcií. Tieto činnosti sa budú
implementovať zároveň s úsilím nájsť synergie a v úzkej
spolupráci s činnosťami politickej podpory výskumníkov, ich
zamestnávateľov a financovateľov, ktoré sa vykonávajú v rámci cieľa
„Inkluzívne, inovačné a bezpečné spoločnosti“. Budú financované
špecifické akcie s cieľom podporiť iniciatívy na zvýšenie
informovanosti o význame výskumnej kariéry a na šírenie výsledkov
výskumu a inovácií vyplývajúcich z činností podporených v rámci akcií
„Marie Curie“.
S cieľom ďalej prehĺbiť
vplyv akcií Marie Curie sa pomocou stratégie služieb absolventom posilní
vytváranie sietí súčasných a minulých výskumníkov akcií Marie Curie. Bude
k nim patriť podpora fóra na kontaktovanie a výmenu výskumníkov, poskytovanie
možností spolupráce a pracovných príležitostí, ako aj organizovanie
spoločných podujatí a zapojenie kolegov do informačných činností
ako veľvyslancov akcií Marie Curie a Európskeho výskumného priestoru.
3.6.        Špecifické aspekty
implementácie
Akcie Marie Curie budú otvorené pre
činnosti školení a pracovného rozvoja vo všetkých hlavných oblastiach
výskumu a inovácií v zmysle Zmluvy, od základného výskumu až po uvedenie na trh
a služby inovácie. Oblasti výskumu a inovácie, ako aj sektory, si budú môcť
uchádzači vyberať podľa vlastného uváženia.
V záujme využitia celosvetovej znalostnej
základne budú akcie „Marie Curie“ dostupné výskumným pracovníkom a pracovníkom
v oblasti inovácií, ako aj vysoké školy, výskumné ústavy, podniky a iné
socioekonomické subjekty zo všetkých krajín, vrátane tretích krajín, za
podmienok stanovených v nariadení (EÚ) XX/2012 (pravidlá pre
účasť).
V rámci všetkých prv opísaných činností
sa pozornosť bude venovať podpore významnej účasti podnikov,
najmä malých a stredných podnikov, a takisto ostatných socioekonomických
subjektov v záujme úspešného vykonania a vplyvu akcií „Marie Curie“. Vo
všetkých akciách Marie Curie sa podporuje dlhodobá spolupráca medzi
inštitúciami vyššieho vzdelávania, výskumnými organizáciami a súkromným sektorom
pri zohľadnení práv duševného vlastníctva.
V prípade potreby je zachovaná možnosť
zacieliť určité činnosti na základe programu, pokiaľ ide o
konkrétne spoločenské výzvy, typy výskumných a inovačných inštitúcií
alebo zemepisné lokality, s cieľom reagovať na vývoj európskych
požiadaviek so zreteľom na zručnosti, odbornú prípravu v oblasti
výskumu, profesný rozvoj a zdieľanie znalostí.
S cieľom otvoriť sa všetkým druhom
talentu sa zavedú všeobecné opatrenia na prekonanie prekážok pri prístupe ku
grantom, napríklad podpora rovnosti príležitostí vo všetkých akciách Marie
Curie a stanovenie smerných čísel pre účasť žien a mužov.
Okrem toho akcie Marie Curie podporia výskumných pracovníkov, aby si mohli
upevniť svoj kariérny postup a aby bolo zaistené, že môžu dosiahnuť
zodpovedajúcu rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom, pričom sa
zohľadní ich rodinná situácia, a s cieľom prispieť
k ľahšiemu návratu k profesnej dráhe v oblasti výskumu po
prestávke. Všetci finančne podporení účastníci budú musieť dodržiavať
a uplatňovať zásady Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu
pre nábor výskumných pracovníkov, ktoré podporujú otvorený postup prijímania
zamestnancov a atraktívne pracovné podmienky.
V záujme lepšieho šírenia informácií a
verejného zapojenia sa od príjemcov akcií Marie Curie bude požadovať
vypracovanie plánu vhodných informačných činností určených
širokej verejnosti. Tento plán bude posúdený počas procesu hodnotenia
a takisto počas následnej kontroly projektu.
4.           Výskumné infraštruktúry
Činnosti sa zamerajú na rozvoj európskych
výskumných infraštruktúr do roku 2020 a v ďalších rokoch, pričom budú
posilňovať inovačný potenciál, ľudský kapitál a európsku
politiku. Uplatní sa koordinácia s finančnými zdrojmi z kohéznych fondov,
ktorá bude zameraná na zabezpečenie synergií a súdržného prístupu pri
rozvoji výskumných infraštruktúr.
4.1.        Rozvoj európskych výskumných
infraštruktúr do roku 2020 a v ďalšom období
4.1.1.     Rozvíjanie nových výskumných
infraštruktúr svetovej úrovne[18]

Cieľ je zaistiť zavedenie, dlhodobú
udržateľnosť a efektívne fungovanie výskumných infraštruktúr
určených Európskym strategickým fórom pre výskumné infraštruktúry (ESFRI)
a ostatných výskumných infraštruktúr svetovej úrovne, ktoré Európe pomôžu
reagovať na veľké problémy v oblasti vedy, priemyslu a v
spoločnosti. Tento cieľ sa týka predovšetkým infraštruktúr, v ktorých
sa zavádza alebo bol zavedený systém riadenia, napríklad na základe Konzorcia
pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) alebo na základe inej ekvivalentnej
štruktúry na európskej alebo medzinárodnej úrovni.
Finančné prostriedky Únie prispejú
prípadne k:
(a)
prípravnej fáze
budúcich infraštruktúr (napr. na podrobné konštrukčné plány, právne
ustanovenia, viacročné plánovanie),
(b)
fáze implementácie (napr.
práce v oblasti VaV a technická práca uskutočňovaná spoločne
s priemyslom a používateľmi, rozvoj regionálnych partnerských
zariadení usilujúcich sa o vyváženejší rozvoj Európskeho výskumného
priestoru). a/alebo
(c)
prevádzkovej fáze (napr.
činnosti v oblasti prístupu, spracovania údajov, informovania, odbornej
prípravy a medzinárodnej spolupráce).
Touto činnosťou sa podporia aj projektové
štúdie týkajúce sa nových výskumných infraštruktúr, a to
prostredníctvom prístupu zdola nahor.
4.1.2.     Integrovanie a otvorenie existujúcich
vnútroštátnych výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu
Cieľ je otvoriť kľúčové
vnútroštátne výskumné infraštruktúry všetkým výskumným pracovníkom, z
akademickej oblasti i priemyslu, a zaistiť ich optimálne využívanie
a spoločný rozvoj.
Únia podporí siete podporí, ktoré
v európskom meradle spájajú a integrujú kľúčové vnútroštátne
výskumné infraštruktúry. Financovanie sa poskytne predovšetkým na
zabezpečenie nadnárodného a virtuálneho prístupu výskumných pracovníkov a harmonizáciu
a zlepšenie služieb zabezpečovaných infraštruktúrou. Túto podporu bude
potrebovať približne stovka sietí infraštruktúr vo všetkých oblastiach
vedy a techniky, pričom prístup k týmto zariadeniam bude využívať až
dvadsať tisíc výskumných pracovníkov ročne.
4.1.3.     Rozvoj, zavedenie
a fungovanie elektronických infraštruktúr založených na IKT[19]
Cieľ je dosiahnuť do roku 2020
vytvorenie jednotného a otvoreného európskeho priestoru pre internetový
výskum, kde výskumní pracovníci využívajú pri vytváraní sietí
a výpočtoch popredné, všadeprítomné a spoľahlivé služby,
a bezproblémový a otvorený prístup k prostrediu elektronickej vedy a
globálnym zdrojom dát.
Na dosiahnutie tohto cieľa sa podpora
poskytne: svetovým výskumným a vzdelávacím sieťam poskytujúcim
vyspelé, štandardizované a prispôsobiteľné medzidoménové služby na
požiadanie; infraštruktúram grid a cloud poskytujúcim prakticky neobmedzenú
kapacitu v oblasti výpočtov a spracovávania údajov; ekosystému
superpočítačových zariadení vyvíjajúcich sa smerom k exa-kapacite;
infraštruktúre v oblasti softvéru a služieb, napríklad simulácie
a vizualizácie; nástrojom spolupráce fungujúcim v reálnom čase; a
interoperabilnej, otvorenej a dôveryhodnej infraštruktúre vedeckých údajov.
4.2.        Podpora inovačného
potenciálu výskumných infraštruktúr a ich ľudského kapitálu
4.2.1.     Využívanie inovačného
potenciálu výskumných infraštruktúr
Cieľ je podnecovať inovácie
v samotných infraštruktúrach i v ich dodávateľskom
a používateľskom odvetví.
Na tento účel sa podpora poskytne
(a)
partnerstvám s priemyslom v oblasti VaV na
rozvoj kapacít Únie a priemyselným dodávkam v oblastiach špičkových
technológií, ako je vedecké vybavenie alebo IKT;
(b)
obstarávanie pred komerčným využitím, ktoré
vykonávajú subjekty výskumnej infraštruktúry s cieľom stimulovať inovácie
a stať sa prvými, ktorí si osvoja nové technológie,
(c)
stimulovanie využívania výskumných infraštruktúr
subjektmi priemyslu, napríklad experimentálnych testovacích zariadení a centier
poznatkov, a
(d)
povzbudenie integrácie výskumných infraštruktúr do
miestnych, regionálnych a celosvetových inovačných ekosystémov.
Európska únia takisto zintenzívni využívanie
výskumných infraštruktúr, a to najmä elektronických infraštruktúr, v oblasti
verejných služieb, sociálnych inovácií, kultúry a vzdelávania.
4.2.2.     Posilňovanie
ľudského kapitálu výskumných infraštruktúr
Zložitosť výskumných infraštruktúr a
úplné využívanie ich potenciálu vyžaduje zodpovedajúce skúsenosti manažérov,
inžinierov, technikov, ako aj používateľov.
Z finančných prostriedkov Únie sa podporí
odborná príprava pracovníkov riadiacich a prevádzkujúcich výskumné
infraštruktúry celoeurópskeho záujmu, výmena personálu a osvedčených
postupov medzi jednotlivými zariadeniami, ako aj primerané zabezpečenie
ľudských zdrojov v kľúčových oblastiach vrátane prípravy
špecifických vzdelávacích plánov.
4.3.        Posilňovanie európskej
politiky v oblasti výskumných infraštruktúr a medzinárodnej spolupráce
4.3.1.     Posilňovanie európskej
politiky v oblasti výskumných infraštruktúr
Cieľ je využívať synergie medzi
vnútroštátnymi iniciatívami a iniciatívami Únie vytváraním partnerstiev medzi
príslušnými tvorcami politík a orgánmi financovania (napríklad ESFRI, reflexná
skupina pre elektronickú infraštruktúru (e-IRG), organizácie skupiny EIROforum,
vnútroštátne verejné orgány) na rozvoj doplnkovosti a spolupráce medzi
výskumnými infraštruktúrami a činností, ktorými sa implementujú
ďalšie politiky Únie (napríklad regionálna, kohézna, priemyselná,
zdravotná politika, politika zamestnanosti a rozvoja), ako aj zabezpečenie
koordinácie medzi rôznymi zdrojmi Únie týkajúcimi sa financovania. Opatreniami
Únie sa podporia aj prieskumy, monitorovanie a posúdenie výskumných
infraštruktúr na úrovni Únie, ako aj príslušné politické štúdie a úlohy v
oblasti komunikácie.
4.3.2.     Uľahčenie strategickej
medzinárodnej spolupráce
Cieľ je uľahčiť vývoj
celosvetových výskumných infraštruktúr, napríklad výskumných infraštruktúr,
ktoré vyžadujú financovanie a uzavretie dohôd v celosvetovom meradle. Cieľ
je takisto uľahčiť spoluprácu európskych výskumných
infraštruktúr s ich mimoeurópskymi partnermi a zaistiť ich
celosvetovú interoperabilitu a dosah, presadzovať recipročné
využívanie medzinárodných dohôd, otvorenosti a spolufinancovania infraštruktúr.
V tejto súvislosti sa náležite zohľadnia odporúčania vysokých
úradníkov nadácie Carnegie Group k celosvetovým výskumným infraštruktúram.
Pozornosť sa bude venovať aj zaisteniu zodpovedajúcej účasti
Únie na koordinácii s medzinárodnými inštitúciami, napríklad s OSN alebo OECD.
4.4.        Konkrétne aspekty implementácie
V priebehu implementácie sa budú
konzultovať skupiny nezávislých odborníkov, ako aj zainteresované strany a
poradné orgány, ako napríklad ESFRI a e-IRG.
Pri implementácii sa bude uplatňovať
trojstupňový prístup:> zdola nahor, ak nie známy presný obsah a partnerstvo
projektov; cielený, ak sú náležite vymedzené špecifické výskumné infraštruktúry
a/alebo komunity; a konkrétni príjemcovia, ak je napríklad
prevádzkovateľovi alebo prevádzkovateľom infraštruktúry (či ich
združení) poskytnutý príspevok na prevádzkové náklady.
Ciele v rámci dvoch posledne uvedených
činností sa budú sledovať pomocou konkrétnych opatrení a v prípade
potreby aj pomocou opatrení v rámci prvej činnosti.
Časť
II
Vedúce postavenie priemyslu
1.           Vedúce postavenie v podporných a
priemyselných technológiách
Všeobecne
Úspešné zvládnutie a zavádzanie podporných
technológií subjektmi európskeho priemyslu je kľúčové pri
posilňovaní produktivity a inovačných kapacít Európy, na
zabezpečenie jej rozvinutého, udržateľného a konkurencieschopného hospodárstva
a vedúceho postavenia v celosvetovom meradle v sektoroch najmodernejších
technológií, ako aj na získanie schopnosti vyvíjať jedinečné riešenia
na spoločenskú objednávku. Integrálnou súčasťou financovania je
kombinovanie inovačných činností s činnosťami výskumu a
vývoja.
Integrovaný
prístup ku kľúčovým podporným technológiám
Hlavný prvok
koncepcie vedúceho postavenia v podporných a priemyselných technológiách tvoria
kľúčové podporné technológie definované ako mikroelektronika a
nanoelektronika, fotonika, nanotechnológia, biotechnológia, pokročilé
materiály a pokročilé výrobné systémy[20]. V mnohých inovačných produktoch sa
zároveň využíva viacero týchto technológií, ktoré sú ich jednotnou alebo
integrovanou súčasťou. Každá
technológia predstavuje technologickú inováciu a kombinovanie niekoľkých
podporných technológií prináša ešte väčšie výhody, ktoré vedú k
technologickým skokom. Využívanie prierezových
kľúčových podporných technológií vedie k zvyšovaniu
konkurencieschopnosti produktov a k ich väčšiemu vplyvu. Preto sa preskúmajú početné interakcie týchto
technológií. Veľké úsilie sa bude
venovať rozsiahlym pilotným a vzorovým projektom.
K tomu budú
patriť prierezové činnosti, ktorými sa spájajú a integrujú rôzne
technológie, výsledkom čoho bude validácia technológie v priemyselnom
prostredí s cieľom dokončiť a kvalifikovať systém
pripravený na trh. Predpokladom je intenzívne zapojenie súkromného sektora,
preto sa budú tieto činnosti realizovať najmä prostredníctvom verejno-súkromných
partnerstiev. Na tento účel a prostredníctvom špecializovanej
štruktúry riadenia bude vypracovaný spoločný pracovný program pre
prierezové činnosti v oblasti kľúčových základných technológií
So zreteľom na potreby trhu a požiadavky spoločenských výziev sa
tento plán zameria na poskytovanie generických stavebných blokov
kľúčových základných technológií pre rôzne oblasti použitia, vrátane
spoločenských výziev.
Konkrétne aspekty implementácie
Inovačné činnosti budú
zahŕňať integráciu jednotlivých technológií´; preukázanie schopnosti vyrábať a dodávať
inovatívne výrobky a služby; používateľské
a spotrebiteľské pilotné projekty, na základe ktorých sa dokáže
uskutočniteľnosť a preukáže pridaná hodnota; a rozsiahle ukážky na uľahčenie uvedenia
výsledkov výskumu na trh.
Integruje sa množstvo jednotlivých
technológií, výsledkom čoho bude validácia technológií v priemyselnom
prostredí s cieľom dokončiť a kvalifikovať systém
pripravený na trh. Predpokladom je intenzívne
zapojenie súkromného sektora, a to najmä prostredníctvom verejno-súkromných
partnerstiev.
Činnosti v oblasti dopytu doplnia
technologické stimulovanie výskumných a inovačných iniciatív. Patria sem osvedčené postupy vo využívaní
verejného obstarávania inovácií, vývoj
príslušných technických noriem; súkromný dopyt
a zapojenie používateľov s cieľom vytvárať trhy, ktoré viac
využívajú inovácie.
Konkrétne v oblasti nanotechnológie a
biotechnológie sa bude zapojenie zainteresovaných strán a verejnosti
zameriavať na zlepšovanie informovanosti o výhodách a rizikách. Systematicky sa bude riešiť posudzovanie
bezpečnosti a riadenie celkových rizík pri zavádzaní týchto technológií.
Tieto činnosti doplnia podporu výskumu a
inovácií v oblasti podporných technológií, ktoré môžu financovať
vnútroštátne alebo regionálne orgány z fondov kohéznej politiky v rámci
inteligentných špecializačných stratégií.
Iniciatívy v oblasti strategickej
medzinárodnej spolupráce sa budú uskutočňovať v oblastiach
spoločných záujmov a prínosov s poprednými partnerskými krajinami. Význam
pre základné a priemyselné technológie má osobitne ale nie však výhradne
–
vývoj celosvetových noriem,
–
odstraňovanie problémových oblastí
priemyselného využívania a podmienok obchodovania,
–
bezpečnosť produktov založených na
nanotechnológii a biotechnológii,
–
vývoj materiálov a metód na znižovanie spotreby
energie a zdrojov,
–
medzinárodné iniciatívy spolupráce v rámci
výrobného odvetvia vedené subjektmi priemyslu, a
–
interoperabilita systémov.
1.1.        Informačné a
komunikačné technológie (IKT)
Viacero činností sa zameria na úlohy
súvisiace s vedúcim postavením IKT v priemysle a technológiách, ako aj
na všeobecné programy výskumu a vývoja v oblasti IKT, a to najmä na:
1.1.1.     Komponenty a systémy novej
generácie: inžinierstvo pokročilých a inteligentných vstavaných
komponentov a systémov
Cieľ je udržať a posilniť
vedúce postavenie Európy v oblasti technológií súvisiacich s inteligentnými
vstavanými komponentmi a systémami. Patria sem aj mikrosystémy, nanosystémy a
biosystémy, organická elektronika, rozsiahla integrácia, podporné technológie
Internetu vecí[21]
vrátane platforiem na podporu pokročilých služieb, inteligentných
integrovaných systémov, systémov systémov a inžinierstva zložitých systémov.
1.1.2.     Výpočtovú techniku
budúcej generácie: pokročilé systémy a technológie výpočtovej
techniky
Cieľ je využiť európske aktíva v
procesorovej a systémovej architektúre, technológiách prepojenia a lokalizácie
údajov, technológiách cloud computing, technológiách paralelných výpočtov
a simulačných softvéroch vo všetkých trhových segmentoch výpočtovej
techniky.
1.1.3.     Internet budúcnosti:
infraštruktúry, technológie a služby
Cieľ je posilniť
konkurencieschopnosť európskeho priemyslu v oblasti vývoja, zvládania a
formovania internetu budúcej generácie, ktorý postupne nahradí súčasný
web, pevné a mobilné siete a infraštruktúry služieb, a umožní prepojenie
biliónov zariadení (Internet vecí) množstva operátorov a domén, čím sa
zmení spôsob oznamovania poznatkov, prístupu k nim a ich využívania. K tomu
patria výskum a inovácie v oblasti sietí, softvéru a služieb,
počítačovej bezpečnosti, ochrany súkromia, dôveryhodnosti,
bezdrôtovej[22]
komunikácie, zážitkových interaktívnych multimédií a prepojených podnikov
budúcnosti.
1.1.4.     Obsahové technológie a
riadenie informácií: IKT pre digitálny obsah a tvorivosť
Cieľ je poskytnúť odborníkom a
občanom nové nástroje na vytváranie, využívanie a uchovávanie všetkých
foriem digitálneho obsahu v každom jazyku a na formovanie, analyzovanie a
vizualizovanie obrovských objemov údajov vrátane prepojených. Patria sem nové
technológie pre jazyky, učenie, interakcie, digitálne uchovávanie, prístup
k obsahu a jeho analýzu, systém inteligentného riadenia informácií vychádzajúci
z pokročilej hĺbkovej analýzy údajov, strojové učenie,
štatistické analýzy a technológie vizuálneho elektronického spracovania údajov.
1.1.5.     Pokročilé rozhrania a
roboty: robotika a inteligentný priestor
Cieľom je posilniť vedúce vedecké a
priemyselné postavenie Európy v oblastiach priemyselnej a servisnej robotiky,
kognitívnych systémov, pokročilých rozhraní a inteligentného priestoru,
umelej inteligencie, rozširovania výkonu výpočtovej techniky a sietí a
pokroku pri vytváraní systémov, ktoré majú schopnosť učiť sa,
prispôsobovať sa a reagovať.
1.1.6.     Mikroelektroniku,
nanoelektroniku a fotoniku
Cieľom je využívať výhody
excelentnosti Európy v týchto kľúčových podporných technológiách a
podporiť konkurencieschopnosť a vedúce postavenie tohto odvetvia na
trhu. K činnostiam budú patriť aj výskum a inovácie v oblasti
navrhovania, pokročilé procesy, pilotné projekty pre výrobu, súvisiace
produktové technológie, vzorové činnosti na validáciu technologického
vývoja a inovačné obchodné modely.
Očakáva sa, že celému spektru potrieb sa
bude venovať šesť hlavných činností. Ide o vedúce postavenie v
oblasti všeobecných riešení vychádzajúcich z IKT, produkty a služby potrebné na
riešenie najzásadnejších spoločenských problémov, ako aj aplikačný
výskum IKT a inovačné programy, ktoré sa podporia spolu s riešením
príslušných spoločenských problémov.
Každá z týchto šiestich hlavných činností
obsahuje aj výskumné infraštruktúry založené na IKT, ako napríklad živé
laboratóriá na rozsiahle výskumy, a infraštruktúry na podporu
kľúčových podporných technológií a ich začlenenie do
pokročilých produktov a inovačných inteligentných systémov vrátane zariadení,
nástrojov, služieb podpory, čistých miestností a prístupu do
zlievarenských priestorov na odlievanie prototypov.
1.2.        Nanotechnológie
1.2.1.     Vývoj nanomateriálov,
nanozariadení a nanosystémov budúcej generácie
Vývoj a integrácia poznatkov na križovatke
rôznych vedeckých disciplín s cieľom vývoja úplne nových produktov
prinášajúcich udržateľné riešenia v širokom spektre sektorov.
1.2.2.     Zabezpečenie
bezpečného vývoja a používania nanotechnológií
Získavanie vedeckých poznatkov o ich možnom
vplyve na zdravie alebo životné prostredie s cieľom dosiahnuť
proaktívne, vedecky podložené riadenie nanotechnológií a poskytnúť
validované vedecké nástroje a platformy na posudzovanie a riadenie
nebezpečenstva, rizika a vystavenia nebezpečenstvu počas celého
životného cyklu nanomateriálov a nanosystémov.
1.2.3.     Rozpracovanie
spoločenského rozmeru nanotechnológie
Riešenie potrieb ľudí a fyzickej
infraštruktúry pri zavádzaní nanotechnológií a zameranie na riadenie
nanotechnológií tak, aby prinášali spoločenský úžitok.
1.2.4.     Účinná syntéza a výroba
nanomateriálov, komponentov a systémov
Zameranie na nové flexibilné,
škálovateľné a opakovateľné operácie zariadení, inteligentnú
integráciu nových a existujúcich procesov, ako aj na ich ďalší rozvoj, s
cieľom dosiahnuť masovú výrobu produktov a zakladanie
viacúčelových podnikov, čím sa zabezpečí účinný prenos
poznatkov do oblasti priemyselných inovácií.
1.2.5.     Vývoj postupov na zvyšovanie
kapacít, metód a zariadení na meranie
Zameranie na podporné technológie podporujúce
vývoj zložitých nanomateriálov a nanosystémov a ich uvedenie na trh vrátane
charakterizovania a spracovania hmoty na nanoúrovni, modelovania, navrhovania
výpočtových systémov a pokročilého inžinierstva na úrovni atómu.
1.3.        Pokročilé materiály
1.3.1      Technológie prierezových a
podporných materiálov
Výskum funkčných materiálov,
multifunkčných materiálov, ako napríklad samoopravných alebo
biokompatibilných materiálov a štrukturálnych materiálov, pre inovácie vo
všetkých priemyselných oblastiach, a najmä na vysoko cenených trhoch.
1.3.2.     Vývoj a transformácia
materiálov
Výskum a vývoj s cieľom dosiahnuť
účinný a udržateľný rozvoj, napríklad v kovopriemysle a chemickom
priemysle, aby bolo možné priemyselne vyrábať budúce produkty.
1.3.3.     Riadenie materiálových
komponentov
Výskum a vývoj nových a inovačných
postupov a systémov, spájania, lepenia, izolovania, montovania, samomontovania
a rozmontovania, rozkladu a rozobratia.
1.3.4.     Materiály pre udržateľný
priemysel
Vývoj nových produktov a aplikácií a rozvoj
správania spotrebiteľov s cieľom znižovať dopyt po energiách a
uľahčovať nízkouhlíkovú výrobu, ako aj intenzifikáciu procesu,
recykláciu, odstraňovanie znečistenia a vysokú pridanú hodnotu
materiálov z odpadu a opätovnej výroby.
1.3.5.     Materiály pre kreatívny
priemysel
Uplatňovanie návrhov a vývoja
konvergenčných technológií s cieľom vytvoriť nové
podnikateľské príležitosti vrátane zachovania európskych materiálov
historickej alebo kultúrnej hodnoty.
1.3.6.     Metrológia, charakterizácia,
normalizácia a kontrola kvality
Podpora technológií, ako napríklad
charakterizácie, nedeštruktívneho hodnotenia a prediktívneho formovania výkonu,
s cieľom dosiahnuť pokrok v materiálovej vede a materiálovom
inžinierstve.
1.3.7.     Optimalizácia využívania materiálov

Výskum a vývoj s cieľom skúmať
alternatívne využívanie materiálov a prístupy inovačných obchodných
modelov.
1.4.        Biotechnológie
1.4.1.     Podpora najmodernejších
biotechnológií ako stimulov budúcich inovácií
Cieľ je položiť základy na udržanie
popredného postavenia európskeho priemyslu v oblastí inovácií, a to aj zo
strednodobého a dlhodobého hľadiska. Patrí sem vývoj nových nástrojov,
akými sú syntetická biológia, bioinformatika, systémová biológia, a využívanie
konvergencie s inými podpornými technológiami, napríklad s nanotechnológiou
(resp. bionanotechnológiou) a IKT (resp. bioelektronikou). Tieto aj ďalšie
prierezové oblasti si zaslúžia primerané opatrenia v oblasti výskumu a vývoja
na uľahčenie účinného prechodu a implementácie do nových
aplikácií (systémy zavádzania liekov, biosenzory, biočipy atď.).
1.4.2.     Priemyselné procesy založené
na biotechnológiách
Tento cieľ je dvojaký: na jednej strane zaisťuje,
aby subjekty európskeho priemyslu (napr. v oblastiach chemického priemyslu,
zdravotníctva, baníctva, energetiky, papierenského priemyslu, textilného
priemyslu, škrobového priemyslu a potravinárstva) mohli vyvíjať nové
produkty a procesy vyhovujúce priemyselným a spoločenským potrebám a
konkurencieschopné a pokročilé biotechnologické alternatívy, ktorými sa
majú nahradiť zaužívané možnosti, a na druhej strane využíva potenciál
biotechnológie na zisťovanie, monitorovanie a odstraňovanie
znečistenia, ako aj na predchádzanie znečisteniu. Obsahuje uskutočňovanie
výskumu a inovácií v oblastiach enzymatických a metabolických ciest, návrhu
bioprocesov, pokročilej fermentácie, procesov biotechnologickej
očisty a biotechnologickej tvorby proteínov, získavania poznatkov o
dynamike mikrobiálnych komunít. Bude takisto obsahovať vývoj prototypov na
posudzovanie technologicko-hospodárskej uskutočniteľnosti vyvinutých
produktov a procesov.
1.4.3.     Inovačné a
konkurencieschopné technológie platforiem
Cieľom je vyvinúť platformové
technológie (napr. genomiky, metagenomiky, proteomiky, molekulárnych
nástrojov), ktoré zabezpečia vedúce postavenie a konkurenčnú výhodu v
množstve hospodárskych sektorov. Patria sem aspekty ako podpora rozvoja
biologických zdrojov s optimalizovanými vlastnosťami a aplikácií mimo
konvenčných alternatív, a umožnenie skúmania,
pochopenia a udržateľného využívania suchozemskej a morskej
biodiverzity pre novátorské aplikácie a udržanie vývoja biotechnologických
riešení v zdravotníctve (napr. diagnostika, biologické látky, biomedicínske
zariadenia).
1.5.        Pokročilá výroba a
spracovanie
1.5.1.     Technológie pre továrne
budúcnosti
Podpora udržateľného priemyselného rastu pomocou strategického posunu v Európe od výroby
založenej na nákladoch k prístupu založenom na vytváraní vysokej pridanej
hodnoty. Na to je nevyhnutné zaoberať sa potrebou vyššieho objemu
produkcie, nižšej spotreby materiálov a energií, nižších úrovní odpadu a
znečistenia. Dôraz sa bude klásť na vývoj a integráciu
adaptívnych výrobných systémov budúcnosti s osobitným zameraním na potreby
európskych MSP, aby bolo možné dosiahnuť pokročilé a udržateľné
výrobné systémy a procesy.
1.5.2.     Technológie umožňujúce
stavbu energeticky účinných budov
Znižovanie spotreby energie a emisií CO2
vývojom a zavádzaním udržateľných stavebných technológií, implementáciou a
rozširovaním opatrení na intenzívnejšie využívanie energeticky účinných
systémov a materiálov v nových, zrenovovaných a zmodernizovaných budovách. Pri
plnení úlohy prechodu na budovy s takmer nulovým využívaním energií, ktorá sa
má v Európe realizovať do roku 2020, a vytváraní energeticky účinných
okresov so zapojením širokého spektra zainteresovaných strán bude
kľúčové posudzovanie životného cyklu a čoraz dôležitejšie
koncepcie navrhovania, stavieb a fungovania budov.
1.5.3.     Udržateľné a
nízkouhlíkové technológie v spracovateľských odvetviach náročných na
energie
Zvyšovanie konkurencieschopnosti
spracovateľských odvetví, ako napríklad chemického, papierenského,
sklárskeho priemyslu alebo priemyslu farebných kovov a oceliarstva, drastickým
zvýšením energetickej a zdrojovej efektívnosti a znížením environmentálneho
vplyvu týchto priemyselných činností. Dôraz sa bude klásť na vývoj a
validáciu podporných technológií pre inovačné látky, materiály a
technologické riešenia, aby sa dosiahla výroba nízkouhlíkových produktov a rozvoj
menej energeticky náročných procesov a služieb v hodnotovom reťazci,
ako aj na prijatie ultranízkouhlíkových výrobných technológií a postupov na
dosiahnutie konkrétneho zníženia emisií skleníkových plynov.
1.5.4.     Nové udržateľné obchodné
modely
Medzisektorová spolupráca na koncepciách a
metodológiách špecializovanej výroby založenej na poznatkoch môže
podnietiť tvorivosť a inovácie zamerané na obchodné modely v
prispôsobených prístupoch, ktoré sa dokážu prispôsobiť požiadavkám
globalizovaných hodnotových reťazcov a sietí, meniacim sa trhom a novým a
budúcim priemyselným odvetviam.
1.6.        Vesmír
1.6.1.     Umožnenie európskej
konkurencieschopnosti, nezávislosti a inovácií pri činnostiach v oblasti
kozmického priestoru
Cieľom je udržať si vedúce
postavenie vo svete v oblasti kozmického priestoru zabezpečením a vývojom
konkurencieschopného vesmírneho priemyslu a výskumu a posilnením vesmírnych
inovácií.
1.6.1.1.  Zabezpečenie
konkurencieschopného vesmírneho priemyslu a výskumu
Európa zohráva vedúcu úlohu vo vesmírnom
výskume a pri vývoji vesmírnych technológií a vyvinula vlastnú vesmírnu
infraštruktúru (napr. Galileo). Európsky priemysel sa dokonca stal vývozcom
prvotriednych satelitov. Toto postavenie však napriek tomu ohrozujú faktory,
ako napríklad fragmentácia európskych trhov a výskumných inštitúcií,
konkurencia veľkých vesmírnych mocností využívajúcich výhody veľkých
domácich trhov a obmedzené systémové investície do vesmírneho výskumu, vývoja
technológií a budovania kapacít v Európe. Vývoj výskumníckej základne, aby sa vytvorila
kontinuita programov vesmírneho výskumu, napríklad prostredníctvom série
menších a častejších vzorových vesmírnych projektov. Tým sa umožní
vytvorenie priemyselnej základne a komunity výskumu, technológií a vývoja v
Európe, čiže prispeje k jej nezávislosti od dovozu najdôležitejších
technológií.
