				|

		52014PC0538

			Návrh VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa Nemecku povoľuje uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie priamo dodávanej plavidlám kotviacim v prístavoch v súlade s článkom 19 smernice 2003/96/ES /* COM/2014/0538 final - 2014/0247 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny
v Únii sa upravuje smernicou Rady 2003/96/ES([1]) (ďalej len
„smernica o zdaňovaní energie“ alebo „smernica“).
Podľa článku 19 ods. 1 uvedenej
smernice, okrem ustanovení uvedených najmä v jej článkoch 5, 15
a 17, môže Rada na návrh Komisie ktorémukoľvek členskému štátu
jednomyseľne povoliť zavedenie ďalších oslobodení od zdanenia
alebo daňových úľav z osobitných politických dôvodov.
Cieľom tohto návrhu je povoliť
Nemecku uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie
v prípade elektriny priamo dodávanej plavidlám kotviacim v prístave
(ďalej „elektrická energia z pobrežia“). Týmto oslobodením by sa malo
ekonomicky stimulovať využívanie elektrickej energie z pobrežia, aby
sa znížila úroveň znečistenia ovzdušia v prístavných mestách.
Žiadosť a jej všeobecný kontext
Rada prijala 12. júla 2011 vykonávacie
rozhodnutie 2011/445/EÚ, ktorým sa Nemecku povoľuje uplatňovať
zníženú sadzbu dane z elektrickej energie priamo dodávanej plavidlám
kotviacim v prístave („elektrická energia z pobrežia“) v súlade
s článkom 19 smernice 2003/96/ES([2]).
Účinnosť tohto rozhodnutia sa skončí 16. júla 2014.
Listom z 26. februára 2014 nemecké
orgány požiadali o nové rozhodnutie o povolení, ktoré Nemecku umožní
naďalej uplatňovať zníženie dane. Nemecko požiadalo o to,
aby sa dané zníženie udelilo na šesť rokov.
Požadovaným opatrením Nemecko zamýšľa
stimulovať využívanie elektrickej energie z pobrežia pokladanej za
alternatívu, ktorá menej znečisťuje životné prostredie v porovnaní
s výrobou elektrickej energie na palube plavidiel kotviacich v prístave.
Ak opatrenie nebude povolené, využívanie elektrickej energie z pobrežia
bude musieť byť zdanené podľa všeobecnej vnútroštátnej sadzby
dane z elektrickej energie, ktorá predstavuje 20,50 EUR/MWh.
Na druhej strane sa v článku 14
ods. 1 písm. c) smernice o zdaňovaní energie členským
štátom ukladá povinnosť, aby oslobodili energetické výrobky používané ako
palivo pre lode na plavbu vo vodách EÚ. Toto oslobodenie sa vzťahuje aj na
energetické výrobky používané na výrobu elektrickej energie na palube plavidiel
kotviacich v prístavoch. Podľa článku 15 ods. 1
písm. f) uvedenej smernice môžu členské štáty oslobodiť aj
energetické výrobky používané na lodiach na plavbu v rámci vnútrozemských
vôd, čo zahŕňa aj výrobu elektriny na palube. Vo väčšine
prípadov sa systém zdanenia vychádzajúci zo smernice o zdaňovaní
energie nedotýka nákladov na výrobu elektrickej energie na palube lode v kotviacej
v prístave, aj keď by takáto výroba mohla mať negatívny vplyv na
zdravie a životné prostredie tým, že zhorší kvalitu ovzdušia a zvýši
úroveň hluku v prístavoch.
Nemecko by chcelo pokračovať v uplatňovaní
zníženej sadzby vo výške 0,50 EUR/MWh na elektrickú energiu z pobrežia,
čím sa dodrží minimálna sadzba zdanenia elektrickej energie stanovená
v smernici 2003/96/ES. Znížená sadzba zdanenia elektrickej energie sa má
vzťahovať na všetky dodávky elektrickej energie z pobrežia tak
vo vodách EÚ, ako aj vo vnútrozemských vodách, s výnimkou súkromných
rekreačných plavidiel. Podľa výpočtov nemeckých orgánov dosahujú
priemerné ročné daňové výdavky v prípade trojročného
obdobia uplatňovania opatrenia 2,2 mil. EUR. Podľa odhadov spolkovej
vlády možno očakávať, že počas nasledujúcich šiestich rokov sa
tieto hypotetické rozpočtové výdavky postupne zvýšia na 3 – 4 mil. EUR
ročne.
Uvedenou daňovou úľavou chce Nemecko
naďalej stimulovať prevádzkovateľov plavidiel, aby využívali
elektrickú energiu z pobrežia s cieľom znížiť
znečistenie ovzdušia vzduchom prenášanými emisiami a hluk z kotviacich
plavidiel, ako aj emisie CO2. Uplatnenie zníženej daňovej
sadzby by posilnilo konkurencieschopnosť elektrickej energie z pobrežia
vo vzťahu k spaľovaniu lodných palív na palube, ktoré je od dane
úplne oslobodené.
Nemecké orgány informovali Komisiu, že zo
všetkých nemeckých námorných prístavov má v súčasnosti iba prístav
Lübeck zariadenia na zásobovanie elektrickou energiou z pobrežia s vyšším
elektrickým zaťažením. Okrem zariadení na pevnine poskytuje prístav aj
energetické člny („power barges“) – t. j. plávajúce zariadenia na
kombinovanú výrobu tepla a elektriny využívajúce skvapalnený zemný plyn.
Na máj 2014 je naplánované vybudovanie statických zariadení pre zásobovanie
elektrickou energiou z pobrežia v prístave Hamburg, ktoré
zahŕňa vybavenie dvoch terminálov pre výletné lode v rámci
terminálu Altona zariadeniami na zásobovanie elektrickou energiou z pobrežia.
Existujú takisto plány na vybavenie terminálu HafenCity energetickými
člnmi.
Pokiaľ ide o vnútrozemské prístavy,
zariadenia na zásobovanie elektrickou energiou z pobrežia sú viac
rozšírené a existujú plány na ich ďalší rozvoj.
Nemecko sa domnieva, že dané opatrenie je
v súlade s odporúčaním Komisie 2006/339/ES([3]) týkajúcim sa podpory
využívania pobrežnej elektrickej siete pre lode kotviace v prístavoch EÚ
