               EURÓPSKA KOMISIA
            V Štrasburgu13. 6. 2017
            COM(2017) 331 final
            2017/0136(COD)
            Návrh
            NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2017) 246 final}{SWD(2017) 247 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               1.1.Dôvody a ciele návrhu

               Zmluvy o derivátoch sú kľúčovým nástrojom európskych bánk a podnikov na riadenie ich rizík, či už súvisia so zmenami úrokových mier, menovými výkyvmi alebo zlyhaním obchodného partnera. Trhy s netransparentnými derivátmi sa však takisto správali ako nežiaduci kanál nákazy. Derivátové trhy musia byť preto účinne regulované a kontrolované, aby bola zaistená finančná stabilita.

               Vzhľadom na globálnu povahu derivátových trhov a v súlade s Pittsburskou dohodou G20 z roku 2009
                  1
                zameranou na zníženie systémového rizika spojeného s rozsiahlym používaním derivátov prijala EÚ v roku 2012 nariadenie o infraštruktúre európskych trhov (EMIR).
                  2
                Ako kľúčový pilier EMIR musia byť štandardizované zmluvy o mimoburzových (OTC) derivátoch zúčtované prostredníctvom centrálnej protistrany (CCP). Centrálna protistrana je trhová infraštruktúra, ktorá znižuje systémové riziko a zvyšuje finančnú stabilitu tým, že stojí medzi oboma protistranami zmluvy o derivátoch (t. j. koná ako kupujúci voči predávajúcemu a ako predávajúci voči kupujúcemu rizika), čím znižuje riziko pre oboch. Nariadením EMIR sa zaviedli aj prísne požiadavky na prudenciálne, organizačné a obchodné správanie centrálnych protistrán a stanovili sa opatrenia o ich prudenciálnom dohľade s cieľom minimalizovať akékoľvek riziko pre používateľov centrálnej protistrany a posilniť systémovú stabilitu.

               Od roku 2012, kedy bolo prijaté nariadenie EMIR, sa centrálne zúčtovanie podstatne rozširuje a centrálne protistrany sa čoraz viac koncentrujú a integrujú v rámci EÚ a tretích krajín.

               Predložený návrh zaisťuje, aby kontrolné opatrenia držali krok s týmto vývojom. Navrhuje sa v ňom, aby EÚ v záujme ďalšej integrácie trhu, finančnej stability a rovnakých podmienok, vybavila svoju úniu kapitálových trhov účinnejším a dôslednejším kontrolným systémom centrálnych protistrán.

               Od prijatia EMIR vzrástol význam centrálnych protistrán a v nadchádzajúcich rokoch sa bude ďalej rozširovať

               Počas piatich rokov od prijatia EMIR objem činností centrálnych protistrán v EÚ a vo svete rapídne vzrástol, a to pokiaľ ide o veľkosť a rozsah pôsobnosti. Je to znak toho, že právne predpisy fungujú a plnia svoj účel.

               Od konca júna 2016 centrálne protistrany centrálne zúčtovali približne 62 % celkovej hodnoty všetkých zmlúv o mimoburzových derivátoch a tried aktív (úrokové miery, úverové zlyhanie, zahraničné meny atď.)
                  3
               , čo zodpovedá 337 bil. USD. Približne 97 % (328 bil. USD) všetkých centrálne zúčtovaných zmlúv o derivátoch predstavujú úrokové deriváty.

               Na konci roka 2015 bolo centrálne zúčtovaných približne 60 % všetkých mimoburzových úrokových derivátov, zatiaľ čo zodpovedajúci údaj na konci roka 2009 bol 36 %
                  4
               . Centrálne zúčtovanie nadobudlo podobný význam na trhu úverových derivátov (tzv. CDS), pričom podiel nezaplatených úverových derivátov zúčtovaných prostredníctvom centrálnych protistrán sa neustále zvyšoval od okamihu, keď boli tieto údaje po prvýkrát oznámené, t. j. 37 % ku koncu júna 2016, zatiaľ čo zodpovedajúci údaj ku koncu roka 2010 bol 10 %
                  5
               .

               Rýchlo sa rozvíjajúca úloha centrálnych protistrán v globálnom finančnom systéme neodráža iba zavedenie povinností centrálneho zúčtovania v rámci rôznych tried aktív
                  6
               , ale aj nárast dobrovoľného využívania centrálneho zúčtovania v prostredí rastúceho povedomia o výhodách centrálneho zúčtovania medzi účastníkmi trhu (povinnosti zúčtovania sa uplatňovali až od júna 2016)
                  7
               . Nariadenie EMIR vyžaduje, aby boli niektoré úrokové a úverové deriváty centrálne zúčtované v súlade s podobnými požiadavkami v iných krajinách G20
                  8
               . Pravidlá bankového kapitálu boli zmenené tak, aby stimulovali centrálne zúčtovanie a z bilaterálneho zúčtovania vytvorili relatívne drahšiu možnosť
                  9
               , hoci bilaterálne transakcie podliehajú od marca 2017 dodatočným kolaterálnym požiadavkám
                  10
               .

               V nadchádzajúcich rokoch bude pokračovať rozšírenie činností centrálnej protistrany. Je pravdepodobné, že povinné zúčtovacie povinnosti budú stanovené aj pre ďalšie triedy aktív
                  11
                a stimuly na zmiernenie rizík a nákladov budú pravdepodobne viesť k ešte väčšiemu dobrovoľnému zúčtovaniu. Návrh z mája 2017 na cielenú zmenu nariadenia EMIR v záujme zlepšenia jeho účinnosti a proporcionality posilní tento trend vytvorením ďalších stimulov pre centrálne protistrany, aby poskytovali protistranám centrálne zúčtovanie derivátov.
                  12
                Hlbšie a integrovanejšie kapitálové trhy vyplývajúce z únie kapitálových trhov nakoniec ešte viac zvýšia potrebu cezhraničného zúčtovania v EÚ, čím sa ešte zvýši význam a vzájomná prepojenosť centrálnych protistrán v rámci finančného systému.

               Rozšírenie úlohy centrálnych protistrán vyvoláva obavy týkajúce sa potreby zlepšiť opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR, aj vzhľadom na zriadenie únie kapitálových trhov

               Rastúci význam centrálnych protistrán vo finančnom systéme a súvisiaca koncentrácia kreditného rizika v týchto infraštruktúrach upútali pozornosť vlád, regulačných orgánov, orgánov dohľadu, centrálnych bánk a účastníkov trhu.

               Hoci sa rozsah centrálne zúčtovaných transakcií rozšíril, počet centrálnych protistrán zostal relatívne obmedzený. V súčasnosti je v EÚ usadených 17 centrálnych protistrán, ktoré sú všetky podľa nariadenia EMIR oprávnené ponúkať svoje služby v rámci Únie, aj keď nie všetky centrálne protistrany sú oprávnené zúčtovávať všetky triedy aktív (napr. iba 2 centrálne protistrany zúčtovávajú úverové deriváty a iba 2 centrálne protistrany zúčtovávajú inflačné deriváty
                  13
               ).
                  14
                Ďalších 28 centrálnych protistrán z tretích krajín bolo uznaných podľa ustanovení nariadenia EMIR o rovnocennosti, čo im umožňuje ponúkať služby v EÚ.
                  15
                V súlade s tým sú zúčtovacie trhy integrované v celej EÚ a sú vysoko koncentrované v niektorých triedach aktív. Sú tiež veľmi úzko prepojené.
                  16

               Zatiaľ čo nárast zúčtovania prostredníctvom riadne regulovaných a kontrolovaných centrálnych protistrán posilňuje celkovú systémovú stabilitu, koncentrácia rizika spôsobuje nízku pravdepodobnosť zlyhania centrálnej protistrany, ale s potenciálne mimoriadne vysokým vplyvom. Vzhľadom na centrálne postavenie centrálnych protistrán vo finančnom systéme rastúci systémový význam centrálnych protistrán vzbudzuje obavy. Centrálne protistrany sa sami stali zdrojom makroprudenciálneho rizika, pretože ich zlyhanie by mohlo spôsobiť významné narušenie finančného systému a malo by systémové dôsledky. Napríklad rozsiahle, nekontrolované ukončenie a zatvorenie zmlúv zúčtovaných centrálnymi protistranami by mohlo viesť k likviditným a kolaterálnym tlakom na trhu, čo by spôsobilo nestabilitu na trhu s podkladovými aktívami a nestabilitu širšieho finančného systému. Podobne ako niektorí ďalší finanční sprostredkovatelia sú aj centrálne protistrany potenciálne náchylné na „riadenie“, pretože zúčtovací členovia strácajú dôveru v platobnú schopnosť centrálnej protistrany. To by mohlo centrálnej protistrane spôsobiť šok likvidity, pretože sa pokúša splniť svoje záväzky a vrátiť hlavný kolaterál (t. j. počiatočnú maržu). Vplyv zlyhania centrálnej protistrany v dôsledku rastu koncentrácie rizika by bol zosilnený rastúcou prepojenosťou centrálnych protistrán priamo aj nepriamo, prostredníctvom svojich členov (zvyčajne veľkých svetových bánk) a klientov.

               V reakcii na to a v súlade s konsenzom G20
                  17
                Komisia prijala v novembri 2016 návrh nariadenia o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnej protistrany
                  18
               . Cieľom návrhu je zabezpečiť, aby boli orgány náležite pripravené riešiť zlyhávajúcu centrálnu protistranu, zabezpečiť finančnú stabilitu a obmedziť náklady daňovníkov. Návrh rámca na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnej protistrany znovu zameral pozornosť na opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín, ktoré sú zahrnuté do nariadenia EMIR, a rozsah, do akého je možné urobiť tieto opatrenia účinnejšími po piatich rokoch od prijatia EMIR. O tomto návrhu sa v súčasnosti rokuje v Európskom parlamente a Rade. Toto prebiehajúce konanie musí byť koordinované so súčasným návrhom a musí s ním byť v súlade.

               Opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ

               Podľa nariadenia EMIR sú centrálne protistrany z EÚ pod dohľadom kolégií vnútroštátnych orgánov dohľadu, Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), príslušných členov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a ďalších príslušných orgánov (napr. orgánov dohľadu najväčších zúčtovacích členov, orgánov dohľadu niektorých obchodných miest a centrálnych depozitárov cenných papierov). Tieto kolégiá môžu mať až 20 členských orgánov a spoliehajú sa na koordináciu zo strany orgánu domovskej krajiny. Tieto opatrenia vyvolávajú určité obavy vzhľadom na súčasný stav integrácie na trhu, ktorý sa musí odrážať v opatreniach dohľadu. Je to dôležité aj pre zvýšenie kreditu únie kapitálových trhov.

               Po prvé, rastúca koncentrácia zúčtovacích služieb v obmedzenom počte centrálnych protistrán a následné zvýšenie cezhraničnej aktivity znamená, že centrálne protistrany v malom počte jednotlivých členských štátov sú pre finančný systém EÚ ako celok čoraz dôležitejšie. V porovnaní s týmto trendom je potrebné opätovne posúdiť súčasné opatrenia dohľadu, ktoré sa spoliehajú najmä na orgán domovskej krajiny (napr. orgán domovskej krajiny je v konečnej fáze zodpovedný za dôležité rozhodnutia, ako je rozšírenie povolenia alebo schválenie dohôd o outsourcingu a interoperabilite).

               Po druhé, odlišné postupy dohľadu nad centrálnymi protistranami (napr. rôzne podmienky pre udeľovanie povolenia alebo procesy validácie modelov) v EÚ môžu vytvárať riziká regulačnej arbitráže a arbitráže dohľadu pre centrálne protistrany a nepriamo pre ich zúčtovacích členov alebo klientov. Komisia upozornila na tieto vznikajúce riziká a potrebu väčšieho zbližovania v oblasti dohľadu vo svojom oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016
                  19
                a na verejných konzultáciách o činnosti Európskych orgánov dohľadu (ESA)
                  20
               , pričom sa v obidvoch prípadoch zdôrazňujú výzvy, ktoré predstavujú heterogénne postupy dohľadu.

               Po tretie, úloha centrálnych bánk ako emitentov peňazí sa primerane neodráža v kolégiách centrálnych protistrán. Zatiaľ čo sa mandáty centrálnych bánk a orgánov dohľadu môžu prekrývať (najmä v oblastiach ako je interoperabilita, kontrola rizík likvidity atď.), existuje možnosť nesúladu, keď činnosti dohľadu ovplyvňujú kľúčové povinnosti centrálnych bánk v oblastiach, ako je cenová stabilita, menová politika a platobné systémy. V krízových situáciách môže takýto nesúlad zvýšiť riziká pre finančnú stabilitu, ak pridelenie zodpovedností jednotlivým orgánom zostáva nejasné.

               Opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z tretích krajín

               Dnes značné množstvo finančných nástrojov denominovaných v menách členských štátov zúčtovávajú uznávané centrálne protistrany z tretích krajín. Napríklad, pomyselná hodnota neuhradená na Chicagskej obchodnej burze (CME) v USA je 1,8 bil. EUR pre úrokové deriváty denominované v eurách a 348 mld. SEK pre úrokové deriváty denominované v SEK. To takisto vyvoláva rad obáv.

               Po prvé, zavedenie systému rovnocennosti a uznávania podľa nariadenia EMIR ukázalo určité nedostatky, najmä pokiaľ ide o priebežný dohľad. ESMA sa najmä po uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny stretol s ťažkosťami pri prístupe k informáciám od centrálnej protistrany, pri vykonávaní kontrol na mieste v centrálnej protistrane a pri výmene informácií s príslušnými regulačnými orgánmi, orgánmi dohľadu a centrálnymi bankami EÚ. V dôsledku toho existuje riziko, že postupy centrálnej protistrany z tretej krajiny a/alebo úpravy modelov riadenia rizík nebudú zistené a/alebo určené, čo môže mať vážne dôsledky na finančnú stabilitu subjektov EÚ.

               Po druhé, možný nesúlad medzi cieľmi orgánov dohľadu a centrálnej banky v rámci kolégií získava ďalší rozmer v kontexte centrálnych protistrán z tretích krajín, v ktorých sú zapojené orgány mimo EÚ.

               Po tretie, existuje riziko, že zmeny pravidiel centrálnej protistrany a/alebo regulačného rámca v tretej krajine by mohli mať negatívny vplyv na výsledky regulačných orgánov alebo orgánov dohľadu, čo by viedlo k nerovnakým podmienkam pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín a vytvorilo by priestor pre regulačnú arbitráž alebo arbitráž dohľadu. V súčasnosti neexistuje mechanizmus na zabezpečenie toho, aby bola EÚ o takýchto zmenách automaticky informovaná a mohla prijať vhodné opatrenia.

               Takéto obavy budú pravdepodobne v nasledujúcich rokoch závažnejšie, pretože globálna povaha kapitálových trhov znamená, že sa rozšíri úloha, ktorú zohrávajú centrálne protistrany z tretích krajín. Okrem 28 centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré už ESMA uznal, požiadalo o uznanie ďalších 12 centrálnych protistrán z 10 jurisdikcií
                  21
                a čakajú na rozhodnutie Komisie o rovnocennosti ich regulačných režimov a režimov dohľadu.

               Okrem toho sa v centrálnych protistranách usadených v Spojenom kráľovstve v súčasnosti zúčtováva značný objem derivátových transakcií denominovaných v eurách (a iných transakcií podliehajúcich zúčtovacej povinnosti EÚ). Keď Spojené kráľovstvo odíde z EÚ, dôjde tým k výraznému posunu podielu takýchto transakcií zúčtovávaných v centrálnych protistranách mimo jurisdikcie EÚ, čo tieto obavy ešte zvyšuje. Z toho vyplývajú významné výzvy pri zabezpečovaní finančnej stability v EÚ, ktoré je potrebné riešiť.

               Komisia, na základe týchto úvah, prijala 4. mája 2017 oznámenie o reakcii na výzvy pre kritické infraštruktúry finančného trhu a o ďalšom rozvoji únie kapitálových trhov
                  22
               . V oznámení sa uvádza, že „budú nevyhnutné ďalšie zmeny [v nariadení EMIR] na zlepšenie súčasného rámca, ktorými sa zabezpečí finančná stabilita a podporí sa ďalší rozvoj a prehlbovanie únie kapitálových trhov“.

               Potreba zlepšiť súčasné opatrenia dohľadu

               Keďže oblasť zúčtovania EÚ sa naďalej vyvíja, opatrenia na predchádzanie krízam a na riadenie centrálnych protistrán musia byť čo najúčinnejšie. Nariadenie EMIR a návrh Komisie pre nariadenie o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnej protistrany sú v tomto ohľade dôležitými krokmi. Päť rokov po prijatí EMIR však rastúca veľkosť, zložitosť a cezhraničný rozmer zúčtovania v EÚ a na celom svete poukázali na nedostatky v opatreniach dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín. Predložený návrh preto stanovuje konkrétne zmeny v nariadení EMIR a nariadení o ESMA
                  23
               , najmä s cieľom stanoviť jasné a koherentné opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ aj z tretích krajín.

               Správa o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, sa zaoberá nákladmi a prínosmi týchto zmien. Stanovuje sa v nej niekoľko možností, ako zvýšiť dohľad nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ, ako ďalej zapojiť centrálne emisné banky do dohľadu nad centrálnymi protistranami a posilniť schopnosť EÚ monitorovať, identifikovať a zmierňovať riziká centrálnych protistrán z tretích krajín.

               Posúdenie vplyvu poskytuje komplexný dôkaz o tom, že navrhované zmeny účinne prispievajú k posilneniu celkovej stability finančného systému EÚ a k ďalšiemu zníženiu už tak nízkej pravdepodobnosti (ale mimoriadne vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany pri minimalizácii nákladov pre účastníkov trhu. Navrhované zmeny prispievajú aj k ďalšiemu rozvoju a prehĺbeniu únie kapitálových trhov v súlade s politickými prioritami Komisie.

               1.2.Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Tento návrh súvisí s mnohými ďalšími politikami EÚ a súčasnými iniciatívami a je s nimi v súlade, pričom ich cieľom je: i) riešenie systémového významu centrálnych protistrán; ii) podpora využívania centrálneho zúčtovania a iii) zvýšenie efektívnosti a účinnosti dohľadu na úrovni EÚ, a to v rámci EÚ i mimo nej.

               Po prvé, tento návrh je v súlade s návrhom Komisie
                  24
                pre nariadenie o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnej protistrany prijatým v novembri 2016. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť, aby boli orgány EÚ a vnútroštátne orgány náležite pripravené riešiť zlyhávajúcu centrálnu protistranu, udržiavať finančnú stabilitu a zabrániť tomu, aby náklady spojené s reštrukturalizáciou a riešením zlyhávajúcich centrálnych protistrán znášali daňovníci. Cieľom návrhu Komisie je zabezpečiť, aby sa v nepravdepodobnom scenári, v ktorom sa centrálne protistrany stretávajú s vážnymi ťažkosťami alebo neúspechom, zachovali kritické funkcie centrálnych protistrán, pričom by sa zachovala finančná stabilita a pomohlo by sa zabrániť tomu, aby náklady spojené s reštrukturalizáciou a riešením zlyhávajúcich centrálnych protistrán znášali daňovníci. Opatrenia krízového manažmentu na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, ktoré sú súčasťou tohto návrhu, sú založené na existencii najlepších opatrení na predchádzanie krízam (t. j. na regulácii centrálnych protistrán a dohľade nad centrálnymi protistranami) podľa nariadenia EMIR. Ďalším posilnením dohľadu nad centrálnymi protistranami podľa nariadenia EMIR by sa mala ďalej znížiť hoci aj malá pravdepodobnosť, že bude potrebné sa uchýliť k opatreniam na ozdravenie a riešenie problémov. Úpravy a vylepšenia dohľadu, ktoré prináša tento návrh, sa budú musieť primerane zohľadniť aj v prebiehajúcom legislatívnom návrhu o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán. Cielené zmeny môže vyžadovať zohľadnenie novej úlohy výkonného zasadnutia centrálnych protistrán v kolégiách podľa nariadenia EMIR a následne v kolégiách pre riešenie krízových situácií.

               Po druhé, tento návrh súvisí s návrhom Komisie
                  25
                na zmenu nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR)
                  26
                prijatého v novembri 2016. Cieľom návrhu je vylúčiť z výpočtu prahových hodnôt ukazovateľa finančnej páky, počiatočné marže pre centrálne zúčtované derivátové transakcie prijaté zúčtovacími členmi v hotovosti od ich klientov, ktoré sú prevedené na centrálne protistrany. Bude teda uľahčovať prístup k zúčtovaniu, pretože kapitálové požiadavky na poskytovanie klientských alebo nepriamych zúčtovacích služieb sa znižujú, a opäť sa posilní význam centrálnych protistrán v rámci finančného systému.

               Po tretie, tento návrh dopĺňa návrh Komisie na cielené zmeny nariadenia EMIR
                  27
               , ktorý bol prijatý v máji 2017. Cieľom návrhu je zjednodušiť niektoré požiadavky nariadenia EMIR a zvýšiť ich primeranosť v záujme zníženia nadmerných nákladov pre účastníkov trhu bez ohrozenia finančnej stability. Tento návrh by mal preto poskytnúť účastníkom trhu ďalšie stimuly na využívanie centrálneho zúčtovania – opäť posilniť význam centrálnych protistrán v rámci finančného systému.

               Po štvrté, tento návrh je v súlade s konzultáciami o činnosti európskych orgánov dohľadu (ESA), ktoré Komisia začala v marci roku 2017
                  28
               , s cieľom posilniť a zlepšiť účinnosť a efektívnosť európskych orgánov dohľadu.

               Po piate, návrh je v súlade so skúsenosťami s vykonávaním a presadzovaním ustanovení tretích krajín do právnych predpisov EÚ týkajúcich sa financií, ako je stanovené v pracovnom dokumente útvarov Komisie o rovnocennosti
                  29
               . Pracovný dokument útvarov Komisie poskytuje faktický prehľad o procese rovnocennosti s tretími krajinami v právnych predpisoch EÚ o finančných službách. Stanovujú sa v ňom skúsenosti s vykonávaním a presadzovaním ustanovení tretích krajín do právnych predpisov EÚ týkajúcich sa financií. Predstavuje aj kľúčové aspekty rovnocennosti (napr. výkon právomocí, posudzovanie, následné monitorovanie) a poskytuje vysvetlenie k tomu, ako sa tieto úlohy riešia v praxi.

               Po šieste, tento návrh je v súlade s prácou, ktorá prebieha na medzinárodnej úrovni v rámci Rady pre finančnú stabilitu (FSB) a ktorej cieľom je okrem iného: i) podporovať využívanie centrálneho zúčtovania a cezhraničných dohôd medzi jurisdikciami s cieľom posilniť stabilitu trhu mimoburzových derivátov; ii) dosiahnuť jednotné uplatňovanie zásad pre infraštruktúru finančných trhov (PFMI), ktoré vypracoval Výbor pre infraštruktúru platieb a trhov (CPMI) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO); iii) monitorovať implementáciu reforiem trhov s derivátmi skupiny G20 (prostredníctvom pracovnej skupiny mimoburzových derivátov FSB); a iv) vypracovať ďalšie usmernenia o riešení krízových situácií centrálnych protistrán (Skupina FSB na riešenie krízových situácií).

               1.3.Súlad s ostatnými politikami Únie

               Tento návrh sa takisto týka pokračujúceho úsilia Komisie o ďalší rozvoj únie kapitálových trhov a je s ním v súlade. Potreba rozvíjať a integrovať ďalšie kapitálové trhy EÚ bola zdôraznená v oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016
                  30
               . Ďalšie zbližovanie centrálnych protistrán v oblasti dohľadu na úrovni EÚ môže podporiť rozvoj hlbších a lepšie integrovaných kapitálových trhov, pretože efektívnejšie a pružnejšie centrálne protistrany predstavujú základné prvky dobrého fungovania únie kapitálových trhov. Na tento účel sa v oznámení o strednodobom posúdení únie kapitálových trhov
                  31
               , ktoré Komisia prijala 8. júna 2017, vyzýva na posilnenie právomocí ESMA v záujme podpory účinného trvalého dohľadu v celej EÚ aj mimo nej. Naopak, v dôsledku toho vznik väčších a likvidnejších finančných trhov, ktoré zahŕňa únia kapitálových trhov, povedie k zúčtovaniu ešte väčšieho počtu transakcií prostredníctvom centrálnych protistrán, pričom sa zvýši ich systémový význam. Vzhľadom na potenciál rastu objemov a súčasných príležitostí pre regulačnú arbitráž a arbitráž dohľadu sa na zabezpečenie silnej a stabilnej únie kapitálových trhov vyžaduje ďalšie zlepšenie rámca dohľadu.

               Návrh je okrem toho v súlade s diskusným dokumentom Komisie o prehĺbení hospodárskej a menovej únie prijatým 31. mája 2017
                  32
               . V diskusnom dokumente sa uvádza najmä to, že pre účinnú a stabilnú hospodársku a menovú úniu je nevyhnutné dokončenie skutočnej finančnej únie. Podľa dokumentu to zahŕňa aj posun vpred s prvkami, ktoré sa už používajú, a to aj ich postúpením únii kapitálových trhov. Návrh pomôže podporiť rozvoj hlbšie integrovaných kapitálových trhov zabezpečením ďalšieho zbližovania centrálnych protistrán v oblasti dohľadu na úrovni EÚ.

                  Riešením objavujúcich sa hrozieb pre hladké fungovanie finančného systému sa v návrhu takisto zabezpečuje, aby finančné trhy mohli naďalej zohrávať svoju úlohu pri prispievaní k udržateľnému a dlhodobému rastu a ďalej prehlbovať vnútorný trh v záujme spotrebiteľov a podnikov ako súčasť snahy Komisie o podporu investícií, rastu a zamestnanosti.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               2.1.Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 114 ZFEÚ, ktorý je právnym základom nariadenia EMIR a nariadenia o ESMA. Analýza, ktorá sa vykonáva ako súčasť správy o posúdení vplyvu, určuje prvky nariadenia EMIR, ktoré je potrebné zmeniť na posilnenie celkovej stability finančného systému EÚ a na ďalšie zníženie už aj tak nízkej pravdepodobnosti (ale mimoriadne vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany pri minimalizácii nákladov pre účastníkov trhu. Právomoc vykonávať potrebné zmeny majú iba spoluzákonodarcovia. Zmeny v nariadení o ESMA sú nevyhnutné na prípravu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, ktoré je poverené dôležitými úlohami podľa nariadenia EMIR.

               2.2.Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               EMIR je nariadenie, ktoré je v celom rozsahu záväzné a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V nariadení EMIR sa stanovuje rámec dohľadu, ktorý sa uplatňuje na centrálne protistrany usadené v EÚ aj na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo obchodným miestam usadeným v EÚ. Hlavnú úlohu v opatreniach dohľadu podľa nariadenia EMIR zohráva členský štát, v ktorom je usadená centrálna protistrana. Členské štáty a vnútroštátne orgány dohľadu však nemôžu jednostranne vyriešiť systémové riziká, ktoré predstavujú vysoko integrované a vzájomne prepojené centrálne protistrany a ktoré pôsobia na cezhraničnom základe aj mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych jurisdikcií. Členské štáty okrem toho nemôžu zmierniť svoje vlastné riziká vyplývajúce z rozdielnych vnútroštátnych postupov dohľadu. Členské štáty a vnútroštátne orgány nemôžu samy riešiť systémové riziká, ktoré môžu centrálne protistrany z tretích krajín predstavovať pre finančnú stabilitu EÚ ako celku.

               Ciele nariadenia EMIR na zvýšenie bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán stanovením jednotných požiadaviek na výkon ich činností nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno z dôvodu rozsahu činností lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 ZFEÚ.

               2.3.Proporcionalita

               Cieľom návrhu je zabezpečiť, aby opatrenia dohľadu uvedené v nariadení EMIR primeraným a účinným spôsobom spĺňali cieľ zníženia systémového rizika na derivátových trhoch s minimálnymi nákladmi pre účastníkov trhu. V návrhu sa stanovuje zjednodušený rámec dohľadu nad centrálnymi protistranami oprávnenými na úrovni EÚ, s jasnými úlohami a povinnosťami pre všetky rôzne zúčastnené orgány a inštitúcie členských štátov a EÚ. Opätovným nastavením opatrení dohľadu návrh prispieva k riešeniu narastajúcej cezhraničnej systémovej povahy centrálnych protistrán, pričom zachováva rozpočtové zodpovednosti orgánov členského štátu, v ktorom je usadená. V návrhu sa okrem toho zavádza prístup umožňujúci centrálnym protistranám z tretích krajín splniť požiadavky nariadenia EMIR dodržiavaním ich vlastných vnútroštátnych porovnateľných pravidiel, ktoré umožňujú primeraný prístup na trhy EÚ zameraný na systémový význam centrálnych protistrán z tretích krajín. Návrh zároveň neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa nariadenia EMIR, a to zníženie systémového rizika vytvorením transparentných a objektívnych kritérií na identifikáciu, monitorovanie a zmiernenie rizík centrálnych protistrán z tretích krajín pre finančnú stabilitu EÚ. Návrh preto priamo prispieva k celkovej primeranosti opatrení dohľadu uvedených v nariadení EMIR. Návrh rovnako zavádza iba cielené zmeny nariadenia o ESMA, ktoré nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na to, aby ESMA mohol plniť úlohy zakotvené v nariadení EMIR.

               2.4.Výber nástroja

               EMIR aj právny akt, ktorým sa zriaďuje ESMA, sú nariadenia, a preto ich treba zmeniť právnym nástrojom rovnakej povahy.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               3.1.Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               V správe o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, sa uvádza analýza rozsahu, v akom existujúce opatrenia dohľadu nariadenia EMIR pre centrálne protistrany usadené v rámci EÚ i mimo nej dosiahli svoj cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky pre efektívne a účinné poskytovanie služieb centrálnych protistrán, ktoré sú súčasne koherentné a relevantné a poskytujú EÚ pridanú hodnotu. Analýza odzrkadľuje aj výsledok dvoch porovnávacích prieskumov fungovania kolégií dohľadu podľa nariadenia EMIR, ktoré vykonal ESMA v roku 2015
                  33
                a 2016
                  34
               . Okrem toho sa analýza opiera o vstupné informácie orgánu ESMA, ktorý posudzuje súčasný režim rovnocennosti a uznávania nariadenia EMIR v tretích krajinách ako súčasť správy vypracovanej pre Komisiu v súvislosti s preskúmaním nariadenia EMIR
                  35
               .

               Pokiaľ ide o účinnosť opatrení orgánov dohľadu podľa nariadenia EMIR platných pre centrálne protistrany usadené v EÚ, praktické skúsenosti ukazujú, že spolupráca medzi členmi kolégií v ich súčasnej štruktúre umožnila, aby boli predstavené stanoviská orgánov dohľadu rôznych aktérov zapojených do centrálneho zúčtovania, čím sa prispeje k cieľom zbližovania orgánov v oblasti dohľadu a k rovnakým podmienkam pre centrálne protistrany usadené v EÚ. Existujú však obavy týkajúce sa konzistentnosti dohľadu nad centrálnymi protistranami v jednotlivých členských štátoch, čo naznačuje priestor na účinnejší prístup k cezhraničnému dohľadu nad centrálnymi protistranami. Najmä stupeň spolupráce medzi členmi kolégií sa značne líši v závislosti od úlohy kolégia v rozhodovacom procese. Zatiaľ čo počas procesu udeľovania povolenia „ESMA poznamenal, že kolégiá centrálnych protistrán vo všeobecnosti uľahčili dvojstrannú spoluprácu: na jednej strane predsedali príslušným vnútroštátnym orgánom hospodárskej súťaže (NCA) a dostali dobré a konštruktívne informácie od členov kolégia, ktoré zahrnuli do svojich posúdení rizík, na druhej strane, členovia kolégia dostali informácie, ktoré požadovali na to, aby mohli hlasovať o prijatí spoločného stanoviska.“
                  36
               , dochádza k obmedzeniu úrovne spolupráce tam, kde takéto stanovisko nie je potrebné. ESMA teda vidí „riziko, že po udelení povolenia sa kolégia centrálnych protistrán môžu stať iba mechanizmom na výmenu informácií, a nie účinným nástrojom dohľadu.“ Okrem toho predbežné postrehy naznačujú, že: i) rôzni členovia kolégia sa na diskusiách v kolégiu zúčastňujú v rôznej miere; a ii) prístupy dohľadu nad vnútroštátnymi orgánmi hospodárskej súťaže sa vo významnej miere líšia aj v prípadoch, ktoré zahŕňajú porovnateľné centrálne protistrany. Spoločné šablóny, ktoré ESMA poskytol na podporu zbližovania vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže v oblasti dohľadu, tento problém nevyriešili, pretože vnútroštátne orgány hospodárskej súťaže uplatňovali svoju diskrečnú právomoc odlišne. Existuje teda priestor na zlepšenie, ktoré pomôže posilniť konzistentnosť dohľadu nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ, zlepšiť rovnaké podmienky v EÚ a dosiahnuť účinnejšie zbližovanie v oblasti dohľadu.

               Pokiaľ ide o účinnosť dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín, súčasné opatrenia umožnili ESMA uznať 28 centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré môžu poskytovať zúčtovacie služby protistranám EÚ. To je v súlade s cieľmi skupiny G20 na podporu cezhraničných dohôd. Väčšina respondentov konzultácií podľa nariadenia EMIR (najmä spoločností z finančného sektora a priemyselných združení) sa zároveň domnieva, že režim rovnocennosti nariadenia EMIR pre centrálne protistrany z tretích krajín vytvoril de facto situáciu, v ktorej sú požiadavky na centrálne protistrany usadené v EÚ pravdepodobne prísnejšie, než na centrálne protistrany z tretích krajín, čo vedie k nerovnakým podmienkam, ktoré poškodzujú centrálne protistrany z EÚ. ESMA tiež zdôraznil, že prístup nariadenia EMIR voči centrálnym protistranám z tretích krajín je mimoriadne flexibilný, pričom sa plne spolieha na pravidlá tretích krajín a opatrenia dohľadu, zatiaľ čo väčšina jurisdikcií tretích krajín považuje centrálne protistrany z tretích krajín za systémovo dôležité infraštruktúry a uplatňuje voči nim dôkladnejšiu kontrolu. ESMA uviedol, že, hoci súčasný prístup nariadenia EMIR by mohol byť vzorom v zmysle vzájomnej dôvery, ak by EÚ zostala jedinou jurisdikciou, ktorá by sa vo veľkej miere spoliehala na pravidlá a orgány tretích krajín, mohlo by to ohroziť centrálne protistrany usadené v EÚ a nebolo by to pre ne prospešné.