1.6.1.2.  Stimulovanie inovácií medzi
vesmírnym sektorom a inými sektormi
Množstvo úloh, ktoré súvisia s vesmírnymi
technológiami, sa zároveň týka aj pozemných technológií, napríklad v
oblastiach ako energetika, telekomunikácie, využívanie prírodných zdrojov,
robotika, bezpečnosť a zdravie. Tieto spoločné charakteristiky
ponúkajú príležitosti, a to najmä pre MSP, na včasný spoločný vývoj
vesmírnych aj iných technológií, ktoré môžu priniesť prelomové inovácie
rýchlejšie než pri vývoji vedľajších produktov v neskoršej fáze.
Využívanie existujúcej európskej vesmírnej infraštruktúry by sa malo
stimulovať podporou vývoja inovačných produktov a služieb
vychádzajúcich z diaľkového snímania a systému GPS. Európa by mala
ďalej posilňovať rodiaci sa vývoj podnikateľského
vesmírneho sektora dobre zacielenými opatreniami.
1.6.2.     Umožnenie pokroku v oblasti
vesmírnych technológií
Cieľom je zabezpečiť prístup k
vesmíru a prevádzkovať vesmírne systémy, ktoré môžu byť pre európsku
spoločnosť v ďalších desaťročiach prospešné.
Schopnosť zabezpečiť prístup k
vesmíru a udržiavať a prevádzkovať európske alebo medzinárodné
vesmírne systémy na orbite Zeme a ďalej vo vesmíre sú pre budúcnosť
európskej spoločnosti životne dôležité. Zabezpečenie
potrebných schopností vyžaduje neustále investície do množstva vesmírnych
technológií (napr. odpaľovacích zariadení, satelitov, robotiky, nástrojov
a senzorov) a operačných koncepcií, a to od prvotného nápadu k ich
predvedeniu vo vesmíre. Európa je v
súčasnosti jednou z troch najvýznamnejších vesmírnych veľmocí, ale v
porovnaní s úrovňou investícií USA do vesmírneho výskumu a vývoja (napr.
približne 20 % celkového rozpočtu agentúry NASA) je úroveň investícií
Európy do budúcich vesmírnych technológií nedostatočná (menej než 10 %
celkových nákladov na vesmírny program) a musí sa posilniť vo všetkých
oblastiach:
(a)
základný technologický výskum, často do
veľkej miery závislý od kľúčových podporných technológií, s
potenciálom prinášať prelomové technológie využiteľné na Zemi,
(b)
zlepšovanie existujúcich technológií, napr.
prostredníctvom miniaturizácie, vyššej energetickej účinnosti a vyššej
citlivosti senzorov,
(c)
predvádzanie a validácia nových technológií a
koncepcií vo vesmíre a analogických prostrediach na Zemi,
(d)
súvislosti misie, napríklad analýzy vesmírneho
prostredia, pozemné stanice, ochrana vesmírnych systémov pred zrážkou s odpadom
a pred účinkami slnečných protuberancií (získavanie informácií o
situácii vo vesmíre), posilnenie inovačných údajov a infraštruktúry archivovania
vzoriek.
(e)
Pokročilé technológie navigácie a
diaľkového snímania týkajúce sa výskumu dôležitého pre budúce generácie
(napr. Galileo).
1.6.3.     Umožnenie využívania
vesmírnych údajov
Cieľom je zabezpečiť
rozsiahlejšie využívanie údajov získaných vo vesmíre počas existujúcich aj
budúcich európskych misií vo vedeckej, verejnej aj komerčnej oblasti.
Vesmírne systémy prinášajú informácie, ktoré
sa často nedajú získať iným spôsobom. Napriek
tomu, že európske misie majú svetovú úroveň, informácie o publikovaní
ukazujú, že údaje z európskych misií sa tak často nevyužívajú tak ako
údaje z misií USA. Intenzívnejšie využívanie
údajov dosiahneme, ak spojíme svoje úsilie pri koordinovanom a organizovanom
spracovaní, validovaní a normalizácii údajov získaných vo vesmíre počas
európskych misií. Vyššiu návratnosť
investícií do vesmírnej infraštruktúry môžu zabezpečiť inovácie v
oblastiach získavania, spracovania, fúzie a šírenia údajov pri využití
inovačných IKT umožňujúcich rôzne formy spolupráce. Pre efektívne využívanie údajov získaných vo
vesmíre vo všetkých oblastiach sú kľúčovými postupmi kalibrácia a
validácia vesmírnych údajov (pre jednotlivé nástroje, v rámci nástrojov a misií
a vzhľadom na objekty in situ), komplikuje ich však nedostatočný
počet orgánov alebo inštitúcií Únie s mandátom na zabezpečovanie
normalizácie vesmírnych údajov a referenčných rámcov. Prístup k údajom a
využívanie vesmírnych misií vyžadujú koordináciu na celosvetovej úrovni. V
prípade údajov o pozorovaní Zeme sa harmonizované prístupy a osvedčené
postupy dosahujú čiastočne aj v spolupráci s medzivládnou
organizáciou Skupina pre pozorovanie Zeme zameranou na udržiavanie Globálneho
systému systémov pozorovania Zeme, na ktorom Únia spolupracuje.
1.6.4.     Umožnenie európskeho výskumu v
oblasti podpory medzinárodných vesmírnych partnerstiev
Cieľom je podporiť príspevok
európskeho výskumu a inovácií k dlhodobým medzinárodným partnerstvám.
Hoci majú vesmírne informácie obrovský lokálny
prínos, vesmírne podniky majú v podstate celosvetový charakter. Jednoznačne je to vidno v prípade kozmických
hrozieb pre Zem a vesmírne systémy. Strata
satelitov v dôsledku vesmírneho počasia a vesmírneho odpadu sa podľa
odhadov každoročne vyčísľuje na 100 miliónov EUR. Rovnako majú celosvetový charakter aj činnosti
ako Medzinárodná vesmírna stanica (ISS), ktorú spoločne postavili a
prevádzkujú Európa, USA, Kanada, Japonsko a Rusko, robotická vesmírna veda a
prieskumné činnosti. Aj vývoj
najmodernejších vesmírnych technológií sa čoraz častejšie
uskutočňuje v rámci takýchto medzinárodných rámcov. Prístup k týmto
medzinárodným projektom je významným faktorom úspechu európskych výskumníkov a
subjektov priemyslu. Príspevok Únie k týmto celosvetovým snahám v oblasti
vesmíru sa musí definovať v dlhodobých strategických plánoch (na 10 alebo
viac rokov), ktoré musia byť v súlade s prioritami vesmírnej politiky
Únie, a v spolupráci s internými európskymi partnermi, napríklad agentúrou ESA,
s medzinárodnými partnermi, napríklad výborom COSPAR a organizáciou UNOOSA, a s vesmírnymi agentúrami štátov, ktoré dobývajú
vesmír, napríklad agentúrami NASA a ROSCOSMOS.
1.6.5.     Konkrétne aspekty
implementácie
Implementačné priority vesmírneho výskumu
a inovácií v rámci programu Horizont 2020 sú v súlade s prioritami vesmírnej
politiky Únie, ktoré určuje Rada pre kozmický priestor a sú stanovené v
oznámení Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v
prospech občanov[23].
Implementácia sa pripraví na základe konzultácií so zúčastnenými stranami
z oblasti európskeho vesmírneho priemyslu, MSP, akademickou obcou,
technologickými inštitútmi zastúpenými Poradnou skupinou pre vesmír a
dôležitými partnermi, akými sú Európska vesmírna agentúra a vnútroštátne
vesmírne agentúry. V oblasti účasti na medzinárodných podnikoch sa bude program
výskumu a inovácií určovať v spolupráci s medzinárodnými partnermi
(napr. NASA, ROSCOSMOS, JAXA).
2.           Prístup k prostriedkom financovania
rizika
Program Horizont 2020 zriadi dva nástroje
(„kapitálový nástroj“ a „dlhový nástroj“) zložené z rôznych špecializovaných
nástrojov. Kapitálový nástroj a špecializovaný
nástroj pre MSP v rámci dlhového nástroja budú zavedené ako súčasť
dvoch finančných nástrojov EÚ, ktoré poskytujú kapitál a dlhové
financovanie na podporu výskumu a inovácií MSP a rastu.
Kapitálový nástroj a dlhový nástroj môžu
prípadne umožniť spojenie finančných zdrojov s členskými štátmi
ochotnými prispieť časťou štrukturálnych fondov, ktoré im boli
pridelené, podľa článku 31 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady o
štrukturálnych fondoch.
Namiesto poskytovania pôžičiek, záruk
alebo imania atď. priamo finančným príjemcom poverí Komisia
finančné inštitúcie, aby poskytovali podporu najmä prostredníctvom
rozdelenia rizika, garančných systémov a kapitálových a kvázikapitálových
investícií.
2.1.        Dlhový nástroj
Dlhový nástroj poskytne úvery jednotlivým
príjemcom na investície do výskumu a inovácií; záruky pre finančných
sprostredkovateľov poskytujúcich úvery príjemcom; kombinácie úverov a
záruk a záruky; a záruky a/alebo protizáruky pre vnútroštátne alebo regionálne
systémy financovania dlhov. V rámci dlhového finančného nástroja sa
vykonajú činnosti na predĺženie splatnosti a podporí nástroj
vyhradený pre MSP (pozri časť II, kapitolu 3 tejto prílohy „Inovácie
v MSP“). Ustanovenia dlhového finančného nástroja možno v jednom
alebo viacerých integrovaných systémoch kombinovať, s možným pridaním
grantov (vrátane paušálnych súm), s ustanoveniami finančného nástroja
vlastného imania. Možné sú aj zvýhodnené a konvertibilné úvery.
Dlhový finančný nástroj sa bude poskytovať
na základe trhových faktorov záujemcom podľa poradia a v rámci série
oblastí sa zameria na konkrétne politiky a sektory. Účelovo viazané
rozpočtové prostriedky na tento účel môžu pochádzať z:
(a)
iných častí programu Horizont 2020, najmä z
časti III Spoločenské problémy,
(b)
iných rámcov, programov a rozpočtových
položiek rozpočtu Únie,
(c)
konkrétnych regiónov a členských štátov, ktoré
chcú prispieť dostupnými zdrojmi z fondov kohéznej politiky,
(d)
konkrétnych iniciatív alebo od konkrétnych
subjektov (napríklad Eureka alebo spoločné technologické iniciatívy).
Tieto rozpočtové príspevky možno
kedykoľvek počas trvania programu Horizont 2020 prideliť alebo
doplniť.
Rozdelenie rizika a ďalšie parametre sa
môžu v rámci oblastí politiky alebo sektora líšiť za predpokladu, že ich
hodnoty a stav zodpovedajú spoločným pravidlám pre dlhové nástroje.
Oblasti môžu okrem toho obsahovať konkrétne komunikačné stratégie v
rámci celkovej propagačnej kampane dlhového nástroja. Ak budú na posúdenie
perspektívnych úverov v konkrétnej oblasti potrebné špecifické odborné
znalosti, môžu sa okrem toho využiť odborní sprostredkovatelia na
vnútroštátnej úrovni.
Špecializovaný nástroj pre MSP v rámci
dlhového nástroja sa zameria na MSP orientované na výskum a inovácie a malé
spoločnosti so strednou kapitalizáciou sumami úverov nad 150 000 EUR, a
tak sa doplní financovanie poskytované MSP nástrojom pre úverové záruky v rámci
programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP.
Využívanie dlhového finančného nástroja, vymedzeného
ako celkové finančné prostriedky (t. j. finančné prostriedky Únie
plus príspevok z ostatných finančných inštitúcií) vydelené finančným
príspevkom Únie, sa odhaduje v priemernom rozsahu 1,5 až 6,5, v závislosti od
typu využívaných operácií (úroveň rizika, cieľoví príjemcovia a
príslušný konkrétny dlhový finančný nástroj). Multiplikačný
účinok, vymedzený ako celkové investície podporených príjemcov vydelené
finančným príspevkom Únie, sa očakáva v rozsahu 5 až 20, opäť v
závislosti od typu využívaných operácií.
2.2.        Nástroj vlastného imania
Nástroj vlastného imania sa zameria na fondy
rizikového kapitálu v počiatočnej fáze a bude poskytovať
jednotlivým portfóliovým podnikom rizikový a/alebo mezaninový kapitál. Tieto
podniky môžu okrem toho získať dlhové financovanie od finančných
sprostredkovateľov implementujúcich dlhový finančný nástroj.
Tento nástroj bude takisto môcť spolu
s nástrojom vlastného imania pre rast v rámci programu pre
konkurencieschopnosť podnikov a MSP poskytovať investície pre
expanzívnu a rastovú fázu (patria sem investície do finančných
prostriedkov fondov s širokou investorskou základňou a súkromní
inštitucionálni a strategickí investori a takisto vnútroštátne verejné a
poloverejné finančné inštitúcie). V
druhom prípade investície nástroja vlastného imania programu Horizont 2020
nepresiahnu 20 % celkových investícií EU s výnimkou prípadu fondov, ktoré
investujú vo viacerých fázach, kedy budú finančné prostriedky nástroja
vlastného imania pre rast a nástroje vlastného imania pre výskum, vývoj a
inovácie poskytované pomerne na základe investičnej politiky fondov. Rovnako ako nástroj vlastného imania pre rast sa
nástroj vlastn0ho imania vyhýba odkúpeniu alebo presunu kapitálu
s cieľom rozdeliť nadobudnutú spoločnosť. Komisia môže so zreteľom na meniace sa trhové
podmienky rozhodnúť o zmene 20 % limitu.
Investičné parametre sa nastavia tak, aby
sa dosahovali konkrétne politické ciele vrátane zamerania na konkrétne skupiny
potenciálnych príjemcov, ale zároveň sa zachoval trhový prístup tohto
nástroja stimulovaný dopytom.
Finančný nástroj vlastného imania sa môže
podporiť z rozpočtových príspevkov z iných častí programu Horizont
2020, iných rámcov, programov a
rozpočtových položiek rozpočtu Únie, z
konkrétnych regiónov a členských štátov, ako
aj z konkrétnych iniciatív a subjektov.
Využívanie finančného nástroja vlastného
imania, definovaného ako celkové finančné prostriedky (t. j. finančné
prostriedky Únie plus príspevok z ostatných finančných inštitúcií)
vydelené finančným príspevkom Únie, sa odhaduje v priemernom rozsahu 6, v
závislosti od špecifík trhu, a očakávaný multiplikačný účinok,
definovaný ako celkové investície podporených príjemcov vydelené finančným
príspevkom Únie, sa očakáva v priemernom rozsahu 18.
2.3.        Konkrétne aspekty
implementácie
Implementácia dvoch nástrojov bude delegovaná
na Skupinu Európskej investičnej banky (EIB, EIF) a/alebo na iné
finančné inštitúcie v súlade s ustanoveniami nariadenia o
rozpočtových pravidlách. Ich návrh a
implementácia budú v súlade so všeobecnými ustanoveniami pre finančné
nástroje stanovenými v nariadení o rozpočtových pravidlách a s konkrétnymi
prevádzkovými požiadavkami, ktoré sa stanovia v usmernení Komisie.
Ich prvky možno kombinovať, s možným
pridaním grantov (vrátane paušálnych súm), v jednom alebo viacerých integrovaných
systémoch podporujúcich konkrétne kategórie príjemcov alebo konkrétny účel
projektu, napríklad MSP a stredne veľké spoločnosti s potenciálom
rastu alebo rozsiahlu ukážku inovačných technológií.
Ich vykonávanie podporí súbor sprievodných
opatrení. Okrem iných opatrení nimi môžu
byť napríklad technická pomoc pre finančných sprostredkovateľov
zapojených do posudzovania oprávnenosti úverových žiadostí alebo hodnoty
znalostných aktív, systémy investičnej pripravenosti týkajúce sa starostlivosti
o MSP, ich školení a dohľadu nad nimi, ako aj posilňovania ich
interakcie s možnými investormi, opatrenia na zvyšovanie informovanosti firiem
rizikového kapitálu a „obchodných anjelov“ o potenciáli rastu inovačných
MSP zapojených do programov financovania Únie, systémy na pritiahnutie
súkromných investorov, ktorí môžu podporiť rast inovačných MSP a
stredne veľkých podnikov, systémy podporujúce zakladanie filantropických
nadácií a jednotlivcov podporujúcich výskum a inovácie a systémy na posilnenie obchodného
podnikania spoločnosti a stimulovanie činností rodinných podnikov a
„obchodných anjelov“.
Doplnkovosť zabezpečia finančné
nástroje programu pre konkurencieschopnosť a MSP.
3.           Inovácie v malých a stredných podnikoch
3.1.        Presadzovanie podpory MSP
MSP sa podporia v rámci programu Horizont
2020. Na tento účel je určený nástroj vyhradený pre MSP, ktorý sa
zameriava na všetky typy inovačných MPS vykazujúcich silnú ambíciu
vyvíjať sa, rásť a internacionalizovať sa. Bude sa
poskytovať pre všetky typy inovácií vrátane netechnologických inovácií a
inovácií služieb. Cieľom je prekonať nedostatočné financovanie
počiatočných fáz vysokorizikového výskumu a inovácií, stimulovať
prelomové inovácie a zvýšiť komercializáciu výsledkov výskumu súkromného
sektora.
Všetky spoločenské problémy a podporné,
ako aj priemyselné technológie, budú využívať nástroj vyhradený pre MSP a
prispejú naň určenou sumou.
Žiadať o financovanie a podporu budú
môcť len MSP. Môžu vytvárať spoluprácu podľa svojich potrieb a
uzatvárať subdodávateľské zmluvy na práce v oblasti výskumu a vývoja.
Projekty musia byť jednoznačne v záujme MSP, musia mať
jednoznačný európsky rozmer a MSP z nich musí vyplývať potenciálny
prínos.
Nástroj MSP sa bude týkať všetkých
oblastí vedy, technológií a inovácií pri prístupe zdola nahor v rámci
spoločenských problémov alebo podporných technológií, aby sa ponechal
dostatočný priestor na financovanie všetkých sľubných nápadov, a
najmä medzisektorových a interdisciplinárnych projektov.
Nástroj MSP poskytne zjednodušenú a postupnú
podporu. Svojimi tromi fázami zabezpečí celý inovačný cyklus. Prechod
z fázy do fázy bude bezproblémový za predpokladu, že projekt MSP v
predchádzajúcej fáze preukáže, že stojí za ďalšie financovanie.
Zároveň bude každá fáza otvorená pre všetky MSP:
–
Fáza 1: Koncepcia a posúdenie
uskutočniteľnosti:
MSP získajú financie na preskúmanie vedeckej alebo
technologickej uskutočniteľnosti a komerčného potenciálu nového
nápadu (overenie koncepcie) s cieľom pripraviť projekt inovácie.
Pozitívny výsledok tohto posúdenia umožní financovanie ďalšej fázy
(ďalších fáz).
–
Fáza 2: Výskum a vývoj, preukázanie, trhové
uplatnenie:
Výskum a vývoj sa podporia s osobitným zameraním
na činnosti preukazovania (testovanie, prototyp, štúdie rozšírenia, návrh,
pilotné inovačné procesy, produkty a služby, overenie výkonu atď.) a
trhové uplatnenie.
–
Fáza 3: Obchodné využitie:
V tejto fáze sa okrem činností podpory
neposkytne priame financovanie, je však zameraná na uľahčenie
prístupu k súkromnému kapitálu a prostrediam umožňujúcim inovácie.
Predpokladajú sa prepojenia na finančné nástroje (pozri časť II,
kapitolu 2 tejto prílohy Prístup k rizikovým financiám), napríklad pridelenie
priority v účelovo viazaných finančných zdrojoch MSP, ktoré úspešne
ukončili fázu 1 a 2. MSP budú takisto využívať výhody pomocných
opatrení ako vytváranie sietí, školenia a poradenstvo. Okrem toho sa táto
časť môže prepojiť na opatrenia podporujúce obstarávanie pred
komerčným využitím a obstarávanie inovačných riešení.
Jednoduchý prístup pre MSP sa zabezpečí pomocou
jednotnej podpory, implementácie a monitorovania nástroja MSP v rámci programu Horizont
2020. Na zintenzívnenie vplyvu poskytnutej podpory sa zavedie systém
dohľadu nad MSP, ktoré sú príjemcami pomoci, vychádzajúci z existujúcich
sietí podpory MSP.
Zriadi sa vyhradený orgán zainteresovaných
strán a odborníkov na výskum a inovácie MSP s cieľom
zabezpečovať podporu a doplniť konkrétne opatrenia MSP v rámci programu
Horizont 2020.
3.2.        Konkrétna podpora
3.2.1.     Podpora MSP intenzívne sa
zaoberajúcich výskumom
MSP vykonávajúce výskum a vývoj orientovaný na
trh sa podporia konkrétnym opatrením. Zameria sa na MSP intenzívne sa
zaoberajúce výskumom v sektoroch moderných technológií, ktoré takisto potrebujú
preukázať svoju schopnosť komerčného využívania výsledkov
projektov.
Opatrenie sa bude týkať celej oblasti
vedy a technológie s prístupom zdola nahor, aby sa vyhovelo potrebám MSP
vykonávajúcim výskum a vývoj.
Opatrenie sa bude implementovať na
základe iniciatívy článku 185 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, bude
vychádzať zo spoločného programu Eurostars a preorientuje sa
podľa cieľov stanovených v jeho priebežnom hodnotení.
3.2.2.     Zlepšovanie inovačných
kapacít MSP
Podporia sa činnosti pomáhajúce pri
implementácii a dopĺňajúce konkrétne opatrenia MSP v rámci programu Horizont
2020, a to najmä s cieľom zlepšiť inovačné kapacity MSP. K týmto
činnostiam môže patriť zvyšovanie informovanosti, informovanosť
a šírenie informácií, školiace činnosti a činnosti mobility,
vytváranie sietí a výmena osvedčených postupov, vývoj vysokokvalitných
mechanizmov a služieb podporujúcich inovácie s veľkou pridanou hodnotou
Únie pre MSP (napr. riadenie duševného vlastníctva a inovácií, prenos
poznatkov, inovačné využívanie IKT a internetové zručnosti v MSP),
ako aj pomoc MSP pri získavaní prepojení na výskumných a inovačných
partnerov v Únii, čím sa dostanú k technológiám a môžu rozvíjať svoje
inovačné kapacity. Sprostredkovateľské organizácie zastupujúce
skupiny inovačných MSP sa vyzvú na vykonávanie medzisektorových a medziregionálnych
inovačných činností s cieľom pripraviť nové hodnotové
reťazce odvetvia, pričom MSP budú mať vzájomne sa
posilňujúce kompetencie.
Synergie s kohéznou politikou Únie sa budú
hľadať v súvislosti s vnútroštátnymi a regionálnymi inovačnými
stratégiami v oblasti inteligentnej špecializácie.
Predpokladá sa posilnené prepojenie na
sieť Enterprise Europe Network (v rámci programu pre
konkurencieschopnosť podnikov a MSP). Podpora sa môže týkať
zlepšených služieb informovanosti a poradenstva prostredníctvom dohľadu,
školení a partnerských činností vyhľadávania pre MSP, ktoré chcú
pripravovať cezhraničné inovačné projekty, ako aj poskytovania
služieb podpory pri inováciách. Tým sa skonsoliduje prístup jedného kontaktného
miesta siete Enterprise Europe Network na podporu MSP a posilní regionálna a
miestna prítomnosť siete.
3.2.3.     Podpora inovácií stimulovaných
trhom
Podpora inovácií stimulovaných trhom s
cieľom zlepšenia inovačných kapacít firiem prostredníctvom zlepšenia
rámcových podmienok pre inovácie, ako aj riešenia konkrétnych prekážok
zabraňujúcich rastu inovačných firiem, najmä MSP a stredne
veľkých podnikov, s potenciálom rýchleho rastu. Podporu získa
špecializovaná inovačná podpora (napr. využívanie práv duševného
vlastníctva, siete dodávateľov, podpora podnikov prenášajúcich
technológie, strategický návrh) a preskúmanie verejných politík v súvislosti s
inováciami.
Časť
III
Výzvy v sociálnej oblasti
1.           Zdravie, demografické zmeny a blahobyt
Efektívna podpora zdravia vychádzajúca z
podložených údajov predchádza ochoreniam, zvyšuje pohodu a je nákladovo
efektívna. Podpora zdravia a prevencia chorôb súčasne závisia od
pochopenia determinantov zdravia, od efektívnych nástrojov prevencie, napríklad
očkovania, efektívneho dohľadu nad zdravím a chorobami, pripravenosti
v tejto oblasti a efektívnych programov skríningu.
Úspešnosť snáh v rámci prevencie,
zmiernenia, liečby a eliminácie chorôb, postihnutí a zníženej
funkčnosti je podmienená základným pochopením ich príčin, procesov a
vplyvov, ako aj faktorov podmieňujúcich dobré zdravie a pohodu. Rovnako je
nevyhnutná efektívna výmena údajov a ich prepojenie s rozsiahlymi kohortnými
štúdiami v reálnych podmienkach, ako aj prenesenie výsledkov výskumov do
klinickej oblasti, predovšetkým formou klinických štúdií.
Narastajúci počet ochorení a postihnutí v
kontexte starnúcej populácie prináša nové požiadavky v oblasti zdravia a
zdravotnej starostlivosti. Zachovanie efektívnej starostlivosti a zdravia pre
všetky vekové kategórie vyžaduje zdokonalenie systému rozhodovania v oblasti
prevencie a poskytovania liečby, identifikáciu a podporu šírenia
osvedčených postupov v oblasti zdravotnej starostlivosti, podporu
integrovanej starostlivosti a prijímanie technologických, organizačných a
spoločenských inovácií, ktoré umožnia predovšetkým starším osobám
zostať aktívne a nezávislé. Tieto kroky prispejú k zvýšeniu a
predĺženiu ich fyzickej, sociálnej a psychickej pohody.
Všetky tieto činnosti budú realizované
tak, aby poskytovali podporu v etapách výskumu a inovácie, čím sa zvýši
konkurencieschopnosť európskych podnikov, a podnietili rozvoj nových
príležitostí na trhu.
Konkrétne činnosti sú opísané nižšie.
1.1.        Pochopenie determinantov
zdravia, zlepšenie podpory zdravia a prevencie chorôb
Dosiahnutie preukázateľne efektívnej podpory
zdravia a prevencie chorôb vyžaduje lepšie pochopenie determinantov zdravia,
ktoré súčasne umožní vypracovať komplexné ukazovatele zdravia a
pohody v rámci Únie. Výskum sa zameria na faktory správania (vrátane životného
štýlu), sociálno-hospodárske a genetické faktory v najširšom zmysle. Využijú sa
pritom dlhodobé kohortné štúdie a ich prepojenie s údajmi z výskumu v tzv.
omických vedách (vedy s príponou „-omika“) a iné metódy.
Lepšie pochopenie životného prostredia ako
determinantu zdravia bude napríklad vyžadovať integrované metódy z oblasti
molekulárnej biológie, epidemiológie a toxikológie zamerané na skúmanie
vzťahov medzi zdravím a životným prostredím vrátane štúdií režimov
pôsobenia chemických látok a kombinovaného pôsobenia znečistenia a iných
stresových faktorov súvisiacich so životným prostredím a klímou, integrovaného
toxikologického testovania, ako aj alternatívnych metód testovania na
zvieratách. Pri hodnotení pôsobenia jednotlivých faktorov sú potrebné
inovačné prístupy využívajúce biologické ukazovatele novej generácie
vychádzajúce z omických vied a epigenetiky, biologického monitorovania
ľudí, hodnotenia vystavenia osôb jednotlivým faktorom a modelovania s
cieľom pochopiť kombinované, kumulatívne a akútne pôsobenie jednotlivých
spoločensko-hospodárskych i behaviorálnych faktorov. Podporí sa lepšie
prepojenie s údajmi o životnom prostredí pomocou pokročilých
informačných systémov.
Týmto spôsobom bude možné posúdiť
existujúce i plánované politiky a programy a zabezpečiť podporu zo
strany politík. Súčasne je možné vypracovať účinnejšie opatrenia
v oblasti správania, prevencie a vzdelávacích programov vrátane programov
zameraných na zvyšovanie zdravotnej gramotnosti v oblasti výživy,
očkovania a iných opatrení v rámci základnej starostlivosti.
1.2.        Vývoj efektívnych
skríningových programov a skvalitnenie hodnotenia náchylnosti na choroby
Vývoj skríningových programov závisí od
identifikácie včasných biologických ukazovateľov rizika a vypuknutia
ochorenia, pričom ich zavedenie závisí od testovania a schválenia
skríningových metód a programov. Schopnosť identifikovať jedincov a
skupiny obyvateľov so zvýšeným rizikom ochorenia umožní vyvinúť
personalizované, stratifikované a kolektívne stratégie účinnej a nákladovo
efektívnej prevencie.
1.3.        Zlepšenie dohľadu a
pripravenosti
Ľudí neustále ohrozujú nové a akútne
infekcie (vrátane infekcií v dôsledku klimatických zmien), odolnosť
existujúcich patogénov voči liekom a iné priame a nepriame dôsledky
klimatických zmien. Modelovanie epidémií, efektívne reagovanie na pandémie a
reagovanie na následky neinfekčných chorôb vznikajúcich v dôsledku
klimatických zmien, napríklad snahou o udržanie a zvýšenie možností boja proti
infekčným ochoreniam rezistentným voči liekom, vyžadujú dokonalejšie
metódy dohľadu, siete včasného varovania, zdravotnícke organizácie a
kampane zamerané na pripravenosť na tieto situácie.
1.4.        Pochopenie ochorenia
Vývoj nových a lepších preventívnych opatrení,
diagnostiky a liečby vyžaduje lepšie pochopenie zdravia a ochorenia vo
všetkých vekových kategóriách. Nevyhnutným predpokladom lepšieho pochopenia
všetkých aspektov procesov ochorenia vrátane opätovnej klasifikácie bežných
variácií a ochorenia a predpokladom overenia a využitia výsledkov výskumu v
klinickej praxi je medziodborový, translačný výskum patofyziológie
ochorenia na základe molekulárnych údajov.
Podporný výskum bude zahŕňať a
podnecovať vývoj a použitie nových nástrojov a prístupov na tvorbu
biomedicínskych údajov a využívať omické vedy, vysokovýkonné metódy a
postupy systémovej medicíny. Tieto činnosti budú vyžadovať úzke
prepojenie medzi základným a klinickým výskumom a dlhodobými kohortnými
štúdiami (a zodpovedajúcimi hlavnými oblasťami výskumu), ako je to uvedené
vyššie. V záujme normalizácie, uchovávania a výmeny údajov a prístupu k nim,
ktoré sú základnými predpokladmi maximálneho využívania údajov a stimulácie
inovačnejších a efektívnejších spôsobov analýzy a kombinovania súborov
údajov, je potrebné aj úzke prepojenie s výskumom a zdravotnými
infraštruktúrami (databázy, biobanky atď.).
1.5.        Vývoj lepších preventívnych
vakcín
Je potrebné vytvoriť efektívnejšie
preventívne vakcíny (alebo iné preventívne opatrenia) a systémy očkovania
pre širšiu škálu ochorení založené na získaných údajoch. Tento krok vyžaduje
lepšie pochopenie ochorenia, procesu choroby a následných epidémií a realizáciu
klinických a súvisiacich štúdií.
1.6.        Zlepšenie diagnostiky
Vývoj novej a efektívnejšej diagnostiky
vyžaduje lepšie pochopenie zdravia, ochorenia a procesu choroby. Budú sa
rozvíjať nové i existujúce technológie s cieľom výrazne zlepšiť
výsledky liečby vďaka včasnejšej a presnejšej diagnostike a
lepšiemu prispôsobeniu liečby jednotlivým pacientom.
1.7.        Využívanie medicínskych
postupov in silico na zlepšenie liečby a prognóz ochorení
Pomocou počítačových simulácií
využívajúcich údaje konkrétnych pacientov a vychádzajúcich z postupov
systémovej medicíny a fyziologického modelovania je možné predpovedať
náchylnosť na ochorenie, vývoj choroby a pravdepodobnú úspešnosť
liečby. Modelovú simuláciu je možné využiť na podporu klinických
štúdií, predpovedanie reakcie na liečbu a prispôsobovanie a optimalizáciu
liečby.