a s oznámením Komisie „Strategické ciele a odporúčania pre
politiku EÚ v oblasti námornej dopravy do roku 2018“([4]). V tejto
súvislosti treba poznamenať, že členské štáty budú majú od júna 2011
bezpodmienečnú povinnosť dodržiavať normy kvality ovzdušia
v súvislosti s relevantnými znečisťujúcimi látkami, najmä
tuhými časticami([5]).
Táto povinnosť núti členské štáty nájsť v prípade potreby
riešenia takých problémov, ako sú emisie z lodí kotviacich v prístavoch,
a je možné, že v prístavoch konfrontovaných s uvedenými
problémami sa bude využívanie elektrickej energie z pobrežia
podporovať ako súčasť celkovej stratégie pre kvalitu ovzdušia.
Argumenty nemeckých orgánov v súvislosti
s vplyvom opatrenia na vnútorný trh
Podľa nemeckých orgánov by opatrenie
neovplyvnilo riadne fungovanie vnútorného trhu a neviedlo by k narušeniu
hospodárskej súťaže. Nemecko poskytuje toto daňové zvýhodnenie vo
forme zníženej sadzby dane uplatňovanej na dodávky a vo forme
vrátenia dane. V prípade, že sa uplatní zníženie na dodávky,
poskytovateľ elektrickej energie nemusí na konečného
spotrebiteľa, t. j. prevádzkovateľa lode, preniesť celé
daňové zvýhodnenie alebo môže preniesť iba jeho časť. Podľa
nemeckých orgánov je však daňové zvýhodnenie obvykle prenesené. Ale
dokonca aj v prípadoch, keď je zníženie dane v plnej miere
prenesené na prevádzkovateľov lodí, ktorí dostávajú elektrickú energiu
z pobrežia zdanenú na minimálnej úrovni stanovenej v smernici
2003/96/ES, títo prevádzkovatelia lodí v skutočnosti nezískajú
ekonomickú výhodu voči prevádzkovateľom, ktorí si vyrábajú vlastnú
elektrinu na palube, pretože táto elektrina je oslobodená od dane. Podľa
nemeckých orgánov by nahradenie vlastnej výroby elektriny na palube elektrickou
energiou z pobrežia zdanenou na uplatniteľnej minimálnej úrovni
neviedlo k celkovej cenovej výhode.
Nemecké orgány oznámili Komisii, že v súčasnosti
nemajú k dispozícii údaje o počte prevádzkovateľov lodí
využívajúcich zariadenia na zásobovanie elektrickou energiou z pobrežia
a nemôžu predložiť komplexné hodnotenie vývoja trendu využívania
elektrickej energie z pobrežia z dôvodu krátkeho obdobia
uplatňovania opatrenia. Na základe disponibilných informácií sa
domnievajú, že nastal značný nárast využívania elektrickej energie z pobrežia,
najmä v prípade plavidiel kotviacich v prístavoch na vnútrozemských
vodných cestách.
Existujúce ustanovenia v oblasti
návrhu
Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra
2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre
zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, a najmä jej
článok 14 ods. 1 písm. c) a 15 ods. 1 písm. f).
Posúdenie opatrenia podľa
článku 19 smernice 2003/96/ES
Osobitné politické dôvody
Článok 19 ods. 1 prvý pododsek uvedenej
smernice znie takto:
„Okrem ustanovení stanovených v predchádzajúcich
článkoch, najmä v článkoch 5, a 15 a 17, Rada môže na
návrh Komisie ktorémukoľvek členskému štátu jednomyseľne
povoliť zavedenie ďalších oslobodení od dane alebo daňových
úľav z osobitných politických dôvodov“.
Prostredníctvom predmetného zníženia dane sa
nemecké orgány usilujú dosiahnuť cieľ spočívajúci v podpore
takého spôsobu uspokojovania energetických potrieb lodí kotviacich v prístavoch,
ktorý je menej škodlivý pre životné prostredie, a takto zlepšiť
kvalitu miestneho ovzdušia. Ako Nemecko zdôraznilo, Komisia už v skutočnosti
odporučila využívanie elektrickej energie z pobrežia ako alternatívu
k výrobe elektriny na palube plavidiel v kotviskách, a uznala
tak jej environmentálne výhody([6]).
Bez tohto opatrenia sa bude musieť elektrina dodávaná plavidlám v kotviskách
v Nemecku zdaniť na úrovni 20,50 EUR/MWh. Požadované zníženie
predstavuje ďalší stimul využívania tejto technológie v hodnote 20
EUR/MWh, a preto prispieva k splneniu stanoveného cieľa
politiky.
Komisia takisto konštatuje, že veľkou
prekážkou rozsiahlejšieho využívania elektrickej energie z pobrežia je
v súčasnosti takmer úplne chýbajúca potrebná pobrežná infraštruktúra
v prístavoch a že na dosiahnutie cieľa politiky
spočívajúceho v danom daňovom oslobodení budú teda pravdepodobne
potrebné dodatočné iniciatívy zaoberajúce sa najmä vybudovaním tejto
infraštruktúry. Podľa informácií, ktoré poskytli nemecké orgány, námorné
plavidlá si vyžadujú zariadenia schopné zvládať vysoké elektrické
zaťaženie a v súčasnosti má takéto zariadenia len prístav
Lübeck. Existujú plány na výstavbu zariadení v prístave v Hamburgu.
Zariadenia na zásobovanie elektrickou energiou z pobrežia sú k dispozícii
vo väčšom počte v prístavoch vnútrozemských vodných ciest,
v ktorých majú plavidlá obvykle menšie požiadavky v súvislosti
s elektrickým zaťažením.
Pokiaľ ide o povahu sledovaného
cieľa politiky, Komisia by rada zdôraznila, že podpora elektrickej energie
z pobrežia je v skutočnosti spoločným politickým
cieľom, ktorý by mala sledovať celá Únia. Je to jasne uvedené v oznámení
Komisie s názvom Integrovaná námorná politika Európskej únie([7]) a v sprievodnom
pracovnom dokumente útvarov Komisie([8]).
Opatrenie je v súlade s návrhom Komisie na smernicu o zavádzaní
infraštruktúry pre alternatívne palivá, ktorý sa zaoberá otázkou inštalácie
zariadení na zásobovanie elektrickou energiou z pobrežia v prístavoch,