               Pokiaľ ide o efektívnosť, väčšina respondentov konzultácií o nariadení EMIR podporila cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky pre centrálne protistrany usadené v EÚ podporou jednotného uplatňovania nariadenia EMIR. Zároveň poukázali na trvanie schvaľovacích procesov, pričom zdôraznili, že v určitých prípadoch môže byť časový harmonogram schválenia zo strany vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže odložený na neurčitý čas, čo je dôvodom právnej neistoty. Niektorí respondenti poukázali aj na potrebu väčšej transparentnosti fungovania kolégií, a to nielen v prípade procesov udeľovania povolenia a rozšírenia služieb centrálnych protistrán, ale aj v prípade používateľov centrálnych protistrán, aby im umožnili zviditeľniť schvaľovací proces a jeho dôsledky. Okrem toho niekoľko orgánov, účastníkov odvetvia a prevádzkovateľov trhovej infraštruktúry požiadalo o väčšiu prehľadnosť v procese a časovom rámci pre udeľovanie povolenia a rozšírenie služieb poskytovaných centrálnymi protistranami. Respondenti sa vyjadrili, že nariadenie EMIR by malo objasniť metódy procesu kolégia, najmä úlohy a povinnosti rôznych členov kolégia. Preto je tu priestor na zlepšenie, najmä pokiaľ ide o jednoduchší dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ. To by mohlo prispieť k efektívnejšej spolupráci medzi vnútroštátnymi a európskymi orgánmi dohľadu, čím by sa zabránilo duplicite úloh dohľadu a obmedzilo sa zodpovedajúce rozdelenie času a zdrojov.

               Pokiaľ ide o súčasný režim dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín, priemyselné združenia, ktoré reagovali na konzultácie o nariadení EMIR, uviedli, že Komisii trvá príliš dlho, kým dokončí posúdenia rovnocennosti. ESMA vyjadril aj rad obáv týkajúcich sa efektívnosti procesu uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín. Po prvé, tvrdil, že proces je nepružný a zložitý, čo dokazuje obmedzený počet rozhodnutí o uznaní prijatých v roku 2015. Po druhé, poukázal na to, že uznanie centrálnych protistrán z tretích krajín spôsobuje ESMA značné administratívne zaťaženie.

               Pokiaľ ide o relevantnosť, opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR zostávajú neoddeliteľnou súčasťou medzinárodného úsilia o zvýšenie stability globálneho trhu s mimoburzovými derivátmi a súčasne uľahčujú cezhraničné ochranné opatrenia medzi jurisdikciami. Opatrenia dohľadu podľa EMIR tiež zabezpečujú, aby finančné trhy naďalej zohrávali svoju úlohu pri prispievaní k udržateľnému a dlhodobému rastu a ďalej prehlbovali vnútorný trh v záujme spotrebiteľov a podnikov ako súčasť úsilia Komisie o podporu investícií, rastu a zamestnanosti.

               Ako je uvedené v oddiele 2.4 správy o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, opatrenia dohľadu podľa EMIR sú koherentné s ostatnými právnymi predpismi EÚ, ktorých cieľom je: i) riešenie systémového významu centrálnych protistrán; ii) ďalšia podpora používania centrálneho zúčtovania a iii) zvýšenie efektívnosti a účinnosti dohľadu na úrovni EÚ, a to v rámci EÚ i mimo nej.

               Nakoniec, z hľadiska pridanej hodnoty EÚ opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR pokryli medzeru zavedením nového mechanizmu, ktorý uľahčuje konvergenciu dohľadu na úrovni EÚ s cieľom riešiť systémové riziká centrálnych protistrán, ktoré ponúkajú zúčtovacie služby európskym protistranám.

               3.2.Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Tento návrh vychádza z niekoľkých verejných konzultácií.

               Po prvé, zohľadňuje názory zainteresovaných strán a verejných orgánov po uverejnení oznámenia Komisie o reakciách na výzvy pre zásadné infraštruktúry finančného trhu a ďalší rozvoj únie kapitálových trhov zo 4. mája 2017
                  37
               . V oznámení sa usúdilo, že vzhľadom na výzvy v oblasti zúčtovania derivátov budú potrebné ďalšie zmeny, aby sa zabezpečila finančná stabilita, ako aj bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnych protistrán, ktoré majú systémový význam pre finančné trhy v celej EÚ, a podporoval sa ďalší rozvoj únie kapitálových trhov.

               Po druhé, návrh sa opiera o pripomienky týkajúce sa nariadenia EMIR a dohľadu nad centrálnymi protistranami ako súčasť konzultácií o operáciách európskych orgánov dohľadu, ktoré prebiehali od 21. marca do 17. mája 2017. Cieľom konzultácií bolo vytvoriť jasnejší prehľad oblastí, v ktorých možno posilniť a zlepšiť efektívnosť a účinnosť európskych orgánov dohľadu
                  38
               .

               Po tretie, návrh zvažuje pripomienky zamerané na zbližovanie dohľadu ako súčasť konzultácií o strednodobom preskúmaní únie kapitálových trhov, ktoré prebiehalo od 20. januára 2017 do 17. marca 2017
                  39
               . V rámci konzultácií sa zisťovali názory zainteresovaných strán na to, ako možno aktualizovať a dokončiť súčasný program únie kapitálových trhov tak, aby predstavoval silný politický rámec pre rozvoj kapitálových trhov. V priebehu konzultácie prišlo 178 reakcií.

               Po štvrté, návrh zohľadňuje príspevky špecifické pre opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR ako súčasť konzultácií o preskúmaní nariadenia EMIR, ktoré prebiehali od mája do augusta 2015. Počas konzultácií prišlo viac ako 170 príspevkov od rôznych zainteresovaných strán a verejných orgánov
                  40
               .

               Respondenti vo všeobecnosti uviedli, že súčasné opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR pomáhajú zvyšovať bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnych protistrán usadených v EÚ, pričom všeobecne podporujú úlohu, ktorú vykonávajú kolégiá orgánov dohľadu. Respondenti tiež zdôraznili, že väčšina požiadaviek nariadenia EMIR sa začala uplatňovať až nedávno a že by bolo preto predčasné uvažovať o úplnom prepracovaní existujúcej štruktúry dohľadu. Respondenti a najmä verejné orgány zdôraznili, že vzhľadom na rôzne typy centrálnych protistrán, ktoré v súčasnosti fungujú (miestne alebo zahraničné), mali by sa na dohľade stále aktívne podieľať príslušné vnútroštátne orgány. Mnohí respondenti však tiež zdôraznili, že operácie centrálnych protistrán majú cezhraničný systémový význam a poukazujú na potrebu vyhnúť sa tomu, aby sa dohľad uskutočňoval iba na vnútroštátnej úrovni. Väčšina respondentov vyjadrila podporu väčšiemu zbližovaniu v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ, čo naznačuje, že súčasný režim je roztrieštený a neefektívny. Väčšia cezhraničná aktivita, systémový význam centrálnych protistrán a prístup k likvidite v eurozóne sú dôvody, ktoré respondenti uviedli ako faktory, prečo by sa mali rozšíriť právomoci v oblasti dohľadu na úrovni EÚ. Napriek tomu pri posudzovaní akéhokoľvek rozšírenia právomocí priameho dohľadu na úrovni EÚ nad centrálnymi protistranami z EÚ a tretích krajín respondenti upozorňovali, že takéto rozšírenie by malo byť v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality najmä preto, že žiadna štruktúra EÚ by nemala dostatočné zdroje na to, aby sa postarala o zlyhávajúcu centrálnu protistranu bez ohľadu na to, aké obmedzené je riziko takejto udalosti. Nakoniec, viacero respondentov vrátane ESMA
                  41
                zdôraznilo potrebu zlepšiť súčasný rámec, pokiaľ ide o centrálne protistrany z tretích krajín.

               3.3.Posúdenie vplyvu

                  Komisia vykonala posúdenie vplyvu príslušných alternatív politiky. Možnosti politiky boli posúdené v porovnaní s kľúčovými cieľmi zaistenia bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán, ktoré majú systémový význam pre trhy EÚ a posilňujú finančnú stabilitu v EÚ bez neprimeraného štiepenia globálneho systému.

                  Správu o posúdení vplyvu (IA) schválila Regulačná kontrolná rada (RSB) 2. júna 2017. Regulačnej kontrolnej rade bola predložená 22. mája a rada vydala písomne niekoľko odporúčaní na zlepšenie. Preto bola správa o posúdení vplyvu 30. mája opätovne predložená Regulačnej kontrolnej rade. Zmeny zavedené v posúdení vplyvu s cieľom zohľadniť odporúčania Regulačnej kontrolnej rady boli tieto:

                  1. Špecifické systémové riziká spojené s vystúpením Veľkej Británie z EÚ: Ďalší opis zmien týkajúcich sa odchodu Veľkej Británie z EÚ v oddiele o základnom scenári ako súčasť kapitoly o možnostiach politiky.

                  2. Uprednostňovaná možnosť politiky na zmiernenie rizík centrálnych protistrán z tretej krajiny: Podrobnejší opis toho, ako by možnosť 3 týkajúca sa dohľadu založeného na kritériách alebo prahových hodnotách fungovala v praxi pre centrálne protistrany z tretích krajín v závislosti od rizík, ktoré by predstavovali pre EÚ.

                  3. Vplyv uprednostňovaných možností politiky na systémové riziká: Podrobnejší opis úlohy CBI v súvislosti s centrálnymi protistranami z EÚ a mimo EÚ. Objasnenie, že kompromis medzi záťažou v oblasti dohľadu a finančnou stabilitou by bol primeraný vystaveniu EÚ rizikám spojeným s centrálnymi protistranami z tretích krajín. Vysvetlenie, že politika zameraná na cielenú oblasť by znížila náklady na minimum.

                  4. Ďalšie sporné body: i) objasnenie, ako by fungoval rozhodovací proces na výkonnom zasadnutí v porovnaní s rozhodovacím procesom súčasných kolégií; ii) vymedzenie operačných cieľov v kapitole o monitorovaní a hodnotení; a iii) ďalšie vysvetlenie, prečo neexistuje formálne posúdenie centrálnych protistrán z EÚ ako príloha k správe o posúdení vplyvu.

               Možnosti, ktoré sa posudzujú v rámci posúdenia vplyvu, sa týkajú cielených zmien opatrení dohľadu podľa nariadenia EMIR, ktoré sa uplatňujú ako na centrálne protistrany usadené v EÚ, tak aj na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré ponúkajú alebo sú ochotné ponúkať svoje služby protistranám z EÚ. Na dosiahnutie požadovaných cieľov bolo určených niekoľko preferovaných možností politiky:

               ·S cieľom posilniť dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ by sa mali súčasné opatrenia dohľadu zefektívniť a ďalej centralizovať vytvorením Európskeho mechanizmu dohľadu, ktorý v rámci svojich povinností zabezpečí riadne zapojenie vnútroštátnych orgánov, emisných centrálnych bánk a ESMA. Pomôže to zlepšiť koherenciu opatrení dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ, a to podporou rovnakých podmienok pre európske centrálne protistrany, ako aj homogenitou pri uplatňovaní nariadenia EMIR v celej EÚ, pričom sa tým súčasne zabezpečí, že konkrétne oblasti zodpovednosti v rámci dohľadu a súvisiace zodpovednosti v oblasti vnútroštátneho rozpočtu zostanú primerane zosúladené. Prispeje to k zníženiu nákladov na inštitucionálnej úrovni tým, že sa zabráni prekrývaniu dohľadu medzi orgánmi, ako aj pre centrálne protistrany tým, že sa zjednoduší ich rámec dohľadu a obmedzí sa riziko duplicity dohľadu.

               ·S cieľom zlepšiť opatrenia dohľadu v rámci EÚ určené na zmiernenie rizík súvisiacich s centrálnymi protistranami z tretích krajín sa v správe o posúdení vplyvu uvažuje o tom, že centrálne protistrany z tretích krajín by mohli podliehať „kĺzavému rozsahu“ dodatočných požiadaviek na dohľad zo strany orgánu ESMA a príslušných CBI založených na objektívnych kritériách alebo prahových hodnotách. Miera a intenzita dohľadu EÚ by boli primerané a záviseli by od rizík, ktoré predstavujú centrálne protistrany z tretích krajín pre EÚ. Mohli by byť stanovené rôzne kritériá alebo prahové hodnoty: centrálne protistrany s nízkym vplyvom (centrálne protistrany Tier 1) by podliehali v podstate nepretržitému uplatňovaniu režimu rovnocennosti a uznávania podľa nariadenia EMIR, zatiaľ čo centrálne protistrany stredného a veľkého vplyvu (centrálne protistrany Tier 2) by podliehali kĺzavému rozsahu dodatočných požiadaviek na dohľad, vrátane poslednej požiadavky EÚ na udelenie povolenia a usadenie vzťahujúce sa na všetky centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré by pre EÚ a stabilitu jej finančného systému predstavovali podstatné riziko v prípade vystavenia ich vplyvu.

               ·Tento postupný kĺzavý rozsah požiadaviek na dohľad umožní primeraný a vyvážený dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín a primerané zmiernenie akéhokoľvek súvisiaceho systémového rizika bez zbytočného štiepenia globálneho systému a nadmerných nákladov pre účastníkov trhu. To pomôže zlepšiť mechanizmy pre orgány dohľadu EÚ a CBI s cieľom riešiť riziká centrálnych protistrán z tretích krajín a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky pre centrálne protistrany usadené v EÚ a centrálne protistrany z tretích krajín a zaistiť lepšie presadzovanie a dodržiavanie predpisov centrálnymi protistranami z tretích krajín. Hoci táto možnosť môže vyvolať určité dodatočné náklady na inštitucionálnej úrovni a pre centrálne protistrany z tretích krajín a v konečnom dôsledku aj pre účastníkov trhu, takéto náklady sa musia vážiť oproti ziskom zmierňovania systémových rizík, hoci presné peňažné prínosy zo znižovania systémového rizika je ťažké vopred kvantifikovať.

               Cieľom navrhovaného balíka možností je stanoviť jasné a ucelené opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany usadené v EÚ a tretích krajinách.

                  Správa o posúdení vplyvu zohľadňuje aj celkové náklady a prínosy uprednostňovaných možností s ohľadom na posúdenie nákladov na dodržiavanie predpisov a zaťaženie účastníkov trhu. V ďalšom oddiele je uvedený očakávaný vplyv navrhovaných opatrení.

               3.4.Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Zatiaľ čo nariadenie EMIR sleduje všeobecný cieľ znižovania systémového rizika zvýšením bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán, súčasná iniciatíva má za cieľ vykonávať efektívnejší a účinnejší dohľad nad centrálnymi protistranami a na základe primeraného prístupu založeného na dôkladnom posúdení rizík znížiť zaťaženie účastníkov trhu vyplývajúce z regulačných nariadení a dodržiavania predpisov. Je to v súlade s programom Komisie pre lepšiu právnu úpravu.

                  Táto iniciatíva posilní opatrenia dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ (reaguje na ich rastúcu veľkosť, integráciu, koncentráciu a vzájomnú prepojenosť) a umožní orgánom EÚ lepšie monitorovať a zmierňovať riziká súvisiace s vystavením EÚ vplyvu centrálnych protistrán z tretích krajín. To pomôže ešte viac znížiť riziko nízkej pravdepodobnosti (ale veľmi vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany a posilniť celkovú stabilitu finančného systému EÚ ako celku. Rozšírený rámec dohľadu zlepší právnu a hospodársku istotu ako celok. Zatiaľ čo môžu existovať počiatočné hospodárske náklady spojené s rámcom, finančná kríza v rokoch 2007 – 2008 poskytuje rozsiahle empirické dôkazy o prínose predchádzania krízam prostredníctvom čo najúčinnejších možných opatrení dohľadu.

                  Odhad nákladov súvisiacich s uprednostňovanými možnosťami predstavuje obmedzenia, keďže oba problémy sa týkajú dohľadu nad centrálnymi protistranami. Zatiaľ čo dodatočné náklady alebo reštrukturalizáciu nákladov pre orgány EÚ a vnútroštátne orgány (napr. dodatočné zdroje a úlohy) je možné kvantifikovať, vplyv na účastníkov trhu je menej priamy a bol by založený na hypotézach, ktoré by ich spochybnili. Okrem toho, keďže uprednostňovaná možnosť pre centrálne protistrany z tretích krajín je založená na kĺzavom rozsahu požiadaviek dohľadu, súvisiace náklady by boli špecifické pre centrálnu protistranu a záviseli by od vplyvu činností centrálnych protistrán, ktoré sú uznané alebo podliehajú dohľadu, na EÚ. Je však možné identifikovať zdroj potenciálnych nákladov alebo efektívnosti pre účastníkov trhu.

                  Potenciál pre zjednodušenie právnych predpisov a zníženie nákladov

                  Cieľom tejto iniciatívy je zefektívniť rámec dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ a posilniť dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín. Centralizáciou dohľadu v rámci Európskeho mechanizmu dohľadu na úrovni EÚ odstraňuje táto iniciatíva zdvojenie úloh medzi vnútroštátnymi orgánmi. To by malo vytvoriť úspory z rozsahu na úrovni EÚ a znížiť potrebu vyčlenených zdrojov na vnútroštátnej úrovni.

                  Pokiaľ ide o účastníkov trhu, centrálne protistrany by mali profitovať najmä zo zníženia administratívneho zaťaženia s jediným vstupným bodom pre cezhraničný dohľad na úrovni EÚ.

                  Vplyv na účastníkov trhu (vrátane MSP)

                  Pokiaľ ide o dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ, v rámci uprednostňovanej možnosti sa očakáva, že navrhované zmeny nebudú mať významný vplyv na náklady zúčtovania, či už pre zúčtovacích členov alebo ich klientov a nepriamych klientov. Na financovanie európskeho mechanizmu sa môže od centrálnych protistrán požadovať úhrada poplatkov za dohľad. Tieto poplatky by však boli primerané ich činnosti a predstavovali by len zanedbateľnú časť ich obratu. Hoci tieto náklady môžu byť prenesené na trh, predstavovali by minimálne náklady na prispôsobenie.

                  Pokiaľ ide o dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín, náklady v rámci uprednostňovanej možnosti by väčšinou vznikli v prípade, že udelenie povolenia a usadenie v EÚ sa začne ako súčasť kĺzavého rozsahu požiadaviek dohľadu. Situácia pre centrálne protistrany Tier 1 a centrálne protistrany Tier 2 by sa s výnimkou požiadavky na umiestnenie priblížila situácii centrálnych protistrán usadených v EÚ, s obmedzenými poplatkami za dohľad na financovanie európskeho mechanizmu. Tým by vznikli pre účastníkov trhu iba obmedzené dodatočné náklady.

                  Na vytvorenie a prevádzkovanie Európskeho mechanizmu dohľadu bude potrebný veľký počet zamestnancov, aby zaistili vykonávanie každodenného dohľadu nad 17 centrálnymi protistranami, ktoré sú v súčasnosti usadené v EÚ. Predpokladá sa, že nakoniec budú uznané všetky centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré žiadajú o uznanie, čo by znamenalo približne 40 protistrán z tretích krajín v rámci právomoci výkonného zasadnutia, a to buď nepriamo prostredníctvom monitorovania a výmeny informácií (t. j. centrálne protistrany Tier 1) alebo prostredníctvom priameho dohľadu nad centrálnymi protistranami Tier 2, ktoré predstavujú potenciálne významnejšie riziká.

                  Vzhľadom na počet centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré majú byť kontrolované nepriamo alebo priamo, a vzhľadom na typ a zložitosť úloh, ktoré sa majú plniť pre centrálne protistrany Tier 1 a Tier 2, sa počet potrebných ekvivalentov na plný úväzok odhaduje približne na 49. Celkové dodatočné náklady súvisiace s uprednostňovanými možnosťami dohľadu nad centrálnymi protistranami by mali predstavovať približne 7 miliónov EUR ročne.

                  Okrem nákladov súvisiacich s dohľadom by sa väčšina nákladov, s ktorými by sa zúčtovacie protistrany (zúčtovací členovia a ich klienti) stretávali, týkala zavedenia požiadavky EÚ na udelenie povolenia a usadenie pre v podstate systémové centrálne protistrany Tier 2. Tieto náklady by sa riadili podľa právnych a operačných okolností, a ak neboli správne kalibrované, aj podľa rozštiepenia trhu a s tým súvisiacimi dôsledkami pre trhovú likviditu a ceny za vykonanie. Pozitívne alebo negatívne úpravy efektívnosti marže by vo veľkej miere záviseli od schopnosti účastníkov trhu nahradiť centrálne protistrany z tretích krajín centrálnymi protistranami usadenými v EÚ. Hnacie sily týchto nákladov sú podrobne uvedené v oddiele 5.3 správy o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu.

                  Politika umiestnenia, ktorá by nebola prispôsobená systémovému riziku centrálnej protistrany z tretej krajiny definovanému na základe objektívnych kritérií by okrem toho mohla mať vplyv na náklady zúčtovania, na prístup k nepriamemu zúčtovaniu pre klientov zúčtovacích členov (vrátane nefinančných protistrán a malých finančných protistrán), a teda vo všeobecnosti na schopnosť zabezpečovať riziká pre protistrany z EÚ.

                  Napriek tomu je to potrebné zvážiť v porovnaní s výhodami spojenými s lepšou prevenciou proti krízam. Podniky, MSP a mikropodniky budú mať vo všeobecnosti prospech zo zvýšenej stability centrálnych protistrán a spojitosti ich kľúčových kritických funkcií v prípade, že by v budúcnosti došlo ku kríze, ktorá by im spôsobila ťažkosti alebo neúspech. Pravdepodobnosť takejto krízy by sa mala ďalej znižovať posilnením schopnosti príslušných orgánov v EÚ predchádzať vytváraniu systémového rizika v rámci centrálnych protistrán z EÚ a zmierňovať prenos negatívnych finančných ťažkostí prostredníctvom centrálnych protistrán z tretích krajín. V dôsledku toho ovplyvňuje finančný sektor potenciál negatívnych reťazových účinkov krízy, napr. horšia pripravenosť alebo kapacita bankového sektora na financovanie reálnej ekonomiky, recesie atď., ktorý má tendenciu výrazne ovplyvniť MSP a bude znížená aj ich schopnosť zabezpečiť financovanie.

                  Okrem toho objasnením opatrení dohľadu nad centrálnymi protistranami z EÚ a tretích krajín a v spojení s nedávnou iniciatívou Komisie REFIT uvedenou v nariadení EMIR na zníženie nadmerných nákladov pre menšie protistrany by návrh mal pomôcť ďalej podporovať využívanie centrálneho zúčtovania a uľahčiť prístup malých a stredných podnikov k finančným nástrojom, a to buď na zaistenie ich transakcií alebo na investovanie. Návrh preto uľahčí ďalšie cezhraničné transakcie v rámci EÚ a podporí efektívny a konkurencieschopný trh centrálnych protistrán z EÚ, čím prispeje k cieľom únie kapitálových trhov.

                  Vplyv na rozpočet EÚ

                  Zmeny, ktoré sa predpokladajú pre dohľad nad centrálnymi protistranami z EÚ, by celkovo nemali vplyv na rozpočet EÚ, keďže všetky dodatočné náklady, ako napríklad dodatočné zdroje pre európsky mechanizmus, by boli kryté poplatkami za dohľad získanými od centrálnych protistrán. Takéto zmeny by však mali nakoniec priniesť prospech všetkým účastníkom trhu a členským štátom, pretože by mali viesť k bezpečnejšiemu trhu zúčtovania v rámci EÚ. Ďalšie zváženie finančného vplyvu posilňovania dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ je uvedené v nižšie uvedených oddieloch.

                  Zmeny, ktoré počítajú so zmiernením rizík, ktoré predstavujú centrálne protistrany z tretích krajín, by takisto nemali vplyv na rozpočet EÚ, pretože všetky dodatočné zdroje pre európsky mechanizmus by boli financované aj z výberu poplatkov za dohľad od centrálnych protistrán z tretích krajín. Pre EÚ by to však bolo prospešné, pretože by sa znížila pravdepodobnosť importu rizík finančnej stability dovnútra EÚ a zabezpečilo by sa, že protistrany z EÚ obchodujúce s centrálnymi protistranami z tretích krajín budú pôsobiť v bezpečnom prostredí, čím sa podporujú silné a stabilné globálne trhy.

               3.5.Základné práva

                  EÚ sa zaviazala dodržiavať prísne normy ochrany základných práv a je signatárom mnohých dohovorov o ľudských právach. V tejto súvislosti je nepravdepodobné, že návrh bude mať priamy vplyv na tieto práva, ako je uvedené v hlavných dohovoroch OSN o ľudských právach, v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou zmlúv EÚ, a v Európskom dohovore o ľudských právach (ECHR).

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Predpokladá sa, že zmeny plánované na zvýšenie dohľadu nad centrálnymi protistranami EÚ a na zmiernenie rizík, ktoré predstavujú centrálne protistrany z tretích krajín, nemajú vplyv na rozpočet EÚ.

               Možné dodatočné úlohy vyplývajúce pre ESMA, ako je spracovanie registrácie centrálnych protistrán z tretích krajín a priebežný dohľad nad nimi, by mohli viesť k potrebe zvýšenia plánovaných zdrojov ESMA. Všetky dodatočné náklady pre rozpočet EÚ by však zmiernili prostredníctvom mechanizmov na zvýšenie financovania Európskeho mechanizmu, ako je napríklad výber poplatkov od centrálnych protistrán so sídlom EÚ a centrálnych protistrán z tretích krajín, nad ktorými by mal priamy dohľad.

               Finančný a rozpočtový vplyv návrhu je uvedený v legislatívnom finančnom výkaze, ktoré je prílohou tohto návrhu.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               5.1.Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania správ

               Návrh obsahuje požiadavku, v ktorej sa uvádza, že by sa malo vykonať hodnotenie nariadenia EMIR v celom jeho rozsahu s osobitným zameraním na efektívnosť a účinnosť navrhovaných opatrení dohľadu pri plnení pôvodného cieľa nariadenia EMIR – zvýšiť finančnú stabilitu. Hodnotenie by preto malo zvážiť všetky aspekty nariadenia EMIR, najmä tieto:

               ·počet centrálnych protistrán, ktoré začali proces ozdravenia alebo riešenia krízových situácií;

               ·koľkokrát príslušné vnútroštátne orgány použili mechanizmus riešenia sporov;

               ·počet kontrol na mieste v prípade centrálnych protistrán z tretích krajín;

               ·počet uznaných centrálnych protistrán z tretích krajín;

               ·počet porušení podmienok rovnocennosti a/alebo uznania centrálnymi protistranami z tretích krajín;

               ·odhadované náklady pre protistrany z EÚ.

               V zásade by sa toto hodnotenie malo vykonať najmenej päť rokov od uplatnenia týchto zmien.

               Hodnotenie by sa malo zamerať na zhromažďovanie informácií od všetkých príslušných zainteresovaných strán, najmä od centrálnych protistrán, zúčtovacích členov, nefinančných protistrán, malých finančných protistrán a vo všeobecnosti od klientov a nepriamych klientov zúčtovacích členov. Informácie sa takisto budú vyžadovať od ESMA, ako aj od vnútroštátnych orgánov a centrálnych bánk. Štatistické údaje pre analýzu by sa mali vyžiadať od ESMA.

               5.2.Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               5.2.1.Vytvorenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán v rámci rady orgánov dohľadu ESMA

               Zmeny s cieľom špecifikovať vzťah medzi výkonným zasadnutím centrálnych protistrán a radou orgánov dohľadu ESMA (články 4, 6, 40, 42, 43 nariadenia o ESMA)

               V článku 1 ods. 1 sa do článku 4 nariadenia o ESMA zavádza nový odsek 4 s cieľom stanoviť vymedzenie pojmu centrálnej protistrany, ktoré by zodpovedalo vymedzeniu pojmu podľa nariadenia EMIR.

               V článku 1 ods. 2 sa do článku 6 nariadenia o ESMA vkladá nový bod 1a s cieľom zriadiť na výkonnom zasadnutí (výkonné zasadnutie centrálnych protistrán) v rámci orgánu ESMA radu orgánov dohľadu v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami z Únie a tretích krajín.

               V článku 1 ods. 4 sa do článku 40 ods. 1 nariadenia o ESMA vkladá nový bod f) s cieľom stanoviť, že vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán sú nehlasujúcimi členmi rady orgánov dohľadu ESMA.

               V článku 1 ods. 5 sa mení prvý pododsek článku 42 nariadenia o ESMA s cieľom zabezpečiť, aby predseda, hlasujúci členovia rady orgánov dohľadu, vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán konali nezávisle a objektívne v záujme Únie.

               V článku 1 ods. 6 sa mení článok 43 ods. 1 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť rozdiel medzi úlohami rady orgánov dohľadu a úlohami výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Článok 1 ods. 6 takisto nahrádza článok 43 odsek 8 nariadenia o ESMA s cieľom doplniť, že rada orgánov dohľadu vykonáva právomoc nad výkonným riaditeľom po dohode s výkonným zasadnutím centrálnych protistrán.

               Zmeny s cieľom zriadiť organizáciu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán (nové články 44a až 44c nariadenia o ESMA)

               Článkom 1 ods. 7 sa vkladajú nové články 44a, 44b a 44c ako súčasť nového oddielu 1A kapitoly III nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť, ako bude rada orgánov dohľadu na výkonnom zasadnutí (výkonné zasadnutie centrálnych protistrán) organizovaná v rámci ESMA. V novom oddiele 1A sa stanovuje zloženie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, jeho úlohy a rozhodovacie právomoci na zaistenie koherentného prístupu dohľadu v celej EÚ, primeranej úrovne odborných znalostí, ako aj rýchleho a účinného rozhodovacieho procesu v súvislosti s dohľadom nad centrálnymi protistranami.

               V novom článku 44a sa stanovuje, že rada orgánov dohľadu na svojom výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán sa skladá: i) zo stálych členov vrátane hlasujúceho nezávislého vedúceho a dvoch hlasujúcich riaditeľov a nehlasujúcich zástupcov ECB a Komisie; a ii) z členov stanovených pre každú centrálnu protistranu vrátane zástupcu príslušného orgánu členského štátu, v ktorom je usadená centrálna protistrana, ktorí budú mať hlasovacie právo, a zástupcu príslušnej emisnej centrálnej banky (emisných centrálnych bánk), ktorý nemá hlasovacie právo. Stáli členovia by sa mali zúčastňovať na všetkých stretnutiach výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Osobitní členovia centrálnych protistrán by sa mali zúčastňovať, ak je to pre centrálne protistrany potrebné a vhodné a pod ich dohľadom. Vedúci môže prizvať aj ďalších členov súčasného kolégia orgánov dohľadu podľa článku 18 nariadenia EMIR a zástupcov orgánov centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré uznal ESMA, ako pozorovateľov s cieľom zabezpečiť, aby názory ostatných príslušných orgánov boli výkonným zasadnutím centrálnych protistrán dostatočne zohľadnené. Prítomnosť nezávislých stálych členov a osobitných členov centrálnych protistrán by mala zabezpečiť, aby rozhodnutia prijaté na výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán boli konzistentné, vhodné a primerané v celej EÚ a aby príslušné vnútroštátne orgány, emisné centrálne banky a pozorovatelia boli zapojení do rozhodovacieho procesu v otázkach týkajúcich sa centrálnej protistrany usadenej v členskom štáte. Pri rozhodovaní o centrálnej protistrane z tretej krajiny, by sa na rozhodovacom procese mali zúčastňovať len stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a príslušné centrálne banky emitujúce meny Únie.

               V novom článku 44b sa stanovuje, že výkonné zasadnutie centrálnych protistrán bude vykonávať zoznam špecifických úloh, ktoré mu boli pridelené podľa nariadenia EMIR s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu, ako aj finančnú stabilitu Únie a členských štátov. Ak nie je uvedené inak, odkazy na ESMA uvedené v zmenách k nariadeniu EMIR v tomto návrhu preto odkazujú na výkonné zasadnutie centrálnych protistrán. Stanovuje sa v ňom tiež, že výkonné zasadnutie centrálnych protistrán má špecializovaných pracovníkov a primerané zdroje, aby sa zaručila jeho autonómia, nezávislosť a primerané fungovanie.

               V novom článku 44c sa stanovuje, že s cieľom zaručiť rýchly a účinný rozhodovací proces, bude výkonné zasadnutie centrálnych protistrán prijímať svoje rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich členov v súlade s hlasovacími právami stanovenými v novom článku 44a ods. 1 a že v prípade rovnosti hlasov má rozhodujúci hlas vedúci.

               Zmeny s cieľom stanoviť zodpovednosť a nezávislosť členov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán (nový článok 48a a články 49 a 50 nariadenia o ESMA)

               Článok 1 ods. 8 nahrádza názov oddielu 3 kapitoly III nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť požiadavky, ktoré sa uplatňujú na vedúceho a dvoch riaditeľov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán.

               V článku 1 ods. 9 sa vkladá nový článok 48a, ktorým sa stanovuje vymenovanie a úlohy vedúceho a riaditeľov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. V článku 48a ods. 2 sa stanovuje, že vedúci a dvaja riaditelia sú vymenovaní na základe zásluh, zručností, vedomostí o zúčtovaní, záležitostiach po uzavretí obchodu a finančných záležitostiach a na základe skúseností súvisiacich s dohľadom a reguláciou centrálnych protistrán s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň odbornosti na základe otvoreného výberového konania. V článku 48a ods. 4 sa uvádza, že Komisia predloží Európskemu parlamentu na schválenie návrh na vymenovanie kandidátov. Po schválení návrhu Európskym parlamentom Rada prijme vykonávacie rozhodnutie, ktorým sa vymenúva vedúci a dvaja riaditelia. Zapojenie spoluzákonodarcov do postupu vymenovania zabezpečí transparentnosť a demokratickú kontrolu. Okrem toho sa v článku 48a ods. 5 stanovuje, že Rada môže na návrh Komisie schválený Európskym parlamentom prijať vykonávací akt na odvolanie vedúceho alebo riaditeľov za určitých podmienok, aby zaručila ich zodpovednosť voči Európskemu parlamentu a Rade a chránila práva inštitúcií Únie.

               V článku 1 ods. 10 sa mení článok 49 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť, že vedúci a riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán musia konať nezávisle a objektívne v záujme Únie.

               V článku 1 ods. 11 sa mení článok 50 nariadenia o ESMA s cieľom zaistiť, aby Európsky parlament a Rada mohli na účely zabezpečenia demokratickej zodpovednosti vyzvať vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, aby na požiadanie urobil vyhlásenie. Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán je navyše povinný písomne informovať Európsky parlament o hlavných činnostiach výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, ak o to Európsky parlament požiadal, a na báze ad hoc predkladať všetky relevantné informácie požadované Európskym parlamentom.

               Zmeny s cieľom špecifikovať vzájomné pôsobenie medzi výkonným zasadnutím centrálnych protistrán a úlohami výkonného riaditeľa ESMA, stanoviť rozpočet a služobné tajomstvo (články 53, 63 a 70 nariadenia o ESMA)

               V článku 1 ods. 12 sa mení článok 53 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť vzájomné pôsobenie medzi výkonným zasadnutím centrálnych protistrán a úlohami výkonného riaditeľa ESMA. V článku 1 ods. 12 písm. a) sa mení odsek 2 článku 53 s cieľom špecifikovať, že výkonný riaditeľ zohľadní usmernenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán pre vykonávanie ročného pracovného programu ESMA pod kontrolou riadiacej rady. V článku 1 ods. 12 písm. b) sa mení odsek 4 článku 53 s cieľom stanoviť, že výkonný riaditeľ musí pri príprave viacročného pracovného programu získať pre úlohy, za ktoré zodpovedá, súhlas výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, a to pred jeho postúpením riadiacej rade. V článku 1 ods. 12 písm. c) sa mení odsek 7 článku 53, ktorým sa od výkonného riaditeľa pri príprave návrhu správy o činnosti ESMA požaduje získanie súhlasu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán na úlohy, za ktoré zodpovedá, a to pred jeho postúpením riadiacej rade.