1.8.        Liečba ochorenia
Je dôležité podporiť zdokonaľovanie
prierezových podporných technológií v oblasti liekov, vakcín a iných terapeutických
prístupov vrátane transplantácie, génových a bunkových liečebných
postupov, zvýšiť úspešnosť procesu vývoja liekov a vakcín (vrátane
alternatívnych metód, ktorá nahrádzajú klasické postupy testovania
bezpečnosti a účinnosti, napr. vývoj nových metód), vyvinúť
postupy regeneratívnej medicíny vrátane postupov využívajúcich kmeňové
bunky, vyvinúť zdokonalené liečebné a asistenčné zariadenia a
systémy, udržiavať a rozvíjať naše schopnosti v oblasti boja proti
prenosným, zriedkavým, závažným a chronickým ochoreniam a podniknúť
medicínske opatrenia v závislosti od dostupnosti účinných
antimikrobiálnych liekov, vyvinúť komplexné postupy na liečenie
komorbidít vo všetkých vekových kategóriách a vylúčiť polyfarmáciu.
Tieto zlepšenia pomôžu pri vývoji nových, efektívnejších, výhodnejších a
udržateľných spôsobov liečby ochorení a zvládania postihnutia.
1.9.        Prenos poznatkov do klinickej
praxe a merateľné inovačné opatrenia
Prostriedkami na prenos biomedicínskych
poznatkov do praxe k pacientom sú klinické štúdie, preto bude zabezpečená
podpora štúdií, ako aj zlepšovanie ich prenosu do praxe. Ako príklady je možné
uviesť vývoj lepších metodík, ktoré umožnia zameranie štúdií na príslušné
skupiny populácie vrátane pacientov, ktorí trpia inými sprievodnými ochoreniami
alebo už podstupujú liečbu, porovnanie efektívnosti zásahov a riešení, ako
aj zvýšené využívanie databáz a elektronických zdravotných záznamov ako zdrojov
údajov pri štúdiách a prenose poznatkov. Podporí sa aj prenos iných druhov
opatrení, napríklad opatrení súvisiacich s nezávislým životom v podmienkach
reálneho sveta.
1.10.      Lepšie využívanie údajov o
zdraví
Podporí sa integrácia infraštruktúr,
informačných štruktúr a zdrojov informácií (vrátane informácií získaných z
kohortných štúdií, protokolov, zhromaždených údajov, ukazovateľov
atď.), ako aj normalizácia, interoperabilita, uchovávanie a zdieľanie
prístupu k údajom, s cieľom umožniť správne využívanie týchto údajov.
Pozornosť sa sústredí na spracovanie údajov, riadenie, modelovanie a
vizualizáciu poznatkov.
1.11.      Zdokonaľovanie vedeckých
nástrojov a metód na podporu tvorby politík a pre regulačné potreby
Je potrebné podporiť vývoj vedeckých
nástrojov, metód a štatistík na rýchle, presné a prognostické hodnotenie
bezpečnosti, účinnosti a kvality zdravotníckych technológií vrátane
nových liekov, biologických opatrení, pokrokových liečebných postupov a
zdravotníckych pomôcok. Táto otázka sa týka predovšetkým vývoja nových možností
v oblastiach, ako sú očkovanie, liečba pomocou buniek, tkanív a
génov, liečba orgánov a transplantácia, špecializovaná výroba, biobanky,
nové zdravotnícke pomôcky, diagnostické a liečebné postupy, genetické
testovanie, interoperabilita a elektronické zdravotníctvo vrátane aspektov
dôvernosti údajov. Je potrebné podporiť aj zdokonaľovanie metodík na
hodnotenie rizík, postupov pri testovaní a stratégií týkajúcich sa životného
prostredia a zdravia. Dôležitá je aj podpora vývoja primeraných pomocných metód
na posúdenie etických aspektov v už uvedených uvedených oblastiach.
1.12.      Aktívne starnutie, samostatný
život a život s asistenciou
Nákladovo výhodné a používateľsky
priaznivé riešenia pre aktívny samostatný život a život s asistenciou pre
starnúcich obyvateľov a ľudí s postihnutím vyžadujú viacodborový
pokročilý a aplikovaný výskum a inovácie s využitím behaviorálnych,
gerontologických, digitálnych a iných vied. Táto oblasť zahŕňa
rôzne podmienky a technológie, systémy a služby vedúce k zvýšeniu kvality
života a funkčnosti vrátane mobility, inteligentných personalizovaných
asistenčných technológií, služieb a sociálnej robotiky a pomoc poskytovanú
okolím. Podporia sa pilotné projekty v oblasti výskumu a inovácií zamerané na
uplatňovanie a široké využívanie riešení.
1.13.      Posilnenie postavenia
jednotlivcov v oblasti samostatnej starostlivosti o zdravie
Zlepšenie postavenia jednotlivcov pri
skvalitňovaní a riadení vlastného zdravia počas života povedie k
ušetreniu nákladov na systémy zdravotnej starostlivosti, pričom sa umožní
manažment chronických ochorení mimo inštitúcií a zlepšia výsledky v oblasti
zdravia. Na dosiahnutie tohto cieľa sú potrebné výskum modelov správania a
sociálnych modelov, sociálnych postojov a cieľov v oblasti
personalizovaných zdravotníckych technológií, mobilné alebo prenosné nástroje,
nová diagnostika a personalizované služby zamerané na podporu zdravého
životného štýlu, pohody, samostatnej starostlivosti, zdokonalenej interakcie
medzi občanom a zdravotníckymi pracovníkmi a personalizovaných programov
manažmentu ochorenia a postihnutia, ako aj podpora infraštruktúr s dostupnými
poznatkami.
1.14.      Podpora integrovanej
starostlivosti
Podpora manažmentu chronických ochorení mimo
inštitúcií súčasne závisí od zdokonalenia spolupráce medzi
poskytovateľmi zdravotnej a sociálnej alebo neformálnej starostlivosti.
Podporí sa výskum a inovačné aplikácie umožňujúce rozhodovanie na
základe dostupných informácií a poskytovania údajov na rozsiahle
uplatňovanie nových riešení a ich využitie na trhu vrátane
interoperabilných diaľkových služieb v oblasti zdravia a starostlivosti. Podporí
sa aj výskum a inovácie zamerané na skvalitnenie organizácie poskytovania
dlhodobej starostlivosti.
1.15.      Inovačné technológie a
prístupy a optimalizácia efektívnosti a účinnosti systémov zdravotnej
starostlivosti a odstraňovanie nerovnosti na základe dôkazmi podloženého
rozhodovania a šírenia osvedčených postupov
Je potrebné podporiť vývoj systému
hodnotenia zdravotníckych technológií a ekonomiky zdravia, ako aj zbieranie
dôkazov a šírenie osvedčených postupov, inovačných technológií a
postupov v oblasti zdravotnej starostlivosti vrátane IKT a aplikácií
elektronického zdravotníctva. Podporí sa komparatívna analýza reformy systémov
verejného zdravotníctva v Európe a tretích krajinách a hodnotenie ich
strednodobého a dlhodobého vplyvu na hospodárstvo a spoločnosť.
Podporí sa analýza budúcich potrieb pracovných síl v oblasti zdravotníctva z
pohľadu počtu a požadovaných zručností na základe nových modelov
starostlivosti. Podporí sa výskum vývoja nerovnosti v oblasti zdravia, jej
spolupôsobenia s inými hospodárskymi a sociálnymi nerovnosťami a
účinností politík zameraných na ich obmedzenie v Európe i mimo nej.
Nakoniec je potrebné podporiť posudzovanie riešení v oblasti
bezpečnosti pacientov a systémov zabezpečenia kvality vrátane úlohy
pacientov pri dosahovaní bezpečnej a kvalitnej starostlivosti.
1.16.      Konkrétne aspekty
implementácie
Poskytovaná podpora sa bude
vzťahovať na celú škálu činností od prenosu poznatkov a
technológií po rozsiahle činnosti preukazovania, ktorých výsledkom budú
merateľné riešenia pre Európu i iné krajiny.
2.           Bezpečnosť potravín,
udržateľné poľnohospodárstvo a biohospodárstvo
2.1.        Udržateľné
poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo
Sú potrebné príslušné poznatky, nástroje,
služby a inovácie zamerané na podporu produktívnejších, nákladovo
efektívnejších a odolnejších systémov poľnohospodárstva a lesného
hospodárstva, ktoré dodávajú dostatok potravín, krmív, biomasy a iných surovín,
a zabezpečenie ekosystémových služieb pri súčasnom poskytovaní
podpory na rozvoj prosperujúceho života na vidieku. Výskum a zavádzanie
inovácií ponúknu možnosti integrácie cieľov v oblasti
poľnohospodárstva a životného prostredia do udržateľnej výroby,
a tak: sa dosiahne zvýšenie produktivity a efektívnosti využívania zdrojov
v poľnohospodárstve, zníženie emisií skleníkových plynov v
poľnohospodárstve, zníženie vyplavovania živín z obrábanej pôdy do pôdy i
vodného prostredia, zníženie závislosti od medzinárodného dovozu proteínov
rastlinného pôvodu do Európy a zvýšenie úrovne biodiverzity v systémoch primárnej
výroby.
2.1.1.     Zvýšenie efektivity výroby a
vyrovnanie sa so zmenou klímy pri súčasnom zaručení
udržateľnosti a odolnosti
Uvedené činnosti zvýšia produktivitu, ako
aj schopnosť rastlín, zvierat a výrobných systémov prispôsobiť sa
rýchlo sa meniacim podmienkam životného prostredia, klimatickým podmienkam a
rastúcemu nedostatku prírodných zdrojov. Dosiahnuté inovácie prispejú k
prechodu na nízkoenergetické hospodárstvo s nízkou produkciou emisií a odpadov
v rámci celého reťazca zásobovania potravinami a krmivami. Okrem príspevku
k zabezpečeniu potravín sa vytvoria nové možnosti na využitie biomasy a
vedľajších produktov z poľnohospodárstva a lesného hospodárstva v
širokom spektre aplikácií mimo potravinárskeho priemyslu.
Budú sa vyhľadávať viacodborové
prístupy zamerané na výkonnosť rastlín, zvierat a mikroorganizmov pri
súčasnom zabezpečení efektívneho využívania zdrojov (vody, živín,
energie) a ekologickej integrity vidieckych oblastí. Dôraz sa bude klásť
na integrované a rozmanité systémy výroby a poľnohospodárske postupy
vrátane využívania presných technológií a ekologických stratégií intenzifikácie
s cieľom využiť výhody bežného i organického poľnohospodárstva.
Genetické zdokonaľovanie vlastností rastlín a zvierat v oblasti prispôsobenia
a produktivity si vyžiada prispôsobenie bežných i moderných metód chovu a
lepšie využívanie genetických zdrojov. Príslušná pozornosť sa bude
venovať hospodáreniu s pôdou na farmách s cieľom zvýšiť
úrodnosť pôdy ako základného predpokladu pre produktivitu plodín. Bude sa
podporovať zdravie zvierat a rastlín a naďalej sa budú rozvíjať
integrované opatrenia na kontrolu ochorení a škodcov. V rámci výskumu
antimikrobiálnej rezistencie sa budú riešiť stratégie eliminácie ochorení
zvierat vrátane zoonóz. Štúdiom vplyvov postupov na životné podmienky zvierat
sa prispeje k plneniu potrieb spoločnosti. Vyššie uvedené oblasti bude
podporovať hlbší výskum zameraný na príslušné biologické otázky, ako aj na
podporu vývoja a implementácie politík Únie.
2.1.2.     Zabezpečenie
ekosystémových služieb a verejných služieb
Poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo sú
jedinečnými systémami, ktoré poskytujú komerčné produkty, ale aj
služby pre verejnosť (vrátane kultúrnej a rekreačnej hodnoty) a
dôležité ekologické služby, napríklad funkčnú biodiverzitu a biodiverzitu
in situ, opeľovanie, reguláciu vody, krajinné prostredie, potláčanie
erózie, sekvestráciu uhlíka a zníženie obsahu skleníkových plynov.
Činnosti v oblasti výskumu podporia poskytovanie týchto verejných služieb
a ďalších služieb prostredníctvom riešení v oblasti správy, nástrojov na
podporu rozhodovania a hodnotenia ich mimotrhovej hodnoty. Medzi konkrétne
problémy, ktoré sa budú riešiť, patrí určenie systémov
poľnohospodárstva a lesného hospodárstva a krajinných modelov, ktoré majú
predpoklady na dosiahnutie týchto cieľov. Zmeny v aktívnom riadení
poľnohospodárskych systémov vrátane využitia technológií a zmien postupov
budú viesť k zníženiu emisií skleníkových plynov.
2.1.3.     Posilnenie vidieckych oblastí,
podpora politík a vidieckeho rozvoja
Podnieti sa rozvoj možností vidieka formou
posilnenia jeho kapacít v oblasti primárnej výroby a poskytovania
ekosystémových služieb, ako aj vytvorením možností na výrobu nových a
diverzifikovaných produktov (potravín, krmív, materiálov, energie), ktoré zodpovedajú
rastúcemu dopytu po nízkouhlíkových dodávateľských systémoch s krátkym
výrobným reťazcom. Zaručenie súdržnosti vidieckych oblastí a
prevencia hospodárskej a spoločenskej marginalizácie, podpora
diverzifikácie hospodárskych činností (vrátane sektora služieb),
zabezpečenie príslušných vzťahov medzi vidieckymi a mestskými
oblasťami, ako aj podpora výmeny informácií, preukazovania, inovácií a
šírenia informácií a presadenie participačného riadenia zdrojov, vyžadujú
spoločensko-hospodársky výskum spojený s vývojom nových stratégií a
inštitucionálnych inovácií. Súčasne je potrebné zamerať sa na
spôsoby, ktoré umožňujú využitie spoločenského a hospodárskeho
prínosu verejných služieb vo vidieckych oblastiach na miestnej a regionálnej
úrovni. Potreby v oblasti inovácií definované na regionálnej a miestnej úrovni
budú doplnené prostredníctvom medzisektorových výskumných činností na
medzinárodnej a európskej úrovni. Výskumné
projekty poskytnú podporu tvorcom politík a iným subjektom činným pri
implementácii, monitorovaní a posudzovaní príslušných stratégií, politík a
právnych predpisov vo vidieckych oblastiach i v rámci celého biohospodárstva
poskytnutím potrebných analytických nástrojov, ukazovateľov, modelov a
činností zameraných na budúcnosť. Správne posúdenie prípadných zmien
medzi rôznymi typmi využívania zdrojov (pôda, voda a iné vstupy) a produktmi
biohospodárstva vyžaduje príslušné nástroje a údaje. Pozornosť sa sústredí
na spoločensko-hospodárske a komparatívne hodnotenie systémov poľnohospodárstva
a lesného hospodárstva a ich udržateľnosti.
2.2.        Udržateľný a
konkurencieschopný poľnohospodársko-potravinársky priemysel pre
bezpečné a zdravé stravovanie
Je potrebné venovať pozornosť
potrebám spotrebiteľov v oblasti bezpečných, zdravých a cenovo
dostupných potravín a súčasne zvážiť vplyv správania v oblasti
spotreby potravín a výroby potravín a krmív na zdravie ľudí a ekosystém
ako celok. Pozornosť sa bude venovať i zabezpečeniu a
bezpečnosti potravín a krmív, konkurencieschopnosti európskeho
poľnohospodárstva a udržateľnosti výroby a zásobovania potravinami so
zameraním na celý potravinový reťazec a súvisiace služby, či už bežné
alebo organické, od primárnej výroby až po spotrebu. Tento prístup prispeje k
a) zabezpečeniu bezpečných potravín pre všetkých Európanov a
eliminácii hladu vo svete, b) zníženiu počtu ochorení súvisiacich s
potravinami a stravovaním prostredníctvom podpory zdravého a udržateľného
stravovania, výchovy spotrebiteľov a inovácií v potravinárskom priemysle,
c) zníženiu spotreby vody a energie pri spracovaní, prevoze a distribúcii
potravín a d) zníženiu množstva odpadu z potravín do roku 2030 o 50 %.
2.2.1.     Spotrebiteľský výber so
znalosťou veci
Pozornosť sa bude venovať otázke
preferencií spotrebiteľa, jeho názorom, potrebám, správaniu, životnému
štýlu a vzdelaniu a zlepší sa komunikácia medzi spotrebiteľmi, výskumom
zameraným na potravinový reťazec a prevádzkovateľmi reťazcov s
cieľom zvýšiť informovanosť pri výbere, udržateľnosť
spotreby a ich vplyv na výrobu, inkluzívny rast a kvalitu života, najmä v
prípade zraniteľných skupín. Inovácie v sociálnej oblasti budú
reagovať na problémy v spoločnosti a inovačné modely a metodiky
v oblasti spotrebiteľských vied poskytnú porovnateľné údaje a
pripravia podmienky na zohľadnenie potrieb v rámci politík Únie.
2.2.2.     Bezpečné a zdravé
potraviny a stravovanie pre všetkých
Pozornosť sa bude venovať potrebám v
oblasti výživy a vplyvu potravín na fyziologické funkcie, fyzický a mentálny
výkon, ako aj prepojeniu medzi stravovaním, starnutím, chronickými ochoreniami
a poruchami a modelmi stravovania. Určia sa riešenia a inovácie v oblasti
stravovania vedúce k zlepšeniu situácie v oblasti zdravia a pohody.
Zabezpečí sa hodnotenie, monitorovanie, kontrola a sledovanie chemického a
mikrobiálneho znečistenia potravín a krmiva v rámci celého
dodávateľského reťazca potravín a pitnej vody od výroby a skladovania
až po balenie, distribúciu, verejné stravovanie a prípravu v domácnostiach.
Inovácie v oblasti bezpečnosti potravín, zdokonalenie nástrojov slúžiacich
na oznamovanie rizík a zvýšenie bezpečnostných noriem potravín budú
viesť k zvýšeniu dôvery a ochrany spotrebiteľov v Európe. Celkové
zvýšenie noriem v oblasti bezpečnosti potravín súčasne prispeje k
posilneniu konkurencieschopnosti európskeho potravinárskeho priemyslu.
2.2.3.     Udržateľný a
konkurencieschopný poľnohospodársko-potravinársky priemysel
V oblasti potravinárstva a krmovinárstva sa
bude venovať pozornosť potrebe vyrovnať so zmenou lokálneho
charakteru spoločnosti, životného prostredia, klímy a hospodárstva na
globálny na všetkých úrovniach výrobného potravinového a krmivového
reťazca vrátane tvorby potravín, ich spracovania, balenia, kontroly
procesov, znižovania odpadu, zhodnocovania vedľajších produktov a
bezpečnej likvidácie vedľajších živočíšnych produktov. Vytvoria
sa inovačné a udržateľné procesy s efektívnym využívaním zdrojov a
diverzifikované, bezpečné, cenovo dostupné a vysokokvalitné výrobky. Tým
sa posilní inovačný potenciál európskeho dodávateľského potravinového
reťazca, zvýši sa jeho konkurencieschopnosť, podnieti sa hospodársky
rast a zamestnanosť a umožní sa prispôsobenie európskeho potravinárskeho
priemyslu zmenám. Medzi ďalšie otázky, ktoré sa budú riešiť, patria
sledovateľnosť, logistika a služby, spoločenské a hospodárske
faktory, odolnosť potravinového reťazca voči environmentálnym a
klimatickým rizikám a obmedzenie negatívnych vplyvov činností v rámci
potravinového reťazca, zmien stravovania a výrobných systémov na životné
prostredie.
2.3.        Využitie potenciálu živých
vodných zdrojov
Jednou z hlavných
vlastností živých vodných zdrojov je ich obnoviteľnosť, pričom
ich udržateľné využívanie závisí od dôkladného pochopenia a vysokej úrovne
kvality a produktivity vodných ekosystémov. Hlavným
cieľom je udržateľné využívanie živých vodných zdrojov tak, aby sa
maximalizovali sociálne a hospodárske výhody a výnosy z európskych oceánov a
morí. Súčasťou tejto snahy je
optimalizácia udržateľného prínosu rybného hospodárstva a vodnej kultúry k
zabezpečeniu potravín v kontexte globálneho hospodárstva a zníženie
výraznej závislosti Únie od dovozu morských plodov (približne 60 % celkovej
spotreby morských plodov v Európe závisí od dovozu, pričom Únia je
najväčším svetovým dovozcom produktov rybného hospodárstva) a zdokonalenie
morských biotechnológií tak, aby podporovali prirodzený rast. Činnosti v
oblasti výskumu podporia ekosystémový prístup k riadeniu a využívaniu
prírodných zdrojov a zvyšovaniu ekologického charakteru príslušných sektorov v
súlade so súčasným politickým rámcom.
2.3.1.     Rozvoj udržateľného a
ekologického rybného hospodárstva
Nová spoločná politika v oblasti rybného
hospodárstva, rámcová smernica o morskej stratégii a stratégia Únie v oblasti
biodiverzity vyzývajú na dosiahnutie udržateľnejšieho,
konkurencieschopnejšieho a ekologickejšieho európskeho rybného hospodárstva.
Prechod na ekosystémový prístup k rybnému hospodárstvu vyžaduje dôsledné
pochopenie vodných ekosystémov. Nové pohľady, nástroje a modely prispejú k
zdokonaleniu nášho chápania zdravia a produktivity morských ekosystémov a
hodnotenia, určovania a zmiernenia vplyvu rybného hospodárstva na morské
ekosystémy (vrátane hlbokého mora). Vytvoria sa nové stratégie zberu, ktoré
zabezpečia poskytovanie služieb spoločnosti pri súčasnom
zachovaní zdravia morských ekosystémov. Určí sa
spoločensko-hospodársky vplyv jednotlivých možností riadenia. Preskúmajú
sa vplyv a prispôsobovanie zmenám prírodného prostredia vrátane zmeny klímy i
nové nástroje riadenia, ktoré sa majú použiť na riešenie rizík a neistoty.
Činnosti sa zamerajú na podporu výskumu v oblasti biológie, genetiky a
dynamiky populácií rýb, úlohu kľúčových druhov v ekosystémoch,
rybárskej činnosti a jej monitorovanie, správanie v odvetví rybolovu a
prispôsobovanie novým trhom, napr. ekologickému označovaniu, a účasti
rybného priemyslu na procesoch rozhodovania. Pozornosť sa bude
venovať i spoločnému využívaniu mora na iné činnosti, najmä v
pobrežných oblastiach, a jeho spoločensko-hospodárskemu vplyvu.
2.3.2.     Rozvoj konkurencieschopnej
európskej akvakultúry
Akvakultúra má výrazný potenciál v rámci
vývoja zdravých, bezpečných a konkurencieschopných výrobkov prispôsobených
potrebám a preferenciám spotrebiteľov, ako aj pri poskytovaní
environmentálnych služieb (bioremediácia, pôdohospodárstvo a vodné hospodárstvo
atď.) a výrobe energie. Tento potenciál je však potrebné v Európe plne
rozvinúť. Posilní sa rozvoj poznatkov a technológií vo všetkých aspektoch
domestikácie usadených druhov a diverzifikácie nových druhov, pričom sa
zohľadnia vzájomné pôsobenie medzi vodnou kultúrou a vodnými ekosystémami,
vplyvy zmeny klímy a možnosti tohto odvetvia prispôsobiť sa im. Budú sa
podporovať inovácie udržateľných systémov výroby vo vnútrozemí, na
pobreží i na mori. Dôraz sa pritom bude klásť na porozumenie spoločenským
a hospodárskym aspektom tohto odvetvia so zameraním na nákladovo a energeticky
efektívnu výrobu zohľadňujúcu požiadavky trhu i zákazníkov pri
súčasnom zabezpečení konkurencieschopnosti a atraktívnych vyhliadok
pre investorov i výrobcov.
2.3.3.     Podnecovanie morských inovácií
pomocou biotechnológií
Viac než 90 % morskej biodiverzity zostáva
doteraz neobjavenej, vďaka čomu vzniká obrovský potenciál na
objavenie nových druhov a aplikácie v oblasti morských biotechnológií, ktoré by
mohli viesť k predpokladanému 10 % ročnému rastu v tejto oblasti.
Podporí sa ďalšie objavovanie a využívania obrovského potenciálu, ktorý
ponúkajú morská biodiverzita a vodné biomasy, čo bude viesť k vzniku
nových, inovačných procesov, výrobkov a služieb na trhoch s potenciálnym
uplatnením v rôznych odvetviach vrátane chemického priemyslu a výroby
materiálov, farmaceutického priemyslu, rybolovu a vodnej kultúry, zásobovania
energiou a kozmetického priemyslu.
2.4.        Udržateľný a
konkurencieschopný biopriemysel
Hlavným cieľom je urýchliť prechod
európskeho priemyslu založeného na fosílnych palivách na nízkouhlíkový,
zdrojovo efektívny a udržateľný priemysel. Výskum a inovácie
zabezpečia prostriedky na zníženie závislosti Únie od fosílnych palív a
prispejú k dosiahnutiu politických cieľov v oblasti energie a zmeny klímy
do roku 2020 (10 % pohonných hmôt vyrobených z obnoviteľných zdrojov a 20
% zníženie emisií skleníkových plynov). Odhaduje sa, že prechod na biosuroviny
a biologické metódy spracovania umožní do roku 2030 zníženie emisií na úrovni 2,5
miliardy ton CO2, čím sa niekoľkonásobne zvýši trh s biosurovinami a
novými spotrebnými bioproduktmi. Využitie tohto potenciálu vyžaduje vybudovanie
širokej databázy vedomostí a vývoj príslušných (bio)technológií zameraných
najmä na tri kľúčové oblasti: a) prechod súčasných procesov
využívajúcich fosílne palivá na procesy využívajúce biotechnológie s efektívnym
využitím zdrojov a energií, b) vybudovanie spoľahlivých a primeraných
reťazcov na dodávanie biomasy, tokov odpadu a širokej siete biorafinérií v
Európe a c) podpora rozvoja trhu s bioproduktmi a bioprocesmi. Bude sa
pracovať na dosiahnutí synergie s cieľom Vedúce postavenie v
podporných a priemyselných technológiách.
2.4.1.     Posilňovanie
biohospodárstva pri budovaní biopriemyslu
Hlavný vývoj smerom k nízkouhlíkovému,
zdrojovo efektívnemu a udržateľnému priemyslu sa podporí objavovaním a
využívaním suchozemských a vodných biologických zdrojov pri súčasnej
minimalizácii negatívnych vplyvov na životné prostredie. Súčasne je
potrebné preskúmať prípadné kompromisné riešenia pri využívaní biomasy.
Cieľom bude vývoj bioproduktov a biologicky aktívnych zmesí pre priemysel
i spotrebiteľov s novými kvalitami, funkciami a vyššou
udržateľnosťou. Ekonomická hodnota obnoviteľných zdrojov,
biologického odpadu a vedľajších produktov sa bude maximalizovať
prostredníctvom využívania nových a zdrojovo efektívnych procesov.
2.4.2.     Rozvoj integrovaných
biorafinérií
Budú sa podporovať činnosti zamerané
na podporu udržateľných bioproduktov, medziproduktov, bioenergie a
biopalív so zameraním najmä na postupné zavádzanie, pričom prioritou bude
výroba výrobkov s vysokou pridanou hodnotou. Vyvinú sa nové technológie a
stratégie na zabezpečenie dodávok surovín. Rozšírenie škály druhov biomasy
používaných v biorafinériách druhej a tretej generácie vrátane vedľajších
produktov lesného hospodárstva, biologického odpadu a priemyselných
vedľajších produktov prispeje k eliminácii konfliktov medzi výrobou
potravín a paliva, čím sa podporí hospodársky rozvoj vidieckych a
pobrežných oblastí v rámci Únie.
2.4.3.     Podpora rozvoja trhu s
bioproduktmi a bioprocesmi
Opatrenia na strane dopytu otvoria nové trhy
pre biotechnologické inovácie. Normalizácia na úrovni Únie i medzinárodnej
úrovni je okrem iného potrebná aj na presné určenie bioobsahu,
funkčnosti výrobkov a ich biologickej rozložiteľnosti. Je potrebné
ďalej rozvíjať metodiky a prístupy k analýzam životných cyklov a
súčasne ich neustále prispôsobovať vývoju vedy i pokroku v priemysle.
Pri podpore tvorby nových trhov a realizácii obchodných príležitostí sa za
kľúčové považujú výskumné činnosti zamerané na podporu
normalizácie výrobkov a procesov a činnosť regulačných úradov v
oblasti biotechnológie.
2.5.        Konkrétne opatrenia
implementácie
Okrem bežných zdrojov externého poradenstva sa
bude prihliadať i na špecifické konzultácie so Stálym výborom pre
poľnohospodársky výskum (SCAR) v mnohých otázkach vrátane strategických
aspektov oblasti prognóz a koordinácie poľnohospodárskeho výskumu medzi
jednotlivými štátmi a na úrovni Únie. Zabezpečí sa príslušné prepojenie s
opatreniami európskeho partnerstva pre inovácie v oblasti produktivity a
udržateľnosti hospodárstva.
Prostredníctvom konkrétnych opatrení v oblasti
oznamovania, výmeny poznatkov a zapojenia rôznych subjektov do všetkých
projektov sa podporí vplyv a šírenie výsledkov výskumu. Pri implementácii sa
uplatní široké spektrum činností vrátane dôležitých demonštračných a
pilotných činností. V prípade potreby sa bude presadzovať jednoduchý
a otvorený prístup k výsledkom výskumu a osvedčeným postupom prostredníctvom
databáz.
Konkrétna podpora pre MSP umožní zvýšiť
účasť fariem, rybárov a iných typov mikropodnikov na výskume a
demonštračných činnostiach. Zohľadnia sa konkrétne potreby
sektora primárnej výroby v oblasti služieb podpory inovácií a podporných
štruktúr. Pri implementácii sa uplatní široké spektrum činností vrátane
krokov slúžiacich na výmenu poznatkov, pri ktorých sa aktívne zabezpečí
účasť farmárov a sprostredkovateľov z hľadiska sumarizácie
potrieb koncových používateľov v oblasti výskumu. V prípade potreby sa
bude presadzovať jednoduchý a otvorený prístup k výsledkom výskumu a
osvedčeným postupom.
Bude sa presadzovať jednoduchý a otvorený
prístup k výsledkom výskumu a osvedčeným postupom.
Zvážiť možno podporu pre iniciatívy
spoločného plánovania, vrátane iniciatívy „Poľnohospodárstvo,
zabezpečenie potravín a zmena klímy“; „Zdravé stravovanie pre zdravý
život“; „Zdravé a produktívne moria a oceány“ a realizácia možného
verejno-súkromného partnerstva v oblasti biopriemyslu.
Bude sa hľadať synergia s
ďalšími finančnými zdrojmi Únie, ktoré súvisia s touto
spoločenskou výzvou (napríklad fondy pre rozvoj vidieka a rybárske fondy),
a ďalšie možnosti ich využívania.
V rámci všetkých oblastí biohospodárstva sa
budú uplatňovať činnosti s výhľadom do budúcnosti vrátane
vývoja databáz, ukazovateľov a modelov s globálnym, európskym,
vnútroštátnym a regionálnym zameraním. Vytvorí sa Európske observatórium pre
biohospodárstvo na účely mapovania a monitorovania činností výskumu a
inovácií v Únii aj celosvetovo, ktoré vypracuje kľúčové ukazovatele
výkonu a monitoruje inovačné politiky v oblasti biohospodárstva.
3.           Bezpečná, čistá a efektívna
energia
3.1.        Zníženie spotreby energie a
uhlíkovej stopy na základe inteligentného a udržateľného rozvoja
Zdroje energie a modely spotreby v európskom
priemysle, doprave, stavebníctve, v mestách a obciach sú vo veľkej miere
neudržateľné, pričom majú výrazný vplyv na životné prostredie a zmenu
klímy. Vývoj budov s minimálnymi emisiami,
rozvoj vysokoefektívneho priemyslu a masové prijímanie energeticky
účinných postupov zo strany spoločností, jednotlivcov, komunít a
miest budú vyžadovať nielen technologický pokrok, ale aj netechnologické
riešenia, ako sú nové služby v oblasti poradenstva, financovania a riadenia
požiadaviek. Energetická účinnosť
môže týmto spôsobom predstavovať jeden z nákladovo najefektívnejších
spôsobov zníženia energetickej náročnosti, a tým zvýšenia bezpečnosti
zásobovania energiou, zníženia vplyvu na životné prostredie a klímu a zvýšenia
konkurencieschopnosti.
3.1.1.     Masové uvedenie technológií a
služieb zameraných na inteligentné a efektívne využitie energie na trh
Zníženie spotreby energie a obmedzenie tvorby
energetického odpadu pri súčasnom poskytovaní služieb potrebných pre
spoločnosť a hospodárstvo vyžaduje nielen širšie uvedenie
účinných, nákladovo efektívnych a inteligentnejších výrobkov a služieb na
masový trh, ale aj integráciu komponentov a zariadení tak, aby vzájomne
prispievali k optimalizácii celkového energetického využitia budov, služieb a priemyslu.

V záujme úplného prijatia a plného prínosu pre
spotrebiteľov (vrátane možnosti samostatného monitorovania vlastnej
spotreby) je potrebné upraviť a optimalizovať energetickú
výkonnosť týchto technológií a služieb pre príslušné prostredia a v ich
rámci. Na to je potrebný nielen výskum, vývoj a testovanie inovačných
informačných a komunikačných technológií (IKT) a monitorovacích a
regulačných postupov, ale aj rozsiahle demonštračné projekty a
aktivity v rámci zavedenia pred komerčným využitím s cieľom
zabezpečiť interoperabilitu a rozšíriteľnosť. Tieto
projekty majú byť zacielené na rozvoj spoločných postupov zameraných
na zhromaždenie, overenie a analýzu energetickej spotreby a emisných údajov s
cieľom zvýšiť merateľnosť, transparentnosť,
spoločenskú prijateľnosť, plánovanie a viditeľnosť
využitia energie a jeho vplyvu na životné prostredie.