v ktorých sú takéto zariadenia nákladovo efektívnym riešením a predstavujú
prínos pre ochranu životného prostredia([9]).
Komisia vo svojom návrhu revízie smernice
o zdaňovaní energie navrhla, aby poskytovanie elektrickej energie
z pobrežia lodiam kotviacim v prístave bolo oslobodené od zdanenia
elektriny([10]).
Návrh Komisie však Rada ešte neprijala. Medzitým by sa hospodárskym subjektom
v Nemecku a nemeckým orgánom mala poskytnúť právna istota,
pokiaľ ide o daňové opatrenia uplatňované na účely
podpory využívania elektrickej energie z pobrežia. Jediná možnosť
zavedenia priaznivejšieho daňového zaobchádzania v prípade
elektrickej energie z pobrežia je v súčasnosti stanovená v článku 19.
Cieľom článku 19 je však reagovať na konkrétne okolnosti v jednotlivých
členských štátoch, ktoré nie sú zohľadnené v samotnej smernici.
Výnimku na základe článku 19 zameranú na dosiahnutie politického
cieľa spočívajúceho v podpore elektrickej energie z pobrežia
možno preto udeliť len ako prechodné opatrenie, kým Rada tento cieľ
nezohľadní v kontexte revízie smernice 2003/96/ES.
Súlad s ostatnými politikami a cieľmi
Únie
Navrhované opatrenie sa týka najmä politiky EÚ
v oblasti životného prostredia. Keďže toto opatrenie pomôže
obmedziť spaľovanie lodných palív na palube plavidiel v prístavoch,
prispeje skutočne k dosiahnutiu cieľa zlepšenia kvality
miestneho ovzdušia. Dané opatrenie by mohlo v obmedzenej miere viesť
takisto k zníženiu emisií CO2, hoci význam tohto vplyvu bude
závisieť od zdroja elektriny, ktorá sa má plavidlám poskytovať([11]). Aby prezentovalo
rozsah environmentálneho problému, uviedlo Nemecko ako príklad prístav
Lübeck-Travemünde, kde sú lode zodpovedné za 90 % emisií oxidu
siričitého a asi 80 % emisií oxidu dusnatého. Nemecké orgány
poskytli – na základe ročnej spotreby elektrickej energie na úrovni
5 584 MWh – nasledujúce porovnanie medzi odhadovanými ročnými
emisiami pochádzajúcimi z používania elektrickej energie z pobrežia
v prístave Lübeck a odhadovanými ročnými emisiami pochádzajúcimi
z používania lodného plynového oleja, pri ktorom sa dodržiavajú limity pre
obsah síry stanovené v smernici EÚ o obsahu síry([12]) a ktorý sa
používa na výrobu elektrickej energie na palube:
   || NOx || SO2 || CO2
 Ekologická elektrická energia z vodných elektrární || 0,078 t || 0,056 t || 0 t
 Lodný plynový olej || 3,571 t || 6,026 t || 4251,9 t
Odhady poskytnuté orgánmi prístavu Hamburg
naznačujú, že plánované zariadenia na zásobovanie elektrickou energiou
z pobrežia by mali znížiť ročné emisie v porovnaní s používaním
lodného plynového oleja v termináli Altona o asi 39 t alebo o 74 %
v prípade NOx, asi 1,1 t alebo 62 % v prípade SO2
a asi 0,5 t alebo 5 % v prípade jemných tuhých častíc.
Prevádzka týchto zariadení s bežnou nemeckou štruktúrou zdrojov
elektrickej energie by mala priniesť zníženie emisií CO2
o asi 1 050 t alebo 19 % ročne. Plánované zásobovanie
elektrickou energiou z obnoviteľných zdrojov by mohlo viesť
k ešte väčšiemu zníženiu emisií CO2, a to o 3 354 t
ročne, v závislosti od výkonu zariadení vyrábajúcich elektrickú
energiu. Zníženie emisií znečisťujúcich ovzdušie prostredníctvom
používania energetických člnov, ktoré využívajú skvapalnený zemný plyn
a ktoré zásobujú výletné lode v termináli HafenCity elektrickou
energiou, by malo v prípade emisií NOx predstavovať zníženie o 51 t
alebo 73 %. Po odpočítaní 5 t ročných emisií NOx, ktoré
spôsobujú uvedené člny, dosahuje celkové zníženie emisií 46 t ročne.
Emisie by sa mali znížiť o 1,5 t alebo 58 % v prípade
SOx a o 0,7 t alebo 48 % ročne v prípade jemných
tuhých častíc, pričom energetické člny nebudú spôsobovať
žiadne ďalšie emisie. Emisie CO2 by sa mali znížiť o 1 824 t
alebo 26 % ročne, ak sa bude používať skvapalnený zemný plyn
namiesto lodného plynového oleja. V odhadoch sa zohľadnili aj zvyšné
emisie z pomocného kotla (pre potrebu tepla na palube).
Je potrebné pripomenúť, že jedným z dôležitých
dôvodov nepriaznivého konkurenčného postavenia elektrickej energie z pobrežia
je skutočnosť, že jej alternatíva, teda elektrina vyrábaná na
palubách plavidiel v námorných prístavoch, je v súčasnosti úplne
oslobodená od dane. Problém spočíva nielen v tom, že sa pri výrobe
tejto elektriny spaľuje lodné palivo oslobodené od dane, čo zodpovedá
bežnej úprave podľa článku 14 ods. 1 písm. a) smernice 2003/96/ES,
ale aj v tom, že samotná elektrina vyrábaná na palubách lodí je oslobodená
od dane (pozri článok 14 ods. 1 písm. c) smernice 2003/96/ES). Hoci by sa
oslobodenie od dane v prípade elektriny vyrábanej na palubách lodí dalo
len ťažko považovať za zlučiteľné s cieľmi Únie
v oblasti životného prostredia, zohľadňuje praktické aspekty.
Zdanenie elektriny vyrábanej na palube by si v skutočnosti vyžadovalo
vyhlásenie majiteľa, často usadeného v tretej krajine, alebo
prevádzkovateľa plavidla o množstve spotrebovanej elektriny. V uvedenom
vyhlásení by sa ďalej musel určiť podiel elektriny spotrebovanej
v teritoriálnych vodách členského štátu, v ktorom je daň
splatná. Povinnosť robiť takéto vyhlásenia pre každý členský
štát, ktorého teritoriálnych vôd sa to týka, by pre majiteľov plavidiel
znamenalo obrovskú administratívnu záťaž. Za týchto okolností môže