               V článku 1 ods. 13 sa do článku 63 nariadenia o ESMA vkladá nový odsek 1a, ktorý stanovuje, že výdavky a poplatky súvisiace s úlohami výkonného zasadnutia centrálnych protistrán musí byť možné vo výkaze odhadov ESMA samostatne identifikovať. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán schvaľuje návrh vypracovaný výkonným riaditeľom týkajúci sa týchto výdavkov a poplatkov ešte pred prijatím výkazu odhadov.

               V článku 1 ods. 14 sa mení odsek 1 článku 70 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť, že členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán podliehajú požiadavkám služobného tajomstva podľa článku 339 ZFEÚ a príslušných ustanovení právnych predpisov Únie, a to aj potom, ako ich povinnosti prestali platiť.

               Zmeny s cieľom zlepšiť schopnosť ESMA zhromažďovať informácie (článok 35 nariadenia o ESMA)

               Článok 1 ods. 3 nahrádza šiesty odsek článku 35 nariadenia o ESMA tak, že keď od príslušných orgánov alebo iných subjektov v členskom štáte nie sú k dispozícii úplné informácie, môže ESMA požiadať o informácie priamo od oprávnenej alebo uznanej centrálnej protistrany, oprávneného centrálneho depozitára cenných papierov a oprávneného obchodného miesta. ESMA informuje príslušné orgány o takýchto žiadostiach.

               5.2.2.Dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v Únii

               Zmeny podmienok a postupov pre udeľovanie povolenia centrálnym protistranám usadeným v EÚ (články 17, 18, 19, 20 a 21 nariadenia EMIR)

               Postup pri udeľovaní a zamietnutí povolenia

               V článku 2 ods. 2 sa mení odsek 3 článku 17 nariadenia EMIR tak, aby príslušný orgán posúdil úplnosť žiadosti centrálnej protistrany po konzultácii s orgánom ESMA a aby ESMA a kolégium boli informované o všetkých ďalších informáciách, ktoré orgán dostal ohľadom žiadosti.

               Predseda kolégia a jeho zloženie

               Článok 2 ods. 3 mení článok 18 nariadenia EMIR s cieľom objasniť rozdelenie zodpovednosti medzi orgány v rámci kolégia. V novom článku 18 ods. 1 sa stanovuje, že kolégiu predsedá a riadi ho vedúci zasadnutia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. V novom písmene a) v článku 18 ods. 2 nariadenia EMIR sa stanovuje, že namiesto orgánu ESMA sa na stretnutí kolégia zúčastňujú stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Nové písmeno c) v článku 18 ods. 2 nariadenia EMIR podľa potreby pridáva ECBv súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 k príslušným orgánom zodpovedným za dohľad nad zúčtovacími členmi centrálnych protistrán, ktoré sú usadené v troch členských štátoch s najväčšími príspevkami do fondu pre zlyhanie centrálnej protistrany uvedeným v článku 42 na súhrnnej báze počas obdobia jedného roka.

               Stanovisko kolégia

               V článku 2 ods. 4 sa mení článok 19 ods. 3 nariadenia EMIR vzhľadom na hlasovacie práva členov kolégia s cieľom stanoviť, aby stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán mali každý jeden hlas s výnimkou nehlasujúceho zástupcu Komisie.

               Odobratie povolenia

               V článku 2 ods. 5 sa mení článok 20 ods. 6 nariadenia EMIR s cieľom zaistiť, aby príslušný orgán centrálnej protistrany odoslal orgánu ESMA a členom kolégia svoj plne odôvodnený návrh rozhodnutia o odobratí povolenia.

               Preskúmanie a hodnotenie

               V článku 2 ods. 6 písm. a) a b) sa nahrádzajú odseky 1 a 3 článku 21 nariadenia EMIR týkajúce sa preskúmania a hodnotenia oprávnených centrálnych protistrán. V novom článku 21 ods. 1 sa stanovuje, že preskúmanie a hodnotenie dodržiavania zhody centrálnych protistrán s nariadením EMIR vykonávané príslušným orgánom sa vykonáva v spolupráci s orgánom ESMA. V novom článku 21 ods. 3 sa stanovuje, že ESMA stanoví intervaly a hĺbku takéhoto preskúmania a hodnotenia, a zabezpečí, aby boli zamestnanci ESMA vyzvaní na účasť na všetkých kontrolách na mieste. Vyžaduje sa takisto, aby príslušný orgán postúpil orgánu ESMA všetky informácie, ktoré dostáva od centrálnej protistrany, a aby príslušný orgán požadoval všetky informácie, o ktoré sa usiluje ESMA a ktoré nemôže získať od príslušnej centrálnej protistrany.

               Zmeny týkajúce sa udeľovania povolení pre centrálne protistrany usadené v EÚ a dohľadu nad nimi (nové články 21a, 21b a 21c nariadenia EMIR)

               V článku 2 ods. 7 sa do nariadenia EMIR vkladajú nové články 21a, 21b a 21c s cieľom stanoviť úlohu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán vo vzťahu k udeľovaniu povolenia pre centrálne protistrany a dohľadu nad nimi a s cieľom objasniť rozdelenie zodpovedností medzi orgány.

               Zatiaľ čo príslušné vnútroštátne orgány naďalej vykonávajú svoje súčasné povinnosti v oblasti dohľadu podľa nariadenia EMIR, na získanie určitých rozhodnutí na podporu konvergencie dohľadu Únie nad centrálnymi protistranami sa vyžaduje predchádzajúci súhlas ESMA a v prípade potreby príslušnej emisnej centrálnej banky. V novom článku 21a sa stanovuje, že príslušné orgány pripravia konečné návrhy rozhodnutí a predložia ich vopred na schválenie orgánu ESMA v prípade rozhodnutí týkajúcich sa prístupu k centrálnej protistrane, prístupu na miesto obchodovania, udeľovania povolenia centrálnej protistrane, rozšírenia činností a služieb centrálnej protistrany, kapitálových požiadaviek, odobratia povolenia, preskúmania a hodnotenia, zainteresovaných strán a členov s oprávneným majetkom, informácií pre príslušné orgány, preskúmania modelov, stresového testovania a spätného testovania a schválenia dohôd o interoperabilite. Iné rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania článku 22 v súvislosti s požiadavkami stanovenými pre centrálne protistrany a dohody o interoperabilite v hlavách IV a V nariadenia EMIR budú tiež podliehať predchádzajúcemu schváleniu ESMA. Ak ESMA navrhne zmeny niektorých konečných návrhov rozhodnutí príslušného orgánu, takéto rozhodnutia budú prijaté až po ich zmene podľa požiadaviek ESMA. Ak ESMA namieta proti niektorým konečným návrhom rozhodnutí príslušného orgánu, tieto rozhodnutia sa neprijmú. Nový článok 21a zavádza aj mechanizmus riešenia sporov v prípade nezhody medzi ESMA a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Ak príslušný orgán nesúhlasí so zmenami alebo námietkami ESMA proti niektorým konečným návrhom rozhodnutí príslušného orgánu, záležitosť bude postúpená rade orgánov dohľadu ESMA na vydanie konečného rozhodnutia. V novom článku 21a sa nakoniec stanovuje, že ESMA môže prijať individuálne rozhodnutie o účastníkovi finančného trhu, ak príslušné vnútroštátne orgány odmietajú stanovisko alebo žiadosti ESMA.

               Podobne je potrebný predchádzajúci súhlas príslušných emisných centrálnych bánk pri niektorých rozhodnutiach plánovaných príslušnými vnútroštátnymi orgánmi z dôvodu potenciálnych rizík, ktoré by mohlo predstavovať zlyhanie centrálnej protistrany pre vymedzenie a vykonávanie menovej politiky Únie a podporu plynulého fungovania platobných systémov. Zatiaľ čo sa mandáty centrálnych bánk a orgánov dohľadu môžu prekrývať, existuje možnosť nesúladu, keď opatrenia týkajúce sa dohľadu ovplyvňujú kľúčové povinnosti centrálnych bánk v oblastiach, ako sú cenová stabilita, menová politika a platobné systémy. V novom článku 21b sa uvádzajú úlohy príslušnej emisnej centrálnej banky s cieľom stanoviť rozdelenie zodpovedností medzi orgány, najmä ak sa vzťahujú na dohody o platbách a vysporiadaní centrálnej protistrany a na súvisiace riziko likvidity. Postupy riadenia transakcií denominovaných v mene emisnej centrálnej banky. V novom článku 21b sa stanovuje, že príslušné orgány musia získať súhlas príslušných emisných centrálnych bánk na rozhodnutia týkajúce sa udelenia povolenia centrálnej protistrane, rozšírenia činností a služieb centrálnej protistrany, odobratia povolenia, požiadaviek na maržu, kontroly rizika likvidity, požiadaviek na kolaterál, vyrovnania a schvaľovania dohôd o interoperabilite.

               V prípade, že príslušná emisná centrálna banka vznesie námietky proti návrhom rozhodnutí príslušného orgánu v týchto oblastiach, tieto rozhodnutia sa neprijmú. V prípade, že príslušná emisná centrálna banka navrhne zmeny návrhov rozhodnutí príslušného orgánu v týchto oblastiach, tieto rozhodnutia sa prijmú iba v pozmenenom znení.

               V novom článku 21c sa stanovuje, že centrálne protistrany usadené v členských štátoch a centrálne protistrany z tretích krajín platia poplatky za úlohy týkajúce sa dohľadu a administratívne úlohy ESMA za i) žiadosti o udelenie povolenia uvedené v článku 17, ii) žiadosti o uznanie podľa článku 25 a iii) ročné poplatky spojené s úlohami, za ktoré nesie zodpovednosť ESMA. Komisia v delegovanom akte ďalej špecifikuje druhy poplatkov, záležitosti, za ktoré sa platia poplatky, výšku poplatkov a spôsob, akým majú platiť oprávnené a žiadajúce centrálne protistrany Únie, uznané centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré nie sú systémovo dôležité (centrálne protistrany Tier 1) a uznané centrálne protistrany, ktoré sú systémovo dôležité alebo sa pravdepodobne stanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov (centrálne protistrany Tier 2). Tieto poplatky za dohľad umožnia financovať úlohy výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a umožnia ESMA plniť si svoje povinnosti.

               Zmeny týkajúce sa spolupráce medzi orgánmi (článok 24 nariadenia EMIR)

               V článku 2 ods. 8 sa mení článok 24 nariadenia EMIR s cieľom pridať potenciálne nepriaznivé účinky na prenos menovej politiky a plynulé fungovanie platobných systémov k mimoriadnym situáciám, v prípade ktorých musí príslušný orgán centrálnej protistrany alebo akýkoľvek iný orgán, bez zbytočného odkladu, informovať ESMA, kolégium, príslušných členov ESCB a iné príslušné orgány.

               5.2.3.Centrálne protistrany z tretích krajín

               Počas piatich rokov od prijatia nariadenia EMIR rapídne vzrástla veľkosť a rozsah objemu činností centrálnych protistrán v EÚ a vo svete. Centrálne zúčtovanie nadobudlo význam pre úrokové a úverové deriváty. Rýchlo sa rozširujúca úloha centrálnych protistrán v globálnom finančnom systéme neodráža iba zavedenie povinností centrálneho zúčtovania v rámci rôznych tried aktív, ale aj nárast dobrovoľného využívania centrálneho zúčtovania v prostredí rastúceho povedomia o výhodách centrálneho zúčtovania medzi účastníkmi trhu. Nariadenie EMIR už vyžaduje, aby boli niektoré úrokové deriváty a swapy na kreditné zlyhanie centrálne zúčtované v súlade s podobnými požiadavkami v iných krajinách G20. Pravidlá bankového kapitálu boli takisto zmenené, aby stimulovali centrálne zúčtovanie a z bilaterálneho zúčtovania vytvorili relatívne drahšiu možnosť, hoci bilaterálne transakcie podliehajú od marca 2017 dodatočným požiadavkám na kolaterál. V dôsledku toho zúčtovanie vzrástlo, teraz sa však sústreďuje na relatívne obmedzený počet globálnych centrálnych protistrán.

               V súčasnosti je podľa ustanovení EMIR o rovnocennosti uznaných 28 centrálnych protistrán z tretích krajín. O uznanie požiadalo ďalších 12 centrálnych protistrán z 10 jurisdikcií a teraz čakajú na rozhodnutie Komisie o rovnocennosti ich regulačných režimov a režimov dohľadu.

               Zmeny s cieľom zlepšiť uplatňovanie rovnocennosti režimov centrálnych protistrán z tretích krajín (článok 25 ods. 6 nariadenia EMIR)

               Komisia, s cieľom umožniť uznanie centrálnych protistrán so sídlom v tretích krajinách, bude prostredníctvom rozhodnutí o rovnocennosti naďalej rozhodovať o tom, či právny rámec a rámec dohľadu tretích krajín spĺňa požiadavky nariadenia EMIR. Tento návrh potvrdzuje, že Komisia môže podrobiť stanovenie rovnocennosti ďalším podmienkam. Článok 2 ods. 9 písm. e) vkladá nové odseky 6a a 6b, aby Komisia v prípade potreby mohla prostredníctvom delegovaného aktu špecifikovať kritériá, ktoré sa majú použiť pri jej hodnotení udelenia rovnocennosti režimom centrálnych protistrán z tretích krajín. Nový odsek 6b v článku 25 ods. 6 nariadenia EMIR ukladá ESMA povinnosť monitorovať vývoj v oblasti regulácie a dohľadu v režimoch centrálnej protistrany z tretích krajín, ktoré Komisia považovala za rovnocenné.

               Zmeny týkajúce sa uznania centrálnych protistrán z tretích krajín (článok 6 ods. 2, nové odseky 2a, 2b a 2c v článku 25 a nový článok 25a nariadenia EMIR)

               Väčšia transparentnosť

               V záujme zlepšenia transparentnosti pre zainteresované strany a verejnosť ako celok sa mení nariadenie EMIR s cieľom objasniť registráciu centrálnych protistrán poskytnutím podrobnejších informácií vo verejnom registri ESMA [článok 2 ods. 1 mení článok 6 ods. 2 písm. b)].

               Do návrhu pre uznané centrálne protistrany z tretích krajín neboli zavedené žiadne ďalšie požiadavky.

               Klasifikácia centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré nie sú systémovo dôležité (Tier 1), a centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sú systémovo dôležité (Tier 2)

               Vzhľadom na globálny nárast zúčtovania a koncentrácie rizika v obmedzenom počte globálnych centrálnych protistrán je potrebné zaviesť diferenciáciu podľa typu centrálnej protistrany z tretej krajiny uznanej podľa nariadenia EMIR. Tento návrh preto vyžaduje, aby ESMA pri posudzovaní žiadosti o uznanie zvážil stupeň systémového rizika, ktoré predstavuje centrálna protistrana z tretej krajiny. Na dosiahnutie tohto cieľa a na zavedenie primeraného uplatňovania požiadaviek je potrebné rozlišovať medzi centrálnymi protistranami s nižším rizikom a centrálnymi protistranami, ktoré sú alebo budú systémovo dôležité pre Úniu alebo jeden či viac jej členských štátov. To odráža skutočnosť, že nie všetky centrálne protistrany z tretích krajín majú rovnaký systémový význam. Ten bude závisieť od ich rozsahu a typu zúčtovaných transakcií, ako aj od objemu ich zúčtovacej činnosti. Napríklad relatívne malá centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá zúčtováva len obmedzený počet zmlúv, ktoré sú napríklad denominované v miestnej mene, bude objektívne predstavovať menej obáv a menšie riziko pre finančný systém Únie než centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá zúčtováva značné objemy zmlúv, ktoré sú denominované v mene Únie.

               Preto sa navrhuje, aby mal ESMA právomoc rozlišovať medzi centrálnymi protistranami, ktoré sú alebo pravdepodobne budú systémovo dôležité, a tými, ktoré nie sú. Centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré ESMA určil za systémovo nedôležité alebo ktoré sa pravdepodobne nestanú systémovo dôležitými pre Úniu a členské štáty, sa označujú ako „Tier 1“ (článok 2 ods. 9 písm. a) vkladá písm. e) do článku 25 ods. 2 nariadenia EMIR). Tieto centrálne protistrany Tier 1 budú aj naďalej podliehať súčasným opatreniam a podmienkam pre rozhodnutia o rovnocennosti tretích krajín, ktoré prijala Komisia a ktoré umožnia ESMA uznať jednotlivé centrálne protistrany z tretích krajín. Orgánu ESMA budú uložené aj nové povinnosti týkajúce sa dohľadu nad týmito uznanými centrálnymi protistranami Tier 1.

               Na rozdiel od centrálnych protistrán Tier 1 bude ESMA takisto schopný určiť inú kategóriu centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sa v blízkej budúcnosti budú považovať za systémovo dôležité alebo sa pravdepodobne stanú systémovo dôležitými pre finančnú a ekonomickú stabilitu Únie a členských štátov (tzv. „centrálne protistrany Tier 2“). Toto je stanovené v článku 2 ods. 9 písm. c), ktorý do článku 25 nariadenia EMIR vkladá nový odsek 2a.

               Na to, aby mohol ESMA určiť, či je centrálna protistrana z tretej krajiny centrálnou protistranou „Tier 2“, sú stanovené štyri objektívne kritériá (nový článok 25 ods. 2a):

               i) povaha, veľkosť a zložitosť podnikania centrálnej protistrany z tretej krajiny;

               ii) účinok, ktorý by malo zlyhanie alebo rozpad centrálnej protistrany z tretej krajiny na kritické trhy, finančné inštitúcie alebo širší finančný systém a na finančnú stabilitu EÚ;

               iii) štruktúra členstva centrálnej protistrany z tretej krajiny v oblasti zúčtovania a

               iv) vzťah centrálnej protistrany z tretej krajiny, vzájomné závislosti alebo iné vzájomné pôsobenie s ostatnými infraštruktúrami finančných trhov.

               Tieto kritériá bude musieť Komisia ďalej špecifikovať v delegovanom akte (druhý pododsek článku 25 ods. 2a) do šiestich mesiacov od prijatia nariadenia.

               Dôsledkom toho, že ESMA určil centrálnu protistranu z tretej krajiny ako centrálnu protistranu Tier 2, je to, že táto centrálna protistrana môže byť uznaná a schválená na poskytovanie zúčtovacích služieb alebo činností v Únii len vtedy, ak spĺňa ďalšie podmienky. Tieto podmienky sú nevyhnutné na zohľadnenie dodatočných obáv, ktoré vznikajú v súvislosti s finančnou stabilitou Únie a jedným alebo viacerými členskými štátmi. Centrálne protistrany, ktoré už boli uznané v súčasnom režime nariadenia EMIR, sa budú aj naďalej uznávať ako centrálne protistrany „Tier 1“, kým ESMA nestanoví, či sú takéto centrálne protistrany z tretej krajiny centrálnymi protistranami „Tier 2“.

               Proporcionálne požiadavky na systémovo dôležité centrálne protistrany Tier 2 z tretích krajín

               Dodatočné požiadavky, ktoré musia systémovo dôležité centrálne protistrany z tretích krajín splniť, sú štyri [pozri článok 2 ods. 9 písm. b)]:

               i) nepretržitý súlad s príslušnými a potrebnými prudenciálnymi požiadavkami platnými pre centrálne protistrany z EÚ. Tieto požiadavky sa týkajú kapitálových požiadaviek, požiadaviek na riadenie vnútornej organizácie, riadenia podnikania, marží, fondu pre prípad zlyhania, finančných zdrojov, likvidity, investícií, stresových testov, zúčtovania a interoperability. V súčasnosti sú uvedené v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia EMIR;

               ii) písomné potvrdenie – do 180 dní – od príslušných emisných centrálnych bánk EÚ, že centrálna protistrana z tretej krajiny spĺňa všetky požiadavky uložené týmito centrálnymi bankami. Tieto dodatočné požiadavky by centrálne banky uložili pri plnení svojich úloh v oblasti menovej politiky. Napríklad by mohli zahŕňať dodatočné požiadavky na riešenie rizík v oblasti likvidity, platieb alebo dohôd o vyrovnaní v Únii alebo v členských štátoch. Konkrétne by sa mohli týkať dostupnosti a špecifického typu kolaterálu v rámci centrálnej protistrany, úrovne všetkých „zrážok“ uplatňovaných na kolaterál, investičnej politiky alebo kolaterálnej segregácie, dostupnosti dohôd o likvidite medzi zúčastnenými centrálnymi bankami, potenciálneho vplyvu činností centrálnej protistrany a dôsledkov ich možného rozpadu alebo zlyhania pre finančný systém a stabilitu Únie.

               iii) aby mohol ESMA vykonávať svoje nové právomoci v oblasti dohľadu, musí existovať aj písomný súhlas centrálnej protistrany z tretej krajiny, že ESMA môže mať prístup ku všetkým informáciám, ktoré má centrálna protistrana, a na požiadanie môže vstupovať do všetkých jej obchodných priestorov. Samozrejme to musí byť možné uplatniť v tretej krajine a malo by byť k dispozícii právne stanovisko, ktoré to potvrdzuje;

               iv) centrálna protistrana z tretej krajiny by mala mať všetky potrebné postupy a opatrenia, aby mohla splniť prvú a tretiu podmienku uvedenú vyššie.

               Keďže vyššie uvedené požiadavky sa musia uplatňovať primeraným spôsobom, návrh zavádza systém, podľa ktorého sa môže centrálna protistrana tretej krajiny naďalej spoliehať na pravidlá a požiadavky vo svojej vlastnej krajine. Tento nový systém porovnateľného dodržiavania predpisov – ktorý je v súlade s normami FSB a odráža podobný systém uplatňovaný orgánmi USA – sa opiera o jednoduchý postup, podľa ktorého môže centrálna protistrana tretej krajiny požiadať ESMA o porovnanie požiadaviek nariadenia EMIR a štandardov dohľadu EÚ pre centrálne protistrany s centrálnymi protistranami z tretích krajín. Ak sú porovnateľné, ESMA môže určiť, že uplatňovanie niektorých alebo všetkých platných požiadaviek, ako aj príslušné presadzovanie dohľadu v tejto tretej krajine poskytuje porovnateľný výsledok s uplatňovaním nariadenia EMIR a upustí od uplatňovania príslušného ustanovenia nariadenia EMIR. Tento prístup výrazne zníži akékoľvek zaťaženie vyplývajúce z dvojitého uplatňovania pravidiel a požiadaviek. Od Komisie sa bude vyžadovať, aby prijala delegovaný akt s cieľom špecifikovať podrobnosti o hodnotení, ktoré uskutočňuje ESMA (nový článok 25a).

               Vzhľadom na rastúcu koncentráciu zúčtovacích služieb v obmedzenom počte globálnych centrálnych protistrán a zvýšené riziko, ktoré táto koncentrácia spôsobuje, niektoré centrálne protistrany môžu mať osobitný systémový význam pre finančný systém EÚ. Pri určovaní toho, či centrálna protistrana z tretej krajiny má alebo pravdepodobne bude mať dôležitú systémovú dôležitosť, ESMA môže takisto po dohode s príslušnou centrálnou bankou(ami) EÚ určiť, že riziká, ktoré tento subjekt predstavuje pre finančnú stabilitu Únie alebo pre jeden alebo viaceré členské štáty, sú také veľké, že dokonca ani systém úplného uplatňovania EMIR na túto centrálnu protistranu z tretej krajiny nestačí na dostatočné zmiernenie takýchto rizík a že by sa preto nemal uznávať. Pri takomto rozhodnutí, ktoré vyzýva na zabezpečenie finančnej stability v EÚ, ktoré nie je možné riešiť prostredníctvom procesu uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín, sa navrhuje, aby ESMA po dohode s príslušnými centrálnymi bankami EÚ mohla odporučiť Komisii, že táto centrálna protistrana by nemala byť uznaná. Na základe toho je Komisia oprávnená rozhodnúť, že táto centrálna protistrana by nemala byť uznaná, a ak chce poskytovať služby zúčtovania v Únii, mala by byť oprávnená a usadená v jednom z členských štátov (nový odsek 2c) článku 25).

               Zmeny na posilnenie priebežného dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín po uznaní (články 25 ods. 5, 25 ods. 6, 25 ods. 7, nové články 25b až 25m nariadenia EMIR)

               Dohľad ESMA nad centrálnymi protistranami z tretích krajín

               Navrhuje sa rozšírenie právomocí ESMA s cieľom reagovať na nedostatky pri uplatňovaní systému rovnocennosti a uznávania systému nariadenia EMIR pri dohľade nad centrálnymi protistranami z tretích krajín. Tým sa zabezpečí riešenie ťažkostí, s ktorými sa ESMA stretáva pri prístupe k informáciám z centrálnej protistrany, vykonávaní kontrol centrálnej protistrany na mieste a zdieľaní informácií s príslušnými regulačnými orgánmi EÚ, orgánmi dohľadu a centrálnymi bankami. Minimalizuje sa tak riziko, že postupy centrálnej protistrany a/alebo úpravy modelov riadenia rizík nebudú zaznamenané, čo má významné dôsledky na finančnú stabilitu subjektov EÚ. Za druhé, toto bude reakcia na možný nesúlad medzi cieľmi dohľadu a centrálnou bankou v rámci kolégií v kontexte centrálnych protistrán z tretích krajín, na ktorých sa zúčastňujú orgány mimo EÚ. Nakoniec sa treba zaoberať zmenou pravidiel a/alebo regulačného rámca centrálnej protistrany v tretej krajine, ktorá by mohla negatívne ovplyvniť regulačné výsledky alebo výsledky týkajúce sa dohľadu. Znamená to, že medzi EÚ a tretími krajinami centrálnych protistrán sa zabezpečia rovnaké podmienky a odstráni sa priestor pre regulačnú arbitráž alebo arbitráž dohľadu. Nové právomoci ESMA týkajúce sa vykonávania dohľadu nad uznanými centrálnymi protistranami Tier 1 a Tier 2 sú stanovené v novom článku 25b (pozri nižšie).

               Rozšírené vykonávanie súčasného režimu uznávania

               Článok 2 ods. 9 písm. c) nahrádza článok 25 ods. 5 nariadenia EMIR s cieľom špecifikovať, že ESMA musí aspoň raz za dva roky preskúmať uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktorá rozšírila svoje činnosti a služby v Únii. Ustanovenia týkajúce sa zrušenia uznania centrálnej protistrany z tretej krajiny boli presunuté do nových článkov 25m a 25n (viď nižšie).

               Článok 2 ods. 9 písm. f) nahrádza prvú vetu článku 25 ods. 7 nariadenia EMIR tak, aby stanovil, že dohody o spolupráci medzi ESMA a príslušnými orgánmi ekvivalentných režimov tretích krajín v rámci centrálnej protistrany musia byť účinné v praxi.

               Článkom 2 ods. 9 písm. g) sa mení článok 25 ods. 7 písm. d) s cieľom špecifikovať, že postupy týkajúce sa koordinácie činností dohľadu by mali zahŕňať súhlas orgánov tretích krajín s cieľom umožniť vyšetrovanie a kontroly na mieste v súlade s článkami 25d a 25e tohto návrhu. V článku 25 ods. 7 písm. g) sa vkladá aj nové písmeno e), v ktorom sa stanovuje, že dohody o spolupráci medzi ESMA a príslušnými orgánmi rovnocenných režimov tretích krajín v rámci centrálnej protistrany musia špecifikovať postupy potrebné na účinné monitorovanie vývoja v oblasti regulácie a dohľadu v tretej krajine
                  42
               .

               Nová úloha ESMA a príslušných emisných centrálnych bánk pri dohľade nad uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín

               V článku 2 ods. 10 nariadenia EMIR sa vkladajú nové články 25b až 25n s cieľom udeliť ESMA nové právomoci na dohľad nad uznanými centrálnymi protistranami Tier 1 a Tier 2 z tretích krajín s cieľom posilniť monitorovanie a presadzovanie trvalého dodržiavania požiadaviek EMIR zo strany centrálnych protistrán z tretích krajín. Zároveň sa stanovuje zapojenie príslušných emisných centrálnych bánk do uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín a dohľadu nad nimi vo vzťahu k finančným nástrojom denominovaným v menách Únie, ktoré sú do značnej miery zúčtovávané v centrálnych protistranách so sídlom mimo Únie, s cieľom zmierniť riziká pre vnútorný trh Únie a finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov.

               Nový článok 25b poskytuje ESMA nové právomoci na zabezpečenie trvalého súladu centrálnych protistrán Tier 1 a Tier 2 z tretích krajín.

               Odsek 1 nového článku 25b stanovuje, že ESMA je zodpovedný za nepretržitý dohľad nad priebežným súladom centrálnych protistrán Tier 2 s prudenciálnymi požiadavkami stanovenými v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia EMIR. ESMA bude okrem toho vyžadovať potvrdenie od každej centrálnej protistrany Tier 2, že v súlade s druhým pododsekom článku 25b ods. 1 aspoň raz ročne plní všetky ostatné dodatočné požiadavky dohľadu stanovené v článku 25 ods. 2b. Príslušné emisné centrálne banky takisto bezodkladne upozornia ESMA, pokiaľ sa domnievajú, že centrálna protistrana Tier 2 už nespĺňa podmienky stanovené v článku 25 ods. 2b písm. b).

               Odsek 2 nového článku 25b stanovuje, že ESMA získa súhlas príslušných emisných centrálnych bánk pred prijatím rozhodnutí týkajúcich sa požiadaviek na marže, kontroly rizika likvidity, požiadaviek na kolaterál, zúčtovania a schvaľovania dohôd o interoperabilite. V prípade, že príslušné emisné centrálne banky vydajú námietky proti návrhu rozhodnutia, ESMA ho neprijme. V prípade, že príslušne emisné centrálne banky navrhnú zmeny návrhu rozhodnutia, ESMA ho môže prijať len v znení zmien.

               Odsek 3 nového článku 25b stanovuje, že ESMA vykonáva svoje posúdenie odolnosti uznaných centrálnych protistrán voči nepriaznivým trhovým podmienkam v súlade so spoločnými metodikami stanovenými v článku 32 ods. 2 nariadenia o ESMA.

               V novom článku 25c sa stanovuje, že žiadosť alebo rozhodnutie ESMA môže vyžadovať, aby centrálna protistrana z tretej krajiny a spriaznené tretie strany poskytli všetky potrebné informácie, aby mohol ESMA vykonať svoje povinnosti podľa nariadenia EMIR.

               V novom článku 25d sa stanovuje, že rozhodnutie ESMA môže vyžadovať, aby sa centrálna protistrana Tier 2 z tretej krajiny podrobila všeobecnému vyšetrovaniu.

               V novom článku 25e sa stanovuje, že rozhodnutie ESMA môže vyžadovať, aby sa centrálna protistrana Tier 2 z tretej krajiny podrobila kontrolám na mieste. ESMA by mal oznámiť svoj úmysel uskutočniť kontrolu na mieste príslušným orgánom tretej krajiny. Tieto orgány sa môžu takisto zúčastniť na kontrole. Emisné centrálne banky by mali byť pozvané, aby sa zúčastnili na takýchto kontrolách na mieste.

               Nové články 25f a 25i stanovujú procesné pravidlá vrátane dodržiavania práva na obhajobu v prípade vážnych náznakov prípadných porušení zo strany centrálnych protistrán z tretích krajín, aby poskytli všetky potrebné informácie alebo aby sa podrobili všeobecným vyšetrovaniam a kontrolám na mieste. V článku 2 ods. 13 sa do nariadenia EMIR vkladá nová príloha III, v ktorej sa uvádza zoznam možných porušení zo strany centrálnej protistrany z tretej krajiny vrátane: i) porušenia týkajúceho sa kapitálových požiadaviek; ii) porušenia týkajúceho sa organizačných požiadaviek alebo konfliktov záujmov; iii) porušenia týkajúceho sa operačných požiadaviek; iv) porušenia týkajúceho sa transparentnosti a dostupnosti informácií; a v) porušenia týkajúceho sa prekážok v činnostiach dohľadu.

               Nový článok 25g stanovuje pokuty v prípade zistených porušení zo strany centrálnych protistrán z tretích krajín. Článok 2 ods. 13 vkladá do nariadenia EMIR novú prílohu IV, v ktorej sa uvádza zoznam priťažujúcich a zmierňujúcich faktorov určitých možných porušení zo strany centrálnej protistrany z tretej krajiny.

               Nový článok 25h stanovuje účinné a primerané penále, ktoré sa majú uložiť rozhodnutím ESMA o centrálnych protistranách z tretích krajín v určitých situáciách. Je možné uložiť sankcie na ukončenie porušovania, poskytnutie informácií alebo podriadenie vyšetrovaniam alebo kontrolám.

               V novom článku 25j sa stanovuje, že ESMA zverejňuje za určitých podmienok všetky prípady, keď boli centrálnym protistranám z tretích krajín uložené pokuty alebo pravidelné platby penále.

               Nový článok 25k stanovuje, že Súdny dvor preskúma každé rozhodnutie orgánu ESMA, ktorým sa ukladajú pokuty alebo pravidelné penále za centrálne protistrany z tretích krajín.

               Nový článok 25l splnomocňuje Komisiu prijímať delegované akty s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch v súvislosti s opatreniami na zmenu prílohy IV k nariadeniu EMIR.

               V novom článku 25m v nariadení EMIR sa stanovuje, že ESMA čiastočne alebo v celom rozsahu odoberie rozhodnutie o uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny, ak sú splnené určité podmienky.

               V novom článku 25n sa stanovuje, že ESMA prijme jedno alebo viacero rozhodnutí, keď zistí, že centrálna protistrana Tier 2 z tretej krajiny sa dopustila porušenia, vrátane požiadavky, aby centrálna protistrana ukončila porušovanie, pokuty, verejné oznámenia a stiahnutie uznania zo strany centrálnej protistrany.

               5.2.4.Prudenciálne požiadavky platné pre centrálne protistrany

               Zmeny týkajúce sa potvrdenia modelov a parametrov (článok 49 nariadenia EMIR)

               Doteraz článok 49 okrem nezávislého potvrdenia, ktorý má získať centrálna protistrana, vyžadoval dve samostatné potvrdenia vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže a ESMA o významných zmenách modelov a parametrov prijatých na výpočet požiadaviek na maržu centrálnej protistrany, príspevkov z fondu pohľadávok, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizika. V článku 2 ods. 11 písm. b) sa do článku 49 nariadenia EMIR vkladajú nové odseky 1a, 1b, 1c, 1d, 1e a 1f s cieľom objasniť podmienky, za ktorých môže centrálna protistrana získať validáciu významných zmien prijatých modelov a parametrov. Podľa odseku 1a je potvrdenie zo strany vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže dostatočné, pretože článok 2 ods. 7 zavádza nový článok 21a do nariadenia EMIR, ktorý vyžaduje predchádzajúci súhlas ESMA s rozhodnutím o validácii zo strany vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže podľa článku 49 nariadenia EMIR. Preto už nie je potrebné samostatné potvrdenie zo strany ESMA. Ak centrálna protistrana plánuje prijať akúkoľvek významnú zmenu modelov a parametrov, musí požiadať príslušný orgán o potvrdenie tejto zmeny. Príslušný orgán po porade s ESMA vykoná hodnotenie rizika centrálnej protistrany a predloží správu kolégiu, ktoré potom prijme väčšinové stanovisko. Po prijatí takéhoto stanoviska príslušný orgán informuje centrálnu protistranu o tom, či bolo potvrdenie udelené alebo zamietnuté. Nové odseky navyše poskytujú právny základ pre predbežné prijatie významnej zmeny modelov alebo parametrov v prípade potreby.