3.1.2.     Využitie potenciálu
efektívnych a obnoviteľných vykurovacích a chladiacich systémov
Podstatná časť energie sa v Únii
spotrebuje na vykurovanie alebo chladenie, pričom hlavný vplyv na zníženie
energetickej náročnosti v tejto oblasti by mal rozvoj nákladovo
efektívnych a účinných technológií, metód integrácie systémov, napr.
pripojení k sieti s normalizovanými jazykmi, a služieb. Na to je potrebný
výskum a predvedenie nových systémov a komponentov pre aplikácie určené
pre priemysel i domácnosti, napríklad pri decentralizovanej a regionálnej
dodávke horúcej vody a vykurovaní a chladení budov. Tento prístup má
zahŕňať rôzne technológie: solárnu tepelnú energiu, geotermálnu
energiu, biomasu, tepelné čerpadlá, kombináciu tepla a elektrickej energie
atď. a zodpovedať požiadavkám na budovy a mestské časti s takmer
nulovou spotrebou energie. Je potrebný ďalší pokrok, najmä v oblasti
uloženia tepla z obnoviteľných zdrojov energie a pri presadzovaní rozvoja
a uplatnenia efektívnych kombinácií hybridných vykurovacích a chladiacich
systémov pre centralizované i decentralizované aplikácie.
3.1.3.     Podpora európskych
inteligentných miest a komunít
Jednými z najväčších spotrebiteľov
energie v Únii sú mestské oblasti, v ktorých sa uvoľňuje
zodpovedajúce veľké množstvo skleníkových plynov a vytvára podstatné
množstvo látok znečisťujúcich vzduch. Mestské oblasti sú súčasne
vystavené vplyvu znižujúcej sa kvality ovzdušia a zmien podnebia a musia
mať vypracované vlastné stratégie zmiernenia vplyvu a adaptácie.
Vyhľadávanie inovačných riešení v oblasti energií (energetická
účinnosť, systémy zásobovania elektrickou energiou a vykurovania a
chladenia) zapracované do riešení v oblasti dopravy, odpadov a úpravy vody, ako
aj riešení v oblasti IKT pre prostredie určené pre človeka, preto
hrajú kľúčovú úlohu pri transformácii na nízkouhlíkovú
spoločnosť. Je potrebné naplánovať zacielené iniciatívy na podporu
konvergencie priemyselných hodnotových reťazcov sektorov energetiky,
dopravy a IKT na inteligentné použitie v mestách. Zároveň je potrebné
vyvinúť a testovať v plnom rozsahu a v súlade s potrebami a
prostriedkami miest a komunít nové potreby v oblasti technológie, organizácie,
plánovania a obchodných modelov. Potrebný je aj výskum zameraný na pochopenie
sociálnych, hospodárskych a kultúrnych otázok tejto transformácie.
3.2.        Nízkonákladová elektrina s
nízkym obsahom uhlíka
Elektrická energia bude zohrávať
kľúčovú úlohu pri vytvorení ekologicky udržateľného
nízkouhlíkového hospodárstva. Zavádzanie
nízkouhlíkovej výroby elektrickej energie je príliš pomalé, pretože vyžaduje
vysoké náklady. Je nevyhnutné nájsť
riešenia, ktoré výrazne znížia náklady a zvýšia výkonnosť a
udržateľnosť s cieľom urýchliť zavedenie nízkouhlíkovej
výroby elektrickej energie na trh. Potrebné sú
tieto činnosti:
3.2.1.     Využitie úplného potenciálu
veternej energie
V oblasti veternej energie je cieľom
znížiť náklady na výrobu elektrickej energie pomocou vetra na pobreží i na
mori približne o 20 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 2010, presunúť
väčšiu časť výroby na more a umožniť primeranú integráciu
do elektrizačnej sústavy. V centre pozornosti bude vývoj, testovanie a
predvádzanie rozsiahlych systémov na konverziu veternej energie novej
generácie, vyššia účinnosť konverzie a vyššia dostupnosť výroby
na pobreží i na mori (vrátane vzdialených lokalít a nepriaznivých
poveternostných podmienok), ako aj nové procesy sériovej výroby.
3.2.2.     Vývoj efektívnych,
spoľahlivých a nákladovo konkurencieschopných solárnych energetických
systémov
Ak sa má solárna energia zahŕňajúca
fotovoltaické články (FV) a solárne tepelné elektrárne (CSP) presadiť
na trhu, náklady na ňu sa majú do roku 2020 znížiť o polovicu v
porovnaní s rokom 2010.
V prípade fotovoltaických článkov bude
potrebný dlhodobý výskum zameraný na nové stratégie a systémy, predvedenie a
testovanie masovej výroby s prihliadnutím na široký rozsah ich využitia.
V prípade elektrární CSP budú stáť v
centre pozornosti spôsoby zvyšovania efektívnosti a súčasného znižovania
nákladov a vplyvu na životné prostredie, ktoré umožnia priemyselné rozšírenie
predvedených technológií prostredníctvom budovania prvých elektrární svojho
druhu. Budú sa testovať riešenia na efektívnu kombináciu výroby solárnej
elektrickej energie s odsoľovaním vody.
3.2.3.     Vývoj konkurencieschopných a z
hľadiska životného prostredia bezpečných technológií na zachytávanie,
prepravu a ukladanie CO2
Zachytávanie a skladovanie uhlíka (CCS) je
kľúčovou možnosťou, ktorá sa musí široko využívať v
komerčnom rozsahu na celosvetovej úrovni, aby mohli byť splnené ciele
v rámci dekarbonizovanej výroby elektrickej energie a nízkouhlíkového priemyslu
do roku 2050. Cieľom je minimalizovať nadbytočné náklady na CCS
v energetike v prípade elektrární spaľujúcich uhlie a plyn v porovnaní s
porovnateľnými elektrárňami bez CCS a energeticky náročnými
priemyselnými zariadeniami.
Podpora bude zameraná najmä na preukázanie
úplného reťazca CCS pre reprezentatívne portfólio rôznych technologických
možností zachytávania, prepravy a skladovania uhlíka. Tieto aktivity bude
sprevádzať výskum zameraný na ďalší rozvoj týchto technológií a
získanie konkurencieschopnejších technológií zachytávania, zdokonalených
komponentov, integrovaných systémov a procesov, bezpečného geologického
uloženia a racionálnych riešení rozsiahleho opakovaného použitia zachyteného CO2
s cieľom umožniť komerčné využitie technológií CCS pre
elektrárne spaľujúce fosílne palivá a iné odvetvia priemyslu s veľkou
uhlíkovou záťažou, ktoré budú spustené do prevádzky po roku 2020.
3.2.4.     Vývoj využitia geotermálnej a
vodnej energie, energie morských vĺn a inej obnoviteľnej energie
Geotermálna a vodná energia, energia morských
vĺn, ako aj iné druhy obnoviteľnej energie môžu prispieť k
dekarbonizácii dodávok energie v Európe a súčasne zvýšiť ich
flexibilitu pre rôzne typy výroby a využitia energie. Cieľ je
komerčne dopracovať nákladovo efektívne a udržateľné technológie
a umožniť ich rozsiahle využitie v priemyselnom rozsahu vrátane integrácie
sústav. Energia oceánov, ako napríklad prílivová energia, energia z morských
prúdov a vĺn, predstavujú skutočne nulové emisie a predvídateľnú
energiu. K výskumným činnostiam by mali patriť laboratórny
inovačný výskum nízkonákladových spoľahlivých komponentov a
materiálov využívaných vo vysokokoróznom prostredí a prostredí, v ktorom
dochádza k nadmernej akumulácii živých organizmov, ako aj demonštračné
činnosti v rôznych podmienkach európskeho vodstva.
3.3.        Alternatívne palivá a mobilné
zdroje energie
Splnenie európskych cieľov v oblasti
energie a zníženia emisií CO2 súčasne vyžaduje vývoj nových palív a
mobilných zdrojov energie. Táto úloha je
dôležitá najmä pri riešení otázky inteligentnej, ekologickej a integrovanej
dopravy. Hodnotové reťazce týchto
technológií a alternatívnych palív nie sú dostatočne rozpracované a je
potrebné urýchliť ich prechod do fázy preukázania.
3.3.1.     Dosiahnutie
konkurencieschopnosti a udržateľnosti bioenergie
V oblasti bioenergie je cieľom
komerčné dopracovanie najsľubnejších technológií s cieľom
umožniť rozsiahlu udržateľnú výrobu pokročilých biopalív druhej
generácie s rôznymi hodnotovými reťazcami pre dopravu a získavanie
vysokoefektívneho kombinovaného tepla a elektrickej energie z biomasy vrátane
CCS. Cieľom je vývoj a predvedenie technológie pre rôzne spôsoby
získavania biomasy na rozličných úrovniach s prihliadnutím na rôzne
geografické a klimatické podmienky a logistické obmedzenia. Dlhodobejší výskum
sa zameria na vývoj udržateľného bioenergetického priemyslu po roku 2020.
Tieto činnosti budú dopĺňať výskum predvýrobných (krmivo,
biologické zdroje) i povýrobných (začlenenie do vozidiel) aspektov
realizovaný v rámci iných príslušných spoločenských problémov.
3.3.2.     Obmedzenie času na
uvedenie vodíka a technológií palivových článkov na trh
Palivové články a vodík majú veľký
potenciál prispieť k riešeniu energetických problémov, ktorým Európa
čelí. Ak majú byť tieto technológie schopné konkurencie na trhu, je
potrebné výrazné zníženie ceny. Náklady na systémy s palivovými článkami
určené na prepravu sa v najbližších 10 rokoch musia znížiť 10-násobne.
V záujme dosiahnutia tohto cieľa bude zabezpečená podpora pre
predvedenie veľkého rozsahu a činností v rámci zavedenia prenosných,
stacionárnych a dopravných aplikácií a súvisiacich služieb pred komerčným
využitím, ako aj pre dlhodobý výskum a rozvoj technológie na vybudovanie
konkurencieschopného reťazca palivových článkov a udržateľnej
infraštruktúry na výrobu vodíka v rámci Únie. Je potrebná silná vnútroštátna a
medzinárodná spolupráca vrátane vypracovania príslušných noriem, ktorá by
umožnila preniknúť na trh v dostatočnom rozsahu.
3.3.3.     Nové alternatívne palivá
K dispozícii je celá škála nových možností s
dlhodobým potenciálom, ako sú práškové kovové palivo, palivo získané pomocou
fotosyntetických mikroorganizmov (vo vode a pôde) a z umelých napodobením
fotosyntézy. Tieto nové spôsoby môžu predstavovať potenciál efektívnejšej
konverzie energie, nákladovo konkurencieschopnejších a udržateľných
technológií a takmer neutrálnych procesov, pri ktorých sa uvoľňujú
skleníkové plyny, ktoré neprinášajú súperenie o poľnohospodársku pôdu.
Výrazná podpora má pomôcť preniesť tieto nové a iné potenciálne
technológie z laboratória do etapy predvedenia s výhľadom na predvedenie
pred komerčným využitím do roku 2020.
3.4.        Samostatná inteligentná
európska elektrizačná sústava
Pri elektrických sieťach sa musia
zohľadniť tri vzájomne prepojené výzvy, aby sa umožnilo vytvorenie
spotrebiteľsky priaznivej a vysokodekarbonizovanej elektrickej sústavy: vytvorenie celoeurópskeho trhu, integráciu podstatne vyššieho množstva energie
z obnoviteľných zdrojov energie; riadenie
interakcií medzi miliónmi dodávateľov a zákazníkov (pričom bude
rásť počet domácností v oboch smeroch) vrátane vlastníkov elektrických
vozidiel. Kľúčovú úlohu pri prechode
na úplne dekarbonizovanú elektrickú sústavu budú hrať elektrické siete,
ktoré súčasne poskytujú ďalšiu flexibilitu a výhody v oblasti
nákladov pre spotrebiteľov. Hlavným
cieľom do roku 2020 je prenos a distribúcia približne 35 % elektrickej
energie z rozptýlených a koncentrovaných obnoviteľných zdrojov energie.
Výrazne integrovaný výskum a predvedenie budú
podporovať vývoj nových komponentov a technológií, ktoré budú
reagovať na jednotlivé aspekty na prenosovej i distribučnej strane
siete, ako aj pri uskladnení.
Pri znižovaní emisií a nákladov musia byť
zohľadnené všetky možnosti úspešného dosiahnutia rovnováhy medzi dodávkou
energie a dopytom po nej. Je potrebné vyvinúť nové technológie pre
elektrické sústavy a infraštruktúru na dvojsmernú digitálnu komunikáciu a
integrovať ich do elektrizačnej sústavy. Prispejú k lepšiemu
plánovaniu, monitorovaniu, regulácii a bezpečnej prevádzke sietí v bežných
i núdzových podmienkach, ako aj riadeniu interakcií medzi dodávateľmi a
zákazníkmi a preprave a riadeniu toku energie a obchodovaniu s ňou. Pri
zavádzaní budúcej infraštruktúry majú ukazovatele a analýzy prínosu z
hľadiska nákladov zohľadniť široké aspekty energetických sústav.
Súčasne sa budú maximalizovať synergie medzi inteligentnými a
telekomunikačnými sieťami s cieľom zabrániť duplikácii
investícií a zrýchliť zavádzanie inteligentných služieb v oblasti energií.

Prostriedky nového
uskladnenia energie (veľkokapacitné uskladnenie i batérie) a systémy vo
vozidlách poskytnú požadovanú flexibilitu medzi výrobou a dopytom. Zdokonalené technológie IKT ďalej zvýšia
flexibilitu dopytu po elektrickej energii tým, že poskytnú zákazníkom
(priemyselným a komerčným zákazníkom i domácnostiam) potrebné nástroje na
automatizáciu.
Hnacou silou
celkovej účinnosti a nákladovej efektívnosti reťazca zásobovania
elektrickou energiou a interoperability infraštruktúr, ako aj vytvorenia
otvoreného a konkurencieschopného trhu s inteligentnými sieťovými
technológiami, produktmi a službami, musí byť nová podoba plánovania, trhu
a regulácie. Pred zavedením riešení v rámci Európy je potrebné vytvoriť
rozsiahle demonštračné projekty na ich testovanie a overovanie a
hodnotenie prínosov pre systém i jednotlivé zainteresované strany. Predvádzania
majú byť doplnené výskumom s cieľom lepšie porozumieť reakciám
spotrebiteľov a podnikov na hospodárske stimuly, zmeny v správaní,
informačné služby a iné možnosti inovácií, ktoré poskytujú inteligentné
siete.
3.5.        Nové znalosti a technológie
Z dlhodobého hľadiska sú potrebné nové,
efektívnejšie a nákladovo konkurencieschopnejšie technológie. Pokrok sa má urýchliť pomocou viacodborového
výskumu s cieľom dosiahnuť prelomové vedecké objavy v oblasti
energetických stratégií a podporných technológií (napr. nanoveda, veda o
materiáloch, fyzika tuhých látok, IKT, bioveda, výpočtová technika,
vesmír), ako aj vývoja budúcich inovácií a nových technológií.
Pokročilý výskum bude potrebný aj s
cieľom poskytnúť riešenia pri prispôsobovaní energetických systémov
meniacim sa klimatickým podmienkam. Priority
by sa mali prispôsobiť novým vedeckým a technologickým potrebám a
možnostiam alebo novoobjaveným fenoménom, ktoré by mohli poukazovať na
sľubný vývoj či riziká pre spoločnosť, a ktoré by sa mohli
objaviť v priebehu implementácie programu Horizont 2020.
3.6.        Účinné rozhodovanie a
verejné zapojenie
Výskum v oblasti energie by mal
podporovať energetickú politiku a prebiehať dôsledne v súlade s
ňou. Predkladanie presných analýz tvorcom
politík vyžaduje rozsiahle poznatky v oblasti energetických technológií a
služieb, infraštruktúry, trhov (vrátane právneho rámca) a správania
spotrebiteľov. Podpora sa poskytne najmä
v rámci informačného systému Európskej komisie pre strategický plán
energetických technológií (plán SET) s cieľom vyvinúť presné a
transparentné nástroje, metódy a modely na posudzovanie hlavných hospodárskych
a spoločenských problémov týkajúcich sa energií,
vytvárať databázy a scenáre pre rozšírenú Úniu a posudzovať
vplyv energetických politík a politík súvisiacich s energiou na
zabezpečenie dodávok, životné prostredie a zmenu klímy,
spoločnosť a konkurencieschopnosť energetického priemyslu, realizovať činnosti v oblasti
sociálno-hospodárskeho výskumu.
Využívanie výhod poskytovaných webom a
sociálnymi technológiami, správanie spotrebiteľov vrátane
zraniteľných skupín, ako sú osoby s postihnutím, a zmeny správania sa budú
študovať v rámci otvorených inovačných platforiem, ako sú živé
laboratóriá a rozsiahle modely inovácií služieb.
3.7.        Zavádzanie energetických
inovácií na trh, posilnenie trhov a spotrebiteľov
Prenikanie inovácií na trh a riešenia v
oblasti ich replikácie sú kľúčové podmienky pre včasné a
nákladovo efektívne zavádzanie nových energetických technológií. Na dosiahnutie
tohto cieľa sú okrem výskumu založeného na technológiách a predvádzaní
potrebné činnosti s pridanou hodnotou pre Úniu zamerané na rozvoj,
uplatňovanie, zdieľanie a replikovanie netechnologických inovácií s
vysokou mierou pákového efektu na trhy s udržateľnou energiou v Únii v
rôznych odvetviach a na rôznych úrovniach riadenia.
Tieto inovácie by sa mali zamerať na
vytvorenie priaznivých trhových podmienok pre obnoviteľné technológie a
riešenia s nízkou produkciou uhlíka a vysokou energetickou účinnosťou
na úrovni dozoru, správy a financovania. Podporia
sa opatrenia uľahčujúce uplatňovanie tejto energetickej
politiky, ktoré pripravia pôdu pre nové investície tým, že podporia budovanie
kapacít a budú pôsobiť na verejnú mienku.
Výskum a analýzy opakovane potvrdili, že
kľúčovú úlohu pri úspechu či neúspechu politík zameraných na
udržateľnú energiu hrá ľudský faktor. Podporia
sa inovačné organizačné štruktúry, šírenie a výmena osvedčených
postupov, špecializovaná odborná príprava a činnosti zamerané na tvorbu
kapacít.
3.8.        Konkrétne aspekty implementácie
Prioritné podmienky na realizáciu
činností v rámci tejto úlohy sú určované potrebou posilniť
európsky rozmer výskumu a inovácií v oblasti energie. Hlavným cieľom bude
podpora implementácie programu výskumu a inovácií v rámci strategického plánu
energetických technológií (plán SET)[24]
, aby sa dosiahli dosiahnuť ciele politiky Únie v oblasti energie a zmeny
klímy. Dôležitým vstupom pri tvorbe pracovných programov budú preto programy
plánu SET a plány jeho implementácie. Základnou zásadou pri stanovovaní strategických
priorít a koordinácii výskumu v oblasti energie a v rámci celej Únie bude
štruktúra riadenia plánu SET.
Netechnologická časť plánu sa bude
riadiť právnymi predpismi a energetickou politikou Únie. Podporí sa
vytvorenie podporného prostredia pre masové zavedenie preukázaných riešení v
oblasti technológií a služieb, procesov a politických iniciatív zameraných na
nízkouhlíkové technológie a energetickú účinnosť v rámci celej Únie. Táto podpora môže zahŕňať i podporu
technickej pomoci pri rozvoji a realizácii investícií v oblasti energetickej
účinnosti a obnoviteľnej energie.
Pri zdieľaní zdrojov a spoločnej
realizácii bude dôležitá partnerská spolupráca so zainteresovanými stranami v
Európe. Je možné predpokladať, že v niektorých prípadoch sa existujúce
európske priemyselné iniciatívy plánu SET zmenia na formalizované
verejno-súkromné partnerstvá, ak sa takáto zmena bude považovať za
primeranú, s cieľom zvýšiť úroveň a súdržnosť
vnútroštátneho financovania a stimulovať spoločný výskum a
inovačné činnosti v členských štátoch. Zváži sa poskytovanie
podpory vrátane podpory za účasti členských štátov alianciám
realizujúcim verejný výskum, predovšetkým Európskej aliancii pre energetický
výskum založenej v rámci plánu SET, s cieľom akumulovať zdroje a
infraštruktúry pre verejný výskum a riešiť oblasti výskumu, ktoré sú
kľúčové pre európske záujmy. Priority plánu SET by mali podporiť
medzinárodné koordinačné kroky v súlade so zásadou variabilnej geometrie,
pričom sa zohľadnia schopnosti a osobitosti krajín.
Zmobilizuje sa informačný systém
Európskej komisie pre plán SET s cieľom vypracovať, v spolupráci so
zúčastnenými stranami, kľúčové ukazovatele výkonnosti (KPI) na
monitorovanie postupu implementácie, ktoré sa budú pravidelne upravovať
tak, aby zohľadnili najnovší vývoj. Činnosti
v rámci tejto úlohy sa budú v širšom meradle zameriavať na zlepšenie
koordinácie príslušných programov, iniciatív a politík Únie, napríklad politiky
súdržnosti, najmä prostredníctvom vnútroštátnych a regionálnych stratégií v
oblasti inteligentnej špecializácie, a mechanizmov systému obchodovania s
emisiami, napríklad v súvislosti s podporou demonštračných projektov.
4.           Inteligentná, ekologická a integrovaná
doprava
4.1.        Zdrojovo efektívna doprava
rešpektujúca životné prostredie
Európa stanovila politický cieľ
znížiť produkciu CO2 do roku 2050 o 60 %. Do roku 2030 plánuje
v mestách znížiť používanie áut s konvenčným palivom na polovicu a v
centrách hlavných miest tak dosiahnuť mestskú logistiku prakticky bez
produkcie CO2. Použitie nízkouhlíkových palív v letectve by malo do roku 2050
dosiahnuť úroveň 40 % a emisie CO2 z palív námorných lodí by sa do
roku 2050 mali znížiť o 40 %.
Výskum a inovácie výrazne prispejú k vývoju a
zavádzaniu potrebných riešení pre všetky druhy dopravy, ktoré podstatne znížia
produkciu emisií škodlivých pre životné prostredie (napríklad CO2,
NOx, a SOx) v doprave, znížia jej závislosť od
fosílnych palív, a tým znížia vplyv dopravy na biodiverzitu a zachovanie
prírodných zdrojov.
Uvedené ciele sa dosiahnu prostredníctvom
týchto činností:
4.1.1.     Zlepšenie environmentálnej
výkonnosti a zníženie vnímaného hluku a vibrácií zavedením čistejších a
tichších lietadiel, vozidiel a plavidiel
Činnosti v tejto oblasti sa sústredia na
koncové výrobky, ale aj na úspornejší a ekologickejší dizajn a výrobný proces
so začlenením recyklovateľnosti už v etape návrhu.
(e)
Vývoj a urýchlenie zavádzanie čistejších
pohonných technológií sú dôležité v záujme zníženia alebo eliminácie produkcie
CO2 a znečisťovania v dôsledku dopravy. Potrebné sú nové a
inovačné riešenia založené na elektrických motoroch a batériách,
palivových článkoch alebo hybridnom pohone. Technologický pokrok zároveň
prispeje k zdokonaleniu environmentálnej výkonnosti bežných pohonných systémov.

(f)
Objavovanie ďalších možností využívania
alternatívnych energií s nízkou produkciou emisií prispeje k znižovaniu
spotreby fosílnych palív. Medzi tieto možnosti patrí napríklad používanie
udržateľných palív a elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov
energie vo všetkých druhoch dopravy vrátane letectva, znižovanie spotreby
paliva prostredníctvom získavania energie či diverzifikovaného zásobovania
energiou a iné inovačné riešenia. Budú sa hľadať nové holistické
prístupy zamerané na vozidlá, uchovávanie energie a infraštruktúru zásobovania
energiou vrátane rozhraní medzi vozidlom a sieťou a inovačných
riešení na využívanie alternatívnych palív.
(g)
K zníženiu spotreby paliva prispeje zníženie
hmotnosti lietadiel, plavidiel a vozidiel a zníženie ich aerodynamického,
hydrodynamického a valivého odporu použitím ľahších materiálov,
účelnejších konštrukcií a inovačného dizajnu.
4.1.2.     Vývoj inteligentných
zariadení, štruktúr a služieb
Tieto činnosti
prispejú k optimalizácií dopravnej prevádzky a zníženiu spotreby zdrojov.
Zamerajú sa predovšetkým na efektívne využívanie a riadenie letísk, prístavov,
logistických platforiem a infraštruktúr pozemnej dopravy, ako aj na autonómne a
efektívne systémy údržby a kontroly. Osobitná pozornosť sa bude
venovať odolnosti infraštruktúr voči klimatickým podmienkam,
nákladovo efektívnym riešeniam založeným na prístupe zohľadňujúcom
celý životný cyklus a na rozsiahlejšie zavádzanie nových materiálov, ktoré
umožnia efektívnejšiu a finančne menej nákladnú údržbu. Pozornosť sa
zameria aj na dostupnosť a sociálne začlenenie.
4.1.3.     Zlepšovanie dopravy a mobility
v mestských oblastiach
Tieto činnosti
budú prínosom pre veľkú a narastajúcu časť populácie, ktorá žije
a pracuje v mestách alebo využíva mestá v oblasti služieb a oddychu. Je
potrebné vypracovať a testovať nové stratégie mobility, organizácie
dopravy, logistiky a riešenia v oblasti plánovania, ktoré prispejú k zníženiu
znečistenia ovzdušia a hluku a zvýšeniu efektivity. Je potrebné
vyvinúť verejnú a nemotorovú dopravu, ako aj iné možnosti zdrojovo efektívnej
dopravy, ktoré budú reálnou alternatívou používania súkromných motorových
vozidiel. Tento typ dopravy bude podporovaný vyšším využívaním inteligentných
dopravných systémov, ako aj inovačným riadením dopytu.
4.2.        Zvýšená mobilita, nižšia
preťaženosť dopravy, vyššia bezpečnosť a zabezpečenie
Príslušné ciele európskej dopravnej politiky
sa zameriavajú na optimalizáciu výkonu a efektivity v čase zvyšujúceho sa
dopytu po mobilite s cieľom vytvoriť z Európy najbezpečnejšiu
oblasť pre leteckú dopravu a do roku 2050 smerovať k nulovej
úmrtnosti v cestnej doprave. Do roku 2030 by 30 % nákladnej cestnej dopravy nad
300 kilometrov malo prejsť na železničnú alebo lodnú dopravu. Plynulá
a efektívna celoeurópska preprava osôb a tovaru spojená s internalizáciou
externých nákladov vyžaduje nový systém riadenia, poskytovania informácií a
platieb pre všetky druhy dopravy v Európe.
Výskum a inovácie výrazne prispejú k týmto
ambicióznym politickým cieľom prostredníctvom týchto činností:
4.2.1.     Postupné obmedzenie
preťaženosti dopravy
Tento cieľ je možné dosiahnuť
zavedením plne intermodálneho dopravného systému „z domu do domu“ a
vylúčením nepotrebného využívania dopravy. Toto riešenie vyžaduje podporu
vyššej integrácie medzi jednotlivými druhmi dopravy, optimalizáciu dopravných
sietí a lepšiu integráciu dopravných služieb. Inovačné riešenia
súčasne zvýšia dostupnosť dopravy vrátane jej dostupnosti pre
starších občanov a zraniteľné skupiny používateľov.
4.2.2.     Výrazné zlepšenie mobility
ľudí i prepravy nákladu
Tento cieľ je možné dosiahnuť
prostredníctvom vývoja a rozsiahleho využívania inteligentných dopravných
aplikácií a systémov riadenia. To znamená: plánovanie, riadenie dopytu,
informačné systémy a systémy platieb interoperabilné v rámci celej Európy,
úplnú integráciu informačných tokov, systémov riadenia, sietí
infraštruktúry a služieb v oblasti mobility do nového spoločného
multimodálneho rámca vychádzajúceho z otvorených platforiem. Tým sa
súčasne zaručí flexibilita a schopnosť rýchlo reagovať na
krízové situácie či extrémne poveternostné podmienky zmenou konfigurácie
jednotlivých druhov dopravy. K dosiahnutiu tohto cieľa prispejú nové
lokalizačné, navigačné a časovacie aplikácie využívajúce
satelitné navigačné systémy Galileo a EGNOS.
(a)
Inovačné technológie riadenia leteckej dopravy
prispejú pri rýchlo rastúcom dopyte k postupnej zmene bezpečnosti a
efektívnosti, zvýšeniu presnosti, skráteniu času stráveného na letisku
postupmi súvisiacimi s cestovaním a zvýšením odolnosti systému leteckej
dopravy. Realizáciu a ďalšie rozvíjanie projektu jednotného európskeho
vzdušného priestoru podporia riešenia zamerané na zvyšovanie automatizácie a
autonómie v oblasti riadenia leteckej dopravy a kontroly lietadiel, lepšia
integráciu zložiek vzdušnej a pozemnej dopravy, ako aj nové riešenia v oblasti
efektívneho a súvislého vybavovania cestujúcich a nákladov prostredníctvom
dopravného systému.
(b)
V prípade lodnej dopravy prispejú zdokonalené a
integrované technológie plánovania a riadenia k vytvoreniu tzv. modrého pásu
(Blue Belt) v moriach okolo Európy, zdokonaleniu prevádzky prístavov, ako aj
vytvoreniu vhodného rámca pre vnútrozemskú plavbu.
(c)
Optimalizácia správy sietí v prípade
železničnej a cestnej dopravy zvýši efektívnosť využívania
infraštruktúr a uľahčí cezhraničnú prevádzku. Vytvoria sa komplexné
spolupracujúce systémy riadenia cestnej dopravy a informačné systémy
založené na komunikácii medzi jednotlivými vozidlami a vozidlami a
infraštruktúrou.
4.2.3.     Vývoj a uplatňovanie
nových stratégií nákladnej dopravy a logistiky
Tento cieľ umožní znížiť tlak na
dopravný systém a zvýšiť bezpečnosť a kapacitu nákladnej
dopravy. Nové stratégie môžu napríklad kombinovať vozidlá s vysokým
výkonom a minimálnym vplyvom na životné prostredie s inteligentnými
zabezpečenými systémami vo vozidlách alebo v rámci infraštruktúry (napr.
prívesové súpravy). Činnosti sa zamerajú aj na podporu rozvoja koncepcie
bezpapierového fungovania nákladnej dopravy e-Freight, ktorá prepojí
elektronické toky informácií, služieb a platieb s fyzickou prepravou nákladu v
rámci rôznych druhov dopravy.
4.2.4.     Zníženie nehodovosti a
úmrtnosti, zvýšenie bezpečnosti
Tento cieľ sa dosiahne riešením otázok
týkajúcich sa organizácie, riadenia a monitorovania výkonnosti a rizík
dopravných systémov a zameraním na konštrukčné riešenie a prevádzku
lietadiel, vozidiel a plavidiel, infraštruktúr a terminálov. Pozornosť sa
bude venovať predovšetkým aktívnym a pasívnym formám bezpečnosti,
preventívnej bezpečnosti a zdokonaleniu automatizácie a procesov odbornej
prípravy s cieľom znížiť vplyv ľudských chýb. Vyvinú sa
špecifické nástroje a metódy zamerané na presnejšie predvídanie, posudzovanie a
zmiernenie vplyvu počasia a iných prírodných hrozieb. Činnosti sa
zamerajú aj na integráciu aspektov zabezpečenia do plánovania a riadenia
tokov pasažierov a nákladu, na koncepciu lietadiel, vozidiel a plavidiel, na
riadenie dopravy a systémov a navrhovanie terminálov.
4.3.        Vedúce postavenie európskeho
dopravného priemyslu v celosvetovom meradle
Schopnosť udržať si vedúce miesto v
oblasti nových technológií a znížiť náklady na existujúce výrobné procesy,
výskum a inovácie prispeje k rastu európskeho dopravného priemyslu a počtu
vysokokvalifikovaných pracovných miest v podmienkach narastajúcej konkurencie.
V centre pozornosti je zachovanie konkurencieschopnosti jedného z hlavných
hospodárskych sektorov, ktorý priamo predstavuje 6,3 % HDP Únie a v Európe
poskytuje zamestnanie takmer 13 miliónom ľudí. Medzi konkrétne ciele
patria vývoj ďalšej generácie inovačných dopravných prostriedkov a
príprava pôdy pre ďalšiu generáciu vypracovaním nových stratégií a
návrhov, inteligentných systémov kontroly a efektívnych výrobných procesov.
Cieľom Európy je získať vedúce postavenie v oblasti efektivity a
bezpečnosti všetkých druhov dopravy.