byť odôvodnené nepenalizovať menej znečisťujúcu alternatívu,
ktorú predstavuje elektrická energia z pobrežia, a povoliť
Nemecku uplatňovať nižšiu sadzbu dane.
Pokiaľ ide o elektrinu spotrebovanú
a plavidlách kotviacich v prístavoch na vnútrozemských vodných
cestách, na rozdiel od situácie v námorných prístavoch je oslobodenie
elektriny vyrábanej na palube pre členské štáty len dobrovoľné
[článok 15 ods. 1 písm. f)]. Členským štátom preto žiadna právna
prekážka nebráni v tom, aby k elektrickej energii z pobrežia
a výrobe elektriny na palube plavidiel v prístavoch na vnútrozemských
vodných cestách pristupovali rovnako. Možnosť, ktorú poskytuje článok
15 ods. 1 písm. f) danej smernice, a to nezdaňovať elektrinu
vyrábanú na palube, však zákonodarca opäť vysvetľuje praktickými
aspektmi, a zároveň je táto možnosť úzko prepojená s voliteľnými
daňovými zvýhodneniami pre plavbu vo vnútrozemských vodách. Väčšina
členských štátov, medzi nimi aj Nemecko, sa rozhodla nezdaňovať
palivá používané na tieto účely. Pokiaľ ide o Rýn a jeho
prítoky, daňové oslobodenie je navyše zakotvené v medzinárodnej
dohode([13]),
ktorú Nemecko ratifikovalo. Zároveň sa nepovažuje za praktické osobitne
zdaňovať vstupné palivo používané na výrobu elektriny na palube([14]), keďže by sa
v takom prípade predpokladalo minimálne to, že sa bude rozlišovať
medzi palivom používaným na výrobu elektriny a palivom používaným na
plavbu. Pri rozhodovaní, či rozšíriť oslobodenie od dane
vzťahujúce sa na námornú dopravu na palivá používané pri plavbe vo
vnútrozemských vodách, členské štáty zohľadňujú viaceré aspekty,
vrátane širších cieľov vnútroštátnej dopravnej politiky, ako sú aspekty
životného prostredia, ktoré ich môžu viesť k tomu, že palivá
používané na tieto účely nezdania.
V tejto fáze sa preto považuje za odôvodnené
ponechať Nemecku možnosť oslobodiť od dane elektrickú energiu
z pobrežia určenú pre prístavy na vnútrozemských vodných cestách.
Vnútorný trh a spravodlivá
hospodárska súťaž
Z hľadiska vnútorného trhu a spravodlivej
hospodárskej súťaže by sa požadovaným opatrením zmenšila existujúca
deformácia medzi obomi konkurujúcimi si zdrojmi elektriny pre lode v kotviskách,
t.j. výrobou elektriny na palube a elektrickou energiou z pobrežia,
ktorá je spôsobená oslobodením lodných palív od dane.
Pokiaľ ide o hospodársku súťaž
medzi prevádzkovateľmi plavidiel, najprv treba zopakovať, že
podľa informácií, ktoré má Komisia k dispozícii, v súčasnosti
elektrickú energiu z pobrežia využíva komerčne veľmi málo
plavidiel. Hoci opatrenie poskytne spoločnostiam lodnej dopravy výhodu
v tom zmysle, že budú môcť nakupovať elektrinu lacnejšie v porovnaní
so spoločnosťami pôsobiacimi v iných odvetviach, neočakáva
sa, že posudzované opatrenie výrazne naruší konkurenčné prostredie v odvetví
lodnej dopravy. Hoci presné odhady nákladov závisia v rozhodujúcej miere
od vývoja cien ropy, a robia sa preto veľmi ťažko, dostupné
údaje([15])
a informácie poskytnuté Nemeckom naznačujú, že z celkového
hľadiska by vo väčšine prípadov ani úplné oslobodenie od dane
neznížilo prevádzkové náklady na elektrickú energiu z pobrežia pod
úroveň nákladov na výrobu elektriny na palube, a v žiadnom
prípade by preto pre prevádzkovateľov plavidiel využívajúcich elektrickú
energiu z pobrežia nepredstavovalo významnú konkurenčnú výhodu
voči prevádzkovateľom využívajúcim výrobu elektriny na palube.
V danom prípade je riziko významného narušenia uvedeného druhu menšie,
keďže Nemecko má v úmysle dodržiavať minimálnu úroveň
zdanenia stanovenú v smernici 2003/96/ES.
Pokiaľ ide o hospodársku súťaž
medzi prístavmi, v situácii, keď (ako sa už uviedlo) sa napriek
zníženiu dane využívanie elektrickej energie z pobrežia minimálne v krátkodobom
horizonte nestane pravdepodobne hospodárnejšie ako výroba elektriny na palube,
nie je ani pravdepodobné, že toto zníženie dane v prípade elektrickej
energie z pobrežia významne naruší hospodársku súťaž medzi prístavmi
tým, že by plavidlá menili trasy v závislosti od dostupnosti takejto
možnosti. Nemecké orgány zdôrazňujú, že využívanie elektrickej energie
z pobrežia je obmedzené nielen z dôvodu absencie prístavných
zariadení alebo vyšších nákladov, ale aj kvôli chýbajúcim medzinárodne
schváleným technickým normám pre pripojenie lodí na elektrickú sieť.
Možno ešte dodať, že časový rámec,
pre ktorý sa navrhuje povoliť uplatňovanie zníženej sadzby dane, do
veľkej miery odráža časový rámec ôsmich rokov na oslobodenie od dane
pre elektrickú energiu z pobrežia, ktorý je uvedený v návrhu Komisie.
Obdobie uplatňovania opatrenia
a vývoj rámca EÚ pre zdaňovanie energie
Obdobie uplatňovania výnimky by v zásade
malo byť dostatočne dlhé, aby neodradilo prevádzkovateľov
prístavov od vykonania potrebných investícií. V tomto konkrétnom prípade
by sa obdobie uplatňovania opatrenia predĺžilo a zvýšil by sa
rozsah zníženia dane na základe návrhu Komisie na revíziu smernice o zdaňovaní
energie, v ktorom sa počíta s povinným oslobodením elektrickej
energie z pobrežia na obdobie ôsmich rokov po nadobudnutí jeho
účinnosti. Výnimka by však nemala ohroziť budúci vývoj existujúceho
právneho rámca a mala by zohľadňovať možné prijatie zo
strany Rady právneho aktu na základe návrhu Komisie na zmenu smernice o zdaňovaní