               V článku 2 ods. 11 písm. a) sa zodpovedajúcim spôsobom mení článok 49 ods. 1 nariadenia EMIR a zrušuje sa požiadavka dvoch validácií. Prijaté modely a parametre zostávajú predmetom stanoviska kolégia v súlade s postupom definovaným v uvedenom článku. Posledný pododsek pozmeneného článku 49 ods. 1 stanovuje, že ESMA odovzdá informácie o výsledkoch stresových testov nielen európskym orgánom dohľadu, ale aj ESCB a Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií, aby im umožnil posúdiť vystavenie finančných podnikov zlyhaniu centrálnych protistrán.

               5.2.5.Prechodné ustanovenia

               Zmeny s cieľom stanoviť prechodné opatrenia, ktoré umožnia preskúmanie rozhodnutí o uznaní prijatých pred nadobudnutím účinnosti (článok 89 nariadenia EMIR)

               V článku 2 ods. 12 sa do článku 89 vkladá nový odsek, ktorým sa stanovujú určité prechodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa po nadobudnutí účinnosti delegovaného aktu stanovujúceho kritériá na určenie centrálnej protistrany Tier 2, ako sa uvádza v druhom pododseku článku 25 ods. 2a, uplatňoval nový článok 25 ods. 2 písm. e) a článok 25 ods. 2a. V článku 2 ods. 12 sa takisto stanovuje, že ESMA preskúma rozhodnutia o uznaní centrálnych protistrán z tretích krajín prijaté pred nadobudnutím účinnosti tohto návrhu. V novom ustanovení sa uvádza, že toto preskúmanie sa uskutoční do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu, v ktorom sa uvádzajú kritériá na určenie, či centrálna protistrana tretej krajiny je, alebo sa pravdepodobne stane, systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo pre jeden či viacero členských štátov.

               2017/0136 (COD)

               Návrh

               NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky
                  43
               ,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  44
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom
                  45
               ,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012
                  46
                požaduje, aby štandardizované zmluvy o mimoburzových derivátoch boli zúčtované prostredníctvom centrálnej protistrany v súlade s podobnými požiadavkami v ostatných krajinách G20. V uvedenom nariadení sa zaviedli aj prísne požiadavky na prudenciálne, organizačné a obchodné správanie centrálnych protistrán a stanovili sa opatrenia o ich prudenciálnom dohľade s cieľom minimalizovať riziká pre používateľov centrálnej protistrany a posilniť finančnú stabilitu.

               (2)Od prijatia nariadenia (EÚ) č. 648/2012 veľkosť a rozsah objemu činností centrálnej protistrany v Únii a vo svete rýchle rástli. Rozšírenie činnosti centrálnej protistrany má v nasledujúcich rokoch pokračovať zavedením dodatočných zúčtovacích povinností a nárastu dobrovoľného zúčtovania protistranami, ktoré nepodliehajú zúčtovacej povinnosti. Návrh Komisie zo 4. mája 2017
                  47
               , ktorým sa má cieleným spôsobom zmeniť nariadenie (EÚ) č. 648/2012 s cieľom zlepšiť jeho účinnosť a proporcionalitu, vytvorí ďalšie stimuly pre centrálne protistrany, aby protistranám ponúkli centrálne zúčtovanie derivátov a uľahčili prístup zúčtovania pre malé finančné a nefinančné protistrany. Hlbšie a integrovanejšie kapitálové trhy vyplývajúce z únie kapitálových trhov (CMU) ešte viac zvýšia potrebu cezhraničného zúčtovania v Únii, čím sa prehĺbi význam a vzájomná prepojenosť centrálnych protistrán v rámci finančného systému.

               (3)Počet centrálnych protistrán, ktoré sú v súčasnosti usadené v Únii a oprávnené podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, zostáva relatívne obmedzený, vzhľadom na stav ku 17. júnu 2017. 28 centrálnych protistrán z tretích krajín bolo uznaných podľa ustanovení o rovnocennosti uvedeného nariadenia, čo im umožňuje ponúkať svoje služby aj zúčtovacím členom a obchodným miestam usadeným v Únii
                  48
               . Zúčtovacie trhy sú dobre integrované v celej Únii, ale sú vysoko koncentrované v niektorých triedach aktív a sú navzájom veľmi úzko prepojené. Koncentrácia rizika spôsobuje nízku pravdepodobnosť zlyhania centrálnej protistrany, ale potenciálne mimoriadne vysoký vplyv. V súlade s konsenzom skupiny G20 prijala Komisia v novembri 2016 návrh nariadenia o obnovení a uznesení centrálnej protistrany
                  49
                s cieľom zabezpečiť, aby boli orgány primerane pripravené riešiť zlyhávajúcu centrálnu protistranu, zabezpečiť finančnú stabilitu a obmedziť náklady daňovníkov.

               (4)Bez ohľadu na tento legislatívny návrh a vzhľadom na rastúci rozsah, zložitosť a cezhraničný rozmer zúčtovania v Únii a na celom svete by sa opatrenia dohľadu nad centrálnymi protistranami z Únie a tretích krajín mali upraviť. Prostredníctvom riešenia zistených problémov v počiatočnom štádiu a stanovenia jasných a koherentných opatrení dohľadu pre centrálne protistrany z Únie a tretích krajín by sa posilnila celková stabilita finančného systému Únie a ešte viac by sa malo znížiť potenciálne riziko zlyhania centrálnej protistrany.

               (5)Na základe týchto úvah Komisia 4. mája 2017 prijala oznámenie o reakciách na výzvy pre zásadné infraštruktúry finančných trhov a ďalší rozvoj únie kapitálových trhov
                  50
               , v ktorom uviedla, že sú potrebné ďalšie zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012 na zlepšenie súčasného rámca, ktorý zabezpečuje finančnú stabilitu a podporuje ďalší rozvoj a prehĺbenie únie kapitálových trhov.

               (6)Opatrenia dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa opierajú najmä o orgán domovskej krajiny. Centrálne protistrany usadené v Únii sú v súčasnosti schvaľované a kontrolované kolégiami vnútroštátnych orgánov dohľadu, Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), príslušnými členmi Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a inými príslušnými orgánmi. Kolégiá sa spoliehajú na koordináciu a zdieľanie informácií zo strany príslušného vnútroštátneho orgánu, ktorý nesie zodpovednosť za presadzovanie ustanovení stanovených v nariadení (EÚ) č. 648/2012. Rozdielne postupy dohľadu pre centrálne protistrany v celej Únii môžu vytvárať riziká pre regulačnú arbitráž a arbitráž dohľadu ohrozujúc tak finančnú stabilitu a umožňujúc nezdravú hospodársku súťaž. Komisia upozornila na tieto vznikajúce riziká a potrebu väčšieho zbližovania v oblasti dohľadu vo svojom oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016
                  51
                a na verejnej konzultácii o činnosti európskych orgánov dohľadu (ESA)
                  52
               .

               (7)Základné úlohy, ktoré sa majú uskutočniť prostredníctvom ESCB, zahŕňajú vymedzenie a vykonávanie menovej politiky Únie a presadzovanie plynulého fungovania platobných systémov. Bezpečné a účinné infraštruktúry finančného trhu, najmä zúčtovacie systémy, sú nevyhnutné na splnenie týchto základných úloh a na dosiahnutie hlavného cieľa ESCB udržať cenovú stabilitu. Príslušní členovia ESCB ako centrálne banky emitujúce meny finančných nástrojov zúčtovaných centrálnymi protistranami by mali byť zapojené do dohľadu nad centrálnymi protistranami z dôvodu potenciálnych rizík, ktoré by mohla negatívna funkcia centrálnej protistrany predstavovať pri plnení týchto základných úloh a hlavného cieľa, ktorý ovplyvňuje nástroje a protistrany, ktoré sa používajú na transmisiu menovej politiky. V dôsledku toho by emisné centrálne banky mali byť zapojené do hodnotenia riadenia rizík centrálnej protistrany. Okrem toho, zatiaľ čo sa mandáty centrálnych bánk a orgánov dohľadu môžu prekrývať, existuje možnosť nesúladu, keď opatrenia týkajúce sa dohľadu ovplyvňujú kľúčové povinnosti centrálnych bánk v oblastiach, ako sú cenová stabilita, menová politika a platobné systémy. V krízových situáciách môže takýto nesúlad zvýšiť riziká pre finančnú stabilitu, ak zostáva nejasné pridelenie zodpovedností medzi orgánmi.

               (8)Na základe zmlúv bola zriadená hospodárska a menová únia, ktorej menou je euro, a Európska centrálna banka (ECB) ako inštitúcia Únie na tento účel. V zmluvách sa takisto stanovuje, že ESCB riadia rozhodovacie orgány ECB a ECB môže povoliť vydávanie eura. Treba preto uznať špecifickú úlohu ECB v rámci ESCB ako centrálnej banky emitujúcej jednotnú menu Únie.

               (9)Vzhľadom na celosvetovú povahu finančných trhov a potrebu riešiť nezrovnalosti v dohľade nad centrálnymi protistranami z Únie a tretích krajín by sa mala posilniť schopnosť ESMA podporovať zbližovanie v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami. Na udelenie nových úloh a zodpovedností ESMA by sa malo zmeniť nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa stanovuje Európsky orgán dohľadu (ESMA)
                  53
               .

               (10)V rámci rady orgánov dohľadu ESMA by sa malo vytvoriť osobitné výkonné zasadnutie („výkonné zasadnutie centrálnych protistrán“), ktoré by sa zaoberalo úlohami týkajúcimi sa centrálnych protistrán vo všeobecnosti a dohliadalo by najmä na centrálne protistrany z Únie a tretích krajín. Aby sa zabezpečilo hladké zriadenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, je potrebné objasniť jeho vzájomné pôsobenie s radou orgánov dohľadu ESMA, jeho organizáciu a úlohy, ktoré má plniť.

               (11)S cieľom zabezpečiť koherentný prístup dohľadu a zohľadniť mandáty príslušných orgánov zapojených do dohľadu nad centrálnymi protistranami by sa výkonné zasadnutie centrálnych protistrán malo skladať zo stálych a osobitných členov centrálnych protistrán. Medzi stálych členov by mal patriť vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a dvaja nezávislí riaditelia, ktorí by konali nezávisle a objektívne v záujme Únie ako celku. Komisia a ECB by mali tiež vymenovať stálych členov. Členovia špecifickí pre každú centrálnu protistranu by mali zahŕňať zástupcu príslušných vnútroštátnych orgánov členských štátov, v ktorých je centrálna protistrana usadená, určených v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 a zástupcu príslušnej emisnej banky. Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán by mal byť schopný prizvať členov rady orgánov dohľadu, ako aj zástupcov orgánov centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré uznal ESMA, ako pozorovateľov s cieľom zabezpečiť, aby názory ostatných príslušných orgánov boli zohľadnené výkonným zasadnutím centrálnych protistrán. Zatiaľ čo stáli členovia by sa mali zúčastňovať na všetkých stretnutiach výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, osobitní členovia centrálnych protistrán a pozorovatelia by sa mali zúčastňovať len vtedy, ak je to pre centrálne protistrany potrebné a vhodné a pod ich dohľadom. Prítomnosť nezávislých stálych členov a osobitných členov centrálnych protistrán by mala zabezpečiť, aby rozhodnutia prijaté na výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán boli konzistentné, primerané a proporcionálne v celej Únii a aby príslušné vnútroštátne orgány, emisné centrálne banky a pozorovatelia boli zapojení do rozhodovacieho procesu, ktorý sa týka centrálnej protistrany usadenej v členskom štáte.

               (12)Pri rozhodovaní o otázkach týkajúcich sa centrálnej protistrany usadenej v členskom štáte by sa malo zvolať výkonné zasadnutie centrálnych protistrán a zabezpečiť, aby tak jeho stáli členovia a príslušní členovia zastupujúci príslušné vnútroštátne orgány, ktoré sú členskými štátmi v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012, ako aj pozorovatelia vymenovaní príslušnými emisnými centrálnymi bankami boli zapojení do rozhodovacieho procesu. Pri rozhodovaní o centrálnej protistrane z tretej krajiny by sa na rozhodovacom procese mali zúčastňovať len stáli členovia, príslušné emisné centrálne banky a akíkoľvek príslušní pozorovatelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán.

               (13)Aby sa zabezpečil vhodný, účinný a rýchly rozhodovací proces, vedúci, dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a zástupca príslušného orgánu členského štátu, kde je centrálna protistrana usadená, by mali mať hlasovacie práva. Zástupcovia ECB, Komisie a príslušných centrálnych bánk, ako aj pozorovatelia, by nemali mať hlasovacie práva. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán by malo prijímať rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich členov a v prípade rovnosti hlasov by mal mať rozhodujúci hlas vedúci.

               (14)Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán by malo byť zodpovedné za osobitné úlohy, ktoré mu boli pridelené podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie vnútorného trhu, ako aj finančná stabilita Únie a jej členských štátov.

               (15)Aby sa zabezpečil účinný dohľad, výkonné zasadnutie centrálnych protistrán by malo mať špecializovaných pracovníkov a primerané zdroje na zaručenie jeho autonómie, nezávislosti a primeraného fungovania vo vzťahu k jeho úlohám. Vplyv na rozpočet je potrebné zohľadniť vo vyhlásení orgánu ESMA v súlade s nariadením (EÚ) č. 1095/2010.

               (16)Aby sa zabezpečila primeraná úroveň odbornosti a zodpovednosti, vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán by mali byť vymenovaní na základe zásluh, znalostí, vedomostí o zúčtovaní, obchodných a finančných záležitostiach, ako aj skúseností súvisiacich s dohľadom nad centrálnymi protistranami a ich reguláciou. Mali by byť zvolení na základe otvoreného výberového konania. Komisia by mala predložiť návrh na vymenovanie kandidátov na schválenie Európskym parlamentom. Po schválení tohto návrhu Európskym parlamentom by Rada mala prijať vykonávacie rozhodnutie.

               (17)Aby sa zabezpečila transparentnosť a demokratická kontrola, ako aj ochrana práv inštitúcií Únie, vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán by sa mali Európskemu parlamentu a Rade zodpovedať za každé rozhodnutie prijaté na základe tohto nariadenia.

               (18)Vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán by mali konať nezávisle a objektívne v záujme Únie. Mali by zabezpečiť, aby sa náležite zohľadnilo riadne fungovanie vnútorného trhu, ako aj finančná stabilita v každom členskom štáte a Únii.

               (19)Na podporu konzistentnosti dohľadu nad centrálnymi protistranami z Únie a tretích krajín v rámci celej Únie by vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán mal kolégiám a stálym členom predsedať a riadiť ich, a preto by sa na nich mali zúčastňovať stáli členovia. ECB by sa v prípade potreby a v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 mala pripojiť aj ku kolégiám, aby mohla vykonávať svoj mandát v súlade s článkom 127 ZFEÚ.

               (20)S cieľom zabezpečiť vhodný a účinný rozhodovací proces by mali mať stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnej protistrany po jednom hlase v kolégiách s výnimkou nehlasujúceho zástupcu Komisie. Súčasní členovia kolégií by mali naďalej uplatňovať svoje súčasné hlasovacie práva.

               (21)Zatiaľ čo príslušné vnútroštátne orgány naďalej vykonávajú svoje súčasné právomoci v oblasti dohľadu podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, pre určité rozhodnutia by sa mal požadovať predchádzajúci súhlas orgánu ESMA s cieľom podporiť konzistentnosť dohľadu nad centrálnymi protistranami na celom území Únie. Zavádza sa osobitný mechanizmus pre prípady nezhody medzi ESMA a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Podobne je potrebné lepšie reflektovať mandáty emisných centrálnych bánk týkajúcich sa ich zodpovednosti v oblasti menovej politiky v dôsledku potenciálnych rizík, ktoré by mohli predstavovať nefunkčnosť centrálnej protistrany pri vykonávaní menovej politiky Únie a podpory hladkého fungovania platobných systémov. Predbežný súhlas príslušných emisných centrálnych bánk by sa preto mal vyžadovať pri určitých rozhodnutiach, ktoré sú naplánované príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, najmä ak sa vzťahuje na platobné podmienky a podmienky vyrovnania centrálnej protistrany a súvisiace postupy riadenia rizika likvidity pre transakcie denominované v mene, ktorú emituje táto centrálna banka.

               (22)S cieľom umožniť orgánu ESMA účinne vykonávať úlohy v súvislosti s centrálnymi protistranami by centrálne protistrany Únie a z tretích krajín mali platiť poplatky za dohľad nad úlohami v oblasti dohľadu a administratívnymi úlohami ESMA. Tieto poplatky by sa mali vzťahovať na žiadosti o udelenie povolenia centrálnych protistrán Únie, žiadosti o uznanie centrálnych protistrán z tretích krajín a ročné poplatky súvisiace s úlohami, za ktoré nesie zodpovednosť ESMA. Komisia by mala v delegovanom akte ďalej špecifikovať druhy poplatkov, záležitosti, za ktoré sú poplatky splatné, výšku poplatkov a spôsob, akým majú byť zaplatené oprávnenými a žiadajúcimi centrálnymi protistranami Únie uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín.

               (23)Revíziu si takisto vyžadujú opatrenia dohľadu v tomto nariadení týkajúce sa centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré ponúkajú zúčtovacie služby v rámci Únie. Je potrebné zlepšiť prístup k informáciám, schopnosť vykonávať kontroly na mieste a možnosť zdieľať informácie o centrálnych protistranách z tretích krajín medzi príslušnými orgánmi Únie a orgánmi členských štátov, s cieľom zabrániť dôležitým vplyvom na finančnú stabilitu subjektov v Únii. Existuje tiež riziko, že zmeny pravidiel pre centrálnu protistranu z tretích krajín alebo regulačného rámca tretej krajiny nemožno zohľadniť a mohli by negatívne ovplyvniť regulačné výsledky alebo výsledky týkajúce sa dohľadu, čo by viedlo k nerovnakým podmienkam medzi centrálnymi protistranami Únie a centrálnymi protistranami z tretích krajín.

               (24)Značné množstvo finančných nástrojov denominovaných v menách členských štátov sa zúčtuje uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín. Toto sa výrazne zvýši, keď Spojené kráľovstvo vystúpi z Únie a tam stanovené centrálne protistrany sa už nebudú riadiť požiadavkami tohto nariadenia. Dohody o spolupráci dohodnuté v kolégiách dohľadu nebudú podliehať zárukám a postupom podľa tohto nariadenia vrátane Súdneho dvora Európskej únie. Znamená to, že orgány Únie a členských štátov sa pri zabezpečovaní finančnej stability stretávajú s významnými výzvami.

               (25)V rámci svojho záväzku voči integrovaným finančným trhom by Komisia mala prostredníctvom rozhodnutí o rovnocennosti naďalej rozhodovať o tom, či právne rámce a rámce dohľadu tretích krajín spĺňajú požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012. S cieľom zlepšiť uplatňovanie súčasného režimu rovnocennosti vo vzťahu k centrálnym protistranám by Komisia mala byť schopná v prípade potreby ďalej špecifikovať kritériá na posúdenie rovnocennosti režimov centrálnych protistrán z tretích krajín. Je tiež potrebné, aby bol orgán ESMA oprávnený na dohľad nad vývojom v oblasti regulácie a dohľadu v tých režimoch centrálnej protistrany z tretích krajín, ktoré Komisia považovala za rovnocenné. Cieľom tohto kroku je zabezpečiť, aby tretie krajiny naďalej spĺňali kritériá rovnocennosti a akékoľvek osobitné podmienky stanovené na ich používanie. ESMA by mal svoje zistenia oznámiť Komisii ako dôverné.

               (26)Komisia je v súčasnosti schopná kedykoľvek zmeniť, pozastaviť, preskúmať alebo zrušiť rozhodnutie o rovnocennosti, najmä ak sa v treťom štáte vyskytuje vývoj, ktorý má podstatný vplyv na prvky posudzované v súlade s požiadavkami rovnocennosti podľa tohto nariadenia. Ak príslušné orgány tretej krajiny už nespolupracujú s ESMA alebo inými orgánmi dohľadu Únie v dobrej viere alebo ak sústavne nedodržiavajú požiadavky na rovnocennosť, ktoré sa na nich vzťahujú, Komisia je okrem iného oprávnená upozorniť tretiu krajinu alebo zverejniť konkrétne odporúčanie. Ak sa Komisia rozhodne kedykoľvek zrušiť rovnocennosť tretej krajiny, môže odložiť dátum uplatňovania tohto rozhodnutia s cieľom riešiť riziká týkajúce sa finančnej stability alebo narušení trhu. Okrem týchto právomocí, ktoré má v súčasnosti k dispozícii, by Komisia mala mať možnosť stanoviť aj osobitné podmienky na zabezpečenie toho, aby tretie krajiny, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o rovnocennosti, naďalej priebežne plnili kritériá rovnocennosti. Komisia by tiež mala mať možnosť stanoviť podmienky, ktoré zabezpečia, že ESMA bude schopný účinne vykonávať svoje povinnosti vo vzťahu k centrálnym protistranám z tretích krajín uznaným podľa tohto nariadenia alebo v súvislosti s monitorovaním vývoja v oblasti regulácie a dohľadu v tretích krajinách, ktoré sú relevantné pre prijaté rozhodnutia o rovnocennosti.

               (27)Vzhľadom na rastúci cezhraničný rozmer centrálnych protistrán a vzájomných vzťahov vo finančnom systéme Únie je potrebné zlepšiť schopnosť Únie identifikovať, monitorovať a zmierňovať potenciálne riziká spojené s centrálnymi protistranami z tretích krajín. Preto by sa mala posilniť úloha orgánu ESMA s cieľom účinne dohliadať na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré žiadajú o uznanie na poskytovanie zúčtovacích služieb v Únii. Mala by sa tiež zlepšiť účasť emisných centrálnych bánk Únie pri uznávaní a kontrole centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sú aktívne v mene, ktorú vydávajú. Preto by mali prebiehať konzultácie s centrálnymi bankami Únie o určitých aspektoch, ktoré ovplyvňujú ich zodpovednosť v oblasti menovej politiky vo vzťahu k finančným nástrojom denominovaným v menách Únie, ktoré sú do značnej miery zúčtované v centrálnych protistranách nachádzajúcich sa mimo Únie.

               (28)Keď Komisia určí právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny za rovnocenný s rámcom Únie, postup uznávania centrálnych protistrán z tejto tretej krajiny by mal zohľadňovať riziká, ktoré tieto centrálne protistrany predstavujú pre finančnú stabilitu Únie alebo pre členský štát.

               (29)Pri posudzovaní žiadosti centrálnej protistrany z tretej krajiny o uznanie by mal ESMA posúdiť mieru systémového rizika, ktoré centrálna protistrana predstavuje pre finančnú stabilitu Únie, na základe objektívnych a transparentných kritérií stanovených v tomto nariadení. Delegovaný akt Komisie by mal ďalej špecifikovať tieto kritériá.

               (30)Centrálne protistrany, ktoré nie sú systémovo dôležité pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného z jej členských štátov, by sa mali považovať za centrálne protistrany „Tier 1“. Centrálne protistrany, ktoré sú systémovo dôležité alebo pravdepodobne sa stanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného z jej členských štátov, by sa mali považovať za centrálne protistrany „Tier 2“. Ak ESMA rozhodne, že centrálna protistrana tretej krajiny nie je systémovo dôležitá pre finančnú stabilitu Únie, na túto centrálnu protistranu by sa mali uplatňovať aktuálne podmienky uznávania podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Ak orgán ESMA rozhodne, že centrálna protistrana tretej krajiny je systémovo dôležitá, mali by sa stanoviť dodatočné požiadavky úmerné stupňu rizika, ktoré táto centrálna protistrana predstavuje. ESMA by mal uznať takúto centrálnu protistranu iba vtedy, ak táto centrálna protistrana spĺňa tieto požiadavky.

               (31)Dodatočné požiadavky by mali zahŕňať určité prudenciálne požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 648/2012, ktorých cieľom je zvýšiť bezpečnosť a efektívnosť centrálnej protistrany. ESMA by mal byť priamo zodpovedný za to, aby systémovo dôležitá centrálna protistrana z tretej krajiny spĺňala tieto požiadavky. Súvisiace požiadavky by mali takisto umožniť ESMA vykonávať úplný a účinný dohľad nad touto centrálnou protistranou.

               (32)S cieľom zabezpečiť riadne zapojenie emisných centrálnych bánk by systémovo dôležitá centrálna protistrana z tretej krajiny mala spĺňať aj akékoľvek dodatočné požiadavky, ktoré emisné centrálne banky považujú za potrebné. Emisné centrálne banky by mali orgánu ESMA čo najskôr a vždy do 180 dní od predloženia žiadosti ESMA centrálnou protistranou potvrdiť, či centrálna protistrana dodržiava akékoľvek dodatočné požiadavky.

               (33)Miera rizika, ktorú predstavuje systémovo dôležitá centrálna protistrana pre finančný systém a stabilitu Únie, sa líši. Požiadavky na systémovo dôležité centrálne protistrany by sa preto mali uplatňovať spôsobom primeraným rizikám, ktoré môže centrálna protistrana predstavovať pre Úniu. Ak ESMA a príslušné centrálne banky dospejú k záveru, že centrálna protistrana z tretej krajiny má taký systémový význam, že dodatočné požiadavky nezabezpečia finančnú stabilitu Únie, ESMA by mal byť schopný odporučiť Komisii, aby táto centrálna protistrana nebola uznaná. Komisia by mala mať možnosť prijať vykonávací akt, v ktorom sa vyhlasuje, že centrálna protistrana z tretej krajiny by mala byť usadená v Únii a oprávnená poskytovať zúčtovacie služby.

               (34)Orgán ESMA by mal pravidelne prehodnocovať uznanie centrálnych protistrán z tretích krajín, ako aj ich klasifikáciu ako Tier 1 alebo Tier 2. V tejto súvislosti by ESMA mal okrem iného zvážiť zmeny v povahe, veľkosti a zložitosti podnikania centrálnej protistrany tretej krajiny. Takéto previerky by sa mali uskutočňovať najmenej každé dva roky a v prípade potreby i častejšie.

               (35)ESMA by mal mať aj možnosť vziať do úvahy rozsah, v akom možno porovnať súlad systémovo dôležitej centrálnej protistrany z tretej krajiny s požiadavkami uplatniteľnými v tejto tretej krajine, so súladom tejto centrálnej protistrany s požiadavkami nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Komisia by mala prijať delegovaný akt, v ktorom sa podrobnejšie stanovia spôsoby a podmienky na posúdenie takéhoto porovnateľného súladu

               (36)Orgán ESMA by mal mať všetky právomoci potrebné na dohľad nad uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín, aby sa zabezpečilo, že budú neustále dodržiavať požiadavky nariadenia (EÚ) č. 648/2012. V určitých oblastiach by rozhodnutia ESMA mali podliehať predchádzajúcemu súhlasu príslušných emisných centrálnych bánk.

               (37)Orgán ESMA by mal mať možnosť ukladať centrálnym protistranám z tretích krajín pokuty, ak zistí, že sa dopustili úmyselného porušenia tohto nariadenia alebo porušenia z nedbanlivosti tým, že ESMA poskytli nesprávne alebo zavádzajúce informácie. ESMA by okrem toho mal mať možnosť ukladať pokuty systémovo dôležitým centrálnym protistranám, ak zistí, že úmyselne alebo z nedbanlivosti porušili dodatočné požiadavky, ktoré sa na ne uplatňujú v tomto nariadení.

               (38)Orgán ESMA by mal mať možnosť ukladať pravidelné platby penále s cieľom prinútiť centrálne protistrany z tretej krajiny ukončiť porušovanie, poskytnúť úplné a správne informácie požadované ESMA alebo podriadiť sa vyšetrovaniu či kontrole na mieste.

               (39)Orgán ESMA by mal mať možnosť ukladať pokuty ako centrálnym protistranám Tier 1, tak aj centrálnym protistranám Tier 2, ak zistí, že sa dopustili úmyselného porušenia tohto nariadenia alebo porušenia z nedbanlivosti tým, že ESMA poskytli nesprávne alebo zavádzajúce informácie. Orgán ESMA by okrem toho mal mať možnosť ukladať pokuty centrálnym protistranám Tier 2, ak zistí, že úmyselne alebo z nedbanlivosti porušili dodatočné požiadavky, ktoré sa na ne uplatňujú v tomto nariadení.

               (40)Pokuty by sa mali ukladať podľa závažnosti porušenia. Porušenia by sa mali rozdeliť na rôzne skupiny, pre ktoré by sa mali priradiť konkrétne pokuty. Pri výpočte pokuty týkajúcej sa určitého porušenia by mal ESMA uplatniť dvojstupňovú metodiku pozostávajúcu zo stanovenia základnej čiastky a úpravy uvedenej základnej sumy, ak je to potrebné, určitými koeficientmi. Základná suma by sa mala stanoviť s prihliadnutím na ročný obrat dotknutých centrálnych protistrán z tretej krajiny a úpravy by sa mali vykonať zvýšením alebo znížením základnej sumy prostredníctvom uplatnenia príslušných koeficientov v súlade s týmto nariadením.

               (41)V tomto nariadení by sa mali stanoviť koeficienty súvisiace s priťažujúcimi a poľahčujúcimi okolnosťami s cieľom poskytnúť ESMA potrebné nástroje na rozhodovanie o pokute, ktorá je úmerná závažnosti porušenia, ktorého sa dopustila centrálna protistrana tretej krajiny, berúc do úvahy okolnosti, v rámci ktorých bolo toto porušenie spáchané.

               (42)Rozhodnutie o uložení pokút alebo pravidelných platieb penále, by malo byť založené na nezávislom vyšetrovaní.

               (43)Pred rozhodnutím o uložení pokút alebo pravidelných platieb penále, by mal ESMA poskytnúť osobám, na ktoré sa vzťahuje konanie, možnosť vyjadriť sa, aby bolo ich právo na obhajobu zachované.

               (44)Orgán ESMA by nemal ukladať pokuty ani platby penále, ak predchádzajúce oslobodenie alebo odsúdenie vyplývajúce z rovnakých skutočností alebo zo skutočností, ktoré sú takmer rovnaké, nadobudlo platnosť právomocne rozsúdenej veci v dôsledku trestného konania podľa vnútroštátneho práva.

               (45)Rozhodnutia ESMA ukladajúce pokuty a pravidelné platby penále, by mali byť vykonateľné a ich vykonanie by malo podliehať pravidlám občianskeho konania platným v štáte, na území ktorého sa uskutočňujú. V pravidlách občianskeho súdneho konania by nemali byť zahrnuté pravidlá trestného konania, ale mohli by zahŕňať administratívne procedurálne pravidlá.

               (46)V prípade porušenia, ktorého sa dopustila centrálna protistrana Tier 2 by ESMA mal byť splnomocnený uplatňovať celý rad opatrení dohľadu, vrátane vyzvania centrálnej protistrany Tier 2 na ukončenie porušovania a odobratia uznania ako poslednej možnosti, pri ktorom centrálna protistrana Tier 2 vážne alebo opakovane porušila toto nariadenie. ESMA by mal uplatňovať opatrenia dohľadu, pričom by zohľadňoval povahu a závažnosť porušenia a mal by rešpektovať zásadu proporcionality. Pred prijatím rozhodnutia o opatreniach dohľadu by mal ESMA poskytnúť osobám, na ktoré sa vzťahuje konanie, možnosť vyjadriť sa, aby boli ich práva na obhajobu dodržané.

               (47)Potvrdenie významných zmien v modeloch a parametroch prijatých na výpočet požiadaviek na maržu centrálnej protistrany, príspevkov z omeškania, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizika, by sa mala zosúladiť s novou požiadavkou predchádzajúceho súhlasu ESMA s určitými rozhodnutiami príslušného vnútroštátneho orgánu, pokiaľ ide o centrálne protistrany usadené v Únii. V záujme zjednodušenia postupov potvrdenia modelov by malo jedno potvrdenie príslušným vnútroštátnym orgánom, ktoré je predmetom predchádzajúceho súhlasu ESMA, nahradiť dve potvrdenia, ktoré od vnútroštátneho príslušného orgánu a orgánu ESMA vyžadujú, aby ich vykonávali nezávisle. Okrem toho by sa mala objasniť súhra tohto potvrdenia a rozhodnutia kolégia. Predbežné prijatie výraznej zmeny týchto modelov alebo parametrov by malo byť možné tam, kde je to potrebné, najmä tam, kde je ich rýchla zmena potrebná na zabezpečenie spoľahlivosti riadenia rizika centrálnej protistrany.

               (48)Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala delegovať na Komisiu, pokiaľ ide o ďalšiu špecifikáciu druhu poplatkov, záležitosti, za ktoré sú poplatky splatné, výšku poplatkov, ktoré sa majú zaplatiť a spôsob, akým sa majú zaplatiť; s uvedením podmienok, za ktorých sú stanovené kritériá na určenie toho, či centrálna protistrana z tretej krajiny je alebo pravdepodobne bude systémovo dôležitá pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov; ďalšou špecifikáciou kritérií, ktoré sa majú použiť pri posudzovaní rovnocennosti tretích krajín; uvedením, ako a za akých podmienok musia centrálne protistrany z tretích krajín splniť určité požiadavky; ďalším rokovacím poriadkom týkajúcim sa ukladania pokút alebo platieb penále vrátane ustanovení o práve na obhajobu, lehotách, vyberaní pokút alebo pravidelných platbách penále a premlčacích lehotách na uloženie a vymáhanie platieb penále alebo pokút; opatreniami na zmenu prílohy IV s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch.

               (49)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia, a najmä pokiaľ ide o uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín a rovnocennosť právnych rámcov tretích krajín, mali by sa na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci.

               (50)Keďže ciele tohto nariadenia, konkrétne zvýšenie bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán stanovením jednotných požiadaviek na ich činnosti, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, môžu sa však z dôvodu ich rozsahu a účinkov lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (51)Použitie právomoci ESMA na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny ako centrálnej protistrany Tier 1 alebo Tier 2 by sa malo odložiť dovtedy, kým nebudú stanovené kritériá umožňujúce posúdenie, či je centrálna protistrana z tretej krajiny systémovo dôležitá, alebo či sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou pre finančný systém EÚ alebo jeden či viacero jeho členských štátov.