Výskum a inovácie sa zamerajú na tieto konkrétne
činnosti:
4.3.1.     Vývoj dopravných prostriedkov
novej generácie s cieľom zabezpečiť podiel na trhu v budúcnosti
Táto činnosť prispeje k posilneniu
vedúceho postavenia Európy v oblasti lietadiel, vysokorýchlostných vlakov,
koľajovej dopravy v rámci miest a mestských častí, cestných vozidiel,
elektromobility, výletných lodí, trajektov a špecializovaných lodí
využívajúcich špičkové technológie a morských plošín. Súčasne
podnieti konkurencieschopnosť európskeho priemyslu v oblasti nových
technológií a systémov a podporí ich diverzifikáciu smerom k novým trhom
vrátane iných odvetví ako doprava. Táto oblasť zahŕňa vývoj
inovačných bezpečných lietadiel, vozidiel a plavidiel využívajúcich
efektívne pohonné jednotky a vysokovýkonné a inteligentné systémy riadenia.
4.3.2.     Zabudované inteligentné
systémy riadenia
Tieto systémy sú potrebné na zabezpečenie
vyššej výkonnosti a integrácie systémov v oblasti dopravy. Vyvinú sa príslušné
rozhrania na komunikáciu medzi lietadlami, vozidlami a plavidlami a infraštruktúry
pre všetky príslušné kombinácie, pričom sa určia spoločné
prevádzkové normy.
4.3.3.     Pokročilé výrobné procesy
Táto činnosť umožní prispôsobenie,
zníženie nákladov v rámci životného cyklu a skrátenie času potrebného na
vývoj a zjednoduší normalizáciu a certifikáciu lietadiel, vozidiel a plavidiel
a súvisiacej infraštruktúry. Činnosti v tejto oblasti budú viesť k
vývoju rýchlych a nákladovo efektívnych metód projektovania a výroby vrátane
montáže, výstavby, údržby a recyklácie pomocou digitálnych nástrojov a
automatizácie a vytvoreniu kapacity na integráciu zložitých systémov.
Uľahčí sa tým vytvorenie konkurencieschopných dodávateľských
reťazcov schopných vykonávať činnosti v krátkom čase a so
znížením nákladov.
4.3.4.     Preskúmanie úplne nových
dopravných stratégií
Tieto činnosti zvýšia náskok Európy pred
konkurenciou v dlhodobom meradle. Strategický výskum a činnosti v rámci
overovania vhodnosti riešení sa majú zamerať na inovačné dopravné
systémy a služby vrátane plne automatizovaných a iných typov lietadiel,
vozidiel a plavidiel s dlhodobým potenciálom.
4.4.        Sociálno-hospodársky výskum a
činnosti s výhľadom do budúcnosti v rámci vytvárania politík
Sú potrebné činnosti zamerané na podporu
analýzy a vývoja politík vrátane sociálno-hospodárskych aspektov dopravy s
cieľom podporiť inovácie a riešiť úlohy v oblasti dopravy. Tieto
činnosti sa zamerajú na vývoj a vykonávanie európskych politík v oblasti
výskumu a inovácií so zameraním na dopravu, prognostické štúdie a predvídanie
technológií a posilnenie európskeho výskumného priestoru.
Kľúčovú úlohu pri vývoji európskeho
dopravného systému hrá pochopenie správania používateľov,
spoločenskej prijateľnosti, vplyvu politických opatrení, modelov
mobility a obchodných modelov a ich vplyvov. Pri vytváraní scenárov so zohľadnením
spoločenských trendov sa budú realizovať ciele politík i
technologické prognózy do roku 2050. V záujme lepšieho pochopenia súvislostí
medzi územným rozvojom a európskym dopravným systémom je potrebné využívať
presné modely, ktoré môžu byť podkladom pre premyslené rozhodnutia.
Výskum sa zameria na hľadanie spôsobov,
ako potlačiť sociálne nerovnosti pri prístupe k mobilite a
zlepšiť postavenie zraniteľných skupín účastníkov cestnej
premávky. Rovnako je potrebné riešiť hospodárske otázky so zameraním na
spôsoby internalizácie vonkajších aspektov všetkých druhov dopravy, ako aj
zdaňovanie a modely určovania cien. Na posúdenie budúcich požiadaviek
na zručnosti a pracovné miesta je potrebný výskum v oblasti budúceho
vývoja.
4.5.        Konkrétne aspekty implementácie
Pri určovaní priorít pracovného programu
sa bude okrem nezávislého vstupu vo forme externého poradenstva a okrem rôznych
európskych technologických platforiem zohľadňovať aj práca
vykonaná v rámci strategického plánu dopravných technológií.
5.           Opatrenia proti zmene klímy,
efektívnosť využívania zdrojov a suroviny
5.1.        Boj proti zmene klímy a
adaptácia na zmenu klímy
V súčasnosti sú koncentrácie CO2
vo vzduchu o takmer 40 % vyššie než na začiatku priemyselnej revolúcie. Sú
to najvyššie úrovne za posledné 2 milióny rokov. K zmene klímy prispievajú aj
skleníkové plyny neobsahujúce CO2, ktoré začínajú zohrávať čoraz
významnejšiu úlohu. Bez prijatia ráznych opatrení môže zmena klímy
každoročne stáť svet minimálne 5 % HDP, a podľa niektorých
scenárov dokonca až 20 %. Prijatím účinných opatrení sa však môžu
čisté náklady obmedziť na približne 1 % HDP ročne. Ak sa má
splniť cieľ udržať globálne otepľovanie na úrovni nižšej
ako 2 °C a zabrániť najhorším vplyvom zmeny klímy, vyspelé krajiny budú
musieť do roku 2050 znížiť emisie skleníkových plynov o 80 až 95 % v
porovnaní s úrovňami z 90-tych rokov.
Cieľom tejto činnosti je preto
pripraviť a posúdiť inovačné, nákladovo efektívne a
udržateľné opatrenia na prispôsobenie následkom zmeny klímy a na ich
zmiernenie, zamerané na skleníkové plyny obsahujúce CO2 a skleníkové
plyny neobsahujúce CO2 a využívajúce technologické aj
netechnologické ekologické riešenia, a to prostredníctvom predkladania dôkazov
na prijatie informovaných, včasných a účinných opatrení a vytvorenia
siete s požadovanými kompetenciami.
Ak sa má tento
cieľ dosiahnuť, výskum a inovácie sa musia zamerať na tieto
oblasti:
5.1.1.     Zlepšenie pochopenia zmeny
klímy a poskytnutie spoľahlivých klimatických prognóz
Lepšie pochopenie príčin a vývoja zmeny
klímy a presnejšie klimatické prognózy sú kľúčové pre
spoločnosť snažiacu sa chrániť ľudské životy, tovar a
infraštruktúru a zabezpečujúcu účinné rozhodovanie. Je nesmierne
dôležité získavať ďalšie vedecké poznatky o spúšťačoch
zmeny klímy a procesoch s tým súvisiacich, ako aj o mechanizmoch a spätných
väzbách týkajúcich sa fungovania oceánov, suchozemských ekosystémov a
atmosféry. Lepšie klimatické prognózy uskutočňované na príslušnej
časovej aj priestorovej úrovni podporí príprava presnejších scenárov a
modelov vrátane plne prepojených modelov systémov Zeme.
5.1.2.     Vplyvy posudzovania, slabé
miesta a príprava inovačných a nákladovo efektívnych opatrení na
prispôsobenie následkom zmeny klímy a na predchádzanie rizikám
Poznatky o tom, ako sa môžu
spoločnosť a hospodárstvo prispôsobiť následkom zmeny klímy, nie
sú úplné. Účinné, spravodlivé a sociálne prijateľné opatrenia na
vytvorenie prostredia a spoločnosti, ktoré budú odolné voči zmene
klímy, vyžadujú integrovanú analýzu súčasných a budúcich vplyvov, slabých miest,
vystavenia obyvateľstva zmene klímy, rizík, nákladov a príležitostí v
oblasti zmeny klímy a variability, pričom je potrebné zohľadniť
mimoriadne udalosti a súvisiace nebezpečenstvá, ktoré predstavuje klíma,
ako aj ich opakovanie. Táto analýza sa vypracuje aj v oblasti nepriaznivých
vplyvov zmeny klímy na biodiverzitu, ekosystémy a ekosystémové služby,
infraštruktúry a hospodárske a prírodné aktíva. Dôraz sa bude klásť na
najcennejšie prírodné ekosystémy a vybudované prostredia, ako aj na kľúčové
spoločenské, kultúrne a hospodárske sektory Európy. V opatreniach sa budú
riešiť vplyvy a rastúce riziká pre zdravie človeka, ktoré vyplývajú
zo zmeny klímy, a zvyšujúce sa koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére. Vo
výskume sa vyhodnotia inovačné, rovnovážne distribuované a nákladovo
efektívne reakcie prispôsobenia na zmenu klímy vrátane ochrany a prispôsobenia
prírodných zdrojov a ekosystémov, ako aj súvisiacich účinkov, aby sa
poskytli informácie a podpora pre rozvoj a vykonávanie na všetkých úrovniach.
Budú sa zohľadňovať aj potenciálne vplyvy, náklady a riziká
súvisiace s geoinžinierstvom. Preskúmajú sa zložité vnútorné prepojenia,
konflikty a synergie politík na prispôsobenie a politík na prevenciu rizika s
inými politikami zameranými na klímu a sektorovými politikami, a to vrátane
vplyvov na zamestnanosť a životnú úroveň zraniteľných skupín.
5.1.3.     Politiky na podporu zmiernenia
zmeny klímy
Prechod Únie na konkurencieschopné
hospodárstvo s účinným využívaním zdrojov a odolné voči zmene klímy,
ktorý sa má uskutočniť do roku 2050, vyžaduje navrhnutie
účinných a dlhodobých stratégií na znižovanie emisií a veľké zvýšenie
inovačných kapacít. Pri výskume sa posúdia environmentálne a
sociálno-hospodárske riziká, príležitosti a vplyvy možností na zmiernenie zmeny
klímy. Výskumom sa podporí vývoj a overenie nových modelov hospodárstva
s účinným využívaním energie a odolného voči zmene klímy, pričom
sa s cieľom odskúšania politík na zmiernenie následkov a metód
nízkouhlíkovej technológie na rôznych úrovniach a pre kľúčové
hospodárske a spoločenské sektory Únie, ako na celosvetovej úrovni,
zohľadnia hospodárske nástroje a príslušné externé účinky.
Opatreniami spočívajúcimi v zlepšení prepojení medzi výskumom a
uplatňovaním a medzi podnikateľmi, koncovými používateľmi,
výskumníkmi a znalostnými inštitúciami sa zjednodušia technologické,
inštitucionálne a sociálno-hospodárske inovácie.
5.2.        Udržateľné riadenie
prírodných zdrojov a ekosystémov
Spoločnosti musia splniť dôležitú
úlohu spočívajúcu v zavedení udržateľnej rovnováhy medzi potrebami
človeka a životným prostredím. Environmentálne zdroje ako voda, vzduch,
biomasa, úrodná pôda, biodiverzita, ekosystémy a služby, ktoré poskytujú,
prispievajú k fungovaniu európskeho a celosvetového hospodárstva a ku kvalite života.
Očakáva sa, že obchodné príležitosti súvisiace s prírodnými zdrojmi
dosiahnu v celosvetovom meradle do roku 2050 hodnotu 2 bilióny EUR[25]. Okrem toho sa ekosystémy v Európe a na celom svete
zničili tak, že príroda samotná ich už nedokáže obnoviť, a environmentálne
zdroje sa využívajú príliš. V Únii sa napríklad každoročne stratí 1 000
km² najúrodnejšej pôdy a cenných ekosystémov a vyplytvá štvrtina zásob sladkej
vody. V takomto správaní nemožno pokračovať. Výskum sa musí
podieľať na zvrátení týchto trendov, pretože poškodzujú životné
prostredie, a musí zabezpečiť, aby ekosystémy naďalej
poskytovali zdroje, tovar a služby, ktoré sú pre kvalitu života a hospodársku
prosperitu najdôležitejšie.
Cieľom
tejto činnosti je preto poskytnúť poznatky potrebné na riadenie
prírodných zdrojov, aby sa dosiahla udržateľná rovnováha medzi obmedzenými
zdrojmi a potrebami spoločnosti a hospodárstva.
Ak sa má tento cieľ dosiahnuť,
výskum a inovácie sa musia zamerať na tieto oblasti:
5.2.1.     Zlepšenie pochopenia
fungovania ekosystémov, ich interakcií so sociálnymi systémami a ich úlohy v
udržateľnom hospodárstve a pri udržaní kvality života človeka
Činnosti na úrovni spoločnosti
predstavujú riziko spustenia nezvratných zmien v životnom prostredí, ktoré
ovplyvňujú charakter ekosystémov. Je dôležité tieto rizika predvídať,
a to pomocou posudzovania, monitorovania a predpovedania vplyvu ľudskej
činnosti na životné prostredie a environmentálnych zmien na kvalitu života
človeka. Naše chápanie zložitých vzťahov medzi prírodnými zdrojmi a sociálnym,
hospodárskym a ekologickým systémom, ako aj prirodzených bodov zlomu a
odolnosti, resp. krehkosti ľudského a biologického systému, zlepší výskum
v oblasti morského (od pobrežných oblastí až po otvorené more), sladkovodného,
suchozemského a mestského ekosystému vrátane ekosystémov závislých od
podzemných vôd. V tomto výskume sa preskúma fungovanie a reagovanie ekosystémov
na atropogénne vplyvy, spôsoby obnovy ekosystémov a ich vplyv na hospodárstva a
kvalitu života človeka. Preskúmajú sa aj riešenia v oblasti nedostatku
zdrojov. Stane sa základom pri tvorbe politík a postupov na zabezpečenie
fungovania sociálnych a hospodárskych činností v rámci obmedzení
vyplývajúcich z udržateľnosti a prispôsobiteľnosti ekosystémov a
biodiverzity.
5.2.2.     Poskytnutie poznatkov a
nástrojov na efektívne rozhodovanie a verejné zapojenie
Vyčerpávanie a poškodzovanie ekosystémov
sa musia riešiť aj na úrovni sociálneho, hospodárskeho a riadiaceho
systému. Na základe výskumu a inovácií sa budú prijímať politické
rozhodnutia v oblasti riadenia prírodných zdrojov a ekosystémov, s cieľom
zabrániť ničivým zmenám klímy a životného prostredia (alebo sa im
prispôsobiť) a podporiť inštitucionálne, hospodárske, behaviorálne a
technologické zmeny, ktorými sa zaručí udržateľnosť. Dôraz sa
bude klásť na najdôležitejšie ekosystémy a ekosystémové služby významné
pri tvorbe politík, akými sú sladká voda, moria a oceány, kvalita ovzdušia,
biodiverzita, využívanie pôdy a pôda. Odolnosť spoločností a
ekosystémov voči katastrofickým udalostiam, k akým patria aj prírodné
nebezpečenstvá, sa podporí prostredníctvom zvyšovania kapacít na
predpovedanie, včasné varovanie a posudzovanie slabých miest a vplyvov, a
to aj z hľadiska kombinácie viacerých rizík. Výskum a inovácie tak poskytnú
podporu politikám zameraným na životné prostredie a efektívne využívanie
zdrojov a možnostiam efektívneho riadenia v rámci bezpečných limitov
založeného na dôkazoch. S cieľom zvýšiť súdržnosť politík,
vyriešiť problematiku kompromisov a riadiť konfliktné záujmy, ako aj
zvýšiť informovanosť verejnosti o výsledkoch výskumu a
účasť občanov na procese rozhodovania, sa pripravia
inovačné postupy.
5.3.        Zaistenie udržateľných
dodávok iných než energetických a poľnohospodárskych surovín
Od prístupu k surovinám závisia také sektory
ako chemický, automobilový, letecký priemysel, či výroba strojov a
zariadení, ktorých pridaná hodnota presahuje 1 000 miliárd EUR a ktoré
zamestnávajú viac než 30 miliónov ľudí. V oblasti stavebných nerastov je
Únia sebestačná. Napriek tomu, že Únia je jedným z najväčších
svetových producentov určitých priemyselných nerastov, v prípade
väčšiny z nich je len čistým dovozcom. Okrem toho je Únia do
veľkej miery závislá od dovozu kovových nerastov a úplne závislá od dovozu
niektorých dôležitých surovín.
Súčasné trendy ukazujú, že dopyt po
surovinách zintenzívňuje vývoj nových hospodárstiev a rýchle rozširovanie
kľúčových technológií. Európa musí zabezpečiť
udržateľné riadenie a udržateľné dodávky surovín zo svojho územia aj
mimo neho pre všetky sektory, ktoré od prístupu k surovinám závisia. Politické
ciele pre najdôležitejšie suroviny sa stanovujú v iniciatíve Komisie v oblasti
surovín[26].
Cieľom tejto činnosti je preto
zlepšiť poznatky o surovinách a pripraviť inovačné riešenia
šetrné k životnému prostrediu na ich nákladovo efektívne využívanie,
ťažbu, spracovanie, recykláciu a obnovu, ako aj na ich nahradenie
hospodársky príťažlivými alternatívami s nízkym vplyvom na životné
prostredie.
Ak sa má tento cieľ dosiahnuť,
výskum a inovácie sa musia zamerať na tieto oblasti:
5.3.1.     Zlepšenie poznatkov o
dostupnosti surovín
Zlepší sa posudzovanie dlhodobej dostupnosti
zdrojov na globálnej úrovni aj na úrovni Únie vrátane prístupu k mestským
baniam (skládky a banský odpad), zdrojov v hlbokom mori (napr. ťažba
vzácnych zemín z morského dna) a s tým súvisiacich neistôt. Tieto poznatky
pomôžu spoločnosti dosiahnuť efektívnejšie využívanie, recykláciu a
opätovné využívanie zriedkavých alebo environmentálne škodlivých surovín.
Pomôžu aj pri vypracovaní globálnych pravidiel, postupov a noriem týkajúcich sa
hospodársky životaschopného, environmentálne šetrného a spoločensky
prijateľného využívania, ťažby a spracovania zdrojov, ako aj postupov
pri využívaní pôdy a námornom priestorovom plánovaní.
5.3.2.     Podpora udržateľných dodávok
a využívania surovín týkajúca sa využívania, ťažby, spracovania,
recyklácie a obnovy
Výskum a inovácie
sú potrebné počas celého životného cyklu materiálov, aby sa
zabezpečili cenovo dostupné, spoľahlivé a udržateľné dodávky a
riadenie surovín nevyhnutne potrebných pre európske priemyselné odvetvia.
Prípravou a zavedením hospodársky životaschopných, spoločensky
prijateľných a environmentálne šetrných technológií využívania, ťažby
a spracovania sa zefektívni využívanie zdrojov. Využije sa aj potenciál mestských
baní. K zníženiu závislosti Únie od dodávok primárnych surovín prispejú aj nové
a hospodársky životaschopné technológie recyklácie a obnovy materiálov, ako aj
obchodné modely a procesy. Týka sa to aj nevyhnutnosti dlhšieho používania,
vysokokvalitnej recyklácie a obnovy a drastického zníženia plytvania zdrojmi.
Prijme sa prístup úplného životného cyklu, čiže od dodania dostupných
surovín až do konca ich životnosti, s minimálnymi požiadavkami na energie a
zdroje.
5.3.3.     Nájdenie alternatív za najdôležitejšie
suroviny
Vzhľadom na predpokladanú možnosť
nedostatku určitých materiálov na celosvetovej úrovni (napríklad z dôvodu
obchodných obmedzení) sa preskúmajú a pripravia návrhy vhodných náhrad a
alternatív za najdôležitejšie suroviny, ktoré budú mať podobné
funkčné vlastnosti. Tým sa zníži závislosť Únie od primárnych surovín
a zlepší ich vplyv na životné prostredie.
5.3.4.     Zlepšenie spoločenskej
informovanosti a zručností v oblasti surovín
Nevyhnutný posun smerom k sebestačnému a
zdrojovo efektívnemu hospodárstvu bude vyžadovať zmeny na kultúrnej,
behaviorálnej, sociálno-hospodárskej a inštitucionálnej úrovni. S cieľom
riešiť rastúci problém nedostatočných zručností v sektore
surovín Únie (ale aj európskeho banského priemyslu) sa budú stimulovať
efektívnejšie partnerstvá medzi univerzitami, oblasťou geologického
prieskumu a priemyslu. Dôležité takisto bude podporiť vývoj
inovačných ekologických zručností. Okrem toho verejnosť stále
nie je dostatočne informovaná o dôležitosti domácich surovín pre európske
hospodárstvo. S cieľom uľahčiť potrebné štrukturálne zmeny
sa výskum a inovácie zamerajú na vzdelávanie občanov, tvorcov politík,
odborníkov a inštitúcií.
5.4.        Umožnenie prechodu na
ekologické hospodárstvo prostredníctvom ekologických inovácií
Únia nemôže prosperovať vo svete, v
ktorom sa čoraz viac spotrebúvajú zdroje a dochádza k poškodzovaniu
životného prostredia a strate biodiverzity. Oddelenie rastu od využívania
prírodných zdrojov vyžaduje štrukturálne zmeny v oblasti využívania, opätovného
využívania a riadenia zdrojov, čím sa chráni naše životné prostredie. Ekologické inovácie nám umožnia znižovať tlak
na životné prostredie, zvýšiť efektívnosť zdrojov a priviesť
Úniu na cestu energeticky a zdrojovo efektívneho hospodárstva. Ekologické
inovácie zároveň predstavujú veľké príležitosti na rast a vytváranie
pracovných miest, zvyšujú konkurencieschopnosť Európy na svetovom trhu,
ktorý podľa odhadov narastie po roku 2015 na hodnotu bilióna eur[27]. Už 45 %
spoločností zaviedlo niektoré ekologické inovácie. Odhaduje sa, že
približne 4 % ekologických inovácií viedlo k viac než 40 % zníženiu využívania
materiálov na jednotku výstupu[28],
čo naznačuje obrovský potenciál do budúcnosti.
Cieľom tejto činnosti je preto
posilniť všetky formy ekologických inovácií, ktoré umožňujú prechod
na ekologické hospodárstvo.
Ak sa má tento cieľ dosiahnuť,
výskum a inovácie sa musia zamerať na tieto oblasti:
5.4.1.     Posilnenie ekologicky
inovačných technológií, procesov, služieb a produktov a zintenzívnenie ich
trhovej realizácie
Podporia sa všetky formy inovácií,
prírastkových aj radikálnych, v ktorých sa spájajú technologické,
organizačné, spoločenské, behaviorálne, obchodné a politické
inovácie, a posilnenie účasti občianskej spoločnosti. Tým sa
posilní cyklické hospodárstvo, zníži vplyv na životné prostredie a
zohľadnia odrazové účinky na životné prostredie. Patria sem obchodné
modely, priemyselná symbióza, systémy produktových služieb, navrhovanie
produktov, prístup úplného životného cyklu a prístup „od kolísky po kolísku“.
Cieľom bude zlepšiť zdrojovú efektívnosť úplným znížením
vstupov, odpadu a uvoľňovania škodlivých látok v hodnotovom
reťazci a posilnenie opakovaného využívania, recyklácie a nahrádzania
zdrojov. Dôraz sa bude klásť na zjednodušenie prechodu od výskumu na trh, od
vývoja prototypov k ich uvedeniu na trh a uplatneniu na trhu, pričom sa do
tohto procesu zapoja subjekty priemyslu a najmä MSP. Zlepšenie v oblasti
šírenia poznatkov a lepšieho prepojenia ponuky a dopytu sa podporí aj
vytváraním sietí ekologických inovátorov.
5.4.2.     Podpora inovačných
politík a spoločenských zmien
Prechod na ekologické hospodárstvo vyžaduje
štrukturálne a inštitucionálne zmeny. Pri výskumoch a inováciách sa budú
riešiť najväčšie prekážky, ktoré stoja v ceste spoločenskej a
trhovej zmene, a dôraz sa bude klásť na vzdelávanie spotrebiteľov,
riadiacich pracovníkov podnikov a tvorcov politík v oblasti prijímania
inovačného a udržateľného prístupu. Pripravia sa silné a
transparentné nástroje, metódy a modely na posudzovanie a umožnenie zásadných
hospodárskych, spoločenských a inštitucionálnych zmien potrebných na
dosiahnutie zmeny v základnom vnímaní ekologického hospodárstva. Výskum sa
zameria na preskúmanie spôsobov podpory udržateľného spotrebiteľského
správania, k čomu patrí sociálno-hospodársky výskum, behaviorálna veda,
zapojenie používateľov a verejné prijatie inovácií, ako aj činnosti
na zlepšenie komunikácie a informovanosti verejnosti. Naplno sa využijú
demonštračné činnosti.
5.4.3.     Meranie a posudzovanie pokroku
smerom k ekologickému hospodárstvu
Je nevyhnutné pripraviť spoľahlivé
ukazovatele na všetkých príslušných priestorových úrovniach, ktoré budú
dopĺňať HDP, metódy a systémy na podporu a posudzovanie prechodu
na ekologické hospodárstvo a efektívnosť príslušných politík. Prístup životného
cyklu, výskum a inovácie zlepšia kvalitu a dostupnosť údajov, metódy a
systémy merania týkajúce sa efektívnosti využívania zdrojov a ekologických
inovácií a uľahčia prípravu inovačných vyrovnávacích systémov.
Sociálno-hospodársky výskum bude zabezpečovať lepšie pochopenie
kľúčových príčin správania výrobcov a spotrebiteľov,
čím prispeje k navrhovaniu efektívnejších politických nástrojov na
uľahčenie prechodu na zdrojovo efektívne hospodárstvo odolné voči
zmene klímy. Okrem toho sa na podporu politík v oblasti efektívnosti využívania
zdrojov a ekologických inovácií na všetkých úrovniach vypracujú metodológie
posudzovania technológií a integrované modelovanie. Zároveň sa bude
zvyšovať súdržnosť politík a riešiť problematika kompromisov.
Zároveň sa bude zvyšovať súdržnosť politík a riešiť
problematika kompromisov. Výsledky umožnia monitorovanie, posudzovanie a
zníženie materiálnych a energetických tokov do výroby a spotreby, tvorcom
politík a podnikom umožnia začleniť environmentálne náklady a
externality do opatrení a rozhodnutí.
5.4.4.     Posilnenie zdrojovej
efektívnosti prostredníctvom digitálnych systémov
Inovácie v informačných a
komunikačných technológiách môžu predstavovať kľúčový
nástroj na podporu zdrojovej efektívnosti. Ak sa má dosiahnuť tento cieľ,
moderné a inovačné IKT prispejú k výraznej efektívnosti produktivity, a to
najmä prostredníctvom automatizácie procesov, monitorovania v reálnom čase
a systémov podpory rozhodovania. Využívaním budúcich IKT sa zrýchli postupná
dematerializácia hospodárstva, k čomu prispeje aj intenzívnejší prechod na
digitálne služby, a jednoduchšie sa zmení správanie spotrebiteľov a
obchodné modely.
5.5.        Vývoj komplexných a
udržateľných globálnych environmentálnych pozorovacích a informačných
systémov
Komplexné environmentálne pozorovacie a
informačné systémy sú z dlhodobého hľadiska veľmi dôležité na
zabezpečenie údajov a informácií na plnenie tejto úlohy. Tieto systémy sa
budú používať na posudzovanie a predpovedanie podmienok, stavu a trendov v
oblasti klímy, prírodných zdrojov vrátane surovín, ekosystémov a ekosystémových
služieb, ako aj na hodnotenie politík týkajúcich sa nízkouhlíkového
hospodárstva, zmierňovania následkov zmeny klímy a prispôsobovania a
možností vo všetkých sektoroch hospodárstva. Informácie a poznatky získané z
týchto systémov sa použijú na stimulovanie inteligentného využívania
strategických zdrojov, podporu prípravy politík založených na dôkazoch,
posilnenie nových environmentálnych a klimatických služieb a vypracovanie
nových príležitostí na svetových trhoch.
S cieľom neustále poskytovať
včasné a presné informácie, predpovede a prognózy musia kapacity,
technológie a dátové infraštruktúry pre pozemné pozorovanie a monitorovanie
vychádzať z pokroku v oblasti IKT, vesmírnych technológií a aktivovaných
sietí, vzdialených pozorovaní, nových senzorov in situ, mobilných služieb,
komunikačných sietí, participatívnych webových nástrojov a zlepšenej
výpočtovej a modelovacej infraštruktúry. Podporí sa bezplatný, otvorený a
neobmedzený prístup k interoperabilným údajom a informáciám, ako aj efektívne
ukladanie, riadenie a šírenie výsledkov výskumu.
5.6.        Konkrétne aspekty
implementácie
Činnosti zlepšia účasť Únie a
finančné príspevky na viacstranné procesy a iniciatívy, ako napríklad
Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC), Medzivládnu platformu pre
biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Skupinu pre pozorovania Zeme
(GEO). Spolupráca s ďalšími významnými financovateľmi verejného a
súkromného výskumu zlepší celosvetovú a európsku efektívnosť výskumu a prispeje
k celosvetovému riadeniu výskumu.
Spolupráca v oblasti vedy a technológií
prispeje ku globálnemu technologickému mechanizmu Rámcového dohovoru OSN o
zmene klímy a uľahčí vývoj, inováciu a transfer technológií na
podporu prispôsobenia následkom zmeny klímy a znižovania množstva skleníkových
plynov.
Na základe výsledkov konferencie OSN Rio+20 sa
mechanizmus preskúma s cieľom zabezpečiť systematický zber,
overovanie a analýzu vedeckých a technologických poznatkov o kľúčovom
udržateľnom vývoji a problémoch ekologického hospodárstva, k čomu
bude patriť aj rámec na meranie pokroku. Bude dopĺňať
existujúce vedecké panely a orgány a snažiť sa o nájdenie synergií medzi
nimi.
Výskumné činnosti v rámci tejto úlohy
prispejú prostredníctvom poskytovania poznatkov o vývoji k programu Globálne
monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES).
Konkrétne opatrenia zabezpečia použitie
výsledkov z výskumu a inovácií Únie v oblastiach klímy, efektívneho využívania
zdrojov a surovín v iných programoch Únie, napríklad v programe LIFE +, v
regionálnych a štrukturálnych fondoch a programoch vonkajšej spolupráce.
Môže sa zriadiť poradná sieť
inštitútov s cieľom poskytovať: neustále analýzy vedeckého a
technologického pokroku v Únii a v jej hlavných partnerských krajinách a
regiónoch, včasné zisťovanie trhových príležitostí pre nové
environmentálne technológie a postupy, predvídanie pre výskum a inovácie
a politiku.
6.           Inkluzívne, inovačné a
bezpečné spoločnosti
6.1.        Inkluzívne spoločnosti
Súčasné trendy v európskych spoločnostiach
prinášajú množstvo príležitostí ešte viac zjednotiť Európu, majú však aj
riziká. Tieto príležitosti a riziká je potrebné pochopiť a predvídať,
aby sa Európa mohla na spoločenskej, hospodárskej, politickej a kultúrnej
úrovni a so zohľadnením čoraz prepojenejšieho sveta primerane
rozvíjať.
V tejto súvislosti je cieľom zvýšiť
sociálne, hospodárske a politické začlenenie, bojovať proti chudobe,
zlepšiť dodržiavanie ľudských práv, schopnosť digitálnej
inklúzie, rovnosť, solidaritu a dynamiku medzi kultúrami, a to podporou
medziodborového výskumu, ukazovateľov, technologického pokroku,
organizačných riešení a nových foriem spolupráce a spolutvorby. Výskum a
ďalšie činnosti podporia vykonávanie stratégie Európa 2020, ako aj
ďalšie príslušné zahraničné politiky Únie. Výskum v oblasti
humanitných vied môže v tejto súvislosti zohrávať dôležitú úlohu.
Určenie, monitorovanie a posúdenie cieľov európskych stratégií a
politík bude vyžadovať zacielený výskum pomocou vysokokvalitných štatistických
informačných systémov a vývoj prispôsobených nástrojov, ktoré
umožňujú tvorcom politík posúdiť vplyv a efektívnosť
predpokladaných opatrení, najmä v prospech sociálneho začlenenia.
Budú sa presadzovať tieto konkrétne
ciele:
6.1.1.     Podpora inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu
Neustála snaha o hospodársky rast znamená
vysoké personálne, sociálne, environmentálne a hospodárske náklady.
Inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast v Európe predstavuje významnú
zmenu v oblasti definovania rastu a kvality života, ktoré sa merajú (a to aj
prostredníctvom merania pokroku na základe iných než bežne používaných
ukazovateľov HDP), vytvárajú a udržiavajú dlhý čas. Vo výskume sa
bude analyzovať vývoj udržateľných životných cyklov a
sociálno-hospodárskeho správania a hodnôt a ich súvis s paradigmami, politikami
a fungovaním inštitúcií, trhov, firiem, riadenia a vierovyznaní v Európe.