energie. Za daných okolností sa zdá vhodné udeliť požadované povolenie na
maximálne obdobie šiestich rokov, ktoré umožňuje smernica, avšak s výhradou
nadobudnutia účinnosti všeobecných ustanovení v tejto oblasti ešte
pred predpokladaným skončením platnosti tohto povolenia. Toto obdobie
poskytne právnu istotu prevádzkovateľom lodí a prístavov, ktorí musia
naplánovať svoje investície do zariadení na zásobovanie elektrickou
energiou z pobrežia alebo vybavenia na palubách plavidiel. Takisto umožní
nemeckým orgánom zhromaždiť viac údajov pre budúce opätovné posúdenie
opatrenia.
Pravidlá štátnej pomoci
Sadzba dane vo výške 0,50 EUR/MWh, s ktorou
počítajú nemecké orgány, rešpektuje minimálnu úroveň zdanenia
podľa článku 10 smernice 2003/96/ES. Toto opatrenie preto
spĺňa jednu z podmienok stanovených v článku 44
nariadenia Komisie (EÚ) č. 651/2014([16]),
v ktorom sú stanovené podmienky, za ktorých je takéto opatrenie oslobodené
od notifikačnej povinnosti, ktorá sa vzťahuje na štátnu pomoc. Avšak
v tejto chvíli nie je možné zistiť, či sú všetky podmienky
stanovené v uvedenom nariadení splnené, a návrh vykonávacieho
rozhodnutia Rady Komisii nebráni v tom, aby od Nemecka požadovala
dodržanie pravidiel štátnej pomoci.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Tento návrh vychádza zo žiadosti predloženej
Nemeckom a týka sa iba tohto členského štátu.
Získavanie a využívanie expertízy
Externá expertíza nebola potrebná.
Posúdenie vplyvu
Tento návrh sa týka povolenia pre konkrétny
členský štát na jeho vlastnú žiadosť.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Zásada subsidiarity
Oblasť nepriameho zdaňovania, na
ktorú sa vzťahuje článok 113 ZFEÚ, nepatrí sama osebe do
výlučnej právomoci Európskej únie v zmysle článku 3 ZFEÚ.
Vykonávanie právomocí členskými štátmi
v tejto oblasti je však striktne vymedzené a obmedzené existujúcimi
právnymi predpismi EÚ. Podľa článku 19 smernice 2003/96/ES je iba
Rada oprávnená udeliť členskému štátu povolenie na zavedenie
ďalších oslobodení alebo úľav v zmysle uvedeného ustanovenia.
Členské štáty nemôžu Radu zastúpiť.
Návrh je preto v súlade so zásadou
subsidiarity.
Zásada proporcionality
Tento návrh je v súlade so zásadou
proporcionality. Zníženie dane neprekračuje rámec toho, čo je
potrebné na dosiahnutie predmetného cieľa (pozri uvedené posúdenie
aspektov týkajúcich sa vnútorného trhu a spravodlivej hospodárskej
súťaže).
Výber nástrojov
Navrhovaný(-é) nástroj(-e): rozhodnutie Rady.
V článku 19 smernice 2003/96 sa stanovuje
iba tento druh opatrenia.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Toto opatrenie nepredstavuje pre Úniu
finančnú ani administratívnu záťaž. Návrh preto nemá vplyv na
rozpočet Európskej únie.
2014/0247 (NLE)
Návrh
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa Nemecku povoľuje
uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie priamo
dodávanej plavidlám kotviacim v prístavoch v súlade s článkom
19 smernice 2003/96/ES
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES
z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca
Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny([17]), a najmä na jej
článok 19,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Vykonávacím rozhodnutím Rady
2011/445/EÚ sa Nemecku povolilo do 16. júla 2014 uplatňovať
zníženú sadzbu dane z elektrickej energie priamo dodávanej plavidlám
kotviacim v prístave (ďalej len „elektrická energia z pobrežia“)
v súlade s článkom 19 smernice 2003/96/ES.
(2)       Listom z 26. februára
2014 Nemecko požiadalo o povolenie naďalej uplatňovať
zníženú sadzbu dane z elektrickej energie podľa článku 19
smernice 2003/96/ES v prípade elektrickej energie z pobrežia.
(3)       Prostredníctvom zníženia
dane, ktoré Nemecko zamýšľa uplatňovať, chce podporiť
väčšie využívanie elektrickej energie z pobrežia ako spôsobu
uspokojovania energetických potrieb lodí v kotviskách prístavov, ktorý je
v porovnaní so spaľovaním lodných palív na palubách plavidiel menej
škodlivý pre životné prostredie.
(4)       Keďže sa využívaním
elektrickej energie z pobrežia zabraňuje vzniku emisií látok
znečisťujúcich ovzdušie pochádzajúcich zo spaľovania lodných
palív na palubách plavidiel v kotviskách, prispieva to k zlepšeniu
kvality miestneho ovzdušia v prístavných mestách. Očakáva sa preto,
že predmetné opatrenie prispeje k cieľom politiky Únie v oblasti
ochrany životného prostredia, zdravia a klímy.
(5)       Udelením povolenia Nemecku,
aby na elektrickú energiu z pobrežia uplatňovalo zníženú sadzbu dane,
sa neprekročí rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného
cieľa, keďže výroba elektriny na palube zostane vo väčšine
prípadov aj naďalej konkurencieschopnejšou alternatívou. Z rovnakého
dôvodu, a vzhľadom na súčasnú pomerne nízku mieru preniknutia
tejto technológie na trh, dané opatrenie v období jeho uplatňovania
pravdepodobne nepovedie k významnému narušeniu hospodárskej súťaže
a nebude teda mať nepriaznivý vplyv na riadne fungovanie vnútorného
trhu.
(6)       Z článku 19 ods. 2
smernice 2003/96/ES vyplýva, že každé povolenie udelené podľa uvedeného
ustanovenia musí byť prísne časovo obmedzené. Keďže toto obdobie