               (52)Nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 a nariadenie (EÚ) č. 648/2012, by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALI TOTO NARIADENIE:

               Článok 1

               Zmeny nariadenia (EÚ) č. 1095/2010

               Nariadenie (EÚ) č. 1095/2010 sa mení takto:

               1.V článku 4 sa vkladá tento bod 4:

               „4) „centrálna protistrana“ je centrálna protistrana podľa vymedzenia v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.“

               2.V článku 6 sa vkladá tento bod 1a:

               „1a rada orgánov dohľadu na výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán, ktorá vykonáva úlohy stanovené v článku 44b“;

               3.V článku 35 sa odsek 6 sa nahrádza takto:

               „6. Ak úplné alebo presné informácie nie sú k dispozícii alebo ich príslušné orgány neposkytli včas podľa odseku 1 alebo 5, orgán pre cenné papiere a trhy môže prostredníctvom riadne opodstatnenej a odôvodnenej žiadosti požadovať informácie priamo od:

               a) centrálnej protistrany, ktorej bolo udelené povolenie alebo ktorá je uznaná v súlade s článkami 14 alebo 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

               b) centrálneho depozitára cenných papierov, ktorému bolo udelené povolenie v súlade s nariadením (EÚ) č. 909/2014;

               c) regulovaného trhu v súlade s článkom 4 ods. 1 bodom 14 smernice 2004/39/ES;

               d) multilaterálneho obchodného systému v súlade s článkom 4 ods. 1 bodom 22 smernice 2014/65/EÚ;

               e) organizovaného obchodného systému v súlade s článkom 4 ods. 1 bodom 23 smernice 2014/65/EÚ.

               Adresáti takejto žiadosti okamžite a bez zbytočného odkladu poskytnú orgánu pre cenné papiere a trhy jasné, presné a úplné informácie.

               Orgán pre cenné papiere a trhy informuje relevantné príslušné orgány o žiadostiach v súlade s týmto odsekom a odsekom 5.

               Príslušné orgány pomáhajú orgánu pre cenné papiere a trhy na jeho žiadosť pri zhromažďovaní takýchto informácií.“

               4.V článku 40 ods. 1 sa dopĺňa toto písmeno f):

               „f) nehlasujúcich stálych členov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i).“

               5.V článku 42 sa prvý pododsek nahrádza takto:

               „Pri vykonávaní úloh zverených na základe tohto nariadenia predseda, hlasujúci stáli členovia a osobitní hlasujúci členovia za každú centrálnu protistranu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán uvedení v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) a hlasujúci členovia rady orgánov dohľadu konajú nezávisle a objektívne a výhradne v záujme Únie ako celku a nepožadujú ani neprijímajú pokyny od inštitúcií alebo orgánov Únie, od vlády členského štátu ani od akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov.“

               6.Článok 43 sa mení takto:

               a)odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1. Rada orgánov dohľadu usmerňuje prácu orgánu pre cenné papiere a trhy. Zodpovedá za úlohy uvedené v kapitole II s výnimkou tých úloh, za ktoré je podľa článku 44b ods. 1 zodpovedné výkonné zasadnutie centrálnych protistrán.“;

               b)odsek 8 sa nahrádza takto:

               „8. Rada orgánov dohľadu vykonáva disciplinárnu právomoc nad predsedom a v súlade s článkom 48 ods. 5 ho môže odvolať z funkcie. Rada orgánov dohľadu po dohode s výkonným zasadnutím centrálnych protistrán vykonáva disciplinárnu právomoc nad výkonným riaditeľom a v súlade s článkom 51 ods. 5 ho môže odvolať z funkcie.“

               7.V kapitole III sa vkladá tento oddiel 1A:

               „Oddiel 1A výkonné zasadnutie centrálnych protistrán

               Článok 44a

               Zloženie

               1. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán sa skladá z:

               a) týchto stálych členov:

               i) hlasujúceho vedúceho a dvoch hlasujúcich riaditeľov vymenovaných v súlade s článkom 48a;

               ii) jedného nehlasujúceho zástupcu ECB;

               ii) jedného nehlasujúceho zástupcu Komisie;

               b) týchto osobitných nestálych členov za každú centrálnu protistranu:

               i) hlasujúceho zástupcu príslušného orgánu za každú centrálnu protistranu usadenú v Únii, v súvislosti s ktorou sa zvoláva výkonné zasadnutie centrálnych protistrán;

               ii) nehlasujúceho zástupcu každej príslušnej emisnej centrálnej banky uvedenej v článku 18 ods. 2 písm. h) nariadenia (EÚ) č. 648/2012 za každú centrálnu protistranu usadenú v Únii, v súvislosti s ktorou sa zvoláva výkonné zasadnutie centrálnych protistrán.

               Ak je to vhodné a potrebné, môže vedúci na stretnutia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán prizvať ako pozorovateľov:

               a) iných členov uvedených v článku 18 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012 kolégia príslušnej centrálnej protistrany na stretnutiach výkonného zasadnutia centrálnych protistrán;

               b) orgány centrálnych protistrán tretej krajiny uznaných orgánom ESMA podľa článku 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

               Stretnutia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán zvoláva jeho vedúci z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť ktoréhokoľvek z jeho členov.

               Ak sa úloha výkonného zasadnutia centrálnych protistrán netýka určitej centrálnej protistrany Únie, skladá sa iba zo stálych členov uvedených v písmene a) a prípadne z emisných centrálnych bánk uvedených v písmene b) bode ii).

               Článok 44b

               Úlohy a právomoci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán

               1. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán zodpovedá za:

               a) poskytnutie súhlasu uvedeného v článku 21a ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012;

               b) uznanie centrálnej protistrany tretej krajiny a dohľad nad ňou v súlade s článkom 25 nariadenia (EÚ) č. 648/2012, monitorovanie regulačného vývoja a vývoja v oblasti dohľadu v tretích krajinách podľa hlavy II kapitoly 2 nariadenia (EÚ) č. 648/2012; ako aj

               c) za úlohy uvedené v článku 5 ods. 1 prvom pododseku, článku 9 ods. 3 prvom pododseku, článku 9 ods. 4, článku 17 ods. 2 a 3, článku 18 ods. 1, článku 20 ods. 2, článku 20 ods. 6, článku 21c, článku 23, článku 24, článku 29 ods. 3, článku 38 ods. 5, článku 48 ods. 3, článku 49 ods. 1 a článku 54 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 648/2012.

               2. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán má špecializovaných pracovníkov a primerané zdroje, ktoré mu na vykonávanie úloh poskytuje ESMA.

               3. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán informuje o svojich rozhodnutiach radu orgánov dohľadu.

               Článok 44c

               Rozhodovanie

               Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán prijíma svoje rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich členov. Rozhodujúci hlas má vedúci.“

               8.Názov kapitoly III oddielu 3 sa nahrádza takto:

               „Predseda, vedúci a riaditelia“

               9.Vkladá sa nový článok 48a:

               „Článok 48a

               Vymenovanie vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditeľov a ich úlohy

               1. Odchylne od ustanovení článku 48 ods. 1 v prípade úloh a právomocí uvedených v článku 44b ods. 1 orgán pre cenné papiere a trhy zastupuje vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán.

               Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán je zodpovedný za prípravu práce výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a predsedá jeho zasadnutiam.

               2. Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditelia uvedení v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) sú nezávislí odborníci zamestnaní na plný úväzok. Sú vymenovaní na základe zásluh, kvalifikácie, znalosti zúčtovania, záležitostí po obchodovaní a finančných záležitostí, ako aj skúseností súvisiacich s dohľadom nad centrálnymi protistranami a reguláciou centrálnych protistrán. Vyberajú sa na základe otvoreného výberového konania organizovaného Komisiou, v rámci ktorého sa dodržiavajú zásady rodovej rovnosti, skúsenosti a kvalifikovanosti.

               3. Funkčné obdobie vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) je päť rokov a môže sa raz predĺžiť.

               Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditelia uvedení v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) nezastávajú žiadne funkcie na vnútroštátnej, únijnej ani medzinárodnej úrovni.

               4. Komisia poskytne Európskemu parlamentu užší zoznam kandidátov na pozície vedúceho a riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) a o tomto zozname informuje Radu.

               Komisia predloží návrh na vymenovanie vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) na schválenie Európskemu parlamentu. Po schválení tohto návrhu Rada prijme vykonávacie rozhodnutie o vymenovaní vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i). Rada sa uznáša kvalifikovanou väčšinou.

               5. Ak už vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán alebo riaditelia uvedení v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) nespĺňajú podmienky potrebné na plnenie svojich povinností uvedené v odseku 2, alebo boli uznaní vinnými zo závažného pochybenia, môže Rada na základe návrhu Komisie schváleného Európskym parlamentom prijať vykonávacie rozhodnutie o ich odvolaní z funkcie. Rada sa uznáša kvalifikovanou väčšinou.

               Európsky parlament alebo Rada môžu informovať Komisiu o tom, že sa domnievajú, že podmienky na odvolanie vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán alebo riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) z funkcie sú splnené, na čo Komisia odpovie.“

               10.Článok 49 sa nahrádza takto:

               „Bez toho, aby bola dotknutá úloha rady orgánov dohľadu v súvislosti s úlohami vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i), ako aj predsedu, nepožadujú ani neprijímajú pokyny od inštitúcií ani orgánov Únie, od vlády členského štátu ani od akýchkoľvek iných verejných alebo súkromných subjektov.

               Členské štáty ani inštitúcie alebo orgány Únie, ani žiadne verejné alebo súkromné subjekty sa nesmú snažiť ovplyvniť vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditeľov uvedených v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) alebo predsedu pri plnení ich úloh.

               V súlade so služobným poriadkom uvedeným v článku 68 sú predseda, vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditelia uvedení v článku 44a ods. 1 písm. a) bode i) po ukončení služobného pomeru naďalej viazaní povinnosťou správať sa čestne a diskrétne, pokiaľ ide o prijímanie určitých funkcií alebo výhod.“

               11.Článok 50 sa nahrádza takto:

               „1. Európsky parlament alebo Rada môžu predsedu, jeho náhradníka alebo vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán vyzvať, aby predložili vyhlásenie, pričom v plnom rozsahu zachovávajú ich nezávislosť. Predseda alebo vedúci predkladajú vyhlásenie pred Európskym parlamentom a odpovedajú na všetky otázky kladené jeho poslancami vždy, keď sú o to požiadaní.

               2. Predseda alebo vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán na požiadanie a aspoň 15 dní pred podaním vyhlásenia uvedeného v odseku 1 predkladá Európskemu parlamentu správu v písomnej forme týkajúcu sa hlavných činností rady orgánov dohľadu a výkonného zasadnutia centrálnych protistrán.

               3. Okrem informácií uvedených v článkoch 11 až 18 a článkoch 20 a 33 predseda oznamuje aj všetky relevantné informácie, ktoré ad hoc požaduje Európsky parlament.

               Okrem informácií uvedených v článku 33 vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán oznamuje aj všetky relevantné informácie, ktoré ad hoc požaduje Európsky parlament.“

               12.Článok 53 sa mení takto:

               a)odsek 2 sa nahrádza takto:

               „2. Výkonný riaditeľ zodpovedá za implementáciu ročného pracovného programu orgánu pre cenné papiere a trhy pod vedením rady orgánov dohľadu a výkonného zasadnutia centrálnych protistrán pod kontrolou riadiacej rady.“;

               b)odsek 4 sa nahrádza takto:

               „4. Výkonný riaditeľ vypracuje viacročný pracovný program uvedený v článku 47 ods. 2. Výkonný riaditeľ získa súhlas výkonného zasadnutia centrálnych protistrán na úlohy a právomoci uvedené v článku 44b ods. 1 pred ich predložením riadiacej rade.“;

               c)odsek 7 sa nahrádza takto:

               „7. Výkonný riaditeľ každý rok pripraví návrh správy s oddielom týkajúcim sa činností orgánu pre cenné papiere a trhy v oblasti regulácie a dohľadu a oddielom týkajúcim sa finančných a administratívnych záležitostí.

               Výkonný riaditeľ získa súhlas výkonného zasadnutia centrálnych protistrán na úlohy a právomoci uvedené v článku 44b ods. 1 pred ich predložením riadiacej rade.“

               13.V článku 63 sa vkladá tento odsek 1a:

               „1a. Výdavky a poplatky orgánu ESMA týkajúce sa úloh a právomocí uvedených v článku 44b ods. 1 sa identifikujú osobitne v rámci výkazu odhadov uvedených v odseku 1. Pred prijatím tohto výkazu odhadov musí návrh vypracovaný výkonným riaditeľom, ktorý sa týka takýchto výdavkov a poplatkov, schváliť výkonné zasadnutie centrálnych protistrán.

               Ročné účtovné závierky orgánu ESMA vypracované a uverejnené v súlade s článkom 64 ods. 6 obsahujú príjmy a výdavky súvisiace s úlohami uvedenými v článku 44b ods. 1.“

               14.V článku 70 sa odsek 1 nahrádza takto:

               „1. Členovia rady orgánov dohľadu, výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riadiacej rady, výkonný riaditeľ a zamestnanci orgánu pre cenné papiere a trhy vrátane úradníkov vyslaných členskými štátmi na dočasnom základe a všetky ďalšie osoby, ktoré plnia úlohy pre orgán pre cenné papiere a trhy na zmluvnom základe, podliehajú požiadavkám zachovávať služobné tajomstvo podľa článku 339 ZFEÚ a príslušných ustanovení v právnych predpisoch Únie aj v prípade skončenia ich funkčných povinností.“

               15.V článku 76 sa vkladá tento odsek 2a:

               „2a. Až do času, keď vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán uvedení v článku 44a ods. 1 prevezmú svoje povinnosti v súlade s článkom 48a, funkcie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán vykonáva rada orgánov dohľadu“.

               Článok 2

               Zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012

               Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa mení takto:

               1.V článku 6 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza takto:

               „b) centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v súlade s článkom 17 alebo ktoré sú uznané v súlade s článkom 25 a príslušný dátum udelenia povolenia alebo uznania s uvedením, že centrálnym protistranám bolo udelené povolenie alebo sú uznané na účel zúčtovacej povinnosti“.

               2.V článku 17 sa odsek 3 nahrádza takto:

               „3. Príslušný orgán do 30 pracovných dní od prijatia žiadosti a po konzultácii s ESMA posúdi, či je žiadosť úplná. Ak žiadosť nie je úplná, príslušný orgán stanoví lehotu, v ktorej musí žiadajúca centrálna protistrana poskytnúť doplňujúce informácie. Po prijatí takýchto doplňujúcich informácií ich príslušný orgán bezodkladne postúpi ESMA a kolégiu zriadenému v súlade s článkom 18 ods. 1. Ak príslušný orgán po konzultácii s ESMA usúdi, že žiadosť je úplná, náležite o tom informuje žiadajúcu centrálnu protistranu a členov kolégia.“

               3.Článok 18 sa mení takto:

               a)odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1. Príslušný orgán centrálnej protistrany do 30 kalendárnych dní od predloženia úplnej žiadosti v súlade s článkom 17 zriadi kolégium s cieľom uľahčiť plnenie úloh uvedených v článkoch 15, 17, 49, 51 a 54.

               Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán uvedený v článku 48a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 predsedá kolégiu a riadi ho.“;

               b)v odseku 2 sa písmeno a) nahrádza takto:

               „a) stálych členov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán uvedených v článku 44a nariadenia (EÚ) č. 1095/2010;“

               c)v odseku 2 sa písmeno c) nahrádza takto:

               „c) príslušných orgánov zodpovedných za dohľad nad zúčtovacími členmi centrálnej protistrany usadenými v troch členských štátoch s najväčšími príspevkami do fondu centrálnej protistrany pre prípad zlyhania uvedeného v článku 42, a to na kumulovanom základe počas jednoročného obdobia, podľa potreby vrátane ECB v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013
                  54
               .

               4.V článku 19 sa odsek 3 nahrádza takto:

               „3. Väčšinové stanovisko kolégia sa prijme na základe jednoduchej väčšiny jeho členov.

               V kolégiách, ktoré pozostávajú najviac z 12 členov, môžu hlasovať maximálne dvaja členovia kolégia z toho istého členského štátu a každý hlasujúci člen má jeden hlas. V kolégiách, ktoré pozostávajú z viac než 12 členov, môžu hlasovať maximálne traja členovia z toho istého členského štátu a každý hlasujúci člen má jeden hlas.

               Ak je podľa článku 18 ods. 2 písm. a), c) a h) členom kolégia ECB, má tento počet hlasov:

               i) maximálne 2 hlasy v kolégiách do 12 členov (vrátane);

               ii) maximálne 3 hlasy v kolégiách s viac než 12 členmi.

               Zástupca Komisie je nehlasujúci člen. Každý z ostatných stálych členov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán má jeden hlas.”

               5.V článku 20 sa odsek 6 nahrádza takto:

               „6. Príslušný orgán centrálnej protistrany zašle orgánu ESMA a členom kolégia návrh plne odôvodneného rozhodnutia, ktoré vezme do úvahy výhrady členov kolégia.“

               6.Článok 21 sa mení takto:

               a)odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1. Bez toho, aby bola dotknutá úloha kolégia, príslušné orgány uvedené v článku 22 v spolupráci s ESMA preskúmajú opatrenia, stratégie, postupy a mechanizmy zavedené centrálnymi protistranami na dosiahnutie súladu s týmto nariadením a hodnotia riziká, ktorým sú alebo môžu byť centrálne protistrany vystavené.“;

               b)odsek 3 sa nahrádza takto:

               „3. ESMA stanoví frekvenciu a rozsah preskúmania a hodnotenia uvedeného v odseku 1, a to s prihliadnutím na veľkosť, systémový význam, povahu, rozsah a zložitosť činností dotknutých centrálnych protistrán. Preskúmanie a hodnotenie sa aktualizujú najmenej raz za rok.

               Centrálne protistrany podliehajú kontrolám na mieste. Na účasť na týchto kontrolách na mieste sa prizvú aj zamestnanci ESMA.

               Príslušný orgán predloží ESMA všetky informácie, ktoré dostal od centrálnych protistrán, a požiada príslušnú centrálnu protistranu o všetky informácie požadované ESMA, ktoré nemôže poskytnúť.“

               7.V hlave III kapitole 2 sa vkladajú tieto články 21a, 21b a 21c:

               „Článok 21a

               Vypracovanie návrhu rozhodnutí

               1. Príslušné orgány vypracujú a predložia návrhy rozhodnutí na schválenie orgánu ESMA pred prijatím ktoréhokoľvek z týchto rozhodnutí:

               a) rozhodnutí prijatých podľa článkov 7, 8, 14, 15, 16, 20, 21, 30, 31, 35, 49 a 54 tohto nariadenia a článkov 35 a 36 nariadenia (EÚ) č. 600/2014;

               b) všetkých rozhodnutí prijatých pri plnení povinností vyplývajúcich z požiadaviek stanovených v článku 16 a hlavách IV a V.

               2. Príslušné orgány vypracujú a predložia návrhy rozhodnutí emisným centrálnym bankám uvedeným v článku 18 ods. 2 písm. h) pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia podľa článkov 14, 15, 20, 44, 46, 50 a 54.

               Príslušné orgány získajú v súlade s článkom 21 písm. b) súhlas emisných centrálnych bánk uvedených v prvom pododseku vzhľadom na akýkoľvek aspekt týchto rozhodnutí týkajúci sa vykonávania ich úloh menovej politiky.

               3. ESMA postúpi príslušným orgánom všetky relevantné informácie, ktoré môžu viesť k prijatiu rozhodnutia uvedeného v odseku 1 a môžu si vyžiadať konkrétne opatrenia dohľadu vrátane odňatia povolenia. Príslušné orgány náležite informujú ESMA o akýchkoľvek následných konaniach alebo nekonaniach.

               4. Na účely odseku 1 sa súhlas ESMA považuje za udelený, ak nenavrhuje zmeny alebo nenamieta proti návrhu rozhodnutia v maximálnej lehote 15 kalendárnych dní po oznámení tohto rozhodnutia. Ak ESMA navrhuje zmeny alebo namieta proti návrhu rozhodnutia, písomne uvedie úplné a podrobné dôvody.

               5. Ak ESMA navrhuje zmeny, príslušný orgán môže prijať iba rozhodnutie zmenené orgánom ESMA.

               Ak ESMA namieta proti konečnému návrhu rozhodnutia, príslušný orgán toto rozhodnutie neprijme.

               6. Ak príslušný orgán s navrhovanou zmenou alebo námietkou ESMA nesúhlasí, môže do 5 dní predložiť rade orgánov dohľadu uvedenej v článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 odôvodnenú žiadosť na posúdenie uvedenej námietky alebo zmeny. Rada orgánov dohľadu schváli alebo zamietne námietky alebo zmeny orgánu ESMA do 10 dní od predloženia príslušnej žiadosti, pričom náležite uplatňuje odsek 5.

               7. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie podľa článku 258 ZFEÚ, ESMA môže prijať rozhodnutie určené účastníkovi finančného trhu, v ktorom sa požadujú opatrenia potrebné na dodržiavanie jeho povinností vyplývajúcich z práva Únie vrátane zastavenia všetkých činností v týchto prípadoch:

               a) ak príslušný orgán nedodržiava odsek 5 v prípade námietky ESMA proti konečnému návrhu rozhodnutia alebo jeho zmeny;

               b) ak príslušný orgán v nadväznosti na žiadosť ESMA v súlade s odsekom 3 neprijme požadované opatrenie v primeranej lehote, ak toto zlyhanie vedie k tomu, že účastník finančného trhu poruší platné požiadavky uvedené v hlavách IV a V tohto nariadenia.

               Rozhodnutia prijaté podľa prvého pododseku majú prednosť pred všetkými predchádzajúcimi rozhodnutiami, ktoré príslušné orgány prijali v rovnakej veci.

               Článok 21b

               Súhlas emisnej centrálnej banky

               1. Súhlas uvedený v článku 21a ods. 2 sa považuje za udelený, ak emisná centrálna banka nenavrhne zmeny ani nenamieta proti návrhu rozhodnutia v maximálnej lehote 15 kalendárnych dní po jeho predložení. Ak emisná centrálna banka navrhne zmeny návrhu rozhodnutia alebo proti nemu namieta, písomne uvedie úplné a podrobné dôvody.

               Ak ESMA podľa článku 21a ods. 4 navrhol zmeny návrhu rozhodnutia, ktoré majú byť prijaté podľa článkov 14, 15, 20 a 54, predloží ich aj emisnej centrálnej banke. V takom prípade sa lehota uvedená v prvom pododseku predĺži o 5 dní.

               2. Ak emisná centrálna banka navrhne zmeny, príslušný orgán môže prijať iba rozhodnutie zmenené touto emisnou centrálnou bankou.

               Ak emisná centrálna banka namieta proti návrhu rozhodnutia, príslušný orgán toto rozhodnutie neprijme.

               Článok 21c

               Poplatky

               1. Centrálne protistrany platia tieto poplatky:

               a) poplatky súvisiace so žiadosťami o povolenie uvedenými v článku 17;

               b) poplatky súvisiace so žiadosťami o uznanie podľa článku 25;

               c) ročné poplatky súvisiace s úlohami ESMA v súlade s týmto nariadením.

               2. Komisia v súlade s článkom 82 prijme delegovaný akt, ktorým spresní druhy poplatkov, predmet poplatkov, výšku poplatkov a spôsob ich úhrady týmito subjektmi:

               a) centrálnymi protistranami usadenými v Únii, ktorým bolo udelené povolenie alebo ktoré žiadajú o udelenie povolenia;

               b) centrálnymi protistranami usadenými v tretej krajine, ktoré sú uznané v súlade s článkom 25 ods. 2;

               c) centrálnymi protistranami usadenými v tretej krajine, ktoré sú uznané v súlade s článkom 25 ods. 2b.“

               8.Článok 24 sa nahrádza takto:

               „Príslušný orgán centrálnej protistrany alebo ktorýkoľvek iný príslušný orgán bez zbytočného odkladu informujú ESMA, kolégium, príslušných členov ESCB a ostatné príslušné orgány o každej mimoriadnej situácii týkajúcej sa centrálnej protistrany vrátane vývoja na finančných trhoch, ktorý môže mať nepriaznivý vplyv na likviditu trhu, transmisiu menovej politiky, bezproblémovú prevádzku platobných systémov a stabilitu finančného systému v ktoromkoľvek z členských štátov, v ktorom je usadená centrálna protistrana alebo jeden z jej zúčtovacích členov.“

               9.Článok 25 sa mení takto:

               a)v odseku 2 sa dopĺňa toto písmeno e):

               e) centrálna protistrana bola určená ako nie systémovo dôležitá alebo nie je pravdepodobné, že sa stane systémovo dôležitou (centrálna protistrana Tier 1) v súlade s odsekom 2a.“;

               b)vkladajú sa tieto odseky 2a, 2b a 2c:

               „2a. ESMA určí, či je centrálna protistrana systémovo dôležitá alebo či je pravdepodobné, že sa stane systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo pre jeden či viac jej členských štátov (centrálna protistrana Tier 2) po zohľadnení všetkých týchto kritérií:

               a) povahy, veľkosti a zložitosti podnikania centrálnej protistrany vrátane hodnoty v súhrnnom vyjadrení a v každej mene Únie týkajúcej sa transakcií zúčtovávaných centrálnou protistranou, alebo súhrnnej expozície centrálnej protistrany zapojenej do zúčtovacích činností jej protistrán;

               b) vplyvu, aký by zlyhanie alebo narušenie centrálnej protistrany mali na finančné trhy, finančné inštitúcie alebo na širší finančný systém, alebo na finančnú stabilitu Únie, či na jeden alebo viac jeho členských štátov;

               c) štruktúry zúčtovacieho členstva centrálnej protistrany;

               d) vzťahu, vzájomných závislostí alebo iného vzájomného pôsobenia centrálnej protistrany s inými infraštruktúrami finančného trhu, inými finančnými inštitúciami a širším finančným systémom.

               Komisia v súlade s článkom 82 prijme delegovaný akt s cieľom spresniť kritériá stanovené v prvom pododseku do [šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               2b. Ak ESMA určí, že centrálna protistrana je systémovo dôležitá alebo že sa pravdepodobne stane systémovo dôležitou (centrálna protistrana Tier 2) v súlade s odsekom 2a, môže túto centrálnu protistranu uznať iba vtedy, ak sú okrem podmienok uvedených v článku 25 ods. 2 písm. a), b), c) a d) splnené aj tieto podmienky:

               a) centrálna protistrana v okamihu uznania a potom priebežne dodržiava požiadavky stanovené v článku 16 a v hlavách IV a V. ESMA v súlade s článkom 25a ods. 2 zohľadňuje rozsah, v akom sa dodržiavaním týchto požiadaviek centrálnou protistranou uspokojuje dodržiavanie porovnateľných požiadaviek platných v tretej krajine centrálnou protistranou;

               b) po konzultácii uvedenej v odseku 3 písm. f) uvedené emisné centrálne banky poskytli orgánu ESMA do 180 dní od predloženia žiadosti písomné potvrdenie, že centrálna protistrana pri vykonávaní svojich úloh menovej politiky dodržiava všetky požiadavky uložené týmito emisnými centrálnymi bankami. Ak príslušná emisná centrálna banka neposlala v stanovenej lehote orgánu ESMA písomnú odpoveď, ESMA môže považovať túto požiadavku za splnenú;

               c) centrálna protistrana dala orgánu ESMA nepodmienečný písomný súhlas podpísaný právnym zástupcom centrálnej protistrany na to, že do 72 hodín od žiadosti poskytne orgánu ESMA všetky dokumenty, záznamy, informácie a údaje, ktoré v tom čase bude mať centrálna protistrana a že ESMA môže vstupovať do všetkých prevádzkových priestorov centrálnej protistrany, ako aj odôvodnené právne stanovisko nezávislého právneho experta potvrdzujúce, že súhlas je platný a vymáhateľný podľa príslušného platného práva;

               d) centrálna protistrana zaviedla všetky potrebné opatrenia a postupy, ktoré zabezpečia účinné dodržiavanie požiadaviek stanovených v písmenách a) a c);

               e) Komisia neprijala vykonávací akt v súlade s odsekom 2c.

               2c. ESMA môže po dohode s príslušnými emisnými centrálnymi bankami a úmerne miere systémovej dôležitosti centrálnej protistrany v súlade s odsekom 2a dospieť k záveru, že centrálna protistrana má takú značnú systémovú dôležitosť, že dodržiavanie podmienok stanovených v odseku 2b dostatočne nezabezpečí finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých členských štátov, a preto by nemala byť uznaná. V takom prípade ESMA odporučí, aby Komisia prijala vykonávací akt potvrdzujúci, že táto centrálna protistrana by v súlade s odsekom 2b nemala byť uznaná.

               Po predložení odporúčania uvedeného v prvom pododseku môže Komisia prijať vykonávací akt, v ktorom vyhlási, že centrálna protistrana nie je uznaná podľa odseku 2b a že môže poskytovať zúčtovacie služby v Únii až po udelení povolenia v súlade s článkom 14.“;

               c)odsek 5 sa nahrádza takto:

               „5. ESMA po konzultácii s orgánmi a subjektmi uvedenými v odseku 3 preskúma uznanie centrálnej protistrany usadenej v tretej krajine v prípade, ak táto centrálna protistrana rozšírila rozsah svojich činností a služieb v Únii a v každom prípade aspoň raz za dva roky. Pri preskúmaní postupuje v súlade s odsekmi 2, 3 a 4.“;

               d)odsek 6 sa nahrádza takto:

               „6. Komisia môže podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 prijať vykonávací akt, v ktorom sa stanovuje, že:

               a) právny rámec a rámec dohľadu tretej krajiny zaisťuje, aby centrálne protistrany, ktorým bolo udelené povolenie v tejto tretej krajine, priebežne dodržiavali právne záväzné požiadavky, ktoré sú rovnocenné požiadavkám stanoveným v hlave IV tohto nariadenia;

               b) tieto centrálne protistrany priebežne podliehajú účinnému dohľadu a presadzovaniu v tejto tretej krajine;

               c) právny rámec tejto tretej krajiny zabezpečuje účinný rovnocenný systém na uznávanie centrálnych protistrán, ktorým bolo udelené povolenie na základe právnych režimov tretej krajiny;

               Komisia môže podriadiť uplatňovanie vykonávacieho aktu uvedeného v prvom pododseku účinnému priebežnému plneniu akýchkoľvek v ňom stanovených požiadaviek treťou krajinou a schopnosti ESMA účinne vykonávať povinnosti vo vzťahu k centrálnej protistrane tretej krajiny uznanej podľa odsekov 2 a 2b alebo vo vzťahu k monitorovaniu uvedenému v odseku 6b, a to aj odsúhlasením a uplatňovaním dohôd o spolupráci uvedených v odseku 7.“;

               e)vkladajú sa tieto odseky 6a a 6b:

               „6a. Komisia môže prijať delegovaný akt v súlade s článkom 82 s cieľom spresniť kritériá uvedené v odseku 6 písm. a), b) a c).

               6b. ESMA monitoruje regulačný vývoj a vývoj v oblasti dohľadu v tretích krajinách, pre ktoré boli podľa odseku 6 prijaté vykonávacie akty.

               Ak ESMA identifikuje v týchto tretích krajinách nejaký regulačný vývoj alebo vývoj v oblasti dohľadu, ktorý môže ovplyvniť finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých členských štátov, dôverne a bezodkladne o tom informuje Komisiu.

               ESMA raz ročne predkladá Komisii dôvernú správu o regulačnom vývoji a vývoji v oblasti dohľadu v tretích krajinách uvedených v prvom pododseku.“;

               f)v odseku 7 sa prvá veta nahrádza takto:

               „7. ESMA uzavrie účinné dohody o spolupráci s dotknutými príslušnými orgánmi tretích krajín, ktorých právny rámec a rámec dohľadu boli v súlade s odsekom 6 uznané ako rovnocenné s týmto nariadením.“

               g)v odseku 7 sa dopĺňa toto písmeno e):

               „d) postupy týkajúce sa koordinácie činností dohľadu vrátane dohody orgánov tretej krajiny o umožnení vyšetrovaní v súlade s článkom 25d a kontrol na mieste v súlade s článkom 25e;

               e) postupy potrebné na účinné monitorovanie regulačného vývoja a vývoja v oblasti dohľadu v tretej krajine.“

               10.Vkladajú sa tieto články 25a, 25b, 25c, 25d, 25e, 25f, 25g, 25h, 25i, 25j, 25k, 25l, 25m, 25n:

               „Článok 25a
                  Porovnateľné dodržiavanie

               1. Centrálna protistrana uvedená v článku 25 ods. 2b písm. a) môže predložiť odôvodnenú žiadosť, aby ESMA posúdil jej porovnateľné dodržiavanie požiadaviek uvedených v článku 25 ods. 2b písm. a) a stanovených v článku 16 a hlavách IV a V.

               2. Žiadosť uvedená v odseku 1 poskytuje faktický základ na zistenie porovnateľnosti a dôvodov, prečo sa dodržiavaním požiadaviek platných v tretej krajine uspokojujú požiadavky stanovené v článku 16 a hlavách IV a V.

               3. S cieľom zabezpečiť, aby sa v posúdení uvedenom v odseku 1 účinne odrážali regulačné ciele požiadaviek stanovených v článku 16 a hlavách IV a V a záujmy Únie ako celku, Komisia prijme delegovaný akt na spresnenie týchto údajov:

               a) minimálnych prvkov, ktoré sa majú posúdiť na účely odseku 1;

               b) postupov a podmienok týkajúcich sa vykonania posúdenia.

               Komisia prijme delegovaný akt uvedený v prvom pododseku v súlade s článkom 82.

               Článok 25b

               Priebežné dodržiavanie podmienok uznávania

               1. ESMA zodpovedá za vykonávanie povinností vyplývajúcich z tohto nariadenia v oblasti priebežného dohľadu nad tým, ako uznaná centrálna protistrana Tier 2 dodržiava požiadavky uvedené v článku 25 ods. 2b písm. a).

               ESMA požaduje aspoň raz ročne potvrdenie od každej centrálnej protistrany Tier 2, že naďalej spĺňa požiadavky uvedené v článku 25 ods. 2b písm. a), b), c), d) a e).

               Ak sa emisná centrálna banka uvedená v článku 18 ods. 2 písm. h) domnieva, že centrálna protistrana Tier 2 už nespĺňa podmienky uvedené v článku 25 ods. 2b písm. b), okamžite to oznámi orgánu ESMA.

               2. Pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia podľa článkov 41, 44, 46, 50 a 54 ESMA vypracuje a predloží návrhy rozhodnutí o príslušnej mene uvedenej v článku 18 ods. 2 písm. h) emisnej centrálnej banke.

               ESMA v súlade s týmto odsekom získa súhlas emisnej centrálnej banky vzhľadom na akýkoľvek aspekt týchto rozhodnutí týkajúci sa vykonávania ich úloh menovej politiky. Súhlas emisnej centrálnej banky uvedenej v druhom pododseku sa považuje za udelený, ak do 15 kalendárnych dní od oznámenia návrhu rozhodnutia nenavrhne jeho zmeny ani proti nemu nenamieta. Ak emisná centrálna banka navrhne zmeny návrhu rozhodnutia alebo proti nemu namieta, písomne uvedie úplné a podrobné dôvody.

               Ak emisná centrálna banka proti návrhu rozhodnutia namieta, ESMA toto rozhodnutie neprijme. Ak emisná centrálna banka navrhne zmeny, ESMA môže prijať iba rozhodnutie zmenené touto emisnou centrálnou bankou.