Vyvinú sa nástroje na lepšie posúdenie kontextuálnych a vzájomných vplyvov
tohto vývoja a politických možností v oblastiach ako zamestnanosť, zdaňovanie,
nerovnosť, chudoba, sociálne začlenenie, vzdelanie a zručnosti,
vývoj komunít, konkurencieschopnosť a vnútorný trh. Bude sa takisto
analyzovať vývoj vnútroštátnych ekonomík a foriem riadenia na európskej aj
medzinárodnej úrovni, ktoré môžu zabrániť makroekonomickej nerovnováhe,
menovým problémom, finančnej súťaži, nezamestnanosti a problémom
zamestnanosti, ako aj iným druhom hospodárskej a finančnej nerovnováhy.
Zohľadní sa rastúca prepojenosť medzi Úniou a svetovými
hospodárstvami, trhmi a finančnými systémami.
6.1.2.     Budovanie odolných a
inkluzívnych spoločností v Európe
Pochopenie spoločenskej transformácie v
Európe vyžaduje analýzu meniacich sa demokratických postupov a očakávaní,
ako aj historického vývoja identít, diverzity, území, náboženstiev, kultúr a
hodnôt. K tomu patrí aj dobré pochopenie histórie európskej integrácie.
Pochopenie úsilia a príležitostí vyplývajúcich z realizácie IKT na
individuálnej aj kolektívnej úrovni je dôležité aj pri nachádzaní nových ciest
k inkluzívnym inováciám. Dôležité je určiť možnosti na prispôsobenie
a zlepšenie európskych systémov sociálneho zabezpečenia, verejných služieb
a rozmeru širšieho sociálneho zabezpečenia politík s cieľom
dosiahnuť súdržnosť a podporiť sociálnejšiu a hospodársku
rovnosť a medzigeneračnú solidaritu. Vo výskume sa bude
analyzovať, ako sa spoločnosti a politiky môžu stať
európskejšími v širšom zmysle prostredníctvom vývoja identít, kultúr a hodnôt,
šírenia nápadov a presvedčení a kombinovaním zásad a postupov reciprocity,
spoločných znakov a rovnosti. Bude sa analyzovať, ako sa môžu
zraniteľné skupiny obyvateľstva plne podieľať na
spoločnosti a demokracii, a to najmä prostredníctvom získavania rôznych
zručností a ochrany ľudských práv. Ústrednou preto bude analýza
reakcie politických systémov na tento spoločenský vývoj a analýza vývoja
samotných politických systémov. Vo výskume sa takisto bude riešiť vývoj
kľúčových systémov poskytujúcich dôležité formy sociálnych väzieb,
ako napríklad rodiny, pracovného prostredia, školy a zamestnania, a bojujúcich
proti chudobe. Zohľadní sa aj dôležitosť migrácie a demografie pri
budúcom vývoji európskych politík.
Vzhľadom na čoraz dôležitejšiu
sociálno-hospodársku úlohu digitálnej inklúzie budú rozsiahly výskum a inovácie
podporovať inkluzívne riešenia IKT a účinné nadobúdanie digitálnych
zručností, ktoré vedie k vzdelávaniu občanov a tvorbe
konkurencieschopnej pracovnej sily. Dôraz sa bude klásť na technologický
pokrok, ktorý umožní radikálne zlepšenie v oblasti personalizácie, jednoduchšieho
používania pre používateľov a prístupnosti prostredníctvom lepšieho
pochopenia správania občanov, spotrebiteľov a používateľov
vrátane osôb s postihnutím a ich hodnôt. Bude sa vyžadovať prístup k
výskumu a inováciám, v ktorom je inklúzia už súčasťou ich návrhu.
6.1.3.     Posilnenie úlohy Európy ako
globálneho aktéra
Diverzifikovaný historický, politický,
sociálny a kultúrny systém Európy je čoraz viac konfrontovaný s vplyvom
celosvetových zmien. Ak chce Európa ďalej rozvíjať svoje vonkajšie
činnosti v okolitých a ďalších krajinách a svoju úlohu globálneho
aktéra, musí zlepšiť svoje kapacity v oblasti definovania,
prioritizovania, vysvetľovania, posudzovania a podpory svojich politických
cieľov vo vzťahu k iným regiónom a spoločnostiam sveta, aby sa
posilnila vzájomná spolupráca, zabránilo konfliktom alebo aby sa konflikty
riešili. V tejto súvislosti zároveň musí zlepšiť svoje kapacity v
oblasti predvídania vývoja a vplyvu globalizácie a svojej reakcie. Pri tom sa
vyžaduje lepšie pochopenie histórie, kultúr a politicko-hospodárskych systémov
iných regiónov sveta, ako aj úlohy a vplyvu nadnárodných aktérov. Európa
zároveň nakoniec musí účinne prispieť ku globálnemu riadeniu v
kľúčových oblastiach, akými sú obchod, rozvoj, práca, hospodárska spolupráca,
ľudské práva, obrana a bezpečnosť. S tým prichádza
potenciál budovania nových kapacít, či už v zmysle nástrojov, systémov a
prostriedkov analýzy, alebo diplomacie na formálnom aj neformálnom
medzinárodnom poli s vládnymi aj mimovládnymi aktérmi.
6.1.4.     Zatvorenie výskumného a
inovačného predelu v Európe
V Európe existujú závažné regionálne rozdiely
v oblasti výkonnosti výskumu a inovácií, ktoré je potrebné riešiť.
Opatrenia sa zamerajú na využívanie excelentnosti a inovácií a budú jasné,
doplnkové a harmonizované s politikami a opatreniami fondov kohéznej politiky.
Medzi ne patria:
–
Prepojenie nových inštitúcií, centier excelentnosti
a inovačných regiónov v oblasti konkurencieschopnosti v menej rozvinutých
členských štátoch s medzinárodnými partnermi s vedúcim postavením v iných
častiach Európy. To bude vyžadovať vytváranie tímov najkvalitnejších
výskumných inštitúcií a menej rozvinutých regiónov, výmenu zamestnancov,
odborné poradenstvo a pomoc, ako aj vývoj spoločných stratégií na
zriadenie centier excelentnosti, ktoré sa môžu podporiť z fondov kohéznej
politiky v menej rozvinutých regiónoch. Zváži sa vytváranie prepojení s
inovačnými zoskupeniami a uznanie excelentnosti v menej rozvinutých
regiónoch vrátane vzájomných preskúmaní a udeľovaní označení excelentnosti
inštitúciám, ktoré spĺňajú medzinárodné normy.
–
Zriaďovanie predsedov Európskeho výskumného
priestoru s cieľom pritiahnuť do inštitúcií výnimočných
akademických pracovníkov s jednoznačným potenciálom na dosiahnutie
výskumnej excelentnosti, čím tieto inštitúcie dostanú možnosť
uvoľniť tento potenciál a vytvoriť rovnaké podmienky na výskum a
inovácie v Európskom výskumnom priestore. To bude vyžadovať
inštitucionálnu podporu v oblasti vytvárania konkurenčného výskumného
prostredia a rámcových podmienok potrebných na pritiahnutie, udržanie a rozvoj
najväčších výskumných talentov v týchto inštitúciách.
–
Podpora prístupu k medzinárodným sieťam pre
výnimočných výskumníkov a inovátorov, ktorým chýba dostatočné
zapojenie do európskych a medzinárodných sietí. To bude vyžadovať podporu
z programu COST a národných kontaktných miest.
–
Podpora vývoja a monitorovania inteligentných
špecializačných stratégií. Pripraví sa nástroj politickej podpory a umožní
sa učenie z politiky na regionálnej úrovni, a to prostredníctvom
vzájomného hodnotenia a zdieľania osvedčených postupov.
6.2.        Inovačné
spoločnosti
Znižovanie podielu Únie na celosvetovom
vytváraní poznatkov zdôrazňuje nutnosť maximalizovať
sociálno-hospodárske vplyvy a efektívnosť politík výskumu a inovácií a
podstatne zvýšiť synergie a súdržnosť nadnárodných politík. Inovácie
sa budú riešiť v širšom zmysle vrátane rozsiahlych politík a inovácií
podnecovaných používateľmi a trhom. Tieto činnosti podporia
dosahovanie výsledkov a fungovanie Európskej výskumnej oblasti, a najmä hlavné
iniciatívy stratégie Európa 2020 v prospech modelu Inovácie v Únii a iniciatívy
Digitálna agenda pre Európu.
Budú sa presadzovať tieto konkrétne
ciele:
6.2.1.     Posilnenie databázy dôkazov a
podpory pre model Inovácie v Únii a Európsky výskumný priestor
S cieľom posúdiť investície a
priradiť im prioritu, ako aj posilniť model Inovácie v Únii a
Európsky výskumný priestor, sa podporí analýza politík výskumu a inovácií,
systémov a subjektov v Európe a tretích krajinách, ako aj vývoj
ukazovateľov a údajových a informačných infraštruktúr. Potrebné budú
aj budúce činnosti a pilotné iniciatívy, hospodárske analýzy,
monitorovanie politík, vzájomné učenie, nástroje a činnosti
koordinácie, ako aj vývoj metodológií na posúdenie vplyvu a hodnotenia, z ktorých
sa získa priama spätná väzba od účastníkov výskumu, podnikov, verejných
orgánov a občanov.
S cieľom zabezpečiť jednotný
trh pre výskum a inovácie sa implementujú opatrenia na motivovanie správania
vyhovujúceho Európskemu výskumnému priestoru. Podporia sa činnosti na podporu
politík súvisiacich s kvalitou odbornej prípravy vo výskume, mobilitou a
kariérnym postupom výskumníkov vrátane iniciatív na podporu mobilných služieb,
otvorených postupov prijímania zamestnancov, práv výskumníkov a prepojení s
celosvetovými komunitami výskumníkov. Tieto činnosti sa implementujú
pomocou hľadania synergií a úzkej spolupráce s akciami Marie Curie v rámci
špičkovej vedy. Podporia sa inštitúcie predstavujúce inovačné
koncepcie pre rýchle vykonávanie zásad Európskej výskumnej oblasti vrátane
Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu pre nábor výskumných
pracovníkov.
V oblasti koordinácie politík sa zriadi
nástroj politického poradenstva, pomocou ktorého sa vnútroštátnym orgánom pri
definovaní národných reformných programov a stratégií výskumu a inovácií
sprístupní politické poradenstvo odborníkov.
Ak sa má iniciatíva Inovácie v Únii
implementovať, je potrebné podporiť (súkromné aj verejné) inovácie
stimulované trhom, s cieľom zlepšiť inovačnú kapacitu firiem a
podporiť európsku konkurencieschopnosť. To bude vyžadovať
zlepšenie celkových rámcových podmienok pre inovácie, ako aj riešenie
konkrétnych problémov brániacich rastu inovačných firiem. Podporia
sa silné mechanizmy podpory inovácií (napríklad zlepšené riadenie zoskupení,
verejno-súkromné partnerstvá a spolupráca sietí), vysokošpecializované služby
podpory inovácií (napríklad riadenie/využívanie práv duševného vlastníctva,
riadenie inovácií, sieť dodávateľov) a preskúmania verejných politík
v súvislosti s inováciami. V rámci konkrétneho cieľa modelu Inovácie v MSP
sa podporia otázky týkajúce sa MSP.
6.2.2.     Preskúmanie nových foriem
inovácií vrátane sociálnych inovácií a tvorivosti
Sociálne inovácie vytvárajú nový tovar,
služby, procesy a modely vyhovujúce spoločenským potrebám a vytvárajúce
nové sociálne vzťahy. Je dôležité pochopiť, ako môžu sociálne
inovácie a tvorivosť viesť k zmenám v existujúcich štruktúrach a
politikách a ako ich možno stimulovať a zintenzívňovať. Silným
nástrojom podpory cieľov stratégie Európa 2020 môžu byť základné
internetové a distribuované platformy spájajúce občanov a umožňujúce
spoluprácu a spoluvytváranie riešení na základe širšej informovanosti o
sociálnych, politických a environmentálnych súvislostiach. Podporí sa aj
vytváranie sietí a experimentálne využívanie IKT na zlepšovanie procesov
učenia, ako aj vytváranie sietí sociálnych inovátorov a sociálnych
podnikateľov.
Mimoriadne dôležitou bude podpora inovácií s
cieľom posilnenia efektívnych a otvorených verejných služieb zameraných na
občana (elektronická verejná správa). To bude vyžadovať viacodvetvový
výskum nových technológií a rozsiahle inovácie súvisiace najmä s digitálnym
súkromím, interoperabilitou, personalizovanou elektronickou identifikáciou,
otvorenými údajovými a dynamickými používateľskými rozhraniami, nastavením
verejných služieb zameraných na občana, integráciou a inováciami
stimulovanými používateľmi vrátane spoločenských a humanitných vied.
Tieto opatrenia budú riešiť aj dynamiku sociálnych sietí, distribuované
riešenie problémov využívajúce zapojenie verejnosti a inteligentné riešenie
problémov v oblasti spoluvytvárania riešení sociálnych problémov na základe
otvorených súborov údajov. Pomôžu pri riadení zložitého procesu rozhodovania,
najmä pri spracovaní a analýze veľkého množstva údajov na spoločné
modelovanie politík, simulovaní procesu rozhodovania, postupoch vizualizácie,
modelovaní procesov a systémoch účasti, ako aj pri analyzovaní meniacich
sa vzťahov medzi občanmi a verejným sektorom.
6.2.3.     Zabezpečenie
spoločenského zapojenia do výskumu a inovácií
Zapojením všetkých spoločenských
subjektov do inovačného cyklu sa zvyšuje kvalita, relevantnosť,
prijateľnosť a udržateľnosť výsledkov inovácií pomocou
integrovania záujmov a hodnôt spoločnosti. Na to je potrebný vývoj
konkrétnych zručností, poznatkov a kapacít na individuálnej aj
organizačnej, ako aj vnútroštátnej a nadnárodnej úrovni. Inými slovami,
zodpovedná a tvorivá spoločnosť sa vytvorí pomocou podpory a výskumu
príslušných vedecko-vzdelávacích metód. Podporou zmien v organizácii výskumných
inštitúcií a v obsahu a návrhu výskumných činností sa podporí aj rodová
rovnosť. S cieľom zlepšiť šírenie poznatkov vo vedeckej komunite
a v širokej verejnosti sa viac podporí sprístupnenie a využívanie výsledkov
verejne financovaného výskumu. V spolupráci s príslušnými medzinárodnými
organizáciami sa podporí etický rámec pre výskum a inovácie vychádzajúci zo
základných etických zásad vrátane zásad uvedených v Charte základných práv a v
príslušných zákonoch a dohovoroch Únie.
6.2.4.     Podpora súdržnej a efektívnej
spolupráce s tretími krajinami
Strategický rozvoj medzinárodnej spolupráce v
rámci programu Horizont 2020 a riešenie prierezových cieľov politík sa
zabezpečí horizontálnymi činnosťami. Výmenu politík, vzájomné
učenie a stanovenie priorít, ako aj podporu recipročného prístupu k
programom a monitorovanie vplyvu spolupráce uľahčia činnosti na
podporu dvojstranných a viacstranných politických dialógov medzi dvomi regiónmi
v oblasti výskumu a inovácií s tretími krajinami, regiónmi, medzinárodnými
fórami a organizáciami. Vytváranie optimálnych partnerstiev medzi subjektmi
výskumu a inovácií na oboch stranách a zlepšovanie kompetencií a kapacít
spolupráce v menej rozvinutých tretích krajinách sa uľahčí pomocou
činností vytvárania sietí a partnerstiev. Budú sa vykonávať
činnosti na podporu koordinácie Únie a vnútroštátnych politík a programov
spolupráce, ako aj spoločných akcií členských štátov a pridružených
krajín s tretími krajinami s cieľom zvýšiť ich celkový vplyv.
Nakoniec sa skonsoliduje a posilní prítomnosť európskeho výskumu a
inovácií v tretích krajinách, a to najmä prostredníctvom podpory vytvorenia
európskych vedeckých a inovačných domov, služieb poskytovaných európskym
organizáciám, ktoré rozširujú svoje činnosti do tretích krajín, a
otvárania výskumných stredísk zriaďovaných spoločne s tretími
krajinami organizáciám alebo výskumným pracovníkom z iných členských
štátov a pridružených krajín.
6.3.        Bezpečné
spoločnosti
Európska únia, jej občania a medzinárodní
partneri musia čeliť v dôsledku prírodných katastrof alebo
činností človeka rôznym bezpečnostným hrozbám, napríklad
trestným činom, terorizmu a všeobecnému ohrozeniu. Tieto hrozby sa môžu
šíriť aj za hranice a zamerať sa na fyzické ciele alebo počítačový
priestor. Útoky proti internetovým stránkam verejných orgánov a súkromných
subjektov nielen oslabujú dôveru občanov, ale môžu aj závažne
ovplyvniť také dôležité sektory, ako sú energetika, doprava,
zdravotníctvo, finančníctvo alebo telekomunikácie.
Na predvídanie týchto hrozieb a ich prevenciu
je potrebné vypracovať a využívať inovačné technológie,
riešenia, prognostické nástroje a poznatky, stimulovať spoluprácu medzi
poskytovateľmi a používateľmi, nachádzať riešenia v oblasti
civilnej bezpečnosti, zlepšovať konkurencieschopnosť európskej
bezpečnosti, IKT a odvetvia služieb, predchádzať pirátstvu a
porušovaniam ľudských práv na internete a bojovať proti nim.
Koordinácia a zlepšenie v oblasti výskumu
bezpečnosti preto bude najdôležitejším prvkom, pomocou ktorého sa zmapuje
súčasné výskumné úsilie vrátane prognóz a zlepšia príslušné právne
podmienky a postupy koordinácie vrátane činností pred prijatím noriem.
Pri činnostiach sa bude dodržiavať
prístup orientovaný na ciele. Činnosti budú obsahovať príslušné
spoločenské rozmery. Podporia politiky Únie v oblasti vnútornej a
vonkajšej bezpečnosti, obranné politiky a príslušné nové ustanovenia
Lisabonskej zmluvy a zabezpečia počítačovú bezpečnosť,
dôveru a ochranu súkromia na digitálnom jednotnom trhu. Budú sa
presadzovať tieto konkrétne ciele:
6.3.1.     Boj proti trestnej
činnosti a terorizmu
Ambíciou je zabrániť udalosti alebo
zmierniť jej možné následky. Na to sú nevyhnutné nové technológie a
schopnosti (a to aj proti počítačovej trestnej činnosti a
počítačovému terorizmu) na podporu zdravotnej, potravinovej, vodnej a
environmentálnej bezpečnosti, ktoré sú najdôležitejšie pre dobré
fungovanie spoločnosti a hospodárstva. Nové technológie a konkrétne
schopnosti pomôžu pri ochrane dôležitých infraštruktúr, systémov a služieb
(vrátane komunikácií, dopravy, zdravotníctva, potravinárstva, vodohospodárstva,
energetiky, logistiky, dodávateľského reťazca a životného
prostredia). To bude vyžadovať analyzovanie a zabezpečenie dôležitých
súkromných a verejných sieťových infraštruktúr a služieb proti všetkým
druhom hrozieb.
6.3.2.     Posilnenie bezpečnosti
prostredníctvom riadenia hraníc
Na posilnenie systémov, vybavenia, nástrojov,
procesov a metód rýchlej identifikácie s cieľom ochrany hraníc vrátane
riešenia otázok kontroly a dohľadu pri využívaní plného potenciálu systému
EUROSUR sa vyžadujú aj technológie a schopnosti. Tie sa pripravia a odskúšajú
vzhľadom na efektívnosť, súlad s právnymi a etickými zásadami,
proporcionalitu, sociálnu prijateľnosť a dodržiavanie základných
práv. Výskum podporí aj zlepšenie integrovaného riadenia európskych hraníc
vrátane zlepšenia spolupráce s kandidátskymi, potenciálne kandidátskymi
krajinami a krajinami, na ktoré sa uplatňuje európska susedská politika.
6.3.3.     Zabezpečenie
počítačovej bezpečnosti
Počítačová bezpečnosť je
predpokladom využívania príležitostí na internete ľuďmi, podnikmi a
verejnými službami. Vyžaduje zabezpečenie bezpečnosti systémov,
sietí, prístupových zariadení, softvérov a služieb vrátane služby cloud
computing a zohľadňuje interoperabilitu viacerých technológií. Výskum
môže pri predchádzaní počítačovým útokom a zisťovaní a riadení
počítačových útokov v reálnom čase vo viacerých oblastiach a
krajinách a pri ochrane dôležitých infraštruktúr IKT. Digitálna spoločnosť
sa neustále vyvíja, využívanie a zneužívanie internetu sa neustále mení,
objavujú sa nové spôsoby sociálnej interakcie, nové mobilné a lokalizačné
služby a internet vecí. Na to je potrebný nový druh výskumu, ktorý podnecujú
nové aplikácie, využívanie a spoločenské trendy. Zrealizujú sa rýchle
výskumné iniciatívy vrátane proaktívneho výskumu a vývoja, ktorým sa má rýchlo
reagovať na nový moderný vývoj v oblasti dôvery a bezpečnosti.
6.3.4.     Zvýšenie odolnosti Európy
voči krízam a katastrofám
Na to je potrebný vývoj určených
technológií a schopností na podporu rôznych druhov činností núdzového
riadenia (napríklad civilná ochrana a hasenie požiarov, humanitárna pomoc,
civilná obrana, predchádzanie konfliktom, vypracovanie záchranných úloh
infraštruktúr zdravotníckych informácií a pokrízová stabilizácia), ako aj
presadzovania práva. Výskum sa bude týkať celého reťazca krízového
riadenia a spoločenskej odolnosti a podporí zavedenie európskej kapacity
na núdzové reakcie.
Činnosti v rámci všetkých oblastí úloh sa
budú zameriavať aj na integráciu a interoperabilitu systémov a služieb
vrátane takých aspektov ako komunikácia, distribuované architektúry a
ľudské faktory. Na to je takisto potrebné aj integrovanie civilných a
vojenských schopností pri rôznych úlohách, od civilnej ochrany po humanitárnu
pomoc, riadenie hraníc alebo udržanie mieru. V tejto súvislosti bude
dôležitý technologický vývoj v citlivej oblasti dvojitého využívania
technológií na zabezpečenie interoperability medzi civilnou ochranou a
vojenskými silami a medzi silami civilnej ochrany na celom svete, ako aj
spoľahlivosť, organizačné, právne a etické aspekty, obchodné
otázky, ochrana dôvernosti a integrity informácií, ako aj
vysledovateľnosť všetkých transakcií a spracovania.
6.3.5.     Zaručenie súkromia a
slobody na internete a posilnenie spoločenského rozmeru bezpečnosti
Na zabezpečenie ochrany ľudského
práva na súkromie v digitálnej spoločnosti bude potrebný vývoj rámcov a
technológií navrhnutých na ochranu súkromia už od fázy koncepcie produktov a
služieb. Vyvinú sa technológie umožňujúce používateľom
kontrolovať svoje osobné údaje a ich využívanie tretími stranami, ako aj nástroje
na zisťovanie a blokovanie nelegálneho obsahu a únikov údajov a na ochranu
ľudských práv na internete, aby sa zabránilo obmedzovaniu správania
ľudí alebo skupín osôb na základe nezákonného vyhľadávania alebo
profilovania.
Každé nové bezpečnostné riešenie a
technológia musia byť pre spoločnosť prijateľné, musia
byť v súlade s právom Únie a medzinárodným právom, byť účinné a
proporčné v oblasti zisťovania a riešenia bezpečnostných
hrozieb. Lepšie pochopenie sociálno-hospodárskych, kultúrnych a
antropologických rozmerov bezpečnosti, príčin neistoty, úlohy médií a
komunikácie a názorov občanov je preto veľmi dôležité. Budú sa
riešiť etické otázky, ochrana ľudských hodnôt a základných práv.
6.3.6.     Konkrétne aspekty
implementácie
Zatiaľ čo výskum sa bude
orientovať na civilnú bezpečnosť, s cieľom posilniť
spoluprácu s Európskou obrannou agentúrou (EDA), a to najmä prostredníctvom už
zavedeného európskeho rámca pre spoluprácu, sa bude aktívne presadzovať
koordinácia činností s agentúrou EDA, pričom sa uznáva, že existujú
oblasti dvojitého využívania technológie civilných aj vojenských aplikácií.
Ďalej sa posilnia aj koordinačné mechanizmy s príslušnými agentúrami
Únie, ako napríklad FRONTEX, EMSA a Europol, s cieľom zlepšiť
koordináciu programov a politík Únie v oblasti vnútornej a vonkajšej
bezpečnosti, ako aj ďalších iniciatív Únie.
Vzhľadom na osobitnú povahu
bezpečnosti sa zavedú konkrétne opatrenia v oblasti prípravy programov a
riadenia vrátane opatrení s výborom uvedených v článku 9 tohto
rozhodnutia. Dôverné alebo inak citlivé informácie týkajúce sa bezpečnosti
sa budú chrániť a v pracovných programoch môžu byť stanovené
konkrétne požiadavky a kritériá pre medzinárodnú spoluprácu. To sa bude
odzrkadľovať aj pri návrhoch programov a ustanovení v oblasti
riadenia pre bezpečné spoločnosti (vrátane aspektov komitológie).
ČASŤ IV
Nejadrové akcie spoločného výskumného
centra (SVC)
1.           Veda na špičkovej úrovni
Spoločné výskumné centrum uskutoční
výskum s cieľom posilniť vedeckú dôkazovú základňu pre tvorbu
politík, propagovať pochopenie prirodzených procesov základných výziev v
rámci spoločností a preskúmať nové oblasti vedy a technológie, a to
aj prostredníctvom programu predbežného výskumu.
2.           Vedúce postavenie priemyslu
Spoločné výskumné centrum bude
prispievať k inovácii a konkurencieschopnosti prostredníctvom týchto
činností:
(a)
Neustále prispievanie k strategickej orientácii a
vedeckej agende relevantných nástrojov nepriameho výskumu, ako sú napríklad
európske partnerstvá v oblasti inovácií, ako aj partnerstvá medzi verejnou a
súkromnou sférou a partnerstvá v rámci verejnej sféry.
(b)
Poskytovanie podpory pre prenos poznatkov a
technológií prostredníctvom definovania vhodných rámcov práv duševného
vlastníctva pre rozličné nástroje pre výskum a inováciu a propagácie
spolupráce v oblasti prenosu poznatkov a technológií medzi veľkými
verejnými výskumnými organizáciami.
(c)
Podiel na podpore používania, normalizácie a
overovania vesmírnych technológií a údajov, najmä pri riešení výziev v
sociálnej oblasti.
3.           Výzvy v sociálnej oblasti
3.1.        Zdravie, demografické zmeny a
blahobyt
Spoločné výskumné centrum bude
prispievať k harmonizácii metód, noriem a postupov zameraných na podporu legislatívy
únie s cieľom chrániť zdravie a spotrebiteľov prostredníctvom
týchto činností:
(a)
Posúdenie rizík a možností využitia nových
technológií a chemických látok vrátane nanomateriálov v potravinách, krmive a
spotrebiteľských výrobkoch, vývoj a overovanie harmonizovaných metód
merania, identifikácie a kvantifikácie, integrovaných stratégií testovania a
moderných nástrojov na posudzovanie toxikologických rizík vrátane
alternatívnych metód k testovaniu na zvieratách a hodnotenie vplyvu
znečistenia životného prostredia na zdravie.
(b)
Rozvoj a zabezpečenie kvality postupov pri
vyšetrení zdravotného stavu a skríningu vrátane genetického vyšetrenia a
skríningu rakoviny.
3.2.        Bezpečnosť
potravín, udržateľné poľnohospodárstvo a biohospodárstvo
Spoločné výskumné centrum bude
podporovať rozvoj, vykonávanie a monitorovanie európskych politík v
oblasti poľnohospodárstva a rybného hospodárstva vrátane bezpečnosti
potravín a rozvoja biohospodárstva prostredníctvom týchto činností:
(a)
vytvorenie globálneho systému a nástrojov na
prognózu a monitorovanie výnosov plodín, podpora zlepšovania krátkodobých a
strednodobých výhľadov poľnohospodárskych komodít vrátane
predpokladaných účinkov klimatických zmien,
(b)
podpora biotechnologickej inovácie a zvýšenej
efektívnosti využívania zdrojov s cieľom dosiahnutia výroby, kedy „menej
znamená viac“, prostredníctvom technologicko-hospodárskych analýz a
modelovania,
(c)
podpora biotechnologickej inovácie a zvýšenej
efektívnosti využívania zdrojov s cieľom dosiahnutia výroby, kedy „menej
znamená viac“, prostredníctvom technologicko-hospodárskych analýz a
modelovania, (c) modelovanie scenárov pri rozhodovaní v oblasti
poľnohospodárskych politík a analýzy vplyvu politík na makroúrovni,
regionálnej úrovni a mikroúrovni a analýza vplyvu SPP do roku 2020 na rozvojové
a rozvíjajúce sa krajiny,
(d)
ďalší rozvoj metód regulácie a presadzovania
nariadení v oblasti rybného hospodárstva rybolovu a sledovateľnosti rýb a
výrobkov z rýb a rozvoj presných ukazovateľov zdravia ekosystémov a
biohospodárskeho modelovania s cieľom lepšie pochopiť priame
účinky (napr. rybolov) a nepriame účinky (zmena klímy) ľudských
činností na dynamiku zásob rýb, morského prostredia a ich
spoločensko-hospodárskeho vplyvu.
3.3.        Bezpečná, čistá a
efektívna energia
Spoločné výskumné centrum sa zameria na
tzv. ciele 20/20/20 týkajúce sa podnebia a energie a prechod únie na
konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050 vrátane výskumu
technologických a spoločensko-hospodárskych aspektov v týchto oblastiach:
(a)
Zabezpečenie dodávky energie, najmä vo
vzťahu k prepojeniu a vzájomnej závislosti s mimoeurópskymi energetickými
a prenosovými sústavami a mapovanie základných domácich a externých zdrojov
energie a infraštruktúr, od ktorých je závislá infraštruktúra v Európe.
(b)
Energetické a elektrické prenosové siete, najmä
modelovanie a simulácia transeurópskych energetických sietí, analýza
technológií inteligentných prenosových sústav a supersústav a simulácia
energetických sústav v reálnom čase.
(c)
Energetická účinnosť, najmä metodológie
na monitorovanie a hodnotenie výsledkov nástrojov politiky dosahovania
energetickej účinnosti, technologicko-hospodárske analýzy využitia
energeticky efektívnych technológií a nástrojov a inteligentných sústav.
(d)
Nízkouhlíkové technológie (vrátane bezpečnosti
jadrovej energie v rámci programu Euratom), najmä hodnotenie výkonnosti a
prednormatívny výskum perspektívnych nízkouhlíkových technológií, analýza a
modelovanie hnacích síl a prekážok ich vývoja a nasadzovania, posudzovanie
obnoviteľných zdrojov a problémov v zásobovacom reťazci
nízkouhlíkových technológií, plynulý rozvoj informačného systému
strategického plánu energetických technológií (SETIS) a súvisiacich
činností.
3.4.        Inteligentná, ekologická a
integrovaná doprava
Spoločné výskumné centrum bude
podporovať ciele stanovené na rok 2050 vo vzťahu ku
konkurencieschopnému, inteligentnému, zdrojovo efektívnemu a integrovanému
systému dopravy s cieľom zabezpečiť bezpečnú a
spoľahlivú prepravu osôb a tovaru prostredníctvom laboratórnych štúdií,
modelovania a monitorovania v týchto oblastiach:
(a)
Strategické nízkouhlíkové dopravné technológie pre
všetky režimy dopravy vrátane elektrifikácie cestnej dopravy a lietadiel,
plavidiel a vozidiel na alternatívne palivo, ďalší rozvoj strediska
Komisie na výmenu informácií s cieľom zhromažďovania a šírenia
informácií o príslušných technológiách, dostupnosť nefosílnych palív a
zdrojov energie a náklady na ne vrátane vplyvu elektrifikovanej cestnej dopravy
na elektrizačné sústavy a výrobu elektrickej energie.
(b)
Čisté a efektívne vozidlá, najmä definícia
harmonizovaných postupov testovania a hodnotenie inovačných technológií z
hľadiska emisií a efektívnosti a bezpečnosti konvenčných a
alternatívnych palív, vypracovanie lepších metodík na meranie emisií a tlakov
na životné prostredie, koordinácia a harmonizácia činností zameraných na
stanovenie celkového objemu a monitorovanie emisií na európskej úrovni.
(c)
Inteligentné systémy mobility s cieľom
dosiahnuť spoľahlivú, inteligentnú a integrovanú mobilitu vrátane
technologicko-hospodárskeho hodnotenia nových dopravných systémov a
komponentov, aplikácie na zdokonalenie riadenia dopravy a podpora vytvorenia
integrovaného prístupu k potrebe a riadeniu dopravy.
(d)
Bezpečnosť integrovanej dopravy, najmä
poskytovanie nástrojov a služieb na zhromažďovanie, zdieľanie a
analýzu informácií o incidentoch a haváriách v leteckej, námornej a pozemnej
doprave, zlepšenie prevencie dopravy prostredníctvom analýz a krosmodálnych
bezpečnostných informácií pri súčasnej úspore nákladov a zvyšovaní
efektívnosti.