musí byť dostatočne dlhé na to, aby umožňovalo riadne posúdenie
opatrenia, a zároveň nesmie ohroziť budúci vývoj existujúceho
právneho rámca, je vhodné udeliť požadované povolenie na
šesťročné obdobie, avšak s výhradou nadobudnutia účinnosti
všeobecných ustanovení v tejto oblasti ešte pred predpokladaným
skončením platnosti tohto povolenia.
(7)       S cieľom poskytnúť
právnu istotu prevádzkovateľom lodí a prístavov a zabrániť
možnému zvýšeniu administratívnej záťaže pre distribútorov a ďalších
distribútorov elektrickej energie, ktoré by mohli nastať v dôsledku
zmien sadzby spotrebnej dane uplatňovanej na elektrickú energiu z pobrežia,
malo by sa zabezpečiť, aby Nemecko mohlo uplatňovať
osobitné zníženie dane, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, bez
prerušenia. Požadované povolenie by sa preto malo udeliť s účinnosťou
od 17. júla 2014 v priamej nadväznosti na opatrenia uplatňované
predtým na základe vykonávacieho rozhodnutia Rady 2011/445/EÚ.
(8)       Týmto rozhodnutím nie je
dotknuté uplatňovanie pravidiel Únie týkajúcich sa štátnej pomoci,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Nemecku sa týmto povoľuje
uplatňovať zníženú sadzbu dane z elektrickej energie v prípade
elektrickej energie priamo dodávanej plavidlám iným ako súkromným
rekreačným plavidlám kotviacim v prístavoch („elektrická energia
z pobrežia“) za predpokladu, že budú dodržané minimálne úrovne zdanenia
v súlade s článkom 10 smernice 2003/96/ES.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom jeho oznámenia.
Uplatňuje sa od 17. júla 2014.
Účinnosť rozhodnutia sa skončí
16. júla 2020.
Pokiaľ by však Rada konajúc na základe
článku 113 ZFEÚ ustanovila všeobecné pravidlá daňového zvýhodnenia
elektrickej energie z pobrežia, toto rozhodnutie sa prestane
uplatňovať dňom nadobudnutia účinnosti uvedených
všeobecných pravidiel.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené Spolkovej
republike Nemecko.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
([1])            Smernica
Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho
rámca spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny
(Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).
([2])            Ú.
v. EÚ L 191, 22.7.2011, s. 22.
([3])            Odporúčanie
Komisie 2006/339/ES z 8. mája 2006 týkajúce sa podpory využívania
pobrežnej elektrickej siete pre lode kotviace v prístavoch
Spoločenstva (Ú. v. EÚ L 125, 12.5.2006).
([4])            KOM(2009)
8 v konečnom znení z 21. januára 2009.
([5])            Pozri
smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES z 21. mája 2008
o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe
(Ú. v. EÚ L 152, 11.6.2008).
([6])            Pozri
poznámku pod čiarou č. 3.
([7])            KOM(2007)
575 v konečnom znení z 10. októbra 2007.
([8])            SEK(2007)
1278 v konečnom znení z 10. októbra 2007.
([9])            COM(2013)
18 final z 24. januára 2013.
([10])           KOM(2011)
169 v konečnom znení z 13. apríla 2011.
([11])           Komisia
už pri skoršej príležitosti odhadla, že prechod na elektrickú energiu z pobrežia
povedie k priemernému zníženiu emisií CO2 o 50 %,
pozri poznámku pod čiarou č. 2. Dosah predmetného opatrenia sa
môže od tejto priemernej hodnoty značne líšiť, keďže v rozhodujúcej
miere závisí od uhlíkovej náročnosti príslušnej oblasti trhu a presného
času, v ktorom sa nastane dodatočný dopyt po elektrine.
([12])           Smernica
Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v niektorých
kvapalných palivách, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 93/12/EHS (Ú.
v. ES L 121, 11.5.1999, s. 13 – 18).
([13])           Pozri
článok 1 Dohody zo 16. mája 1952 medzi štátmi, ktorými preteká Rýn,
a Belgickom o colnom a fiškálnom režime pre vykurovací olej
používaný na dodávku lodiam plaviacim sa po Rýne (Bundesgesetzblatt 1953,
časť II, s. 531).
([14])           Pozri
článok 21 ods. 5 tretí pododsek smernice 2003/96/ES.
([15])           Pozri:
Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre životné prostredie, Service
Contract Ship Emissions: Assignment, Abatement and Market-based Instruments,
Task 2a – Shore-Side Electricity, august 2005,
http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Analýza nákladov
sa vykonala pre tri prístavy: Göteborg (Švédsko), Juneau a Long Beach
(USA).
([16])           Nariadenie
Komisie (ES) č. 651/2014 zo 17. júna 2014 o vyhlásení
určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom
podľa článkov 107 a 108 zmluvy (Ú. v. EÚ L 187, 26.6.2014, s.
1).
([17])            Ú.
v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 7. 2017
            COM(2017) 369 final
            2017/0153(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa Rakúsko a Rumunsko oprávňujú prijať v záujme Európskej únie pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Cieľom Haagskeho dohovoru z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí (ďalej len „dohovor z roku 1980“), ktorý doteraz ratifikovalo 97 krajín vrátane všetkých členských štátov EÚ, je obnoviť pôvodný stav bezodkladným vrátením neoprávnene premiestnených alebo zadržiavaných detí prostredníctvom systému spolupráce medzi ústrednými orgánmi určenými zmluvnými stranami.