               3. ESMA vykonáva posúdenie odolnosti uznaných centrálnych protistrán voči nepriaznivému vývoju na trhu v súlade s článkom 32 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

               Článok 25c

               Žiadosť o informácie

               1. ESMA môže na základe jednoduchej žiadosti alebo rozhodnutia od uznaných centrálnych protistrán a súvisiacich tretích strán, prostredníctvom ktorých tieto centrálne protistrany externe zabezpečujú prevádzkové funkcie alebo činnosti, požadovať poskytnutie všetkých informácií, ktoré sú potrebné na plnenie jeho povinností podľa tohto nariadenia.

               2. Pri zasielaní jednoduchej žiadosti o informácie podľa odseku 1 uvedie ESMA všetky tieto údaje:

               a) odkaz na tento článok ako právny základ žiadosti;

               b) dôvod žiadosti;

               c) požadované informácie;

               d) lehotu na poskytnutie informácií;

               e) informuje osobu, od ktorej požaduje informácie, že nie je povinná tieto informácie poskytnúť, ale v prípade, že na žiadosť dobrovoľne odpovie, poskytnuté informácie nesmú byť nesprávne ani zavádzajúce;

               f) pokutu stanovenú v článku 25g v spojení s písmenom a) oddielu V prílohy III za nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky.

               3. Ak ESMA požaduje, aby sa tieto informácie poskytli podľa odseku 1 na základe rozhodnutia, uvedie všetky tieto údaje:

               a) odkaz na tento článok ako právny základ žiadosti;

               b) dôvod žiadosti;

               c) požadované informácie;

               d) lehotu na poskytnutie informácií;

               e) pravidelné platby penále stanovené v článku 25h za poskytnutie neúplných požadovaných informácií;

               f) pokutu stanovenú v článku 25g v spojení s prílohou III oddielom V písm. a) za nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky; ako aj

               g) právo odvolať sa proti rozhodnutiu na odvolaciu radu ESMA a na právo žiadať o preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) v súlade s článkami 60 a 61 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.

               4. Požadované informácie poskytujú osoby uvedené v odseku 1 alebo ich zástupcovia a v prípade osôb alebo združení, ktoré nemajú právnu subjektivitu, osoby oprávnené na ich zastupovanie na základe zákona alebo ich zakladajúcich listín. Riadne splnomocnení právnici môžu poskytovať informácie v mene svojich klientov. Za poskytnutie neúplných, nesprávnych alebo zavádzajúcich informácií však zostávajú plne zodpovední klienti.

               5. ESMA bezodkladne zašle kópiu jednoduchej žiadosti alebo svojho rozhodnutia dotknutému príslušnému orgánu tretej krajiny, v ktorej majú bydlisko alebo sú usadené osoby uvedené v odseku 1, ktorých sa týka žiadosť o informácie.

               Článok 25d

               Všeobecné vyšetrovania

               1. ESMA môže s cieľom plniť svoje povinnosti podľa tohto nariadenia vykonávať všetky potrebné vyšetrovania centrálnych protistrán Tier 2. Úradníci a iné osoby poverené ESMA sú na tento účel oprávnení:

               a) preskúmať všetky záznamy, údaje, postupy a iné materiály vzťahujúce sa na plnenie ich úloh bez ohľadu na médium, na ktorom sú uložené;

               b) robiť alebo získavať overené kópie alebo výpisy z týchto záznamov, údajov, postupov a iných materiálov;

               c) predvolať a požiadať centrálne protistrany Tier 2 alebo ich zástupcov či zamestnancov, aby podali ústne alebo písomné vysvetlenie skutočností alebo dokumentov týkajúcich sa predmetu a dôvodu kontroly, a zaznamenať odpovede;

               d) vypočuť akúkoľvek inú fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá s týmto vypočutím súhlasí, s cieľom zhromaždiť informácie týkajúce sa predmetu vyšetrovania;

               e) žiadať záznamy telefonickej a dátovej prevádzky.

               2. Úradníci a iné osoby poverené ESMA na účely vyšetrovania uvedeného v odseku 1 vykonávajú svoje právomoci na základe písomného poverenia, v ktorom je uvedený predmet a dôvod vyšetrovania. V tomto povolení sa upozorňuje aj na pravidelné platby penále stanovené v článku 25h v prípade, že centrálne protistrany Tier 2 odpovede neposkytnú alebo poskytnú len neúplné požadované záznamy, údaje, postupy alebo iné materiály, alebo odpovede na otázky, ktoré im boli položené, a na pokuty stanovené v článku 25g v spojení s prílohou III oddielom V písm. b) v prípade, že centrálne protistrany Tier 2 poskytnú nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky.

               3. Centrálne protistrany Tier 2 sú povinné podrobiť sa vyšetrovaniam, ktoré sa začali na základe rozhodnutia ESMA. V rozhodnutí sa uvádza predmet a dôvod vyšetrovania, pravidelné platby penále stanovené v článku 25h, opravné prostriedky dostupné na základe nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, ako aj právo požiadať o preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom.

               4. Pred oznámením centrálnym protistranám Tier 2 o vyšetrovaní ESMA informuje dotknutý príslušný orgán tretej krajiny, ak sa má vyšetrovanie vykonať, o vyšetrovaní a o totožnosti poverených osôb. Úradníci dotknutého príslušného orgánu tretej krajiny môžu na žiadosť ESMA pomáhať týmto povereným osobám pri plnení ich povinností. Na vyšetrovaniach sa môžu zúčastniť aj úradníci dotknutého príslušného orgánu tretej krajiny. Vyšetrovania v súlade s týmto článkom sa vykonávajú za predpokladu, že dotknutý orgán tretej krajiny proti nim nenamieta.

               5. Ak si žiadosti uvedené v odseku 1 vyžadujú podľa platného vnútroštátneho práva povolenie súdneho orgánu, požiada sa o takéto povolenie. O takéto povolenie možno požiadať aj ako o predbežné opatrenie.

               Článok 25e

               Kontroly na mieste

               1. ESMA môže s cieľom plniť si povinnosti podľa tohto nariadenia vykonávať všetky potrebné kontroly na mieste v akýchkoľvek prevádzkových priestoroch centrálnych protistrán Tier 2. Na účasť na týchto kontrolách na mieste sa prizve aj príslušná emisná centrálna banka.

               2. Úradníci a iné osoby poverené ESMA na vykonanie kontroly na mieste môžu vstúpiť do všetkých prevádzkových priestorov alebo na pozemky právnických osôb, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie o vyšetrovaní, ktoré prijme ESMA, a majú všetky právomoci uvedené v článku 25d ods. 1. Majú takisto právomoc zapečatiť všetky prevádzkové priestory a účtovné knihy alebo záznamy na obdobie potrebné na vykonanie kontroly a v potrebnom rozsahu.

               3. ESMA informuje o kontrole v dostatočnom predstihu pred jej vykonaním dotknutý príslušný orgán tretej krajiny, v ktorom sa má kontrola vykonať. Ak je to nevyhnutné pre riadne a účinné vykonávanie kontrol, môže ESMA po informovaní dotknutého príslušného orgánu tretej krajiny vykonávať kontroly na mieste bez ich predchádzajúceho ohlásenia centrálnej protistrane. Kontroly v súlade s týmto článkom sa vykonávajú za predpokladu, že dotknutý orgán tretej krajiny potvrdí, že proti nim nenamieta.

               V prípade, že sa dotknuté osoby nepodrobia kontrole, úradníci a iné osoby poverené ESMA vykonaním kontroly na mieste vykonávajú svoje právomoci na základe písomného poverenia, v ktorom je uvedený predmet a dôvod kontroly a pravidelné platby penále stanovené v článku 25h.

               4. Centrálne protistrany Tier 2 sú povinné sa podrobiť kontrolám na mieste nariadeným rozhodnutím ESMA. V rozhodnutí sa uvádza predmet a dôvod kontroly, stanoví sa v ňom dátum jej začatia a upozorní sa na pravidelné platby penále ustanovené v článku 25h, opravné prostriedky dostupné na základe nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, ako aj na právo požiadať o preskúmanie rozhodnutia Súdnym dvorom.

               5. Na žiadosť ESMA úradníci príslušného orgánu tretej krajiny, v ktorom sa má kontrola vykonať, ako aj osoby poverené alebo vymenované týmto príslušným orgánom, môžu aktívne pomáhať úradníkom a iným osobám povereným ESMA. Na kontrolách na mieste sa môžu zúčastniť aj úradníci dotknutého príslušného orgánu tretej krajiny.

               6. ESMA môže takisto požiadať príslušné orgány tretej krajiny, aby vykonali konkrétne vyšetrovacie úlohy a kontroly na mieste, ako sa stanovuje v tomto článku a článku 25d ods. 1 v jeho mene.

               7. V prípade, že úradníci a iné sprevádzajúce osoby poverené ESMA zistia, že sa osoba bráni kontrole nariadenej podľa tohto článku, dotknutý príslušný orgán tretej krajiny im môže poskytnúť potrebnú pomoc a v prípade potreby požiada o pomoc políciu alebo rovnocenný orgán presadzovania práva s cieľom umožniť im vykonať kontrolu na mieste.

               8. Ak si kontrola na mieste stanovená v odseku 1 alebo pomoc stanovená v odseku 7 vyžaduje podľa platného vnútroštátneho práva povolenie súdneho orgánu, požiada sa o takéto povolenie. O takéto povolenie možno požiadať aj ako o predbežné opatrenie.

               Článok 25f

               Procesné pravidlá pre prijatie opatrení dohľadu a ukladanie pokút

               1. V prípade, že ESMA pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia zistí závažné náznaky možnej existencie skutočností, ktoré by mohli predstavovať jedno alebo viac porušení uvedených v prílohe III, vymenuje nezávislého vyšetrovacieho úradníka v rámci ESMA na vyšetrenie veci. Vymenovaný úradník sa nesmie, ani sa v minulosti nesmel priamo či nepriamo podieľať na postupe uznávania centrálnej protistrany alebo dohľadu nad ňou, a musí vykonávať svoju funkciu nezávisle od ESMA.

               2. Vyšetrovací úradník vyšetrí údajné porušenia, pričom prihliada na pripomienky predložené osobami, voči ktorým sa vyšetrovanie vedie, a úplný spis so svojimi zisteniami predloží ESMA.

               Na účely plnenia svojich úloh môže vyšetrujúci úradník uplatňovať právomoc žiadať informácie v súlade s článkom 25c a vykonávať vyšetrovania a kontroly na mieste v súlade s článkami 25d a 25e. Pri uplatňovaní týchto právomocí postupuje vyšetrovací úradník v súlade s článkom 25c ods. 4.

               Vyšetrovací úradník má pri plnení svojich úloh prístup ku všetkým dokladom a informáciám zhromaždeným ESMA pri jeho činnostiach.

               3. Po ukončení vyšetrovania a pred predložením spisu so svojimi zisteniami orgánu ESMA vyšetrovací úradník umožní osobám, voči ktorým sa vedie vyšetrovanie, aby boli vypočuté vo veciach, ktoré sú predmetom vyšetrovania. Vyšetrovací úradník zakladá svoje zistenia len na skutočnostiach, ku ktorým sa dotknuté osoby mohli vyjadriť.

               Počas vyšetrovania podľa tohto článku sa plne dodržiava právo dotknutých osôb na obhajobu.

               4. Vyšetrovací úradník pri predkladaní spisu so svojimi zisteniami ESMA informuje o tejto skutočnosti osoby, voči ktorým sa vedie vyšetrovanie. Osoby, voči ktorým sa vedie vyšetrovanie, majú právo na prístup k spisu, a to s prihliadnutím na oprávnený záujem iných osôb na ochranu ich obchodného tajomstva. Právo prístupu k spisu sa nevzťahuje na dôverné informácie týkajúce sa tretích strán.

               5. Na základe spisu obsahujúceho zistenia vyšetrovacieho úradníka a po vypočutí osôb, voči ktorým sa viedlo vyšetrovanie podľa článku 25i, ak o to dotknuté osoby požiadali, ESMA rozhodne, či sa osoby, voči ktorým sa viedlo vyšetrovanie, dopustili jedného alebo viacerých porušení uvedených v prílohe III, a v takom prípade prijme opatrenie dohľadu v súlade s článkom 25n a uloží pokutu v súlade s článkom 25g.

               6. Vyšetrovací úradník sa nezúčastňuje na rozhodovaní ESMA ani iným spôsobom nezasahuje do rozhodovacieho procesu ESMA.

               7. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 82 s cieľom spresniť procesné pravidlá na účely výkonu právomoci ukladať pokuty alebo pravidelné platby penále, ktoré musia obsahovať aj ustanovenia o práve na obhajobu, dočasných ustanoveniach a výbere pokút alebo pravidelných platieb penále a premlčacích lehotách na ukladanie a vymáhanie sankcií.

               8. V prípade, že ESMA pri plnení svojich povinností podľa tohto nariadenia zistí závažné náznaky možnej existencie skutočností, ktoré by mohli predstavovať trestné činy, postúpi túto vec príslušným orgánom na účely vyšetrovania a možného trestného stíhania. Okrem toho ESMA neuloží pokuty ani pravidelné platby penále v prípade, keď predchádzajúce oslobodenie spod obžaloby alebo odsúdenie na základe rovnakých skutočností alebo skutočností, ktoré sú vo svojej podstate rovnaké, nadobudlo povahu rozhodnutej veci (res judicata) v dôsledku trestného konania podľa vnútroštátneho práva.

               Článok 25g

               Pokuty

               1. Ak ESMA v súlade s článkom 25f ods. 5 zistí, že sa centrálna protistrana úmyselne alebo z nedbanlivosti dopustila jedného z porušení uvedených v prílohe III, v súlade s odsekom 2 tohto článku prijme rozhodnutie o uložení pokuty.

               Porušenie, ktorého sa dopustila centrálna protistrana, sa považuje za úmyselné, ak ESMA zistí objektívne skutočnosti, ktoré preukazujú, že centrálna protistrana alebo jej vrcholový manažment konali úmyselne s cieľom dopustiť sa porušenia.

               2. Základné výšky pokút uvedených v odseku 1 predstavujú až dvojnásobok sumy ziskov, ktoré sa dosiahli, alebo strát, ktorým sa zabránilo v dôsledku porušenia, v prípade, že ich možno určiť, alebo vo výške až do 10 % celkového ročného obratu právnickej osoby vymedzeného v príslušnom práve Únie za predchádzajúce účtovné obdobie.

               3. Základné výšky stanovené v odseku 2 sa v prípade potreby upravujú so zreteľom na priťažujúce alebo poľahčujúce okolnosti, a to v súlade s príslušnými koeficientmi stanovenými v prílohe IV.

               Príslušné priťažujúce koeficienty sa na základnú výšku uplatňujú jednotlivo. Ak sa uplatňuje viac ako jeden priťažujúci koeficient, rozdiel medzi základnou výškou a sumou, ktorá je výsledkom uplatňovania každého jednotlivého priťažujúceho koeficientu, sa pripočíta k základnej výške.

               Príslušné poľahčujúce koeficienty sa na základnú výšku uplatňujú jednotlivo. Ak sa uplatňuje viac ako jeden poľahčujúci koeficient, rozdiel medzi základnou výškou a sumou, ktorá je výsledkom uplatňovania každého jednotlivého poľahčujúceho koeficientu, sa odpočíta od základnej výšky.

               4. Bez ohľadu na odseky 2 a 3 výška pokuty neprekročí 20 % ročného obratu príslušnej centrálnej protistrany v predchádzajúcom účtovnom období, ale v prípade, keď mala centrálna protistrana z porušenia priamy alebo nepriamy finančný prospech, výška pokuty sa rovná minimálne tomuto prospechu.

               V prípade, že konanie alebo opomenutie konania zo strany centrálnej protistrany predstavuje viac ako jedno porušenie uvedené v prílohe III, uplatňuje sa len vyššia pokuta vypočítaná podľa odsekov 2 a 3 a vzťahujúca sa na jedno z týchto porušení.

               Článok 25h

               Pravidelné platby penále

               1. ESMA ukladá rozhodnutím pravidelné platby penále s cieľom prinútiť:

               a) centrálnu protistranu Tier 2, aby v súlade s rozhodnutím prijatým podľa článku 25n ods. 1 písm. a) ukončila porušovanie;

               b) osobu uvedenú v článku 25c ods. 1, aby poskytla úplné informácie, ktoré boli vyžiadané rozhodnutím podľa článku 25c;

               c) centrálnu protistranu Tier 2:

               i) aby sa podrobila vyšetrovaniu, a najmä aby poskytla úplné záznamy, údaje, postupy alebo akékoľvek iné požadované materiály, a aby doplnila a opravila ostatné informácie poskytnuté pri vyšetrovaní, ktoré sa začalo na základe rozhodnutia prijatého podľa článku 25d; alebo

               ii) sa podrobila kontrole na mieste nariadenej rozhodnutím prijatým podľa článku 25e.

               2. Pravidelná platba penále musí byť účinná a primeraná. Pravidelná platba penále sa ukladá za každý deň omeškania.

               3. Bez ohľadu na odsek 2 je výška pravidelných platieb penále 3 % priemerného denného obratu v predchádzajúcom účtovnom období a v prípade fyzických osôb 2 % priemerného denného príjmu v predchádzajúcom kalendárnom roku. Počíta sa od dátumu uvedeného v rozhodnutí, ktorým sa ukladá pravidelná platba penále.

               4. Pravidelná platba penále sa ukladá najviac na šesť mesiacov po oznámení rozhodnutia ESMA. Po skončení tohto obdobia ESMA opatrenie preskúma.

               Článok 25i

               Vypočutie dotknutých osôb

               1. Pred prijatím každého rozhodnutia o uložení pokuty alebo pravidelnej platby penále podľa článkov 25g a 25h poskytne ESMA osobám, voči ktorým sa vedie konanie, príležitosť byť vypočuté v súvislosti s jeho zisteniami. ESMA zakladá svoje rozhodnutia len na zisteniach, ku ktorým sa mali možnosť vyjadriť osoby, voči ktorým sa vedie konanie.

               2. Právo na obhajobu osôb, voči ktorým sa vedie konanie, sa počas konania plne rešpektuje. Majú právo na prístup k spisu ESMA s výhradou oprávnených záujmov iných osôb na ochrane ich obchodného tajomstva. Právo na prístup k spisu sa nerozšíri na dôverné informácie alebo interné prípravné dokumenty ESMA.

               Článok 25j

               Zverejňovanie, povaha, vymáhanie a odvádzanie pokút a pravidelných platieb penále

               1. ESMA zverejňuje všetky pokuty a pravidelné platby penále, ktoré boli uložené podľa článkov 25g a 25h, pokiaľ by sa ich zverejnením vážne neohrozili finančné trhy ani nespôsobila zúčastneným stranám neprimeraná škoda. Takéto zverejnenie nesmie obsahovať osobné údaje v zmysle nariadenia (ES) č. 45/2001.

               2. Pokuty a pravidelné platby penále uložené podľa článkov 25g a 25h sú administratívnej povahy.

               3. Ak sa ESMA rozhodne neuložiť žiadne pokuty ani pravidelné platby penále, informuje o tom Európsky parlament, Radu, Komisiu a príslušné orgány dotknutej tretej krajiny a uvedie dôvody svojho rozhodnutia.

               4. Pokuty a pravidelné platby penále uložené podľa článkov 25g a 25h sú vykonateľné.

               Nútený výkon rozhodnutia sa riadi predpismi občianskeho procesného práva platnými v tom členskom štáte alebo tretej krajine, na ktorých území sa vykonáva.

               5. Pokuty a pravidelné platby penále sa odvádzajú do všeobecného rozpočtu Európskej únie.

               Článok 25k

               Preskúmanie Súdnym dvorom

               Súdny dvor má neobmedzenú právomoc preskúmať rozhodnutia, ktorými ESMA uložil pokutu alebo pravidelnú platbu penále. Môže zrušiť, znížiť alebo zvýšiť uloženú pokutu alebo pravidelnú platbu penále.

               Článok 25l

               Zmeny prílohy IV

               S cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch sa v súlade s článkom 82 Komisii udeľuje právomoc prijímať delegované akty týkajúce sa opatrení na zmenu prílohy IV.

               Článok 25m

               Odňatie uznania

               1. Bez toho, aby bol dotknutý článok 25n, a v súlade s nasledujúcimi odsekmi ESMA zruší rozhodnutie o uznaní prijaté v súlade s článkom 25, ak dotknutá centrálna protistrana:

               a) nevyužije uznanie počas 6 mesiacov, výslovne sa vzdá povolenia, alebo nevykonáva podnikateľskú činnosť viac ako šesť mesiacov;

               b) získala uznanie na základe nepravdivých vyhlásení alebo iným neregulárnym spôsobom;

               c) už nespĺňa podmienky uznania podľa článku 25 ods. 2b;

               d) vykonávací akt uvedený v článku 25 ods. 6 bol zrušený alebo pozastavený, alebo už nie sú splnené podmienky s ním spojené.

               ESMA môže obmedziť odňatie uznania na konkrétnu službu, činnosť alebo triedu finančných nástrojov.

               Pri určovaní dátumu nadobudnutia účinnosti rozhodnutia o odňatí uznania sa ESMA snaží minimalizovať narušenie trhu.

               2. Ak ESMA považuje kritérium uvedené v prvom odseku písm. c) vo vzťahu k centrálnej protistrane za splnené, informuje o tom túto centrálnu protistranu a dotknuté orgány tretej krajiny pred zrušením rozhodnutia o uznaní, a požaduje, aby sa v stanovenom časovom rámci najviac 3 mesiacov prijalo primerané opatrenie na nápravu situácie.

               Ak ESMA určí, že nápravné opatrenie v stanovenom časovom rámci alebo prijaté opatrenie nie je primerané, zruší rozhodnutie o uznaní.

               3. ESMA bez zbytočného odkladu oznámi dotknutému príslušnému orgánu tretej krajiny rozhodnutie o odňatí uznania uznanej centrálnej protistrane.

               4. Ktorýkoľvek z orgánov uvedených v článku 25 ods. 3, ktorý sa domnieva, že jedna z podmienok uvedených v odseku 1 bola splnená, môže požiadať ESMA, aby preskúmal, či sú splnené podmienky na odňatie uznania dotknutej uznanej centrálnej protistrany. Ak sa ESMA rozhodne neodňať registráciu dotknutej uznanej centrálnej protistrane, poskytne žiadajúcemu orgánu úplné odôvodnenie.

               Článok 25n

               Opatrenia dohľadu

               1. Ak ESMA v súlade s článkom 25f ods. 5 zistí, že sa centrálna protistrana Tier 2 dopustila jedného z porušení uvedených v prílohe III, prijme jedno alebo viacero z týchto rozhodnutí:

               a) požiada centrálnu protistranu, aby porušovanie ukončila;

               b) uloží pokutu podľa článku 25g;

               c) vydá verejné oznamy;

               d) odníme uznanie centrálnej protistrane podľa článku 25m.

               2. Pri prijímaní rozhodnutí uvedených v odseku 1 ESMA zohľadní povahu a závažnosť porušenia so zreteľom na tieto kritériá:

               a) trvanie a frekvencia opakovaného výskytu porušenia;

               b) či sa porušením odhalili závažné alebo systémové nedostatky v postupoch centrálnej protistrany alebo v jej systémoch riadenia, či vo vnútorných kontrolách;

               c) či porušenie spôsobilo finančnú trestnú činnosť, uľahčilo ju alebo k nej inak prispelo;

               d) či k porušeniu došlo úmyselne alebo z nedbanlivosti.

               3. ESMA bez zbytočného odkladu oznámi akékoľvek rozhodnutie prijaté podľa odseku 1 dotknutej centrálnej protistrane, ako aj dotknutým príslušným orgánom tretej krajiny a Komisii. Každé takéto rozhodnutie zverejní na svojom webovom sídle do 10 pracovných dní odo dňa jeho prijatia.

               Pri zverejnení svojho rozhodnutia v zmysle prvého pododseku ESMA zverejní aj právo dotknutej centrálnej protistrany odvolať sa proti tomuto rozhodnutiu, ďalej podľa okolností skutočnosť, že také odvolanie bolo podané, pričom uvedie, že odvolanie nemá odkladný účinok, ako aj skutočnosť, že odvolací výbor ESMA môže v súlade s článkom 60 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010 pozastaviť uplatňovanie napadnutého rozhodnutia.“

               11.Článok 49 sa mení takto:

               a)odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1. Centrálna protistrana pravidelne preskúmava modely a parametre prijaté na výpočet svojich maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizík. Modely podrobuje prísnym a častým stresovým testom na posúdenie ich odolnosti v extrémnych, ale realizovateľných trhových podmienkach, a vykoná spätné testy na posúdenie spoľahlivosti prijatej metodiky. Centrálna protistrana získa nezávislé potvrdenie, informuje svoj príslušný orgán a ESMA o výsledkoch vykonaných testov a pred prijatím každej významnej zmeny modelov a parametrov získa potvrdenie príslušného orgánu v súlade s odsekom 1a.

               Prijaté modely a parametre vrátane každej ich významnej zmeny sú predmetom stanoviska kolégia v súlade s týmito odsekmi.

               ESMA zabezpečí, aby boli informácie o výsledkoch stresového testovania postúpené európskym orgánom dohľadu, ESCB a Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií, čím im umožní posúdiť expozície finančných podnikov voči zlyhaniu centrálnych protistrán.“;

               b)vkladajú sa tieto odseky 1a, 1b, 1c, 1d, 1e a 1f:

               „1a. Ak centrálna protistrana zamýšľa prijať určitú významnú zmenu modelov a parametrov uvedených v odseku 1, požiada príslušný orgán o potvrdenie tejto zmeny. Centrálna protistrana k svojej žiadosti priloží nezávislé potvrdenie zamýšľanej zmeny.

               1b. Do 30 pracovných dní od doručenia žiadosti príslušný orgán po konzultácii s ESMA vykoná posúdenie rizika centrálnej protistrany a predloží správu kolégiu zriadenému v súlade s článkom 18.

               1c. Do 15 pracovných dní od doručenia správy uvedenej v odseku 1b, kolégium prijme väčšinové stanovisko v súlade s článkom 19 ods. 3.

               1d. Do 60 pracovných dní od doručenia žiadosti uvedenej v odseku 1a príslušný orgán písomne a s úplným odôvodnením informuje centrálnu protistranu o tom, či potvrdenie bolo udelené alebo zamietnuté.

               1e. Centrálna protistrana nesmie vykonať žiadnu významnú zmenu modelov a parametrov uvedených v odseku 1 pred získaním potvrdenia uvedeného v odseku 5. Príslušný orgán centrálnej protistrany môže v náležite odôvodnených prípadoch po dohode s ESMA povoliť predbežné prijatie významnej zmeny uvedených modelov alebo parametrov pred ich potvrdením.

               12.V článku 89 sa dopĺňajú tieto odseky:

               „3a. ESMA vykonáva svoje právomoci podľa článku 25 ods. 2a, 2b a 2c do [uveďte dátum nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v odseku 3 druhom pododseku tohto článku].

               3b. ESMA preskúma rozhodnutia o uznaní prijaté podľa článku 25 ods. 1 pred [nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia] do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu uvedeného v článku 25 ods. 2a druhom pododseku v súlade s článkom 25 ods. 5.“

               13.Texty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu sa pripájajú formou príloh III a IV.

               Článok 3

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Štrasburgu

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               1.4.Ciele

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               1.4.Ciele

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy a príslušné orgány na povoľovanie centrálnych protistrán a požiadavky na uznávanie centrálnych protistrán z tretích krajín.

               1.2.Príslušné oblasti politiky

                  Vnútorný trh – finančné trhy

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               X Návrh/podnet sa týka novej akcie

               ◻ Návrh/podnet sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
                  55

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka rozšírenia existujúcej akcie

               ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

               1.4.Ciele

               1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

                  Prispieť k hlbšiemu a spravodlivejšiemu vnútornému trhu.

               1.4.2.Osobitné ciele

                  Osobitný cieľ č.

                  2.5 Finančný regulačný rámec sa vyhodnocuje, primerane vykonáva a presadzuje v celej EÚ.

                  2.6 Finančné inštitúcie môžu absorbovať straty a šoky likvidity, infraštruktúry finančného trhu sú stabilné a fungujú efektívne a proaktívne sa riešia štrukturálne a cyklické makroprudenciálne riziká.

               1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv

               Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.

                  Posilnený dohľad nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ.

                  Väčšie zapojenie emisných centrálnych bánk v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami.

                  Lepšia schopnosť EÚ monitorovať, identifikovať a zmierňovať riziká centrálnej protistrany z tretej krajiny.

               1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu

               Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.

                  Možné ukazovatele:

                  •
                        počet centrálnych protistrán, ktoré začali proces ozdravenia alebo riešenia krízových situácií;

                  •
                        koľkokrát príslušné vnútroštátne orgány použili mechanizmus riešenia sporov;

                  •
                        počet kontrol na mieste v prípade centrálnych protistrán z tretích krajín;

                  •
                        počet uznaných centrálnych protistrán z tretích krajín;

                  •
                        počet porušení podmienok rovnocennosti a/alebo uznania centrálnymi protistranami z tretích krajín;

                  •
                        odhadované náklady pre protistrany z EÚ.

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

                  Od prijatia nariadenia EMIR sa objem činnosti centrálnych protistrán – v EÚ a celosvetovo – rýchlo rozrástol nielen vo veľkosti, ale aj v rozsahu. Toto rozšírenie činnosti centrálnych protistrán bude pravdepodobne pokračovať aj v nadchádzajúcich rokoch, keďže sa zavádzajú ďalšie zúčtovacie povinnosti a stimuly na zmiernenie rizík a nákladov vedú k ďalšiemu dobrovoľnému zúčtovaniu. Počet centrálnych protistrán však zostal relatívne obmedzený. V súlade s tým sú zúčtovacie trhy integrované v celej EÚ a vysoko koncentrované v niektorých triedach aktív. Sú tiež veľmi úzko prepojené.

                  Podľa nariadenia EMIR sú centrálne protistrany EÚ pod dohľadom kolégií národných orgánov dohľadu, ESMA, príslušných členov ESCB a ďalších príslušných orgánov. Tieto dohody vyvolávajú niekoľko obáv: Centrálne protistrany v jednotlivých členských štátoch sú čoraz dôležitejšie pre finančný systém EÚ ako celok; rozdielne postupy v oblasti dohľadu môžu vytvárať riziká regulačnej arbitráže a arbitráže dohľadu; a úloha centrálnych bánk sa v kolégiách centrálnych protistrán neodráža primerane. Centrálne protistrany z tretích krajín však objasňujú značný objem nástrojov denominovaných v menách EÚ. To spôsobuje problémy týkajúce sa: nedostatkov v oblasti rovnocennosti a uznávania systému EMIR, pokiaľ ide o priebežný dohľad; možné odchýlky medzi cieľmi dohľadu a centrálnej banky; a mechanizmu priebežného monitorovania pravidiel tretích krajín.

                  Návrh by mal riešiť tieto výzvy.

               1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie (môže vyplývať z rôznych faktorov, napríklad z koordinačných ziskov, právnej istoty, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti). Na účely tohto bodu je „prínosom zapojenia Európskej únie“ hodnota vyplývajúca z intervencie Únie, ktorá sa pridáva k hodnote, ktorú by inak vytvorili samotné členské štáty.

                  Dôvody na európskej úrovni (ex-ante):

                  V nariadení EMIR sa stanovuje rámec dohľadu, ktorý sa uplatňuje na centrálne protistrany usadené v EÚ a aj na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo obchodným miestam usadeným v EÚ. Hlavnú úlohu v opatreniach dohľadu podľa nariadenia EMIR zohráva členský štát, v ktorom je usadená centrálna protistrana. Členské štáty a vnútroštátne orgány dohľadu však nemôžu jednostranne vyriešiť systémové riziká, ktoré predstavujú vysoko integrované a vzájomne prepojené centrálne protistrany, ktoré pôsobia na cezhraničnom základe aj mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych jurisdikcií. Okrem toho členské štáty nemôžu zmierniť svoje vlastné riziká vyplývajúce z rozdielnych vnútroštátnych postupov dohľadu. Členské štáty a vnútroštátne orgány nemôžu samy riešiť systémové riziká, ktoré môžu centrálne protistrany z tretích krajín predstavovať pre finančnú stabilitu EÚ ako celku.

                  Očakávaný generovaný prínos Únie (ex-post):

                  Návrh by mal zlepšiť súdržnosť a ďalej posilniť opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany usadené v EÚ a umožniť orgánom EÚ lepšie monitorovať a zmierňovať riziká súvisiace s vystavením EÚ centrálnym protistranám z tretích krajín. To pomôže ešte viac znížiť riziko nízkej pravdepodobnosti (ale veľmi vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany a posilniť celkovú stabilitu finančného systému EÚ ako celku. Rozšírený rámec dohľadu tiež vylepší právnu a hospodársku istotu.

               1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Návrh vychádza z predchádzajúcich skúseností s nariadením EMIR, najmä v súvislosti s fungovaním režimu dohľadu EÚ pre centrálne protistrany a súčasného rámca rovnocennosti pre centrálne protistrany tretích krajín, v prípade potreby stanoviť požiadavky na príslušných úrovniach. Viac informácií nájdete v oddiele 1.5.1.

               1.5.4.Súlad a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

                  Ciele iniciatívy sú v súlade s mnohými ďalšími politikami EÚ a prebiehajúcimi iniciatívami, ktorých cieľom je: i) riešenie systémového významu centrálnych protistrán; ii) rozvoj únie kapitálových trhov; iii) zvýšenie efektívnosti a účinnosti dohľadu na úrovni EÚ v rámci EÚ i mimo nej a iv) ďalšia podpora využívania centrálneho zúčtovania.

                  Po prvé, táto iniciatíva je v súlade s návrhom Komisie
                     56
                   týkajúcim sa nariadenia o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán prijatého v novembri 2016. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť, aby boli orgány EÚ a vnútroštátne orgány náležite pripravené riešiť situáciu zlyhávajúcej centrálnej protistrany, udržiavať finančnú stabilitu a zabrániť tomu, aby náklady spojené s reštrukturalizáciou a riešením zlyhávajúcich centrálnych protistrán znášali daňovníci. Cieľom návrhu Komisie je zabezpečiť, aby sa v nepravdepodobnom scenári, v ktorom sa centrálne protistrany stretávajú s vážnymi ťažkosťami alebo neúspechom, zachovali kritické funkcie centrálnych protistrán, pričom by sa zachovala finančná stabilita a pomohlo by sa zabrániť tomu, aby náklady spojené s reštrukturalizáciou a riešením zlyhávajúcich centrálnych protistrán niesli daňovníci. Opatrenia krízového manažmentu na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, ktoré sú súčasťou tohto návrhu, sú založené na existencii najlepších opatrení na predchádzanie krízam (t. j. na regulácii a dohľade nad centrálnou protistranou) podľa nariadenia EMIR. Ďalším posilnením dohľadu nad centrálnymi protistranami podľa nariadenia EMIR by sa mala ďalej znížiť, hoci aj malá, pravdepodobnosť, že bude potrebné uchýliť sa k opatreniam na ozdravenie a riešenie problémov.