3.5.        Opatrenia proti zmene klímy,
efektívnosť využívania zdrojov a suroviny
Spoločné výskumné centrum prispeje k
budovaniu ekologickejšej Európy, bezpečnosti zásobovania zdrojmi a
globálnemu trvalo udržateľnému riadeniu prírodných zdrojov prostredníctvom
týchto činností:
(a)
Vytvorenie prístupu k interoperabilným údajom a
informáciám o životnom prostredí prostredníctvom ďalšieho rozvoja noriem a
podmienok pre interoperabilitu, geovesmírnych nástrojov a inovačných
infraštruktúr informačných komunikačných technológií, napríklad
Infraštruktúry pre priestorové informácie v Európskej únii (INSPIRE) a iných
iniciatív v rámci únie i na celosvetovej úrovni.
(b)
Meranie a monitorovanie kľúčových
premenných životného prostredia a hodnotenie stavu a zmeny prírodných zdrojov
na základe ďalšieho rozvoja ukazovateľov a informačných systémov
ako súčasti environmentálnych infraštruktúr. Posudzovanie služieb v rámci
ekosystémov vrátane ich ocenenia a posúdenia vplyvov na zmenu klímy.
(c)
Vývoj integrovaného modelovacieho rámca na
hodnotenie trvalej udržateľnosti na základe tematických modelov (napríklad
pôda, využitie pôdy, voda, kvalita ovzdušia, emisie skleníkových plynov, lesné
hospodárstvo, poľnohospodárstvo, energia a doprava) a riešenie vplyvov
zmeny klímy a reakcií na ne.
(d)
Podpora cieľov rozvojovej politiky únie
presadzovaním prechodu na iné technológie, monitorovaním základných zdrojov
(ako sú lesy, pôda, zásobovanie potravinami) a výskumom zameraným na obmedzenie
následkov zmeny klímy a následkov využívania zdrojov na životné prostredie a na
riešenie súperenia medzi využitím pôdy na výrobu potravín alebo energie a
využitím pôdy na účely biodiverzity.
(e)
Integrované posudzovanie politík udržateľnej
výroby a spotreby vrátane bezpečnosti zásobovania strategickými
surovinami, efektívnosti využitia zdrojov, nízkouhlíkových a čistých
výrobných postupov a technológií, vývoja výrobkov a služieb, modelov spotreby a
obchodu. Ďalší vývoj a integrácia analýz politík v oblasti hodnotenia
životného cyklu.
(f)
Integrovaná analýza vplyvov vo vzťahu k
možnostiam zmiernenia zmeny klímy alebo prispôsobenia sa tejto zmene na základe
vývoja súboru kvantitatívnych nástrojov v podobe modelov v regionálnom i
celosvetovom meradle v rozsahu od sektorovej po makroekonomickú úroveň.
3.6.        Inkluzívne, inovačné a
bezpečné spoločnosti
Spoločné výskumné centrum prispeje k
cieľom iniciatív v oblasti inovácie v Únii, bezpečnosti a
občianstva a globálnej Európy prostredníctvom týchto činností:
(a)
Komplexné analýzy hnacích síl a prekážok výskumu a
inovácie a vývoj modelovacej platformy na hodnotenie mikroekonomických a
makroekonomických vplyvov.
(b)
Príspevok k monitorovaniu uplatňovania
iniciatívy Inovácia v únii prostredníctvom hodnotení, vývoja ukazovateľov
atď. a prevádzka verejného informačného a spravodajského systému
poskytujúceho príslušné údaje a informácie.
(c)
Prevádzka verejnej informačnej a spravodajskej
platformy poskytujúcej štátnym úradom a regionálnym samosprávam pomoc v oblasti
inteligentnej špecializácie, kvantitatívne hospodárske analýzy priestorového
modelu hospodárskej činnosti, najmä vo vzťahu k hospodárskym,
sociálnym a teritoriálnym rozdielom a zmenám v modeli v reakcii na
technologický rozvoj,
(d)
Ekonometria a makroekonomická analýza reformy
finančného systému s cieľom prispieť k udržaniu efektívneho
rámca únie na riešenie finančnej krízy pokračovanie v poskytovaní
metodickej podpory pri monitorovaní stavu rozpočtu členských štátov
vo vzťahu k Paktu o stabilite a raste.
(e)
Monitorovanie fungovania Európskeho výskumného
priestoru (ERA) a analýza hnacích síl a prekážok niektorého z jeho
kľúčových prvkov (napríklad mobility výskumných pracovníkov,
sprístupnenie vnútroštátnych výskumných programov), navrhovanie príslušných
možností v rámci politík pokračovanie v plnení dôležitej úlohy v ERA
prostredníctvom vytvárania sietí, školení, poskytovania zariadení a databáz
používateľom v členských, kandidátskych a asociovaných krajinách.
(f)
Vypracovanie kvantitatívnych hospodárskych analýz
pre digitálne hospodárstvo, realizácia výskumu vplyvu informačných a
komunikačných technológií na ciele digitálnej spoločnosti, štúdium
vplyvu citlivých bezpečnostných otázok na životy jednotlivcov (digitálny
život),
(g)
zameranie na identifikáciu a posudzovanie
zraniteľnosti kľúčových infraštruktúr (vrátane globálnych
navigačných systémov a finančných trhov), zlepšenie nástrojov na boj
proti podvodom, ktoré sa týkajú rozpočtu únie a nástrojov na dohľad
na mori, ako aj posudzovanie prevádzkovej výkonnosti technológií na
zabezpečenie osobnej identity (digitálna identita) alebo technológií, ktoré
ju ovplyvňujú,
(h)
zvýšenie schopnosti Únie obmedziť riziká v
prípade katastrof a spravovať dianie pri prírodných a ľuďmi
zapríčinených katastrofách najmä prostredníctvom vývoja globálnych
informačných systémov včasného varovania a riadenia rizík v prípade
viacerých nebezpečenstiev s využitím technológií pozorovania Zeme,
(i)
pokračujúce poskytovanie nástrojov na
hodnotenie a riadenie výziev v oblasti svetovej bezpečnosti, ako sú
terorizmus a nešírenie zbraní (chemických, biologických, rádiologických a
jadrových (v rámci programu Euratom)), hrozby vyplývajúce zo
spoločensko-politickej nestability a prenosných ochorení, nové oblasti,
ktoré je potrebné riešiť, vrátane zraniteľnosti a odolnosti voči
novým a kombinovaným hrozbám, ako sú prístup k surovinám, pirátstvo, nedostatok
zdrojov a súperenie o ne a vplyv zmien klímy na výskyt prírodných katastrof.
4.           Konkrétne aspekty implementácie
Spoločné výskumné centrum v súlade s
prioritami oznámenia Globálna Európa posilní vedeckú spoluprácu s
kľúčovými medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami (napr.
orgánmi OSN, OECD, Spojenými štátmi, Japonskom, Ruskom, Čínou, Brazíliou,
Indiou) v oblastiach so silným celosvetovým vplyvom napr. v oblasti zmeny
klímy, zabezpečenia potravín alebo nanotechnológií.
Spoločné výskumné centrum bude v záujme
poskytovania kvalitnejších služieb pri tvorbe politík ďalej rozvíjať
svoju kapacitu na analýzu a predkladanie medziodvetvových politických riešení
a posudzovanie súvisiacich vplyvov. Táto kapacita bude podporovaná najmä
posilnením týchto oblastí:
(a)
Modelovanie v kľúčových oblastiach (napr.
energia a doprava, poľnohospodárstvo, klíma, životné prostredie,
ekonómia). Pozornosť sa sústredí na odvetvové aj integrované modely (pri
hodnotení trvalej udržateľnosti), pričom sa zahrnú
vedecko-technologické i hospodárske aspekty.
(b)
Výhľadové štúdie zahŕňajúce analýzu
trendov a udalostí v oblasti vedy, technológie a spoločnosti a ich dopad
na verejné politiky, vplyv na inováciu a posilnenie konkurencieschopnosti a
trvalo udržateľného rastu. Spoločné výskumné centrum by sa tak mohlo
zamerať na otázky, ktoré si môžu v budúcnosti vyžiadať politický
zásah, a odhadovať potreby zákazníkov.
Spoločné výskumné centrum bude v širšej
miere podporovať proces normalizácie a normy ako horizontálny komponent
podpory európskej konkurencieschopnosti. Činnosť v tejto oblasti bude
zahŕňať prednormatívny výskum, vypracovanie referenčných
materiálov a meraní a harmonizáciu metodík. Bolo identifikovaných päť
kľúčových oblastí (energetika, doprava, digitálna agenda,
zabezpečenie a bezpečnosť, vrátane jadrovej
bezpečnosti v rámci programu Euratom, ochrana spotrebiteľov).
Spoločné výskumné centrum bude súčasne naďalej podporovať
šírenie získaných výsledkov a podporovať riadenie práv duševného
vlastníctva v rámci inštitúcií a orgánov únie.
Spoločné výskumné centrum vybuduje
kapacity v oblasti behavioriálnych vied s cieľom podporiť
vypracovanie efektívnejšej regulácie a doplniť činnosť
Spoločného výskumného centra vo vybratých oblastiach, akými sú výživa,
energetická účinnosť a stratégie v oblasti výroby.
Súčasťou týchto činností v
jednotlivých oblastiach, ako sú digitálna agenda, trvalo udržateľná výroba
a spotreba alebo verejné zdravie, bude sociálno-hospodársky výskum.
V záujme splnenia tohto poslania je dôležité,
aby malo Spoločné výskumné centrum ako referenčné centrum únie
modernú infraštruktúru, ktorá mu umožní naďalej zohrávať dôležitú
úlohu v ERA i vstupovať do nových oblastí výskumu. Spoločné výskumné
centrum bude pokračovať v programe renovácie a obnovy vybavenia s
cieľom zabezpečiť súlad s príslušnými nariadeniami v oblasti
životného prostredia, bezpečnosti a zabezpečenia a investovať do
vedeckej infraštruktúry vrátane rozvoja modelovacích platforiem, zariadení pre
nové oblasti, napríklad genetické testovanie atď. Tieto investície budú realizované
v úzkej koordinácii s plánom Európskeho strategického fóra pre výskumnú
infraštruktúru (ESFRI).
Príloha II
Ukazovatele výkonu
Ďalej uvedená tabuľka obsahuje
konkrétne ciele programu Horizont 2020 a niektoré kľúčové ukazovatele
na posudzovanie výsledkov a vplyvov.
1.           časť I: Priorita „Excelentná
veda“
Špecifické ciele:
·
Európska rada pre výskum
–
Podiel publikácií pochádzajúcich z projektov
financovaných ERC, ktoré patria k 1 % najcitovanejších publikácií.
–
Počet opatrení v oblasti inštitucionálnej politiky
a vnútroštátnej/regionálnej politiky, ktoré za svoj vznik vďačia
finančným prostriedkom ERC
·
Budúce a vznikajúce technológie
–
Publikácie vo vplyvných časopisoch
lektorovaných odborníkmi
–
Žiadosti o pridelenie patentu v oblasti budúcich a
nových technológií
·
Aktivity v rámci programu Marie Curie v oblasti
zručností, odbornej prípravy a kariérneho rozvoja
–
Pohyb výskumných pracovníkov vrátane doktorandov
medzi rozličnými odvetviami a krajinami
·
Európske výskumné infraštruktúry (vrátane
elektronických infraštruktúr)
–
Výskumné infraštruktúry, ktoré boli prostredníctvom
podpory Únie sprístupnené všetkým výskumným pracovníkom v Európe a mimo nej.
2.           časť II: Priorita „Vedúce
postavenie priemyslu,
Špecifické ciele:
·
Vedúce postavenie v oblasti podporných a priemyselných
technológií (IKT, nanotechnológie, pokročilé
materiály, biotechnológie, pokročilá výroba a vesmír)
–
Žiadosti o udelenie patentu prijaté v oblasti
rozličných podporných a priemyselných technológií
·
Prístup k prostriedkom financovania rizika
–
Celkové investície uvoľnené prostredníctvom
dlhového financovania a investícií rizikového kapitálu
·
Inovácie v malých a stredných podnikoch
–
Podiel MSP zúčastňujúcich sa na zavádzaní
inovácií, ktoré sú novinkou pre spoločnosť alebo trh (obdobie trvania
projektu a nasledujúce tri roky)
3.           časť III: Priorita
„Spoločenské výzvy“
Špecifické ciele:
V prípade každej výzvy sa bude
vyhodnocovať dosiahnutý pokrok vzhľadom na prínos k plneniu
ďalej uvedených konkrétnych cieľov, ktoré sú spresnené v prílohe I programu
Horizont 2020 spolu s opisom podstatného pokroku potrebného na zvládnutie
problémov a dosiahnutie cieľových hodnôt ukazovateľov relevantných z
hľadiska politiky:
–
Skvalitnenie celoživotného zdravia a pohody pre
všetkých
–
Zabezpečenie dostatočných zásob
bezpečných a vysokokvalitných potravín a iných biovýrobkov prostredníctvom
rozvoja produktívnych a zdrojovo efektívnych systémov základnej výroby
posilňujúcich ekosystémové služby spolu s konkurencieschopnými a
nízkouhlíkovými dodávateľskými reťazcami.
–
Uskutočnenie prechodu k spoľahlivému,
udržateľnému a konkurencieschopnému energetickému systému vzhľadom na
rastúci nedostatok zdrojov, rastúce potreby v oblasti energetiky a zmenu klímy.

–
Vybudovanie európskeho dopravného systému, ktorý
efektívne využíva zdroje, je šetrný k životnému prostrediu, je bezpečný a
bezproblémovo funguje v prospech občanov, hospodárstva a spoločnosti.
–
Vybudovanie hospodárstva, ktoré efektívne využíva
zdroje, dokáže reagovať na zmeny klímy a napĺňa potreby
rastúceho celosvetového počtu obyvateľov v rámci obmedzení daných
prírodnými zdrojmi planéty.
–
Posilnenie inkluzívnych, inovačných a
bezpečných európskych spoločenstiev v kontexte bezprecedentných
transformácií a rastúcej miery vzájomnej závislosti na celosvetovej úrovni.
Medzi ďalšie ukazovatele výkonnosti
patria:
publikácie vo významných recenzovaných
časopisoch týkajúce sa rôznych sociálnych výziev.
–
Žiadosti o udelenie patentu v oblasti
rozličných spoločenských výziev
–
Viacero právnych predpisov Únie, ktoré sa týkajú
činností podporovaných v oblasti rozličných spoločenských
problémov
4.           Časť IV: Nejadrové akcie
Spoločného výskumného centra
Špecifické ciele:
·
Poskytovanie vedeckej a technickej podpory,
ktorú stimuluje spotrebiteľský sektor, politikám Únie
–
Počet výskytov pozorovateľných vplyvov na
európske politiky vyplývajúcich z technologickej a vedeckej podpory
poskytovanej Spoločným výskumným centrom.
–
Počet partnersky preskúmaných publikácií
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
politické oblasti v štruktúre ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným
viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Špecifický
program na vykonávanie programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a
inovácie (2014 – 2020)
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[29]

– 08
- Výskum a inovácie
– 09
– Informačná spoločnosť a médiá
– 02
– Podnikanie a priemysel
- 05
- Poľnohospodárstvo
– 32
– Energetika
– 06
– Mobilita a doprava
– 15
– Vzdelávanie a kultúra
– 07
– Životné prostredie a klíma
– 10
– Spoločné výskumné centrum
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
ý Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie,
ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[30]
¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické
ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Špecifický
program na vykonávanie programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a
inovácie (2014 – 2020) (ďalej len „OP“) sleduje všeobecný cieľ
programu Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020)
(program Horizont 2020), ktorým je prispievať k stratégii Európa 2020,
vrátane dokončenia Európskeho výskumného priestoru podnecovaním
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu:
–
Inteligentný rast – vytváranie hospodárstva založeného na poznatkoch
a inovácii (pomocou vykonávania hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii).
–
Udržateľný rast – podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho
hospodárstva, ktoré účinnejšie využíva zdroje.
– Inkluzívny
rast – podporovanie hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré
prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
–
Časť I: priorita Excelentná veda
–
Časť II: priorita Vedúce postavenie priemyslu
–
Časť III: priorita Spoločenské výzvy
–
Časť IV: Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného
centra
Príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
– 08
– Výskum a inovácia
– 09
– Informačná spoločnosť a médiá
– 02
– Podnikanie a priemysel
– 05
– Poľnohospodárstvo
– 32
– Energetika
– 06
– Mobilita a doprava
– 15
– Vzdelávanie a kultúra
– 07
– Životné prostredie a klíma
– 10
– Spoločné výskumné centrum
1.4.3.     Očakávané výsledky a
vplyv
Uveďte, aký
vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
OP
sa bude vzťahovať na podstatnú časť Horizontu 2020. Očakáva
sa, že do roku 2030 sa v rámci programu Horizont 2020 vytvorí nárast HDP o
0,92 percent, nárast vývozu o 1,37 percent, pokles dovozu o – 0,15 percent
a nárast zamestnanosti o 0,40 percent.
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V
nasledujúcej tabuľke je na všeobecné a špecifické ciele programu
Horizont 2020 vyhradený obmedzený počet kľúčových
ukazovateľov posúdenia výsledkov a vplyvov.
Doplnkové
ukazovatele – vrátane novovyvinutých – sa použijú na zachytenie rôznych druhov
výsledkov a vplyvov na rôzne špecifické činnosti.
Všeobecný cieľ:
Prispievať
k cieľom stratégie Európa 2020 a k dokončeniu
Európskeho výskumného priestoru
–
Cieľ stratégie Európa 2020 pre výskum a vývoj (3 % HDP)
V súčasnosti:  2,01
% HDP (EÚ-27, 2009)
Cieľ:  3 %
HDP (2020)
–
Hlavný ukazovateľ stratégie Európa 2020 pre inováciu
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  podstatná
váha rýchlo rastúcich inovačných podnikov v hospodárstve
Časť I: priorita Excelentná veda
Konkrétne ciele
* Európska
rada pre výskum
– Podiel
publikácií z projektov financovaných Európskou radou pre výskum (ERC), ktoré
patria k 1 % najčastejšie citovaných publikácií
V súčasnosti:  0,8
% (publikácie EÚ z rokov 2004 až 2006, citované do roku 2008)
Cieľ:  1,6
% (publikácie ERC z rokov 2014 – 2020)
– Počet
opatrení inštitucionálnej politiky a vnútroštátnej/regionálnej politiky, ktoré
podnietilo financovanie ERC
V súčasnosti:  20
(odhad za roky 2007 – 2013)
Cieľ:  100
(2014 – 2020)
* Vznikajúce
technológie a technológie budúcnosti
– Publikácie
uverejnené v partnersky preskúmaných časopisoch s vysokým vplyvom
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  25
publikácií na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných prostriedkov (2014 – 2020)

– Žiadosti
o udelenie patentu v oblasti vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  1
prihláška na udelenie patentu na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných
prostriedkov (2014 – 2020)
* Akcie
Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného
rozvoja
– Obeh
výskumníkov vrátane kandidátov PhD. medzi sektormi a medzi krajinami
V súčasnosti:  50
000, asi 20 % kandidátov na titul PhD. (2007 – 2013)
Cieľ:  65 000,
asi 40 % kandidátov na titul PhD. (2014 – 2020)
* Európske
výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr)
–
Výskumné infraštruktúry, ktoré sú dostupné všetkým výskumníkom v Európe a za
jej hranicami prostredníctvom podpory EÚ
V súčasnosti:  650
(2012)
Cieľ:  1 000
(2020)
Časť II: priorita Vedúce postavenie priemyslu
Konkrétne ciele
* Vedúce
postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií (IKT,
nanotechnológie, pokročilé materiály, biotechnológie, pokročilá
výroba a vesmír)
–
Prihlášky o udelenie patentu získané v rôznych oblastiach podporných a
priemyselných technológií
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  3
prihlášky o udelenie patentu na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných
prostriedkov (2014 – 2020)
* Prístup
k prostriedkom financovania rizika
– Celkové
investície zmobilizované prostredníctvom dlhových finančných nástrojov a
investícií do rizikového kapitálu
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  100
miliónov EUR celkových investícií na 10 miliónov EUR príspevku Únie (2014 – 2020)
* Inovácie
v MSP
– Percento
zúčastnených MSP zavádzajúcich inovácie, ktoré sú nové pre podnik alebo
trh (za obdobie projektu plus tri roky)
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  50
%
Časť III: priorita Spoločenské výzvy
Konkrétne ciele
Za
každú z výziev sa pokrok posudzuje na základe príspevku
k nasledujúcim konkrétnym cieľom, ktoré sa špecifikujú v prílohe
I programu Horizont 2020, spolu s opisom podstatného pokroku potrebného na
dosiahnutie výziev a príslušných ukazovateľov v oblasti
politiky:
– Zlepšenie
celoživotného zdravia a blahobytu všetkých.
– Zabezpečenie
dostatočných zásob bezpečných a kvalitných potravín a iných
bioproduktov prostredníctvom vývoja výkonných a zdrojovo efektívnych primárnych
výrobných systémov a posilnením ekosystémových služieb spolu s
konkurencieschopnými a nízkouhlíkovými dodávateľskými reťazcami.
– Zabezpečenie
prechodu k spoľahlivému, udržateľnému a konkurencieschopnému
energetickému systému v kontexte čoraz väčšieho nedostatku zdrojov,
zvyšujúcich sa energetických potrieb a zmeny klímy.
– Vytvorenie
európskeho dopravného systému, ktorý je efektívny z hľadiska zdrojov,
šetrný voči životnému prostrediu, bezpečný a hladko fungujúci, v
prospech občanov, hospodárstva a spoločnosti.
– Vytvorenie
hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a je odolné voči zmenám klímy
a udržateľnú dodávku surovín, s cieľom uspokojiť potreby
rastúcej svetovej populácie v rámci obmedzení prírodných zdrojov planéty.
– Podpora
inkluzívnej, inovatívnej a bezpečnej európskej spoločnosti v kontexte
nevídaných premien a čoraz väčšej vzájomnej celosvetovej závislosti.
Doplňujúcimi
ukazovateľmi výkonnosti sú:
– Publikácie z oblasti rôznych spoločenských
výziev uverejnené v partnersky preskúmaných časopisoch s vysokým vplyvom
V súčasnosti:  nový
prístup [v rámci 7. RP (2007 – 2010), spolu 8 149 publikácií – predbežný
údaj]
Cieľ:  v priemere
20 publikácií na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných prostriedkov (2014
– 2020)
–
Prihlášky o udelenie patentu v oblasti rôznych spoločenských výzev
V súčasnosti:  153 (program spolupráce
v rámci 7. RP v rokoch 2007 – 2010, predbežné údaje)
Cieľ:  v priemere
2 prihlášky o udelenie patentu na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných
prostriedkov (2014 – 2020)
– Počet
právnych predpisov Únie odkazujúcich na činnosti podporované v oblasti
rôznych spoločenských výzev
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  v priemere
1 na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných prostriedkov (2014 – 2020)
Časť IV: Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného
centra
Poskytovať
vedeckú a technickú podporu orientovanú na zákazníka s cieľom
podporiť politické priority EÚ
– Počet
výskytov hmatateľných špecifických vplyvov na európske politiky,
vyplývajúcich z technickej a vedeckej politickej podpory poskytovanej
Spoločným výskumným centrom
V súčasnosti:  175
(2010)
Cieľ:  230
(2020)
–
Počet partnersky preskúmaných publikácií
V súčasnosti:  430
(2010)
Cieľ:  500
(2020)
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
– Zlepšiť
prispievanie výskumu a inovácií k riešeniu kľúčových
spoločenských výzev.
– Zvýšiť
konkurencieschopnosť priemyslu Európy prostredníctvom podpory dosahovania
vedúceho technického postavenia a prinášania dobrých nápadov na trh.
– Posilniť
vedeckú základňu Európy.
– Dobudovať
európsky výskumný priestor a zvýšiť jeho účinnosť (prierezové
ciele).
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.5.2.     Prínos zapojenia EÚ
Zásah
verejného sektora, pokiaľ ide o riešenie problémov uvedených v bode 1.5.1,
je opodstatnený. Vedúce postavenie Európy v rámci novej
technologicko-ekonomickej paradigmy nie je možné zaistiť len
prostredníctvom trhov. Na prekonanie zlyhaní trhu v súvislosti so
systematickým posunom základných technológií bude potrebný rozsiahly zásah
verejného sektora prostredníctvom opatrení v oblasti ponuky aj dopytu.
Členské
štáty však nebudú môcť jednotlivo uskutočniť potrebný verejný zásah.
Ich investície do výskumu a inovácií sú porovnateľne nízke,
roztrieštené a sú poznačené neefektívnosťou, čo v
súvislosti s posunom paradigmy technológií predstavuje významnú prekážku.
Členské štáty konajúce jednotlivo ťažko dokážu zrýchliť
technologický rozvoj v rámci dostatočne širokého portfólia
technológií, či riešiť nedostatok cezhraničnej koordinácie.
Ako
sa vyzdvihlo v návrhu nového viacročného finančného rámca, Únia
má vhodné postavenie na dosiahnutie pridanej hodnoty realizáciou rozsiahlych investícií
do základného výskumu na hraniciach poznania, cieleného aplikovaného výskumu
a vývoja, a do súvisiaceho vzdelávania, odbornej prípravy
a infraštruktúr, ktoré pomôžu posilniť našu výkonnosť
v tematicky zameranom výskume a vývoji a podporných technológiách;
podporou úsilia spoločností využívať výsledky výskumu
a premeniť ich na produkty, procesy a služby určené na
predaj a stimuláciou prenikania týchto inovácií. Súbor cezhraničných
akcií – týkajúcich sa koordinácie vnútroštátneho financovania výskumu, mobility
a odborného vzdelávania výskumníkov, koordinácie výskumných infraštruktúr,
medzinárodného spoločného výskumu a inovácií a podpory inovácií
– sa najefektívnejšie a najúčinnejšie organizuje na európskej úrovni.
Z dôkazov hodnotenia ex post presvedčivo vyplýva, že výskumné
a inovačné programy Únie podporujú výskumné a iné činnosti,
ktoré majú veľký strategický význam pre účastníkov, a že bez
podpory Únie by sa jednoducho neuskutočnili. Inými slovami, za podporu na
úrovni Únie neexistujú náhrady.
Dôkazy
tiež potvrdzujú európsku pridanú hodnotu akcií na podporu politík, ktorá
vyplýva zo spojenia znalostí a skúseností z rôznych kontextov,
podpory porovnávania nástrojov a skúseností v oblasti politík
inovácií medzi krajinami a z poskytovania príležitosti na
určenie, podporu a testovanie najlepších postupov z čo
najširšej možnej oblasti.
Priame
akcie Spoločného výskumného centra (JRC) poskytujú európsku pridanú
hodnotu, a to vďaka ich jedinečnému európskemu rozmeru. Ich
pridaná hodnota spočíva v reagovaní na potreby Komisie v oblasti
vnútorného prístupu k vedeckým poznatkom, ktoré sú nezávislé od
vnútroštátnych a súkromných záujmov a prinášajú priame výhody občanom Únie
prostredníctvom ich príspevkov k politikám vedúcim k zlepšeniu hospodárskych,
environmentálnych a sociálnych podmienok.
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.5.3.     Poznatky získané z podobných
skúseností v minulosti
Program
využíva skúsenosti získané v rámci predchádzajúcich rámcových programov
v oblasti výskumu a technickej demonštrácie (FP), programu pre
konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) a Európskeho inovačného a
technologického inštitútu (EIT).
Počas
obdobia, ktoré zahŕňa niekoľko desaťročí, sa v rámci
programov Únie:
–
dosiahlo zapojenie najlepších európskych výskumníkov a inštitútov,
–
vytvorili sa rozsiahle štrukturálne účinky, vedecké, technické
a inovačné vplyvy, mikro-ekonomické výhody a nadväzujúci makro-ekonomický,
sociálny a environmentálny vplyv pre všetky členské štáty.
Okrem
úspechov sa treba zo skúseností z minulosti aj poučiť:
–
k výskumu, inováciám a vzdelávaniu by sa malo pristupovať
koordinovanejším spôsobom,
–
výsledky výskumu by sa mali lepšie šíriť a zhodnocovať
v nových produktoch, postupoch a službách,
–
zdôvodnenia zásahov by mali byť cielenejšie, konkrétnejšie, podrobnejšie a
transparentnejšie,
–
prístup k programom by sa mal zlepšiť a účasť
zvýšiť, či už ide o začínajúce podniky, malé a stredné
podniky, priemysel, menej výkonné členské štáty alebo krajiny mimo Únie,
–
treba posilniť monitorovanie a hodnotenie programu.
V
odporúčaniach v oblasti priamych akcií z posledných správ o hodnotení
sa okrem iného uvádza, že JRC môže
–
podporovať v Únii silnejšiu integráciu v oblasti tvorby
poznatkov,
–
zaviesť posúdenia vplyvu a štúdie o nákladoch a prínosoch
určitých prác,
– posilniť
spoluprácu s priemyslom s cieľom utužiť účinok snáh
v prospech konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva.
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a
možná synergia s inými finančnými nástrojmi
V kontexte
napĺňania cieľov stratégie Európa 2020 sa vytvoria
a rozvinú synergie s ďalšími programami Únie, ako je napríklad
spoločný strategický rámec v oblasti hospodárskej, sociálnej
a územnej súdržnosti, a s programom v oblasti
konkurencieschopnosti a MSP.
1.6.        Trvanie akcie a jej finančného
vplyvu
ý Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
ý  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 01/01/2014 do 31/12/2020
–
ý  Finančný vplyv trvá od 2014 do 2026
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať v plnom
rozsahu.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[31]
ý Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
ý Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh
súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
ý  výkonné agentúry
–
ý  subjekty zriadené spoločenstvami[32]
–
ý  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy
o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle
článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
ý Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami vrátane Európskej vesmírnej agentúry.
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky

Komisia
plánuje využiť rôzne formy hospodárenia pri vykonávaní tejto činnosti
a bude vychádzať z foriem hospodárenia, ktoré sa používajú v
rámci súčasných finančných perspektív. Súčasťou týchto
foriem hospodárenia je centralizované hospodárenie a spoločné
hospodárenie.
Hospodárenie
budú vykonávať útvary Komisie, jestvujúce výkonné agentúry Komisie, ktoré
vyvážene predlžujú a rozširujú svoj mandát, a ďalšie externé
orgány, ako napr. subjekty vytvorené podľa článku 187 (napr.
spoločné podniky s predlženým mandátom po posúdení, a nové
spoločné podniky, ktoré vzniknú v kontexte vykonávania napr.
časti Spoločenské výzvy) a článku 185 (programy, ktoré
spoločne vykonáva niekoľko členských štátov, kde svoju úlohu
zohrajú vnútroštátne orgány verejného sektora/orgány verejnoprospešných
služieb) Lisabonskej zmluvy, a takisto sa bude vykonávať prostredníctvom
finančných nástrojov.
Činnosti,
ktoré sa v rámci súčasnej finančnej perspektívy zabezpečujú
externe (napr. výskum na hraniciach poznania, akcie Marie Curie, akcie MSP),
a ktoré sa budú vykonávať aj v rámci tohto OP, sa budú
vykonávať rovnakou formou externého zabezpečovania. Môže si to
vyžiadať prehĺbenie špecializácie a zjednodušenie hospodárenia
príslušných externých orgánov, ako aj ich úpravu podľa porovnateľnej
veľkosti prevádzky.
V
rámci OP sa plánuje zaviesť externé zabezpečovanie ďalších
činností, najmä s využitím jestvujúcich výkonných agentúr Komisie,
pod podmienkou, že tento postup nenaruší udržanie hlavných politických
kompetencií v útvaroch Komisie. Externé zabezpečovanie znamená
zadržanie s cieľom vykonávať tieto činnosti, ktoré sa
vyberú na základe ich preukázanej efektivity a účinnosti. Zároveň sa
bude musieť zvýšiť počet zamestnancov pridelený výkonným
agentúram Komisie, a to proporcionálne k časti rozpočtu vyhradeného
na externe zabezpečované činnosti a s prihliadnutím na záväzky v
oblasti zamestnanosti, ktoré prijala Komisia [Rozpočet stratégie Európa 2020,
KOM(2011) 500].
Ak
je možné dosiahnuť vyšší pákový efekt, do vykonávania činností
programu Horizont 2020, ktoré súvisia s vesmírom, môže byť zapojená
Európska vesmírna agentúra.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
Zjednodušenie
OP
musí prilákať najlepších výskumníkov a najinovačnejšie európske
podniky. Tento cieľ možno dosiahnuť programom, ktorý vytvára čo
najmenšiu administratívnu záťaž pre svojich účastníkov
a prostredníctvom primeraných podmienok financovania. Zjednodušenie
v rámci OP sa bude zameriavať na tri zastrešujúce ciele:
znížiť administratívne náklady účastníkov; zrýchliť všetky
postupy riadenia návrhov a grantov a znížiť mieru finančnej
chybovosti. Okrem toho, zjednodušenie financovania výskumu a inovácií bude
vyplývať aj z preskúmania nariadenia o rozpočtových
pravidlách (napr. na účty predbežného financovania sa nebudú
vzťahovať žiadne úroky, oprávnená DPH, obmedzenia extrapolácie
systematických chýb).