               Keďže predchádzanie únosom detí je podstatnou súčasťou politiky EÚ zameranej na podporu práv dieťaťa, Európska únia aktívne pôsobí na medzinárodnej úrovni s cieľom zlepšiť uplatňovanie dohovoru z roku 1980 a nabáda tretie krajiny, aby k nemu pristúpili.

               Panama uložila dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 2. februára 1994. Dohovor nadobudol v Paname platnosť 1. mája 1994.

               Dohovor z roku 1980 je už v platnosti medzi Panamou a 26 členskými štátmi EÚ. Iba Rakúsko a Rumunsko ešte neprijali pristúpenie Panamy k dohovoru.

               Uruguaj uložil dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 18. novembra 1999. Dohovor nadobudol v Uruguaji platnosť 1. februára 2000.

               Dohovor z roku 1980 je už v platnosti medzi Uruguajom a 25 členskými štátmi EÚ. Iba Rakúsko, Dánsko a Rumunsko ešte neprijali pristúpenie Uruguaja k dohovoru.

               Kolumbia uložila dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 13. decembra 1995. Dohovor nadobudol v Kolumbii platnosť 1. marca 1996.

               Dohovor z roku 1980 je už v platnosti medzi Kolumbiou a 25 členskými štátmi EÚ. Iba Rakúsko, Dánsko a Rumunsko ešte neprijali pristúpenie Kolumbie k dohovoru.

               Salvádor uložil dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 5. februára 2001. Dohovor nadobudol v Salvádore platnosť 1. mája 2001.

               Dohovor z roku 1980 je už v platnosti medzi Salvádorom a 25 členskými štátmi EÚ. Iba Rakúsko, Dánsko a Rumunsko ešte neprijali pristúpenie Salvádoru k dohovoru.

               Podľa článku 38 ods. 4 dohovoru z roku 1980 sa dohovor uplatňuje medzi pristupujúcou krajinou a zmluvnými štátmi, ktoré vyhlásia, že pristúpenie prijali.

               Skutočnosť, že EÚ má výlučnú právomoc vo veci prijatia pristúpenia tretej krajiny k dohovoru z roku 1980, potvrdil Súdny dvor Európskej únie, ktorý rozhodoval na základe iniciatívy Komisie.

               Súdny dvor Európskej únie vo svojom stanovisku 1/13 zo 14. októbra 2014 uviedol, že prijatie pristúpenia tretieho štátu k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí patrí do výlučnej právomoci Únie.

               Súdny dvor trval na potrebe jednotnosti na úrovni EÚ, aby sa zabránilo premenlivej geometrii (géométrie variable) medzi členskými štátmi.