                  Po druhé, je v súlade s pokračujúcim úsilím Komisie ďalej rozvíjať úniu kapitálových trhov (CMU). Ďalšie zbližovanie centrálnych protistrán v oblasti dohľadu na úrovni EÚ môže podporiť rozvoj hlbších a lepšie integrovaných kapitálových trhov, pretože efektívnejšie a pružnejšie centrálne protistrany predstavujú základné prvky dobrého fungovania únie kapitálových trhov. Potreba ďalšieho rozvoja a integrácie kapitálových trhov EÚ bola zdôraznená v oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016
                     57
                  . Naopak, vznik väčších a likvidnejších finančných trhov, ktoré únia kapitálových trhov zahŕňa, povedie k zúčtovaniu ešte väčšieho počtu transakcií prostredníctvom centrálnych protistrán, čím sa zvýši ich systémový význam. Vzhľadom na potenciál rastu objemov a súčasných príležitostí pre regulačnú arbitráž a arbitráž dohľadu sa na zabezpečenie silnej a stabilnej únie kapitálových trhov vyžaduje ďalšie zlepšenie rámca dohľadu.

                  Po tretie, je v súlade s konzultáciami, ktoré Komisia začala v marci roku 2017 o činnosti ESA
                     58
                  , s cieľom posilniť a zlepšiť účinnosť a efektívnosť európskych orgánov dohľadu.

                  Po štvrté, je to v súlade so skúsenosťami GR FISMA týkajúcimi sa vykonávania a presadzovania ustanovení tretích krajín v právnych predpisoch EÚ v oblasti financií, ako sa uvádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie o rovnocennosti
                     59
                  . Pracovný dokument útvarov Komisie poskytuje faktický prehľad o procese rovnocennosti s tretími krajinami v právnych predpisoch EÚ v oblasti finančných služieb. Stanovuje skúsenosti GR FISMA s vykonávaním a presadzovaním ustanovení tretích krajín v právnych predpisoch EÚ v oblasti finančných služieb. Predstavuje tiež kľúčové aspekty rovnocennosti (napríklad vykonávanie právomocí, posudzovanie, následné monitorovanie) a poskytuje viac jasnosti o tom, ako sa GR FISMA v praxi zaoberá týmito úlohami.

                  Po piate, je to v súlade s návrhom Komisie
                     60
                   na zmenu nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR)
                     61
                   , prijatého v novembri 2016. Cieľom návrhu je vylúčiť z výpočtu prahových hodnôt ukazovateľa finančnej páky počiatočné rezervy na centrálne zúčtované derivátové transakcie, prijaté zúčtovacími členmi v hotovosti od ich klientov a postúpené centrálnym protistranám. Bude teda uľahčovať prístup k zúčtovaniu, pretože kapitálové požiadavky na poskytovanie klientských alebo nepriamych zúčtovacích služieb sa budú znižovať, a opäť sa posilní význam centrálnych protistrán v rámci finančného systému.

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               ◻Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním

               –◻
                     Návrh/iniciatíva je v platnosti od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR

               –◻
                     Finančný vplyv trvá od RRRR do RRRR

               X Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním

               –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od nadobudnutia účinnosti nariadenia do 2 rokov po nadobudnutí účinnosti nariadenia,

               –a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu.

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia
                  62

               ◻ Priame hospodárenie na úrovni Komisie

               –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie;

               –◻
                     prostredníctvom výkonných agentúr

               ◻ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi

               X Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:

               –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,

               –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),

               –◻Európsku investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond,

               –☑ subjekty podľa článkov 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

               –◻ verejnoprávne subjekty,

               –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.

               –V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.

               Poznámky

                  N/A

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  V súlade s už existujúcimi opatreniami pripravuje ESMA pravidelné správy o svojej činnosti (vrátane interného predkladania správ vrcholovému manažmentu, predkladania správ správnou radou, predkladania správ o šesťmesačnej činnosti rade orgánov dohľadu a vypracovávania výročnej správy) a podstupuje audity Dvora audítorov a služby interného auditu týkajúce sa využívania jeho zdrojov. Monitorovanie a predkladanie správ o súčasných navrhovaných opatreniach bude spĺňať rovnaké už existujúce požiadavky.

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Zistené riziká

                  Pokiaľ ide o právne, hospodárske, efektívne a účinné využívanie rozpočtových prostriedkov vyplývajúcich z návrhu, očakáva sa, že návrh neprinesie nové riziká, ktoré by v súčasnosti neboli kryté existujúcim rámcom vnútornej kontroly.

               2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly

                  Systémy riadenia a kontroly stanovené v nariadení o ESMA sa už uplatňujú. ESMA úzko spolupracuje so službou vnútorného auditu Komisie, aby zabezpečil, že príslušné normy budú splnené vo všetkých oblastiach vnútornej kontroly. Tieto opatrenia sa budú uplatňovať aj v súvislosti s úlohou ESMA podľa tohto návrhu. Ročné správy o vnútornom audite sa zasielajú Komisii, Parlamentu a Rade.

               2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby

                  N/A

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia.

                  Na účely boja proti podvodom, korupcii a akejkoľvek inej protiprávnej činnosti sa ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), vzťahujú na ESMA bez akýchkoľvek obmedzení.

                  ESMA pristúpi k medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev o interných vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a bezodkladne prijme príslušné ustanovenia pre všetkých zamestnancov ESMA.

                  V rozhodnutiach o financovaní, v dohodách a vo vykonávacích nástrojoch, ktoré z nich vyplývajú, sa výslovne stanoví, že Dvor audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonávať kontroly na mieste týkajúce sa príjemcov peňazí vyplatených ESMA, ako aj zamestnancov zodpovedných za pridelenie týchto finančných prostriedkov.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               ·Existujúce rozpočtové riadky

               V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Typ
                        výdavku

                        Príspevky

                        Číslo
                        […][Okruh………………………...……………]

                        DRP/NRP
                           63
                        .

                        krajín EZVO
                           64

                        kandidátskych krajín
                           65

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        (1a)

                        12.02 06 ESMA

                        DRP

                        ÁNO

                        NIE

                        NIE

                        NIE

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               Táto legislatívna iniciatíva bude mať nasledujúce vplyvy na výdavky:

               1. Prijatie 47 nových dočasných zamestnancov v ESMA (od augusta 2018). Viac informácií o jeho úlohe a spôsoboch jeho výpočtu nájdete v prílohe.

               2. Náklady na týchto nových dočasných zamestnancov budú plne financované z poplatkov získaných z odvetvia (bez vplyvu na rozpočet EÚ). Za predpokladu, že prijatie a nadobudnutie účinnosti návrhu sa uskutoční v polovici roku 2018, skutočnosť, že Komisia bude musieť pripraviť delegovaný akt, v ktorom uvedie druh poplatkov, záležitosti, za ktoré sú poplatky splatné, výšku poplatkov a spôsob, akým majú byť zaplatené, poplatky sa v najlepšom prípade nebudú účtovať do polovice roka 2019. Ale vzhľadom na to, že ESMA by podľa nariadenia vznikli náklady od nadobudnutia účinnosti nariadenia, v rokoch 2018 a 2019 je potrebné získať dodatočný rozpočet od EÚ s cieľom pokryť prinajmenšom prvých 12 mesiacov operácií po nadobudnutí účinnosti nariadenia.

               Poplatky, ktoré sa majú vyberať, budú pokrývať aj náklady vzniknuté od roku 2018, čo umožní ESMA najneskôr v roku 2020 vrátiť zálohu EÚ.

               Tento dodatočný rozpočet by mal pochádzať zo všeobecného rozpočtu, keďže rozpočet GR FISMA nemôže pokryť takúto sumu.

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        Číslo

                        Okruh 1a Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť

                        GR: FISMA

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        • Operačné rozpočtové prostriedky

                        12.02 06

                        Záväzky

                        (1)

                        4 310 555

                        7 788 789

                        Platby

                        (2)

                        4 310 555

                        7 788 789

                        Číslo rozpočtového riadka

                        Záväzky

                        (1a)

                        Platby

                        (2 a)

                        Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov
                           66

                        Číslo rozpočtového riadka

                        (3)

                        Rozpočtové prostriedky
                        pre GR FISMA SPOLU

                        Záväzky

                        = 1 + 1a + 3

                        4 310 555

                        7 788 789

                        Platby

                        = 2 + 2a

                        + 3

                        4 310 555

                        7 788 789

                        • Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU

                        Záväzky

                        (4)

                        Platby

                        (5)

                        • Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU

                        (6)

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU <….>
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        = 4 + 6

                        Platby

                        = 5 + 6

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        5

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        GR: <…….>

                        • Ľudské zdroje

                        • Ostatné administratívne výdavky

                        GR SPOLU<.......>

                        Rozpočtové prostriedky

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 5
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        (Celkové záväzky = Celkové platby)

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N
                           67

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                        pod OKRUHOM 1 až 5
                           viacročného finančného rámca

                        Záväzky

                        Platby

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        Uveďte ciele a výstupy

                        ⇩

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        VÝSTUPY

                        Druh
                           68

                        Priemerné náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Nie

                        Náklady

                        Spolu

                        Náklady spolu

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 1
                           69
                        ...

                        – Výstup

                        – Výstup

                        – Výstup

                        Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet

                        OSOBITNÝ CIEĽ č. 2 ...

                        – Výstup

                        Osobitný cieľ č. 2 medzisúčet

                        NÁKLADY SPOLU

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.3.1.Zhrnutie

               –☑
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie rozpočtových prostriedkov administratívnej povahy

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        N
                           70

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        SPOLU

                        OKRUH 5
                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Ostatné administratívne výdavky

                        Medzisúčet OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca

                        mimo OKRUHU 5
                           71

                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Ostatné výdavky
                        administratívneho charakteru

                        Mimo OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca
                        medzisúčet

                        SPOLU

               Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a iné výdavky administratívnej povahy budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré sú už pridelené na riadenie akcie a/alebo boli presunuté v rámci GR, ak je to potrebné, spolu s akýmikoľvek ďalšími príspevkami, ktoré môžu byť poskytnuté riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania prostriedkov a z hľadiska rozpočtových obmedzení.

               3.2.3.2.Odhadované požiadavky na ľudské zdroje

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               –X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje využitie ľudských zdrojov, ako je vysvetlené nižšie:

               Odhad, ktorý sa má vyjadriť v ekvivalentných jednotkách na plný úväzok

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok2020

                        Rok 2021

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        • Pracovné miesta v pracovnom pláne (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        XX 01 01 01 (ústredie a zastupiteľské úrady Komisie)

                        XX 01 01 02 (Delegácie)

                        XX 01 05 01 (Nepriamy výskum)

                        10 01 05 01 (Priamy výskum)

                        • Externí zamestnanci (v ekvivalentnej jednotke na plný úväzok: FTE)
                           72

                        XX 01 02 01 (AC, END, INT z „globálnej obálky“)

                        XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT a JED v delegáciách)

                        XX 01 04 rr
                           73

                        - v ústredí

                        - v delegáciách

                        XX 01 05 02 (AC, END, INT – nepriamy výskum)

                        10 01 05 02 (AC, END, INT – priamy výskum)

                        Ostatné rozpočtové riadky (uveďte)

                        SPOLU

               XX je príslušná oblasť politiky alebo príslušný rozpočtový názov.

               Požadované ľudské zdroje budú plniť zamestnanci GR, ktorí sú už poverení riadením opatrenia a/alebo boli presunuté v rámci GR, ak je to potrebné spolu s akýmkoľvek dodatočným pridelením, ktoré môže byť udelené riadiacemu GR v rámci ročných pridelených prostriedkov a so zreteľom na rozpočtové obmedzenia.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        NA

                        Externí zamestnanci

                        NA

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               –◻
                     Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.

               –X
                     Návrh/iniciatíva si vyžiada zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci.

                  Vysvetlite, aké preprogramovanie sa vyžaduje, pričom uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

                  Je potrebné preprogramovať rozpočtovú položku ESMA 12 02 06. Aj napriek tomu, že predpokladané plné sumy (pozri podrobnosti v prílohe) budú pokryté poplatkami z EÚ a centrálnych protistrán tretích krajín, z rozpočtu EÚ sa bude požadovať preddavok na pokrytie nákladov vzniknutých aspoň počas prvých šiestich mesiacov prevádzky (t. j. rozpočet na rok 2018) a maximálne prvých 12 mesiacov prevádzky.

                  Po prijatí návrhu bude Komisia povinná prijať delegovaný akt podrobne špecifikujúci metodiku výpočtu a výberu poplatkov z EÚ a centrálnych protistrán z tretích krajín. Pred začatím vyberania poplatkov bude potrebné požiadať Európsky parlament a Radu o vyhlásenie, že nemajú voči tomu námietky, a uverejnenie v úradnom vestníku. Tieto náklady by však mali byť časom získané späť.

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje uplatnenie nástroja flexibility alebo revíziu viacročného finančného rámca.

                  Vysvetlite, čo sa vyžaduje, pričom uveďte príslušné položky a rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

                  […]

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               –Návrh/iniciatíva neposkytuje spolufinancovanie tretími stranami.

               –V návrhu/podnete stanovené spolufinancovanie, ktoré sa odhaduje nižšie:

               Rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        Rok
                        2018

                        Rok
                        2019

                        Rok
                        2020

                        Rok
                        2021

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Spolu

                        Uveďte orgán spolufinancovania:

                        Spolufinancované prostriedky SPOLU

                  Odhadovaný vplyv na príjmy

               –☑
                     Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

               –◻
                     Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               –◻
                     na vlastné zdroje

               –◻
                     na rôzne príjmy

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rozpočtový príjmový riadok:

                        Rozpočtové prostriedky k dispozícii pre bežný rozpočtový rok

                        Vplyv návrhu/iniciatívy
                           74

                        Rok
                        N

                        Rok
                        N+1

                        Rok
                        N+2

                        Rok
                        N+3

                        Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)

                        Článok .............

               V prípade rôznych pripísaných príjmov, špecifikujte dotknuté rozpočtové výdavkové riadky.

                  […]

               Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.

                  […]

               Príloha k legislatívnemu finančnému výkazu k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy a orgány zapojené do schvaľovania centrálnych protistrán a požiadavky na uznanie centrálnych protistrán z tretích krajín.

               Náklady súvisiace s úlohami, ktoré má ESMA vykonávať, sa odhadujú v prípade výdavkov na zamestnancov v súlade s klasifikáciou nákladov v návrhu rozpočtu ESMA na rok 2018. Tieto odhady sa napriek tomu musia prehodnotiť, ak by sa financovanie ESA malo zmeniť v návrhu Komisie na preskúmanie európskych orgánov dohľadu.

               Ďalšie úlohy

               Návrh Komisie obsahuje ustanovenia, v ktorých sa stanovujú nové alebo rozšírené úlohy pre ESMA. Po prvé, ESMA bude musieť prevziať širší rozsah úloh dohľadu v súvislosti s centrálnymi protistranami z tretích krajín. Pre centrálne protistrany „kategórie 1“ by to znamenalo intenzívnejšie sledovanie procesu uznania, ktoré by mohlo zahŕňať kontroly na mieste a priame stretnutia s centrálnymi protistranami. Pre centrálne protistrany „Tier 2“ by to znamenalo de facto dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín. ESMA by preto musel mať potrebné zdroje na to, aby sa zapojil do takejto činnosti dohľadu. Po druhé, zamestnanci novozaloženého výkonného zasadnutia centrálnych protistrán budú financovaní z rozpočtu ESMA, najmä od stálych členov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Po tretie, ESMA bude mať svoje vlastné dodatočné úlohy, ktoré podporia prácu novozaloženého výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, ktoré vytvorí väčšie zbližovanie postupov v oblasti dohľadu v celej EÚ. Návrh nakoniec obsahuje ustanovenia, ktoré by vyžadovali, aby orgán ESMA vypracoval technické poradenstvo na prípravu niekoľkých delegovaných aktov Komisie, ktoré by mali zabezpečiť, aby sa ustanovenia vysoko technického charakteru dôsledne uplatňovali v celej EÚ. Nie je možné vylúčiť, že v rámci existujúcich právomocí v rámci nariadenia EMIR, by sa mohli navrhnúť zmeny existujúcich regulačných technických predpisov alebo vykonávacích technických predpisov s cieľom zohľadniť zmeny v tomto návrhu (napríklad existujúce regulačné technické predpisy o kolégiách). Okrem toho môže byť potrebné, aby ESMA opätovne prerokovala dohody o spolupráci s príslušnými orgánmi tretích krajín.

               Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán bude mať 5 stálych členov. Hlavnými úlohami výkonného zasadnutia centrálnych protistrán bude preskúmať a schváliť (alebo prípadne neschváliť) rozhodnutia o dohľade nad vnútroštátnymi orgánmi hospodárskej súťaže v súvislosti s určitými požiadavkami nariadenia EMIR, najmä povolením na odobratie povolenia, prudenciálnymi požiadavkami centrálnych protistrán a dohodami o interoperabilite. Bude si to vyžadovať odbornú analýzu a pochopenie rozhodnutí, ktoré sa predložia výkonnému zasadnutiu centrálnych protistrán na zváženie, posúdenie rizík a prínosov tohto rozhodnutia, ako aj potrebnú koordináciu a dialóg s emisnou centrálnou bankou a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, najmä v rámci existujúceho kolégia podľa nariadenia EMIR.

               Pokiaľ ide o načasovanie, predpokladalo sa, že nariadenie nadobudne účinnosť v polovici roku 2018. Dodatočné zdroje ESMA sa preto vyžadujú od polovice roka 2018. Pokiaľ ide o povahu pozícií, úspešné a včasné zriadenie nového výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a zavedenie nového rámca dohľadu pre EÚ a centrálne protistrany z tretích krajín si bude vyžadovať pridelenie ďalších zdrojov na úlohy týkajúce sa dohľadu nad centrálnymi protistranami, ktoré okrem iného pozostávajú z: každodenného kontaktu (fyzické stretnutia, konferenčné hovory atď.) s riadiacimi, kontrolnými, finančnými, obchodnými a operačnými tímami v oblasti centrálnej protistrany; posúdenia modelov rizík, pravidiel a postupov centrálnej protistrany, vymenovania členov predstavenstva a výkonných zamestnancov, outsourcingových služieb, rozšírenia činností a služieb, IT riešení, kapitálovej primeranosti, štruktúry akcionárov/podielových listov centrálnej protistrany a dohody o interoperabilite; preskúmania interných auditov; komplexného hodnotenia rizika; vydávania odporúčaní a krízového riadenia. Zamestnanci budú poverení vykonávať tieto úlohy: analýzu a modelovanie rizík; právnu analýzu a podporu; bilaterálne a multilaterálne stretnutia so zainteresovanými stranami, najmä s centrálnymi protistranami a obchodnými miestami, ako aj s inými regulačnými orgánmi alebo orgánmi dohľadu, a to tak na vnútroštátnej, ako aj medzinárodnej úrovni, ktoré si vyžadujú časté cestovanie. V prípade centrálnych protistrán z tretích krajín sa od zamestnancov bude vyžadovať aj vykonávanie nových úloh vrátane monitorovania priebežného dodržiavania požiadaviek nariadenia EMIR uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín prostredníctvom žiadostí o informácie, dotazníkov a kontrol na mieste. ESMA bude takisto musieť určiť, či sú žiadajúce a uznané centrálne protistrany z tretích krajín systémovo dôležité pre finančnú stabilitu EÚ a členských štátov. V prípade centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sa považujú za systémovo dôležité (centrálne protistrany Tier 2), bude musieť ESMA monitorovať súlad s dodatočnými požiadavkami. ESMA bude musieť nakoniec vyvinúť nástroje na posúdenie porovnateľného súladu. To si bude vyžadovať významnú výmenu informácií s orgánmi a centrálnymi protistranami z tretích krajín a spracovanie značného množstva údajov zhromaždených prostredníctvom dotazníkov a analyzovaných zamestnancami ESMA. Práca vo všeobecnosti vyžaduje aj bilaterálne a multilaterálne stretnutia so zainteresovanými stranami, najmä centrálnymi protistranami a inými regulačnými orgánmi/orgánmi dohľadu, zriadenie a riadenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, ktoré sa skladá z orgánov dohľadu z členských štátov; rokovania o medzinárodných memorandách o porozumení/dohodách o spolupráci; poskytovanie technickej analýzy a vypracovanie dokumentov pre výkonné zasadnutie centrálnych protistrán. (napr. kontroly na mieste, analýza modelov rizika atď.).

               Podľa nariadenia EMIR požadovaná práca úzko súvisí s existujúcou prácou ESMA a bude z nej vychádzať, pokiaľ ide o uznanie centrálnych protistrán z tretích krajín a súčasnú úlohu ESMA pri dohľade nad centrálnymi protistranami EÚ prostredníctvom kolégií. Doteraz bolo uznaných 28 centrálnych protistrán z tretích krajín a podľa nariadenia EMIR bolo schválených 17 centrálnych protistrán. Ďalších 12 centrálnych protistrán z tretích krajín požiadalo o uznanie, ale doteraz sa im neposkytlo v dôsledku toho, že Komisia doteraz neprijala rozhodnutie o rovnocennosti pre ich domácu jurisdikciu.

               Ľudské zdroje

               Za predpokladu, že nakoniec budú uznané všetky centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré žiadajú o uznanie, by to znamenalo približne 40 centrálnych protistrán z tretích krajín v rámci kompetencie ESMA – buď nepriamo prostredníctvom monitorovania a výmeny informácií (t. j. nie systémovo dôležitých centrálnych protistrán Tier 1) alebo prostredníctvom priameho dohľadu nad centrálnymi protistranami Tier 2 , ktoré predstavujú potenciálne významnejšie riziká. Vzhľadom na potenciálny negatívny vplyv centrálnych protistrán na finančnú stabilitu a nepriamo na reálnu ekonomiku je nevyhnutné, aby sa na príslušné úlohy venovali primerané zdroje.

               Vzhľadom na počet centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré majú byť kontrolované nepriamo alebo priamo, typ a zložitosť úloh, ktoré má ESMA splniť pre centrálne protistrany Tier 1 a Tier 2, sa počet potrebných ekvivalentov na plný úväzok odhaduje na 45. Vzhľadom na špecializovanú a odbornú povahu práce a možné problémy pri rýchlom nábore skúsených zamestnancov sa predpokladá, že na začiatku bude potrebných viac národných expertov na vykonanie potrebných úloh. Keďže počet zamestnancov narastá a narastajú aj ich skúsenosti, počet požadovaných národných expertov by sa mal zodpovedajúcim spôsobom znížiť.

               Na vytvorenie a sfunkčnenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán bude potrebný základný počet zamestnancov. Po tom, ako začne fungovať, a súčasní zamestnanci ESMA sa budú zaoberať každodennou činnosťou kolégií podľa nariadenia EMIR atď., by sa počet nových zamestnancov mal znížiť.

               Napokon, v prípade ESMA sa bude vyžadovať niekoľko asistentov (AST), ktorí pomôžu pri riadení výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a zapoja sa do náboru potrebných zamestnancov.

                        Zamestnanci ESMA

                        2018

                        2019

                        2020

                        AD

                        20

                        27

                        36

                        Centrálne protistrany z tretích krajín

                        25

                        35

                        35

                        Centrálne protistrany z EÚ

                        10

                        5

                        5

                        END

                        10

                        12

                        13

                        Centrálne protistrany z tretích krajín

                        15

                        10

                        10

                        Centrálne protistrany z EÚ

                        0

                        0

                        0

                        AST

                        0

                        1

                        2

                        ZAMESTNANCI SPOLU

                        30

                        40

                        49

               Okrem dodatočných zamestnancov, ktorých požaduje ESMA, sú na výkonné zasadnutie EÚ potrební traja stáli členovia (predseda plus 2 ďalší stáli členovia). Títo členovia budú takisto platení z rozpočtu ESMA. Títo členovia by mali mať dostatočné skúsenosti a ich odmena by mala byť primeraná ich úrovni.

               Budú vznikať aj nevyhnutné náklady spojené s náborom týchto ďalších zamestnancov (cestovné náklady, náklady na hotel, lekárske prehliadky, zriaďovacie a iné príspevky, náklady na sťahovanie atď.) odhadované na 12 700 EUR.

               Predpoklady pri výpočte nákladov na zamestnancov:

               ·Predpokladá sa, že dodatočné pracovné miesta obsadia dočasní zamestnanci funkčného zaradenia a triedy AD7.

               ·Priemerné náklady na mzdy pre rôzne kategórie pracovníkov sú založené na pokynoch GR BUDG;

               ·Opravný koeficient pre platy pre Paríž je 1,138.

               Ďalšie požadované zdroje

               Predpokladané výrazné zvýšenie počtu zamestnancov ESMA bude mať nevyhnutné dôsledky na opatrenia infraštruktúry ESMA.

               Po prvé, ESMA bude musieť získať dodatočné kancelárske priestory. Môže sa to dosiahnuť buď rozšírením existujúceho kancelárskeho priestoru alebo nadobudnutím novej budovy. Náklady na dodatočné kancelárske priestory sa odhadujú na 1,057 milióna EUR ročne za prenájom a na 600 000 EUR za montáž a náklady na bezpečnosť.

               Po druhé, nová kľúčová úloha vychádza z dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín uznanými v EÚ. Je preto pravdepodobné, že bude potrebné uskutočniť niekoľko misií v tretích krajinách a EÚ, ako aj niekoľko stretnutí. Náklady na služobné cesty sa odhadujú na 12 000 EUR mesačne pre 20 zamestnancov alebo 240 000 EUR ročne.

               Po tretie, vzniknú aj viaceré rôzne náklady, napríklad noví zamestnanci budú vyžadovať určitý stupeň odbornej prípravy a môžu byť potrebné ďalšie zdroje na vývoj nových nástrojov IT alebo na rozšírenie existujúcich projektov v oblasti IT.

               Príjmy

               V návrhu sa takisto predpokladá, že dodatočné náklady, ktoré vzniknú orgánu ESMA, budú vo veľkej miere pokryté poplatkami získanými od centrálnych protistrán. V nákladoch súvisiacich s uznaním a priebežným dohľadom nad centrálnymi protistranami z tretích krajín sa bude zohľadňovať, či sa považujú za centrálnu protistranu Tier 1 alebo centrálnu protistranu Tier 2, pričom tieto náklady budú úmerné skutočným nákladom, ktoré vzniknú orgánu ESMA.

                        Výpočet

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        Výdavky na zamestnancov ESMA

                        20 TA + 10 END

                        28 TA + 12 END

                        36 TA + 13 END

                        Platy a príspevky

                        TA (AD a AST)

                        = (30 x 138 000) x 1 138 v roku 2018

                        1 570 440

                        4 397 232

                        5 653 584

                        11 621 256

                        END

                        = (15 x 78 000) x 1 139 v roku 2018

                        443 820

                        1 065 168

                        1 153 932

                        2 662 920

                        Výdavky súvisiace s náborom

                        = 30 x 12 700

                        38 100

                        127 000

                        114 300

                        622 300

                        Výdavky na služobné cesty

                        = 20 x 12 x 1 000

                        120 000

                        240 000

                        240 000

                        600 000

                        Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán

                        Platy a príspevky

                        = (21 990 x 12) x 1 138 + 2x (21 323 x 12) x 1 138

                        441 335

                        882 669

                        882 669

                        2 206 673

                        Výdavky na služobné cesty

                        = 3 x 12 x 2 500

                        45 000

                        90 000

                        90 000

                        225 000

                        Výdavky súvisiace s náborom

                        = 3 x 12 700

                        38 100

                        38 100

                        Náklady na prenájom

                        =1 554 m² x 680

                        528 360

                        1 056 720

                        1 056 720

                        2 641 800

                        Náklady na montáž

                        odhadom 600 tisíc EUR

                        600 000

                        600 000

                        Ostatné náklady (školenie, nástroje IT, atď.)

                        odhadom 2 500 EUR v 1. roku – 1000 EUR po čiastočnej platbe

                        142 500

                        57 000

                        57 000

                        256 500

                        SPOLU

                        4 310 555

                        7 915 789

                        9 248 205

                        21 474 549

                        PRÍJMY

                        2018

                        2019

                        2020

                        SPOLU

                        Poplatky centrálnych protistrán

                        = 25 AD + 15 END v roku 2018 a 35 AD + 10 END po + výkonné zasadnutie orgánov dohľadu + súvisiace náklady

                        4 310 555

                        7 915 789

                        9 248 205

                        21 474 549

                        SPOLU

                        4 310 555

                        7 915 789

                        9 248 205

                        21 474 549

                     (1)

                     http://www.g20.utoronto.ca/2009/2009communique0925.html

                     (2)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov. K dispozícii na

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:02012R0648-20170103&qid=1492599335405&from=EN

                     (3)
                  BIS, štatistická správa,

                     Štatistiky týkajúce sa transakcií s mimoburzovými derivátmi ku koncu júna 2016 (OTC derivatives statistics at end-June 2016)

                  , november 2016.

                     (4)
                  Pozri

                     http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-3990_en.htm

                  , november 2016.

                     (5)
                  BIS, štatistická správa,

                      Štatistiky týkajúce sa transakcií s mimoburzovými derivátmi ku koncu júna 2016 (OTC derivatives statistics at end-June 2016)

                  , november 2016.

                     (6)
                  FSB,

                     Reformy trhu s mimoburzovými derivátmi, jedenásta správa o pokroku pri implementácii (OTC Derivatives Market Reforms, Eleventh progress report on implementation)

                  , august 2016. Ďalšie informácie nájdete najmä v oddiele 3.2.1 o centrálnom zúčtovaní štandardizovaných transakcií, ako aj v prílohách C a I.

                     (7)

                     https://www.kfw.de/KfW-Group/Newsroom/Aktuelles/Pressemitteilungen/Pressemitteilungen-Details_407936.html

                     (8)
                  V súlade s nariadením EMIR je Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) poverený vypracovaním technických predpisov špecifikujúcich triedu mimoburzových derivátov, ktorá by mala podliehať zúčtovacej povinnosti. ESMA vedie aj verejný register zúčtovacej povinnosti. Ďalšie informácie o zúčtovacích povinnostiach nájdete na stranách 8 – 10 verejného registra:

                     https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/public_register_for_the_clearing_obligation_under_emir.pdf

                     (9)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky, ukazovateľ čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012.

                     (10)

                     Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/2251 zo 4. októbra 2016

                  , Ú. v. ES L 340, 15.12.2016, s. 9 – 46.

                     (11)
                  ESMA analyzoval niekoľko tried úrokových mier, úverových, akciových a devízových mimoburzových derivátov a niektoré z nich navrhol pre zúčtovaciu povinnosť. Ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke, ESMA by mohol v budúcnosti zvážiť ďalšie zúčtovacie povinnosti, napríklad vrátane „akciových „Lookalike“/flexibilných akciových derivátov a CFD“ a „ForEx forwardu bez fyzickej dodávky (NDF)“.

                     (12)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie zúčtovacej povinnosti, požiadavky na predkladanie správ, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov.

                     (13)
                  Pozri ESMA, Správa o celoeurópskom stresovom teste z roku 2015, 29. apríla 2016, 2016/658 a súvisiaci graf v oddiele 3.1 o posúdení vplyvu, ktorý je súčasťou tohto návrhu

                     (14)
                  Kompletný zoznam centrálnych protistrán usadených v Únii nájdete v tabuľke 3 v oddiele 2.3 o posúdení vplyvu, ktorý je súčasťou tohto návrhu.

                     (15)
                  ESMA, v súlade s nariadením EMIR, poskytuje

                     zoznam centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré boli uznané na ponúkanie služieb a činností v Únii

                  . Centrálne protistrany z tretích krajín sú usadené v 15 krajinách, na ktoré sa vzťahujú rozhodnutia o rovnocennosti centrálnych protistrán prijaté Komisiou, vrátane Austrálie, Hongkongu, Singapuru, Japonska, Kanady, Švajčiarska, Južnej Kórey, Mexika, Južnej Afriky a USA CFTC, Brazílie, SAE, Medzinárodného finančného centra v Dubaji (DIFC), Indie a Nového Zélandu.

                     (16)
                  Pozri oddiel 2.3 o posúdení vplyvu, ktorý je súčasťou tohto návrhu.

                     (17)
                  Vedúci predstavitelia štátov a vlád krajín G20 schválili na summite v Cannes v novembri 2011 „Kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie“ FSB (KA „Kľúčové atribúty“) ako „novú medzinárodnú normu pre režimy riešenia krízových situácií“. Pozri

                     Komuniké vedúcich predstaviteľov krajín G20 vydané na samite v Cannes

                   – 3 – 4. novembra 2011, oddiel 13.

                     (18)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365. COM(2016) 856, final.

                     (19)
                  Oznámenie „Stav Únie v roku 2016: dobudovanie únie kapitálových trhov – Komisia urýchľuje reformu“; 14. septembra 2016; IP/16/3001.

                     (20)
                  Verejné konzultácie o činnosti európskych orgánov dohľadu”; 21. 3. 2017 – 16. 5. 2017.

                     (21)
                  V súlade s

                     predbežným zoznamom ESMA centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré požiadali o uznanie

                   podľa článku 25 nariadenia EMIR.

                     (22)

                     Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskej centrálnej banke

                   o reakciách na výzvy pre zásadné infraštruktúry finančného trhu a ďalší rozvoj únie kapitálových trhov, Brusel, 4.5.2017, COM(2017) 225 final.

                     (23)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES, Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84 – 119.

                     (24)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365.

                     (25)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky, ukazovateľ čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012.

                     (26)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti.

                     (27)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie zúčtovacej povinnosti, požiadavky na predkladanie správ, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov.

                     (28)
                  „Verejné konzultácie o činnosti európskych orgánov dohľadu“, 21.3.2017, sú k dispozícii na

                     https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-esas-operations_en

                     (29)
                  „Rozhodnutia EÚ o rovnocennosti v politike finančných služieb: posúdenie“, 27.02.2017, SWD(2017) 102 final, sú k dispozícii na

                     https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/eu-equivalence-decisions-assessment-27022017_en.pdf

                     (30)
                  „Únia kapitálových trhov – urýchlenie reformy“, 14.9.2016, COM(2016) 601 final, je k dispozícii na

                     https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-601-EN-F1-1.PDF

                     (31)
                  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o strednodobom preskúmaní akčného plánu únie kapitálových trhov, COM (2017) 292 final, 8. júna 2017, je k dispozícii na:

                     https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/communication-cmu-mid-term-review-june2017_en.pdf

                     (32)
                  Diskusný dokument o prehĺbení hospodárskej a menovej únie, Európska komisia, 31. mája 2017, je k dispozícii na: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/reflection-paper-emu_en_2.pdf

                     (33)
                  Posúdenie kolégií centrálnych protistrán zo strany ESMA podľa nariadenia EMIR, január 2015

                     https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/2015-20-_report_on_esma_review_of_ccp_colleges.pdf

                     (34)
                  ESMA, Porovnávacie hodnotenie podľa nariadenia EMIR čl. 21, činnosti orgánov dohľadu týkajúce sa požiadaviek na maržu a požiadaviek na kolaterál centrálnej protistrany, 22. decembra 2016, ESMA/2016/1683 (Porovnávacie hodnotenie ESMA 2016)

                     https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2016-1683_ccp_peer_review_report.pdf

                     (35)
                  ESMA, Správa o preskúmaní EMIR č. 4, vstupné informácie ESMA ako súčasť konzultácií Komisie o preskúmaní EMIR, 13. augusta 2015, ESMA/2015/1254

                     https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma-2015-1254_-_emir_review_report_no.4_on_other_issues.pdf

                     (36)
                  Posúdenie porovnania partnerov ESMA z roku 2015, s. 16, ods. 30.