Zjednodušenie
v rámci OP sa dosiahne v rámci viacerých rozmerov.
Štrukturálne zjednodušenia sa dosiahnu prostredníctvom
– integrácie
nástrojov Únie na financovanie v oblasti výskumu a inovácií do tohto OP,
– tohto
jediného špecifického programu na vykonávanie programu Horizont 2020,
– jedného
jediného súboru pravidiel účasti vzťahujúcich sa na všetky zložky programu
Horizont 2020.
Rozsiahlym
zjednodušením pravidiel financovania sa zjednoduší príprava návrhov
a riadenie projektov. Zároveň sa vďaka nim zníži počet
finančných chýb. Navrhuje sa tento prístup:
Hlavný
model financovania grantov:
-
zjednodušená úhrada skutočných priamych nákladov a širšie uznávanie
bežného účtovníctva príjemcov vrátane oprávnenosti určitých daní a
poplatkov,
-
možnosť využívať jednotkové náklady na personál (priemerné náklady na
personál) v prípade príjemcov, ktorí túto metódu používajú ako svoju bežnú
účtovnícku metódu a v prípade majiteľov MSP nepoberajúcich plat,
-
zjednodušenie zaznamenávania pracovného času poskytnutím jasného
a jednoduchého súboru minimálnych podmienok, najmä zrušením povinnosti
zaznamenávať pracovný čas pracovníkov, ktorí pracujú výlučne na
projekte Únie,
-
jedna jednotná sadzba úhrady pre všetkých účastníkov namiesto troch
rôznych sadzieb podľa typu účastníka,
-
jednotná paušálna sadzba pokrývajúca nepriame náklady, ktorá sa uplatní ako
všeobecné pravidlo namiesto štyroch metód výpočtu nepriamych nákladov,
- pokračovanie
využívania systému jednotkových nákladov a paušálnych sadzieb, pokiaľ
ide o akcie v oblasti mobility a odborného vzdelávania (Marie Curie);
- financovanie
založené na výstupoch a vyplácanie jednorazových súm na projekty ako celky
v špecifických oblastiach.
Revidovanou stratégiou kontroly opísanou
v oddiele 2.2.2, ktorou sa dosiahne nová rovnováha, pokiaľ ide
o vzťah medzi dôverou a kontrolou, sa ešte viac zníži
administratívne zaťaženie účastníkov.
Okrem
jednoduchších pravidiel a kontrol sa zracionalizujú všetky postupy
a procesy vykonávania projektu. Týka sa to podrobných ustanovení
o obsahu a podobe návrhov, postupov pri premieňaní návrhov na
projekty, požiadaviek na podávanie správ a monitorovanie, ako aj
súvisiacich dokumentov s usmerneniami a podporných služieb. K zníženiu
administratívnych nákladov na účasť sa významnou mierou prispeje
vytvorením jednotnej používateľsky prijateľnej IT platformy, ktorá sa
bude zakladať na účastníckom portáli 7. RP – siedmeho rámcového
programu v oblasti výskumu a vývoja (2007 – 2013).
2.1.        Opatrenia týkajúce sa
kontroly a predkladania správ
Uveďte časový interval a
podmienky.
Vytvorí
sa nový systém hodnotenia a monitorovania nepriamych akcií OP. Bude sa
zakladať na komplexnej, dobre načasovanej a harmonizovanej
stratégii, v ktorej sa bude veľký dôraz klásť na výkon, výstupy,
výsledky a vplyvy. Ako podpora mu budú slúžiť vhodné archívy údajov,
odborníci, špecializovaná výskumná činnosť a zvýšená spolupráca s
členskými štátmi a pridruženými krajinami, a bude sa zhodnocovať
prostredníctvom vhodného šírenia výsledkov a podávania správ. Pokiaľ ide
o priame akcie, JRC bude naďalej zlepšovať svoje monitorovanie
ďalším prispôsobovaním ukazovateľov merajúcich výstup a vplyv.
Systém
bude zahŕňať informácie o prierezových témach, ako
udržateľnosť a zmena klímy. Výdavky súvisiace s ochranou klímy
sa vypočítajú v súlade so systémom sledovania založenom na Rio-markeroch.
2.2.        Systémy riadenia a kontroly
Za
hlavný ukazovateľ v oblasti zákonnosti a regulárnosti v oblasti
výskumných grantov bola prijatá 2 % hranica chybovosti. Spôsobilo to však
niekoľko neočakávaných alebo nepriaznivých vedľajších
účinkov. Príjemcovia a takisto aj zákonodarné orgány vo veľkej miere
pociťovali, že záťaž súvisiaca s kontrolami je privysoká. Táto
skutočnosť môže predstavovať riziko zníženia príťažlivosti
výskumného programu Únie a nepriaznivo tak vplývať na výskum
a inovácie Únie.
V
záveroch Európskej rady zo 4. februára 2011 sa uvádza: „Je mimoriadne dôležité,
aby sa nástroje EÚ určené na podporu výskumu, vývoja a inovácie
zjednodušili s cieľom podporiť ich využitie najlepšími vedeckými
pracovníkmi a najinovačnejšími podnikmi, a to predovšetkým prostredníctvom
dohody medzi príslušnými inštitúciami o novej rovnováhe, pokiaľ ide o
vzťah medzi dôverou a kontrolou a medzi podstupovaním rizika a vyhýbaním
sa riziku“ (pozri EUCO 2/1/11 REVI, Brusel, 8. marca 2011).
Európsky
parlament vo svojom uznesení z 11. novembra 2010 (P7_TA(2010)0401) o
zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum výslovne podporuje
vyššie riziko chýb pri financovaní výskumu a „vyjadruje znepokojenie nad
skutočnosťou, že súčasný systém a postup manažmentu 7. RP
sú nadmerne zamerané na kontrolu, čo vedie k plytvaniu so zdrojmi,
menšiemu zapájaniu a menej príťažlivým výskumným oblastiam; so
znepokojením konštatuje, že súčasný systém manažmentu s tzv. nulovou
toleranciou rizika sa javí ako systém, ktorý sa skôr vyhýba riziku, namiesto
toho, aby ho riadil.”
Prudký
nárast počtu auditov a následná extrapolácia výsledkov takisto
vyprovokovali vlnu sťažností zo sveta výskumu (napr. iniciatíva Trust
Researchers[33],
ktorú doteraz podpísalo 13 800 ľudí).
Zainteresované
strany a inštitúcie sa teda zhodujú, že súčasný prístup treba
prepracovať. Ďalšími cieľmi a záujmami, ktoré treba takisto
posúdiť, sú predovšetkým úspech politiky v oblasti výskumu,
medzinárodná konkurencieschopnosť a vedecká excelentnosť.
Zároveň sa jasne javí ako potrebné riadiť rozpočet efektívnym a
účinným spôsobom a predchádzať podvodom a plytvaniu. OP
čelí týmto výzvam.
Konečným
cieľom Komisie naďalej zostáva dosiahnutie reziduálnej chybovosti
nižšej ako 2 % celkových výdavkov v priebehu celého trvania programu,
a preto zaviedla viacero zjednodušujúcich opatrení. Treba však brať
do úvahy aj ostatné ciele, ako je príťažlivosť a úspešnosť
politiky EÚ v oblasti výskumu, medzinárodná konkurencieschopnosť,
vedecká excelentnosť, a najmä náklady na kontroly (pozri bod 2.2.2).
Na
dosiahnutie rovnováhy medzi týmito prvkami sa navrhuje, aby cieľom
generálnych riaditeľstiev Komisie, ktorým je zverené vykonávanie
rozpočtu v oblasti výskumu a inovácií, bolo zaviesť
nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly, ktorým sa zabezpečia
primerané záruky, že počas viacročného výdavkového obdobia bude
chybovosť na ročnom základe v rozmedzí 2 – 5 %. Konečným
cieľom by malo byť dosiahnuť reziduálnu mieru chybovosti čo
najbližšie k 2 % pri ukončení viacročných programov po
zohľadnení finančného vplyvu všetkých opatrení v oblasti auditov,
korekcií a vymáhania.
2.2.1.     Rámec pre vnútornú kontrolu
Rámec
vnútornej kontroly v oblasti grantov stavia na:
-
vykonávaní noriem Komisie v oblasti vnútornej kontroly,
-
postupoch výberu najlepších projektov a ich premietaní do právnych
nástrojov,
-
riadení projektov a zákaziek počas celého trvania každého projektu,
-
kontrolách ex ante 100 % konečných platieb vrátane dokladov
o prijatí osvedčenia o audite a osvedčení o metodikách
výpočtu nákladov ex ante,
-
auditoch ex post vzorky konečných platieb
-
A na vedeckých posúdeniach výsledkov projektu.
V prípade
priamych akcií sú súčasťou obehov financií kontroly obstarávania ex
ante a kontroly ex post. Riziká sa posudzujú na ročnom základe
a pokrok vo výkone prác a spotreba zdrojov sa pravidelne monitoruje na
základe vymedzených cieľov a ukazovateľov.
2.2.2.     Náklady na kontroly a ich
prínos
Náklady
na systém vnútornej kontroly generálnych riaditeľstiev, ktorým je zverené
vykonávanie rozpočtu v oblasti výskumu a inovácií sa odhadujú na
267 mil. EUR ročne (na základe preskúmania z roku 2009 o prípustnom
riziku chybovosti). Systém takisto viedol k značnému zaťaženiu
príjemcov a útvarov Komisie.
43 %
z celkových nákladov na kontroly útvarov Komisie (bez započítania
nákladov príjemcov) sa minie na fázu riadenia projektu, 18 % na výber
návrhov a 16 % na rokovanie o zákazkách (16 %). Audity ex
post a ich výsledné vykonávanie predstavovali 23 % (61 mil. EUR)
z celkového objemu.
Napriek
tomu sa ani takýmto značným úsilím v oblasti kontroly nepodarilo
úplne dosiahnuť daný cieľ. Odhadovaná tzv. reziduálna miera
chybovosti v rámci 6. RP po zohľadnení všetkých prípadov vymáhania a
korekcií, ktoré sa uskutočnili alebo sa ešte uskutočnia, zostáva na
úrovni 2 %. Súčasná miera chybovosti vyplývajúca z auditov 7. RP
vykonávaných Generálnym riaditeľstvom pre výskum a inovácie
sa pohybuje okolo 5 % a hoci sa zníži v dôsledku
účinkov auditov a je do určitej miery neobjektívna, pretože sa
sústreďuje na príjemcov, ktorí predtým neboli podrobení auditu, je
nepravdepodobné, že sa dosiahne reziduálna chybovosť vo výške 2 %.
Miera chybovosti, ktorú určil Európsky dvor audítorov, sa pohybuje
v podobných hodnotách.
2.2.3.     Očakávaná úroveň
rizika vyplývajúca z nesúladu
Východiskovým
bodom je status quo založené na auditoch, ktoré boli doteraz vykonané
v rámci 7. RP. Predbežná reprezentatívna miera chybovosti je takmer 5 %
(v prípade Generálneho riaditeľstva pre výskum a inovácie). Väčšina
zistených chýb vznikla z toho dôvodu, že súčasný systém financovania
výskumu sa zakladá na úhrade skutočných nákladov na výskumný projekt,
ktoré si nárokuje účastník. To vedie k výrazným komplikáciám pri
posudzovaní oprávnených nákladov.
Analýza
miery chybovosti, ktorá sa týkala doteraz uskutočnených auditov 7. RP
v Generálnom riaditeľstve pre výskum a inovácie, ukazuje, že:
-
Okolo 27 % podľa počtu a 35 % podľa množstva
súvisí s chybami týkajúcimi sa účtovania nákladov na personál.
Často sa objavujú problémy ako napr. účtovanie priemerných nákladov
alebo rozpočtových výdavkov (namiesto skutočných nákladov), nesprávne
vedenie primeraných záznamov o čase strávenom na programe,
účtovanie nečitateľných položiek.
-
Okolo 40 % podľa počtu a 37 % podľa hodnoty
súvisí s inými priamymi nákladmi (mimo nákladov na personál). Medzi
často sa objavujúcimi chybami je započítanie DPH, nedostatočne
jasné prepojenie s projektom, neschopnosť poskytnúť faktúry
alebo doklad o zaplatení a nesprávny výpočet odpisovania,
keď sa účtujú plné náklady na zariadenie namiesto čiastky
zníženia hodnoty, využívanie subdodávateľských prác bez predošlého
povolenia alebo bez dodržiavania pravidiel pomeru kvality a ceny atď.
-
Okolo 33 % podľa počtu a 28 % podľa množstva
súvisí s chybami týkajúcimi sa nepriamych nákladov. Uplatňujú sa
rovnaké riziká ako v prípade nákladov na personál, s dodatočným rizikom
nesprávneho alebo nespravodlivého započítania režijných nákladov projektom
Únie.
V mnohých
prípadoch sú nepriame náklady paušálnym percentuálnym podielom priamych
nákladov, a tak je chybovosť pri nepriamych nákladoch priamo úmerná
chybovosti pri priamych nákladoch.
Program
Horizont 2020 zavádza významný počet dôležitých opatrení na zjednodušenie
(pozri bod 2) uplatniteľných na tento OP, ktorými sa zníži miera
chybovosti vo všetkých oblastiach chybovosti. Avšak z konzultácií so
zainteresovanými stranami a inštitúciami o ďalšom zjednodušení
a z posúdenia vplyvu programu Horizont 2020 jasne vyplýva, že sa
uprednostňuje možnosť spočívajúca v pokračovaní používania
modelu financovania založenom na úhrade skutočných nákladov. Systematické
využívanie financovania na základe výstupov, paušálnych sadzieb alebo
jednorazových súm sa v tomto štádiu zdá byť predčasné, keďže
takýto systém ešte nebol otestovaný v predchádzajúcich programoch. Zachovanie
systému založenom na úhrade skutočných nákladov však znamená, že chyby by
sa vyskytovali naďalej.
V
analýze chýb zistených v rámci auditov 7. RP sa uvádza, že asi v 25 až 35 %
prípadov by sa týmto chybám dalo vyhnúť navrhovanými opatreniami na
zjednodušenie. Dá sa teda očakávať pokles miery chybovosti o 1,5 %,
t. j. z takmer 5 % na približne 3,5 %, čo je číslo uvedené
v oznámení Komisie na dosiahnutie rovnováhy medzi administratívnymi
nákladmi na kontrolu a rizikom chýb.
Komisia
sa preto domnieva, že v prípade výdavkov na výskum v rámci programu Horizont 2020
je miera chybovosti na ročnom základe vo výške 2 % – 5 %
realistickým cieľom s prihliadnutím na náklady na kontroly, opatrenia na
zjednodušenie navrhnuté s cieľom znížiť náročnosť pravidiel
a súvisiace nevyhnutné riziko spojené s úhradou nákladov na výskumný projekt.
Konečným cieľom by malo byť dosiahnuť reziduálnu mieru
chybovosti čo najbližšie k 2 % pri ukončení programov po
zohľadnení finančného vplyvu všetkých opatrení v oblasti auditov,
korekcií a vymáhania.
Stratégia
auditu ex post v oblasti výdavkov v rámci programu Horizont
prihliada na tento cieľ. Bude sa zakladať na finančnom audite
spoločnej reprezentatívnej vzorky výdavkov za program ako celok a bude
doplnená o vzorku zostavenú na základe posúdení rizika.
Celkový
počet auditov ex post bude obmedzený na počet, ktorý je
nevyhnutne potrebný na dosiahnutie tohto cieľa a stratégie. Riadenie
činností ex post auditov zabezpečí minimálne zaťaženie
účastníkov auditmi. Pre orientáciu, Komisia sa domnieva, že počas
celého programového obdobia by sa malo podrobiť auditu najviac 7 %
účastníkov programu Horizont 2020. Skúsenosti z minulosti ukázali, že
výdavky podrobené auditu by boli oveľa vyššie.
Stratégia
auditu ex post v oblasti zákonnosti a regulárnosti sa doplní
o posilnený vedecký posudok a stratégiu na predchádzanie podvodom
(pozri bod 2.3).
Tento
scenár vychádza z predpokladu, že opatrenia na zjednodušenie sa počas
procesu rozhodovania podstatne nebudú meniť.
Poznámka:
Tento oddiel sa týka len postupov riadenia grantu, v oblasti
administratívnych a operačných výdavkov vykonaných prostredníctvom
postupov verejného obstarávania sa ako prijateľné riziko chybovosti
uplatní strop 2 %.
2.3.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte
existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a
existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a
nezrovnalosťami.
Generálne
riaditeľstvá, ktorým je zverené vykonávanie rozpočtu v oblasti
výskumu a inovácie sa zaviazali bojovať proti podvodom vo všetkých fázach
procesu riadenia grantov. Vytvorili a vykonávajú stratégie na
predchádzanie podvodom vrátane posilneného využívania spravodajskej
činnosti, najmä pokiaľ ide o používanie IT nástrojov a vrátane
odborného vzdelávania a informovania personálu. Vytvorili sa sankcie, ktoré
slúžia na odrádzanie od podvodov, a tam, kde je to vhodné, aj pokuty, ak
sa zistí podvod. V týchto snahách sa bude pokračovať. Návrh programu
Horizont 2020 bol predmetom zabezpečenia proti podvodom a vykonalo sa
posúdenie jeho vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať kladný
vplyv na boj proti podvodom, najmä pokiaľ ide o väčšie
zdôrazňovanie rizika založené na audite a posilnené vedecké
posudzovanie a kontrolu.
Treba
zdôrazniť, že podiel zistených podvodov bol v porovnaní
s celkovými výdavkami veľmi malý, napriek tomu generálne
riaditeľstvá, ktorým je zverené vykonávanie rozpočtu v oblasti
výskumu, potvrdzujú svoj záväzok na pokračovanie v boji proti
podvodom.
Komisia
prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní
akcií financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy
Únie prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie
podvodov, korupcie a iných protiprávnych činností, účinných kontrol,
vymáhania neoprávnene vyplatených súm v prípade odhalenia nezrovnalostí a v
prípade potreby prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich
sankcií.
Komisia
alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe
dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a
subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na
základe programu.
Európsky
úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na
mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo
nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES)
č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo
rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou došlo k
podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu
finančné záujmy Únie.
Bez
toho, aby boli dotknuté vyššie uvedené odseky platí, že dohody o spolupráci s
tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia
o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, musia
výslovne Komisii, Dvoru audítorov a OLAF-u udeľovať právo na
vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky (neuplat. sa)
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Počet [Názov………………………...……….] || DRP/NRP[34] || krajín EZVO[35] || kandidátskych krajín[36] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   || DRP/NRP || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov 1 - Inteligentný a inkluzívny rast] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || Administratívne výdavky Nepriamy výskum: XX 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu XX 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu Priamy výskum: 10 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu 10 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu 10 01 05 04 Ostatné výdavky na hlavné výskumné infraštruktúry[37]   || NRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || ÁNO
   || Prevádzkové výdavky XX 02 01 01 Horizontálne akcie   Excelentná veda 08 02 02 01 Európska rada pre výskum 15 02 02 00 Akcie Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného rozvoja 08 02 02 02 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) 09 02 02 01 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) 08 02 02 03 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti 09 02 02 02 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti   Vedúce postavenie priemyslu 08 02 03 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií 09 02 03 00 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií 02 02 02 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií 08 02 03 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika 02 02 02 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika 08 02 03 03 Inovácie v MSP 02 02 02 03 Inovácie v MSP   Spoločenské výzvy 08 02 04 01 Zdravie, demografické zmeny a blahobyt 08 02 04 02 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo 05 02 01 00 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a efektívna energia 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a efektívna energia 08 02 04 04 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava 06 02 02 00 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava 08 02 04 05 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny 07 02 02 00 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny 02 02 03 01 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny 08 02 04 06 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť 02 02 03 02 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť 09 02 04 00 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť 10 02 01 00 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra || DRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || ÁNO
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || [Názov 1 - Inteligentný a inkluzívny rast]
 Generálne riaditeľstvá: Výskum a inovácie/Informačná spoločnosť a médiá/Vzdelávanie a kultúra/Podnikanie a priemysel/Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka/Energetika/Mobilita a doprava/Priamy výskum JRC/Životné prostredie || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || TOTAL
  Operačné rozpočtové prostriedky ||
 Horizontálne akcie
 XX 02 01 01 || Záväzky || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Platby || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Európska rada pre výskum || Záväzky || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Platby || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) || Záväzky || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Platby || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti **   09 02 02 02 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti ** || Záväzky || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Platby || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií || Záväzky || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Platby || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika** 02 02 02 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika** || Záväzky || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Platby || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovácie v MSP** 02 02 02 03 Inovácie v MSP** || Záväzky || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Platby || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Zdravie, demografické zmeny a blahobyt || Záväzky || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Platby || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo** 05 02 01 00 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo** || Záväzky || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Platby || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a efektívna energia ** 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a efektívna energia ** || Záväzky || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Platby || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava** 06 02 02 00 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava** || Záväzky || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Platby || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny** 02 02 03 01 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny** 07 02 02 00 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny** || Záväzky || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Platby || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť** 09 02 04 00 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť** 02 02 03 02 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť** || Záväzky || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Platby || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) || Záväzky || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Platby || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií || Záväzky || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Platby || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií || Záväzky || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Platby || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Akcie Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného rozvoja || Záväzky || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Platby || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 10 02 01 00 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra || Záväzky || (1r) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Platby || (2r) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Na roky 2018 – 2020 sa na pomernom základe
sprístupní dodatočná suma 1 628,002 mil. EUR z rozpočtov na
priority Spoločenské výzvy a Vedúce postavenie v rámci podporných a
priemyselných technológií, a to na predbežnej báze a po vykonaní preskúmania
uvedeného v článku 26 ods. 1.
** O rozdelení medzi generálne
riaditeľstvá sa v tomto štádiu ešte nerozhodlo.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 9302,954 || 9831,734 || 10425,13 || 11017,41 || 12194,75 || 12926,59 || 13668,08 || 0 || 79366,65
 Platby || (5) || 1570,126 || 6220,744 || 7740,415 || 9496,06 || 10596,68 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 79366,65
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) ||
 XX 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu* || (6a) || 225,330 || 229,437 || 234,401 || 239,375 || 244,140 || 249,023 || 254,004 ||   || 1675,710
 XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu* || (6b) || 163,655 || 226,831 || 250,789 || 281,464 || 307,748 || 333,028 || 367,472 ||   || 1930,987
 XX 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu* || (6c) || 136,441 || 160,039 || 170,285 || 182,771 || 193,866 || 204,350 || 218,071 ||   || 1265,823
 10 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Ostatné výdavky na hlavné výskumné infraštruktúry || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  Administratívne rozpočtové prostriedky SPOLU || (6) || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 ||   || 6843,58
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 10086,21 || 10713,39 || 11353,70 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,8 || 14814,19 ||   || 86210,23
 Platby || =5+ 6 || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
* Tieto údaje sú založené na takmer úplnom využití
povolených maximálnych administratívnych výdavkov plánovaných v právnom
základe. Uvádzajú sa na ilustračné účely z hľadiska počtu
zamestnancov, ktorých by bolo možné zamestnať s týmito sumami.
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Platby || (5) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 – 4 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Platby || =5+ 6 || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 GR: <…….> ||
  Ľudské zdroje || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
  Ostatné administratívne výdavky || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 GR <…….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok  2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok ≥2021 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 – 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 10086,21 || 10713,39 || 11353,7 || 12002,11 || 13229,83 || 14010,80 || 14814,19 || 0 || 86210,23
 Platby || 2353,381 || 7102,399 || 8668,986 || 10480,76 || 11631,76 || 12697,28 || 13458,73 || 19816,94 || 86210,23
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na
operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)/v bežných cenách
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh[38] || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[39] Excelentná veda ||
 -Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 Excelentná veda medzisúčet ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Vedúce postavenie priemyslu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 Vedúce postavenie priemyslu medzisúčet ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Spoločenské výzvy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 3 Spoločenské výzvy medzisúčet ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 4 Poskytovať integrovanú a včasnú vedeckú a technickú podporu v rámci európskeho procesu tvorby politiky: Spoločné výskumné centrum ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 4 Poskytovať integrovanú a včasnú vedeckú a technickú podporu v rámci európskeho procesu tvorby politiky: Spoločné výskumné centrum ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 NÁKLADY SPOLU ||   || 9302,954 || 0 || 9831,732 || 0 || 10425,13 || 0 || 11017,41 || 0 || 12194,75 || 0 || 12926,59 || 0 || 13668,08 || 0 || 79366,65
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014[40] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Ľudské zdroje || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Ostatné administratívne výdavky || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Mimo OKRUHU 5[41] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje* || 574,951 || 648,316 || 683,520 || 725,664 || 763,423 || 800,521 || 847,113 || 5043,509
 Ostatné administratívne výdavky* || 208,304 || 233,339 || 245,051 || 259,032 || 271,652 || 283,692 || 299 || 1800,071
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
 SPOLU** || 783,255 || 881,655 || 928,571 || 984,696 || 1035,075 || 1084,213 || 1146,113 || 6843,58
* Tieto údaje sú založené na takmer úplnom využití
povolených maximálnych administratívnych výdavkov plánovaných v právnom
základe. Uvádzajú sa na ilustračné účely z hľadiska počtu
zamestnancov, ktorých by bolo možné zamestnať s týmito sumami.
**Tieto údaje možno upraviť v dôsledku
plánovaného postupu externého zabezpečovania.
3.2.3.2.  Odhadované potreby
ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov Komisie,
ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum)** || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5 || 1677,5
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)[42] ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z „celkového finančného krytia“) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a MED v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [43] ||   || - sídlo[44] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   || - delegácia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum)* || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865 || 865
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE– priamy výskum) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Iné rozpočtové položky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5 || 4625,5
*Tieto údaje sa
upravia v súlade s výsledkami plánovaného postupu externého
zabezpečovania.
** Pracovná
záťaž zodpovedajúca realizácii programu EIT a Inovácie sa odhaduje na
približne 100 pozícií pre Komisiu v pláne pracovných miest.
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo príslušný názov.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Celkový počet úradníkov a dočasných zamestnancov sa použije na príspevok k dosiahnutiu cieľov programu Horizont 2020 počas všetkých procesov počnúc prípravou pracovného programu a končiac záverečným šírením výsledkov v období 2014 – 2020. Tieto ľudské zdroje zahŕňajú všetky potreby v rôznych formách hospodárenia, ako sa uvádza v bode 1.7 LFV.
 Externí zamestnanci || Celkový počet externých zamestnancov bude pomáhať úradníkom a dočasným zamestnancom prispievať k dosiahnutiu cieľov programu Horizont 2020 počas všetkých procesov počnúc prípravou pracovného programu a končiac záverečným šírením výsledkov v období 2014 – 2020. Tieto ľudské zdroje zahŕňajú všetky potreby v rôznych formách hospodárenia, ako sa uvádza v bode 1.7 LFV.
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným
rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej
kapitoly vo viacročnom finančnom rámci.
Neuplatňuje sa
.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo
aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[45].
Neuplatňuje sa
.
3.2.5.     Účasť tretích strán
na financovaní
–
Návrh/iniciatíva si vyžaduje spolufinancovanie,
ktoré sa odhaduje takto:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || Tretie krajiny pridružené k programu ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU* || pm
* Bilaterálne dohody o pridružení sa ešte
nestanovili, a preto sa doplnia až v neskoršom štádiu.
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
–
¨  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
þ  Návrh/iniciatíva má tento finančný vplyv:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
þ         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[46]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Článok 6011 Článok 6012 Článok 6013 Článok 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Bilaterálne dohody o pridružení sa ešte
nestanovili, a preto sa doplnia až v neskoršom štádiu.
V prípade rôznych
príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
02 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
05 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
06 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
07 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
08 04 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
09 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
10 02 02 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
15 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
32 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
Určité
pridružené štáty môžu prispieť k doplnkovému financovaniu rámcového programu
prostredníctvom dohôd o pridružení. Metóda kalkulácie sa dohodne v týchto
dohodách o pridružení a nemusí byť nutne rovnaká vo všetkých dohodách.
Väčšina kalkulácií sa zakladá na pomere HDP pridruženého štátu k HDP
členských štátov, pričom toto percento sa uplatňuje v celkovom
rozpočte.
[1]               KOM(2011) 500 v konečnom
znení.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[4]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[5]               Ú. v. EÚ, s.
[6]               Ú. v. ES L 57, 24.2.2007, s. 14.
[7]               KOM(2010) 2020.
[8]               Ú. v. ES L 55, 28.2.2011, s. 13.
[9]               Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 12.
[10]             Ú. v. ES L 400, 30.12.2006, s. 86.
[11]             Ú. v. ES L 400, 30.12.2006, s. 243.
[12]             Ú. v. ES L 400, 30.12.2006, s. 272.
[13]             Ú. v. ES L 400, 30.12.2006, s. 299.
[14]             Ú. v. ES L 400, 30.12.2006, s. 368.
[15]
[16]             Ú. v. ES L 55, 28.2.2011, s. 13.
[17]             V zásade minimálne 80 %.
[18]             Plán ESFRI obsahuje približne 50 infraštruktúr s
kľúčovým významom pre Európu (s odhadovanými ročnými
prevádzkovými nákladmi vo výške 2 miliardy EUR), ktoré sa týkajú všetkých
vedných odborov. K ďalším európskym prostriedkom na svetovej úrovni patria
napríklad infraštruktúry ako GÉANT alebo prostriedky uvedené v európskej
stratégii organizácie CERN pre fyziku častíc. Všetky tieto projekty
vyžadujú pri svojej implementácii partnerstvo medzi členskými štátmi a
dlhodobé záväzky.
[19]             Keďže pri všetkých výskumoch sa už intenzívne
využívajú počítače a množstvo údajov, pre všetkých výskumníkov je
základnou požiadavkou prístup k najmodernejším elektronickým infraštruktúram.
Napríklad výskumná sieť GÉANT spája 40 miliónov používateľov vo viac
než 8 000 inštitúciách v 40 krajinách a európska sieťová infraštruktúra s 290
lokalitami v 50 krajinách je najväčšou počítačovou
infraštruktúrou na svete. Neustály pokrok v oblasti IKT a čoraz
náročnejšie požiadavky vedy na využívanie počítačov a
spracovanie obrovského objemu údajov predstavujú veľké finančné a
organizačné úlohy s cieľom zabezpečiť bezproblémové služby
výskumným pracovníkom.
[20]             KOM(2009) 512.
[21]             Internet vecí sa bude koordinovať ako prierezová
otázka.
[22]             Vrátane priestorových sietí.
[23]             KOM(2011) 152.
[24]             KOM(2007) 723.
[25]             Odhady realizované spoločnosťou
PricewaterhouseCoopers pre „udržateľné obchodné príležitosti súvisiace s
prírodnými zdrojmi (vrátane energetiky, lesníctva, potravinárstva a
poľnohospodárstva, vodného hospodárstva a kovopriemyslu)“ a program Vision
2050 rady WBCSD (2010): Nový program pre obchod, Svetová obchodná rada pre
udržateľný rozvoj: Ženeva, URL:
http://www.wbcsd.org/web/projects/BZrole/Vision2050-FullReport_Final.pdf
[26]             KOM(2008) 699.
[27]             Štúdia a poznámky tematického oddelenia Európskeho
parlamentu pre hospodársku a vedeckú politiku s názvom Ekologické inovácie
– nasmerovanie EÚ na cestu energeticky a zdrojov efektívneho hospodárstva,
marec 2009.
[28]             Výročná správa Observatória pre ekologické inovácie
za rok 2010 s názvom Výzva v podobe ekologických inovácií – cesty k zdrojovo
efektívnej Európe, máj 2011.
[29]             ABM: riadenie podľa
činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[30]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[31]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia
a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na
webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[32]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[33]             http://www.trust-researchers.eu/
[34]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky
[35]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[36]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[37]             JRC požaduje nový rozpočtový riadok na investície do
infraštruktúry. Väčšina zariadení JRC bola vybudovaná v 60. a 70. rokoch
minulého storočia a už nezodpovedajú potrebám špičkového vývoja. Z
tohto dôvodu je potrebné vybudovať nové zariadenia a modernizovať
existujúcu infraštruktúru na vykonávanie viacročného pracovného programu
JRC v súlade s normami EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany, ako aj
environmentálnymi cieľmi EÚ 20-20-20. JRC vypracovalo svoj „Plán
rozvíjania infraštruktúry na roky 2014 – 2020“. Identifikovalo v ňom
potreby do roku 2020 pre všetky pracoviská JRC a premietlo ich do navrhovaného
nového rozpočtového riadku.
[38]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[39]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele ...“.
[40]             Rok N je rokom, v ktorom sa začína
uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.
[41]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[42]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert
[43]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[44]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné
hospodárstvo (EFRH).
[45]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[46]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t.
j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.