                     (37)

                     Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskej centrálnej banke

                   o reakciách na výzvy týkajúce sa zásadných infraštruktúr finančného trhu a ďalšieho rozvoja únie kapitálových trhov, Brusel, 4.5.2017, COM(2017) 225 final.

                     (38)
                  Konzultácie a súvisiace vyhlásenie o spätnej väzbe nájdete na adrese:

                     https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-esas-operations_en

                     (39)
                  Konzultácie možno nájsť na stránke:

                     https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-cmu-mid-term-review_en

                     (40)
                  Konzultácie a súhrn odpovedí nájdete na stránke

                     http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/emir-revision/index_en.htm

                     (41)
                  Pozri správu o preskúmaní nariadenia EMIR č. 4 z 13. augusta 2015 ako súčasť konzultácií Komisie o preskúmaní nariadenia EMIR, s. 19 – 21, ktoré sú k dispozícii na adrese:

                     https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma-2015-1254_-_emir_review_report_no.4_on_other_issues.pdf

                     (42)
                  Pozri aj pracovný dokument útvarov Komisie „Rozhodnutia o rovnocennosti EÚ v politike finančných služieb: posúdenie“ (EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment), SWD(2017) 102 final z 27. februára 2017.

                     (43)

                        Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].

                     (44)
                  Ú. v. EÚ C, , s. .

                     (45)

                        stanovisko Európskeho parlamentu z ... (Ú. v. ...) a rozhodnutie Rady z ...

                     (46)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L201, 27.7.2012, s. 1).

                     (47)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, požiadavky na predkladanie správ, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov, COM/2017/0208 final.

                     (48)

                        V súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 ESMA uvádza

                        zoznam centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré boli uznané ponúkať služby a činnosti v Únii

                     . Centrálne protistrany z tretích krajín sú usadené v 15 krajinách, na ktoré sa vzťahujú rozhodnutia o rovnocennosti centrálnych protistrán prijaté Komisiou, vrátane Austrálie, Hongkongu, Singapuru, Japonska, Kanady, Švajčiarska, Južnej Kórey, Mexika, Južnej Afriky a USA CFTC, Brazílie, SAE, Medzinárodného finančného centra v Dubaji (DIFC), Indie a Nového Zélandu.

                     (49)

                        Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365. COM(2016) 856, final.

                     (50)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskej centrálnej banke

                      o reakciách na výzvy pre zásadné infraštruktúry finančného trhu a ďalší rozvoj únie kapitálových trhov, Brusel, 4.5.2017, COM(2017) 225 final.

                     (51)

                        Oznámenie „Stav Únie v roku 2016: dobudovanie únie kapitálových trhov – Komisia urýchľuje reformu“; 14. september 2016;

                     (52)

                        Verejné konzultácie o činnosti európskych orgánov dohľadu”; 21. 3. 2017 – 16. 5. 2017.

                     (53)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy), ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

                     (54)

                        Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).“

                     (55)
                  Ako sa uvádza v článku 54 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                     (56)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365.

                     (57)
                  „Únia kapitálových trhov –- urýchlenie reformy“, 14.9.2016, COM(2016) 601 final, je k dispozícii na

                     https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-601-EN-F1-1.PDF

                     (58)
                  „Verejné konzultácie o činnosti európskych orgánov dohľadu“, 21.3.2017, sú k dispozícii na

                     https://ec.europa.eu/info/finance-consultations-2017-esas-operations_en

                     (59)
                  „Rozhodnutia EÚ o rovnocennosti v politike finančných služieb: posúdenie“, 27.2.2017, SWD(2017) 102 final, sú k dispozícii na

                     https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/eu-equivalence-decisions-assessment-27022017_en.pdf

                     (60)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľ finančnej páky, ukazovateľ čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012.

                     (61)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti.

                     (62)
                  Podrobné informácie o spôsoboch hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sa nachádzajú na webovej sídle BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (63)
                  = Diferencované rozpočtové prostriedky/nediferencované rozpočtové prostriedky. = Nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (64)
                  EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (65)
                  Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.

                     (66)
                  Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (67)
                  Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

                     (68)
                  Výstupy sú produkty a služby, ktoré sa majú poskytnúť (napr. počet financovaných výmen študentov, počet km vybudovaných ciest atď.).

                     (69)
                  Ako je uvedené v bode 1.4.2. „Osobitné ciele...“

                     (70)
                  Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

                     (71)
                  Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na podporu vykonávania programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (72)
                  AC = zmluvní zamestnanci; AL = miestni zamestnanci; END = vyslaný národný expert; INT = zamestnanci agentúry; JED = junior odborníci v delegáciách.

                     (73)
                  Podstrop pre externých zamestnancov, na ktorých sa vzťahujú operačné rozpočtové prostriedky (pôvodné riadky „BA“).

                     (74)
                  Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % nákladov na výber.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 6. 2017
            COM(2017) 331 final
            PRÍLOHA
            k návrhu
            NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny
            {SWD(2017) 246 final}{SWD(2017) 247 final}

               PRÍLOHA

               V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa dopĺňajú tieto prílohy III a IV.

               „PRÍLOHA III

               Zoznam porušení uvedených v článku 25g ods. 1

               I.
                     Porušenia týkajúce sa kapitálových požiadaviek:

               a) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 16 ods. 1 tým, že nemá trvalé a dostupné počiatočné základné imanie vo výške aspoň 7,5 milióna EUR;

               b) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 16 ods. 2 tým, že nemá základné imanie vrátane nerozdeleného zisku a rezerv, ktoré je úmerné riziku vyplývajúcemu z jej činností a ktoré je trvalo dostatočne vysoké na zaistenie riadneho ukončenia alebo reštrukturalizácie uvedených činností počas primeraného obdobia a na zaistenie dostatočnej ochrany centrálnej protistrany proti kreditnému riziku, riziku protistrany, trhovému riziku, prevádzkovému riziku, právnemu riziku a obchodnému riziku, ktoré ešte nie sú pokryté osobitnými finančnými zdrojmi v zmysle článkov 41, 42, 43 a 44.

               II.
                     Porušenia týkajúce sa organizačných požiadaviek alebo konfliktov záujmov:

               a)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 1 tým, že nemá spoľahlivý systém správy, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s presne definovanými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti, účinné postupy zisťovania, riadenia, monitorovania a ohlasovania rizík, ktorým je alebo môže byť vystavená, ani primerané mechanizmy vnútornej kontroly vrátane spoľahlivých administratívnych a účtovných postupov;

               b)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 2 tým, že neprijala primerané politiky a postupy, ktoré sú dostatočné na zaistenie dodržiavania súladu, a to i v prípade svojich manažérov a zamestnancov, so všetkými ustanoveniami tohto nariadenia;

               c)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 3 tým, že nemá alebo neprevádzkuje organizačnú štruktúru, ktorou sa zabezpečí kontinuita a riadne fungovanie pri výkone jej služieb a činností, alebo tým, že nevyužíva vhodné a primerané systémy, zdroje a postupy;

               d)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 4 tým, že nezachováva zreteľné oddelenie medzi ohlasovaním týkajúcim sa riadenia rizík a ohlasovaním týkajúcim sa ostatných činností centrálnej protistrany;

               e)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 5 tým, že neprijala, nevykonala alebo neudržiava politiku odmeňovania, ktorá podporuje spoľahlivé a účinné riadenie rizík a ktorá nevytvára motivačné faktory na zmierňovanie noriem v oblasti rizík;

               f)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 6 tým, že neudržiava primerané systémy informačných technológií na zvládnutie zložitosti, rôznorodosti a druhu vykonávaných služieb a činností na zaistenie vysokých noriem bezpečnosti, integrity a dôvernosti uchovávaných informácií;

               g)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 7 tým, že nesprístupní verejnosti bez poplatkov svoj systém správy, pravidlá vzťahujúce sa na centrálnu protistranu ani svoje kritériá prístupu pre zúčtujúce členstvo;

               h)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 26 ods. 8 tým, že nepodlieha častým a nezávislým auditom, alebo tým, že výsledky týchto auditov neoznamuje rade, alebo tým, že tieto výsledky nesprístupňuje orgánu ESMA;

               i)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 27 ods. 1 alebo článok 27 ods. 2 druhý pododsek tým, že nezabezpečí, aby jej vrcholový manažment a členovia rady mali dostatočne dobrú povesť a skúsenosti na zabezpečenie zodpovedného a obozretného riadenia centrálnej protistrany;

               j)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 27 ods. 2 tým, že nezabezpečí, aby najmenej jedna tretina členov tejto rady, nie však menej ako dvaja členovia, bola nezávislá, alebo tým, že neprizve zástupcov klientov zúčtovacích členov na zasadnutia rady pri prerokúvaní otázok súvisiacich s článkami 38 a 39, alebo tým, že odmeňovanie nezávislých a iných nevýkonných členov rady spojí s obchodnými výsledkami centrálnej protistrany;

               k)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 27 ods. 3 tým, že jednoznačne neurčí úlohy a povinnosti rady, alebo tým, že nesprístupní zápisnice zo zasadnutí rady orgánu ESMA alebo audítorom;

               l)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 28 ods. 1 tým, že neustanoví výbor pre riziká, alebo tým, že uvedený výbor pre riziká nebude pozostávať zo zástupcov jej zúčtovacích členov, nezávislých členov rady a zástupcov jej klientov, tým, že výbor pre riziká bude zostavený tak, že jedna z týchto skupín zástupcov má vo výbore pre riziká väčšinu, alebo tým, že riadne neinformuje orgán ESMA o činnostiach a rozhodnutiach výboru pre riziká, ak si orgán ESMA vyžiadal byť riadne informovaný;

               m)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 28 ods. 2 tým, že jednoznačne neurčí mandát výboru pre riziká, systém správy na zaistenie jeho nezávislosti, prevádzkové postupy, kritériá prijatia alebo mechanizmus voľby jeho členov, alebo tým, že uvedený systém správy nie je verejne dostupný, alebo tým, že sa v ňom nestanoví to, že predsedom výboru pre riziká je nezávislý člen rady a že výbor pre riziká podlieha priamo rade a má pravidelné zasadnutia;

               n)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 28 ods. 3 tým, že výboru pre riziká neumožní poskytovať poradenstvo k žiadnemu opatreniu, ktoré môže mať vplyv na riadenie rizík centrálnej protistrany, alebo tým, že v mimoriadnych situáciách sa nevynaloží primerané úsilie na konzultáciu situácie, ktorá vplýva na riadenie rizík centrálnej protistrany, s výborom pre riziká;

               o)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 28 ods. 5 tým, že čo najskôr neinformuje orgán ESMA o akomkoľvek rozhodnutí, v ktorom sa rada rozhodne nepostupovať podľa rady výboru pre riziká;

               p)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 29 ods. 1 tým, že neuchováva minimálne desať rokov všetky záznamy o poskytnutých službách a činnostiach, ktoré sa vyžadujú na to, aby orgán ESMA monitoroval dodržiavanie tohto nariadenia centrálnou protistranou;

               q)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 29 ods. 2 tým, že neuchováva všetky informácie o všetkých zmluvách, ktoré spracovala, minimálne desať rokov od ukončenia zmluvy, spôsobom, ktorý umožní identifikáciu pôvodných podmienok transakcie pred zúčtovaním touto centrálnou protistranou;

               r)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 29 ods. 3 tým, že nesprístupní na žiadosť orgánu ESMA a relevantným členom ESCB záznamy a informácie uvedené v článku 29 ods. 1 a 2 alebo všetky informácie o pozíciách zúčtovaných zmlúv bez ohľadu na miesto, kde sa transakcie uskutočnili;

               s)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 30 ods. 1 tým, že neinformuje alebo nepravdivo či neúplne informuje orgán ESMA o totožnosti svojich akcionárov alebo členov, priamych alebo nepriamych, fyzických alebo právnických osôb, ktoré majú kvalifikované podiely, alebo o výškach týchto podielov;

               t)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 30 ods. 4 tým, že umožní osobám uvedeným v článku 30 ods. 1 uplatňovať vplyv, ktorý by mohol byť škodlivý pre spoľahlivé a obozretné riadenie centrálnej protistrany;

               u)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 31 ods. 1 tým, že orgánu ESMA neoznámi alebo nepravdivo či neúplne oznámi akékoľvek zmeny vo svojom manažmente a neposkytne orgánu ESMA všetky informácie potrebné na posúdenie dodržiavania článku 27 ods. 1 alebo článku 27 ods. 2 druhého pododseku;

               v)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 33 ods. 1 tým, že neudržiava alebo neriadi účinný písomný organizačný a administratívny rámec na zisťovanie alebo riadenie potenciálnych konfliktov záujmov medzi sebou vrátane svojich manažérov, zamestnancov alebo akejkoľvek osoby s priamym alebo nepriamym ovládajúcim či úzkym prepojením, a svojimi zúčtovacími členmi alebo ich klientmi, ktorých centrálna protistrana pozná, alebo tým, že neudržiava alebo neuplatňuje primerané postupy zamerané na riešenie prípadného konfliktu záujmov;

               w)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 33 ods. 2 tým, že jednoznačne neoznámi zúčtovaciemu členovi alebo dotknutému klientovi daného zúčtovacieho člena, ktorý je centrálnej protistrane známy, pred prijatím nových transakcií od dotknutého zúčtovacieho člena všeobecnú povahu alebo zdroje konfliktov záujmov, ak organizačný alebo administratívny rámec danej centrálnej protistrany na riadenie konfliktov záujmov nie je dostatočný na zaistenie toho, aby sa s primeranou istotou zamedzilo rizikám poškodenia záujmov zúčtovacieho člena alebo klienta;

               x)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 33 ods. 3 tým, že nezohľadní v písomnom rámci okolnosti, ktorých si je vedomá alebo ktorých by si mala byť vedomá a ktoré môžu predstavovať dôvod vzniku konfliktu záujmov vyplývajúci zo štruktúry a obchodných činností iných podnikov, ku ktorým má vzťah ako materský alebo dcérsky podnik;

               y)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 33 ods. 5 tým, že neprijme všetky primerané kroky na zabránenie zneužitiu informácií uchovávaných v jej systémoch alebo nezabráni využívaniu týchto informácií na iné obchodné činnosti, alebo tým, že fyzická osoba, ktorá má úzke prepojenie na centrálnu protistranu, alebo právnická osoba, ktorá má s centrálnou protistranou vzťah ako materský podnik alebo dcérsky podnik, použije dôverné informácie uchovávané touto centrálnou protistranou na akékoľvek komerčné účely bez predchádzajúceho súhlasu klienta, ktorému tieto dôverné informácie patria;

               z)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 36 ods. 1 tým, že nekoná spravodlivo a profesionálne v súlade s najlepšími záujmami svojich zúčtovacích členov a ich klientov;

               aa)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 36 ods. 2 tým, že nemá dostupné, transparentné a spravodlivé pravidlá včasného vybavovania sťažností;

               bb)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 37 ods. 1 alebo 2 tým, že používa na priebežnom základe diskriminačné, nejasné alebo subjektívne kritériá prijatia, alebo tým, že inak na priebežnom základe nezabezpečí spravodlivý a otvorený prístup k centrálnej protistrane, alebo tým, že na priebežnom základe nezaistí, aby zúčtovací členovia mali dostatočné finančné zdroje a prevádzkovú kapacitu na splnenie povinností vyplývajúcich z účasti v danej centrálnej protistrane, alebo tým, že nevykoná raz ročne komplexné preskúmanie dodržiavania súladu jej zúčtovacími členmi;

               cc)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 37 ods. 4 tým, že nemá objektívne a transparentné postupy na ukončenie členstva a riadny odchod zúčtovacích členov, ktorí prestanú spĺňať kritériá uvedené v článku 37 ods. 1;

               dd)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 37 ods. 5 tým, že odoprie prístup zúčtovaciemu členovi, ktorý spĺňa kritériá uvedené v článku 37 ods. 1, len ak takéto odopretie prístupu nie je riadne písomne odôvodnené a na základe komplexnej analýzy rizika;

               ee)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 1 tým, že klientom svojich zúčtovacích členov neumožní samostatný prístup ku konkrétnym poskytovaným službám;

               ff)
                     centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 39 ods. 7 tým, že neponúkne rôzne úrovne oddelenia podľa uvedeného odseku za primeraných obchodných podmienok;

               III.
                     Porušenia týkajúce sa prevádzkových požiadaviek:

               a) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 34 ods. 1 tým, že nezavedie, nevykonáva alebo neudržiava primeranú politiku zabezpečovania kontinuity podnikateľskej činnosti a plán obnovy po havárii s cieľom zaistiť zachovanie svojich funkcií, včasnú obnovu činnosti a plnenie povinností centrálnej protistrany, ktorý umožňuje minimálne obnovu všetkých transakcií v čase výpadku, aby centrálna protistrana mohla pokračovať v činnosti s istotou a dokončiť vyrovnanie k plánovanému dátumu;

               b) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 34 ods. 2 tým, že nezavedie, nevykonáva alebo neudržiava vhodný postup, ktorým sa zabezpečí včasné a riadne vyrovnanie alebo prevod aktív a pozícií klientov a zúčtovacích členov v prípade odňatia uznania na základe rozhodnutia podľa článku 25;

               c) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 35 ods. 1 druhý pododsek tým, že zabezpečuje externe hlavné činnosti súvisiace s riadením rizika danej centrálnej protistrany;

               d) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 39 ods. 1 tým, že nevedie oddelené záznamy a účtovníctvo, ktoré jej umožňujú kedykoľvek a bezodkladne v účtoch vedených u centrálnej protistrany rozlišovať aktíva a pozície vedené na účet jedného zúčtovacieho člena od aktív a pozícií vedených na účet iného zúčtovacieho člena a od svojich vlastných aktív;

               e) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 39 ods. 2 tým, že neponúkne vedenie a nevedením oddelených záznamov a účtovníctva, ak sa o to požiada, ktoré každému zúčtovaciemu členovi umožňujú rozlišovať v účtoch vedených u centrálnej protistrany aktíva a pozície daného zúčtovacieho člena od aktív a pozícií vedených na účet jej zúčtovacích členov;

               f) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 39 ods. 3 tým, že neponúkne vedenie a nevedením oddelených záznamov a účtovníctva, ak sa o to požiada, ktoré každému zúčtovaciemu členovi umožní rozlíšiť v účtoch vedených u centrálnej protistrany aktíva a pozície vedené na účet klienta od aktív a pozícií vedených na účet iných klientov, alebo tým, že neponúkne svojim zúčtovacím členom na požiadanie možnosť otvoriť viac účtov na svoje meno alebo na účet ich klientov;

               g) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 40 tým, že nemeria a neposudzuje v čase blízkom reálnemu času svoju likviditu a expozície kreditného rizika voči každému zúčtovaciemu členovi, a podľa potreby voči inej centrálnej protistrane, s ktorou uzatvorila dohodu o interoperabilite, alebo tým, že nemá na účely účinného merania svojich expozícií prístup k príslušným zdrojom tvorby cien na základe primeraných nákladov;

               h) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 41 ods. 1 tým, že neukladá, nevyzýva na úhradu alebo nevyberá od svojich zúčtovacích členov a podľa potreby od centrálnych protistrán, s ktorými má dohody o interoperabilite, marže na obmedzenie svojich expozícií kreditného rizika, alebo tým, že ukladá, vyzýva na úhradu alebo vyberá marže, ktoré nie sú dostatočné na pokrytie potenciálnych expozícií, ktoré sa podľa odhadu centrálnej protistrany budú vyskytovať až do likvidácie príslušných pozícií, alebo na pokrytie strát, ktoré vyplývajú minimálne z 99 % zmien expozícií počas primeraného časového horizontu, alebo sú dostatočné na zaistenie toho, aby centrálna protistrana minimálne každodenne úplne kolateralizovala svoje expozície so všetkými svojimi zúčtovacími členmi, a podľa potreby so všetkými centrálnymi protistranami, s ktorými má dohody o interoperabilite, alebo v prípade potreby s cieľom zohľadniť možné procyklické účinky;

               i) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 41 ods. 2 tým, že neprijme pri stanovení maržových požiadaviek modely a parametre, ktoré zachytávajú rizikové charakteristiky zúčtovávaných produktov a zohľadňujú interval medzi výberom marží, trhovú likviditu a možnosť zmien počas trvania transakcie;

               j) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 41 ods. 3 tým, že nevyzýva na úhradu a nevyberá marže počas dňa, a to aspoň vtedy, keď dôjde k prekročeniu vopred stanovených prahových hodnôt;

               k) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 42 ods. 3 tým, že neudržiava fond pre prípad zlyhania, ktorý centrálnej protistrane umožňuje aspoň za extrémnych, ale realistických trhových podmienok znášať zlyhanie toho zúčtovacieho člena, voči ktorému má najväčšie expozície, alebo druhého a tretieho najväčšieho zúčtovacieho člena, ak je súčet ich expozícií väčší, alebo tým, že vypracuje scenáre, ktoré nezahŕňajú obdobia s najvyššou volatilitou, ktoré boli zaznamenané na trhoch, pre ktoré centrálna protistrana poskytuje služby, ako aj súbor potenciálnych budúcich scenárov, ktoré zohľadňujú náhly predaj finančných zdrojov a rýchle zníženie likvidity trhu;

               l) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 43 ods. 2, ak jej fond pre prípad zlyhania uvedený v článku 42 a jej ďalšie finančné zdroje uvedené v článku 43 ods. 1 jej neumožňujú za extrémnych, ale realistických trhových podmienok znášať zlyhanie dvoch zúčtovacích členov, voči ktorým má najväčšie expozície;

               m) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 44 ods. 1 tým, že nemá vždy prístup k primeranej likvidite, aby mohla poskytovať svoje služby a vykonávať svoje činnosti, alebo tým, že denne nemeria svoju potenciálnu potrebu likvidity;

               o) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 45 ods. 1, 2 a 3 tým, že pri krytí strát nepoužije pred ďalšími finančnými zdrojmi marže zložené zúčtovacím členom, ktorý zlyhal;

               p) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 45 ods. 4 tým, že nepoužíva účelové vlastné zdroje pred použitím príspevkov zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, do fondu pre prípad zlyhania;

               q) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 46 ods. 1 tým, že prijme na krytie svojej počiatočnej a priebežnej expozície voči svojim zúčtovacím členom iný ako vysokolikvidný kolaterál s minimálnym kreditným a trhovým rizikom, ak tento iný kolaterál nie je povolený podľa delegovaného aktu prijatého Komisiou podľa článku 46 ods. 3;

               r) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 47 ods. 1 tým, že investuje svoje finančné zdroje inak ako do hotovosti alebo do vysoko likvidných finančných nástrojov s minimálnym trhovým a kreditným rizikom a tieto investície sa dajú rýchlo zlikvidovať s minimálnym negatívnym vplyvom na cenu;

               s) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 47 ods. 3 tým, že finančné nástroje zložené ako marže alebo ako príspevky do fondu pre prípad zlyhania sa, ak je to možné, neukladajú u prevádzkovateľov systémov vyrovnania transakcií s cennými papiermi zabezpečujúcich plnú ochranu týchto finančných nástrojov, alebo tým, že nepoužíva iné vysoko bezpečné mechanizmy vo finančných inštitúciách, ktorým bolo udelené povolenie;

               t) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 47 ods. 4 tým, že hotovostné vklady vykonáva inak ako prostredníctvom vysoko bezpečných mechanizmov dohodnutých s finančnými inštitúciami, ktoré majú povolenie, alebo využívania automatických vkladových operácií centrálnych bánk alebo iných podobných prostriedkov poskytovaných centrálnymi bankami;

               u) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 47 ods. 5 tým, že uloží aktíva u tretej strany bez zabezpečenia toho, aby boli aktíva patriace zúčtovacím členom identifikovateľné oddelene od aktív patriacich centrálnej protistrane a od aktív patriacich tejto tretej strane, a to prostredníctvom rôzne označených účtov v účtovných knihách tretej strany alebo iných rovnocenných opatrení, ktorými sa dosahuje rovnaká úroveň ochrany, alebo tým, že nemá na požiadanie rýchly prístup k finančným nástrojom;

               v) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 47 ods. 6 tým, že investuje svoje základné imanie alebo sumy vyplývajúce z požiadaviek stanovených v článkoch 41, 42, 43 alebo 44 do vlastných cenných papierov alebo do cenných papierov svojho materského alebo dcérskeho podniku;

               w) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 48 ods. 1 tým, že nemá zavedené podrobné postupy, ktoré sa majú uplatňovať, ak zúčtovací člen nesplní požiadavky na účasť stanovené v článku 37 v danej lehote a v súlade s postupmi stanovenými centrálnou protistranou, alebo tým, že nestanoví podrobné postupy, ktoré sa majú uplatňovať v prípade, že centrálna protistrana nevyhlási zlyhanie zúčtovacieho člena, alebo tým, že tieto postupy sa každoročne nepreskúmajú;

               x) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 48 ods. 2 tým, že neprijme bezodkladne opatrenia na tlmenie strát a tlakov na likviditu vyplývajúcich zo zlyhaní zúčtovacích členov a nezaistí, aby uzatvorenie pozícií ktoréhokoľvek zúčtovacieho člena nenarušilo jej činnosť alebo nevystavilo zúčtovacích členov, ktorí nezlyhali, stratám, ktoré nemôžu predpokladať ani regulovať;

               y) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 48 ods. 3 tým, že bezodkladne neinformuje orgán ESMA pred tým, ako sa vyhlási alebo spustí postup pre prípad zlyhania;

               z) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 48 ods. 4 tým, že neoverí, či sú jej postupy pre prípad zlyhania vynútiteľné, a tým, že neprijme všetky primerané kroky na zaistenie toho, aby mala právomoci na likvidáciu vlastníckych pozícií zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal, a na prevod alebo likvidáciu pozícií klienta zúčtovacieho člena, ktorý zlyhal;

               aa) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 49 ods. 1 tým, že pravidelne nepreskúmava svoje modely a parametre prijaté na výpočet svojich maržových požiadaviek, príspevkov do fondu pre prípad zlyhania, požiadaviek na kolaterál či iných mechanizmov kontroly rizík a tým, že tieto modely nepodrobuje prísnym a častým stresovým testom na posúdenie ich odolnosti v extrémnych, ale realizovateľných trhových podmienkach, a nevykoná spätné testy na posúdenie spoľahlivosti prijatej metodiky, alebo tým, že nezíska nezávislé potvrdenie, alebo neinformuje svoj orgán ESMA o výsledkoch vykonaných testov alebo pred prijatím každej významnej zmeny modelov a parametrov nezíska potvrdenie od orgánu ESMA;

               bb) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 49 ods. 2 tým, že pravidelne netestuje rozhodujúce aspekty svojich postupov pre prípad zlyhania alebo tým, že neprijme všetky primerané kroky na zabezpečenie toho, aby im všetci zúčtovací členovia porozumeli a mali zavedené primerané riešenia pre prípad zlyhania;

               cc) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 49 ods. 1a tým, že prijme akúkoľvek významnú zmenu modelov a parametrov uvedených v článku 49 ods. 1 pred tým, než získa potvrdenie tejto zmeny od orgánu ESMA;

               dd) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50 ods. 1 tým, že nepoužije na vyrovnanie svojich transakcií peniaze centrálnej banky, ak je to možné a sú k dispozícii, alebo tým, že, ak sa peniaze centrálnej banky nepoužijú, neprijme kroky na prísne obmedzenie rizík pri hotovostnom vyrovnaní;

               ee) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50 ods. 3 tým, že neodstráni hlavné riziká prostredníctvom čo najrozsiahlejšieho využívania mechanizmov dodania proti zaplateniu, ak má táto centrálna protistrana povinnosť vykonať alebo prijať dodávku finančných nástrojov;

               ff) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50a alebo článok 50b tým, že nevypočíta KCCP podľa uvedeného článku, alebo tým, že nedodržiava pravidlá pre výpočet KCCP stanovené v článku 50a ods. 2, článku 50b a článku 50d;

               gg) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50a ods. 3 tým, že KCCP vypočítava menej než raz za štvrťrok alebo menej často, než vyžaduje orgán ESMA v súlade s článkom 50a ods. 3;

               hh) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 51 ods. 2 tým, že nemá nediskriminačný prístup jednak k údajom, ktoré potrebuje na výkon svojich funkcií z miesta obchodovania, ak centrálna protistrana spĺňa prevádzkové a technické požiadavky stanovené týmto miestom obchodovania, a jednak k príslušnému systému vyrovnania;

               ii) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 52 ods. 1 tým, že uzatvorí dohodu o interoperabilite bez splnenia ktorejkoľvek z požiadaviek stanovených v písmene a), písmene b), písmene c) a písmene d) uvedeného odseku;

               jj) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 53 ods. 1 tým, že nerozlišuje v účtovníctve aktíva a pozície vedené na účet inej centrálnej protistrany, s ktorou uzatvorila dohodu o interoperabilite;

               kk) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 54 ods. 1 tým, že uzatvorí dohodu o interoperabilite bez predchádzajúceho schválenia orgánom ESMA;

               IV.
                     Porušenia týkajúce sa transparentnosti a dostupnosti informácií:

               a) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 1 tým, že nezverejňuje ceny a poplatky za každú službu poskytovanú samostatne vrátane zliav, rabatov a podmienok využitia týchto znížení;

               b) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 1 tým, že nezverejňuje informácie orgánu ESMA o nákladoch na svoje služby a príjmoch z nich;

               c) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 2 tým, že neoznamuje informácie svojim zúčtovacím členom a ich klientom o rizikách súvisiacich s poskytovanými službami;

               d) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 3 tým, že neoznamuje svojim zúčtovacím členom alebo orgánu ESMA cenové informácie používané na výpočet svojich expozícií voči svojim zúčtovacím členom ku koncu dňa, alebo tým, že nezverejňuje objem zúčtovaných transakcií za každý nástroj, ktorý centrálna protistrana zúčtovala na kumulovanom základe;

               f) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 4 tým, že nezverejní prevádzkové a technické požiadavky na komunikačné protokoly týkajúce sa obsahu a formátu správ, ktoré využíva na interakciu s tretími stranami, vrátane prevádzkových a technických požiadaviek uvedených v článku 7;

               g) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 38 ods. 5 tým, že nezverejní prípadné porušenie kritérií uvedených v článku 37 ods. 1 alebo požiadaviek stanovených v článku 38 ods. 5 zo strany zúčtovacích členov okrem prípadu, keď sa orgán ESMA domnieval, že takéto zverejnenie by predstavovalo ohrozenie finančnej stability alebo dôvery trhu, alebo by vážne ohrozilo finančné trhy alebo spôsobilo neprimeranú škodu zúčastneným stranám;

               h) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 39 ods. 7 tým, že nezverejňuje úrovne ochrany a náklady súvisiace s rôznymi úrovňami oddelenia, ktoré poskytuje;

               i) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 49 ods. 3 tým, že nezverejní kľúčové informácie o svojom modeli riadenia rizík alebo predpoklady prijaté na vykonanie stresového testovania uvedeného v článku 49 ods. 1;

               j) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50 ods. 2 tým, že jednoznačne nestanoví svoje povinnosti v súvislosti s dodávkou finančných nástrojov vrátane toho, či má povinnosť vykonať alebo prijať dodávku finančného nástroja alebo či odškodní účastníkov v prípade strát vzniknutých v procese dodávky;

               k) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50c ods. 1 tým, že neoznamuje informácie uvedené v článku 50c ods. 1 písm. a), b), c), d) a e) tým svojim zúčtovacím členom, ktorí sú inštitúciami, alebo ich príslušným orgánom;

               l) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 50c ods. 2 tým, že vykonáva oznamovanie svojim zúčtovacím členom, ktorí sú inštitúciami, menej než raz za štvrťrok alebo menej často, než vyžaduje orgán ESMA v súlade s článkom 50c ods. 2.

               V.
                     Porušenia týkajúce sa prekážok súvisiacich s činnosťami v oblasti dohľadu:

               a) centrálna protistrana Tier 2 porušuje článok 25c tým, že v odpovedi na jednoduchú žiadosť ESMA o informácie v súlade s článkom 25c alebo v odpovedi na rozhodnutie ESMA, ktorým sa požadujú informácie v súlade s článkom 25n, poskytne nesprávne alebo zavádzajúce informácie;

               b) centrálna protistrana poskytne nesprávne alebo zavádzajúce odpovede na otázky položené podľa článku 25d ods. 1 písm. d);

               c) centrálna protistrana Tier 2 včas nedodrží opatrenie dohľadu vyžadované na základe rozhodnutia, ktoré prijal orgán ESMA podľa článku 25n;

               d) centrálna protistrana Tier 2 sa nepodrobí kontrole na mieste vyžadovanej rozhodnutím o vyšetrovaní, ktoré prijal orgán ESMA podľa článku 25e“.

               1.Vkladá sa táto príloha IV:

               „PRÍLOHA IV

               Zoznam koeficientov súvisiacich s priťažujúcimi a poľahčujúcimi okolnosťami na účely uplatnenia článku 25g ods. 3

               Nasledujúce koeficienty sú uplatniteľné kumulatívnym spôsobom na základné výšky uvedené v článku 25g ods. 2:

               I.
                     Korekčné koeficienty súvisiace s priťažujúcimi okolnosťami:

               a) ak bolo porušenie spáchané opakovane, za každý prípad opakovaného porušenia sa uplatňuje dodatočný koeficient 1,1;

               b) ak bolo porušenie páchané počas obdobia dlhšieho ako šesť mesiacov, uplatňuje sa koeficient 1,5;

               c) ak sa porušením zistili systémové nedostatky v organizácii centrálnej protistrany, najmä v jej postupoch, systémoch riadenia alebo vo vnútorných kontrolách, uplatňuje sa koeficient 2,2;

               d) ak malo porušenie negatívny vplyv na kvalitu činností a služieb centrálnej protistrany, uplatňuje sa koeficient 1,5;

               e) ak bolo porušenie spáchané úmyselne, uplatňuje sa koeficient 2;

               f) ak sa od zistenia porušenia neprijalo nápravné opatrenie, uplatňuje sa koeficient 1,7;

               g) ak vrcholový manažment centrálnej protistrany nespolupracoval s orgánom ESMA pri vyšetrovaní, uplatňuje sa koeficient 1,5.

               II.
                     Korekčné koeficienty súvisiace s poľahčujúcimi okolnosťami:

               a) ak bolo porušenie páchané počas obdobia kratšieho ako 10 pracovných dní, uplatňuje sa koeficient 0,9;

               b) ak vrcholový manažment centrálnej protistrany môže preukázať, že prijal všetky opatrenia potrebné na zabránenie tohto porušenia, uplatňuje sa koeficient 0,7;

               c) ak centrálna protistrana urýchlene, účinne a v plnom rozsahu upozornila orgán ESMA na porušenie, uplatňuje sa koeficient 0,4;

               d) ak centrálna protistrana dobrovoľne prijala opatrenia, aby zabezpečila, že v budúcnosti nemôže dôjsť k podobnému porušeniu, uplatňuje sa koeficient 0,6.“