               Keďže problematika medzinárodných únosov detí patrí do výlučnej vonkajšej právomoci Európskej únie, rozhodnutie o prípadnom prijatí pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru sa musí prijať formou rozhodnutia Rady na úrovni EÚ. Rakúsko a Rumunsko by preto mali v záujme Európskej únie urobiť vyhlásenie o prijatí pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvadoru.

               Prijatie Rakúskom a Rumunskom by malo urobiť dohovor z roku 1980 uplatniteľným medzi Uruguajom, Kolumbiou, Salvádorom a všetkými členskými štátmi EÚ s výnimkou Dánska. Dohovor z roku 1980 sa vo vzťahu k Paname začne uplatňovať vo všetkých členských štátoch EÚ.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami politík v oblasti tejto politiky

               Pokiaľ ide o únosy detí rodičmi, Haagsky dohovor z roku 1980 je medzinárodným ekvivalentom nariadenia Rady (ES) č. 2201/2003 (známeho ako nariadenie Brusel IIa), ktoré predstavuje základný kameň justičnej spolupráce EÚ v manželských veciach a vo veciach rodičovských povinností
                  1
               .

               Jedným z hlavných cieľov nariadenia je zabrániť únosom detí medzi členskými štátmi stanovením postupov na zabezpečenie bezodkladného návratu dieťaťa do členského štátu, v ktorom má dieťa obvyklý pobyt. Nariadenie Brusel IIa na tento účel zahŕňa vo svojom článku 11 postup stanovený v Haagskom dohovore z roku 1980 a dopĺňa ho o objasnenie niektorých jeho aspektov, najmä vypočutie maloletého dieťaťa, časovú lehotu na vydanie rozhodnutia po podaní žiadosti o návrat a dôvody pre nenavrátenie dieťaťa. Zavádzajú sa v ňom aj ustanovenia, ktorými sa upravujú protichodné príkazy o vrátení alebo nevrátení dieťaťa vydané v rôznych členských štátoch.

               Európska únia na medzinárodnej úrovni podporuje pristúpenie tretích krajín k dohovoru z roku 1980, aby sa jej členské štáty mohli spoliehať na spoločný právny rámec na riešenie prípadov medzinárodných únosov detí.

               Od júna 2015 do decembra 2016 bolo prijatých už desať rozhodnutí Rady s cieľom prijať pristúpenie desiatich tretích krajín (Maroka, Singapuru, Ruskej federácie, Albánska, Andorry, Seychel, Arménska, Kórejskej republiky, Kazachstany a Peru) k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o medzinárodných únosoch detí
                  2
               .

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Tento návrh je zjavne spojený so všeobecným cieľom ochrany práv dieťaťa zakotveným v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Systém Haagskeho dohovoru z roku 1980 má za cieľ chrániť dieťa pred škodlivými vplyvmi únosu jedným z rodičov a zabezpečiť, aby dieťa mohlo udržiavať styk s oboma rodičmi, napríklad zabezpečením účinného výkonu práva styku.

               Za zmienku stojí tiež prepojenie na podporu používania mediácie pri riešení cezhraničných rodinných sporov. Smernica o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach
                  3
                sa takisto uplatňuje na rodinné právo v rámci spoločného európskeho justičného priestoru. Haagsky dohovor z roku 1980 tiež podporuje zmierlivé riešenie rodinných sporov. Jedna z príručiek osvedčených postupov podľa Haagskeho dohovoru z roku 1980, ktoré uverejnila Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného, je venovaná používaniu mediácie pri riešení medzinárodných rodinných sporov týkajúcich sa detí, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohovoru. Na podnet Európskej komisie bola táto príručka preložená okrem anglického a francúzskeho jazyka do všetkých jazykov EÚ, ako aj do arabského jazyka s cieľom podporiť dialóg so štátmi, ktoré ešte neratifikovali dohovor, a pomôcť hľadať konkrétne spôsoby riešenia problémov spôsobených medzinárodnými únosmi detí vo vzťahoch s krajinami, ktoré dohovor neratifikovali
                  4
               .

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Vzhľadom na skutočnosť, že rozhodnutie sa týka medzinárodnej dohody, uplatniteľným právnym základom je článok 218 Zmluvy o fungovaní Európskej únie spolu s článkom 81 ods. 3. Rada sa uznáša jednomyseľne po konzultácii s Európskym parlamentom.

               Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané nariadením (ES) č. 2201/2003, a preto sa zúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               •Proporcionalita

               Tento návrh je vypracovaný v súlade s už prijatými rozhodnutiami Rady týkajúcimi sa tej istej témy a nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa súdržnej činnosti EÚ v oblasti medzinárodných únosov detí tým, že sa zabezpečí, aby Rakúsko a Rumunsko v danej lehote prijali pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Rakúsko a Rumunsko, ktoré sa radili s Komisiou o svojej ochote prijať pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k dohovoru z roku 1980, zaujali kladné stanovisko.

               Z diskusií vedených na stretnutí expertov 24. apríla 2017 vyplynulo, že v tejto fáze neexistujú žiadne námietky voči prijatiu pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k dohovoru z roku 1980 Rakúskom a Rumunskom.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Keďže dohovor je už v platnosti v 26 členských štátoch vo vzťahu k Paname a v 25 členských štátoch vo vzťahu k Uruguaju, Kolumbii a Salvádoru, Komisia a experti členských štátov boli názoru, že v takýchto prípadoch nie je potrebné osobitné posúdenie situácie danej tretej krajiny.

               Experti členských štátov neuviedli žiadne problémy pri uplatňovaní dohovoru z roku 1980, pokiaľ ide o Panamu, Uruguaj, Kolumbiu a Salvádor.

               •Posúdenie vplyvu

               V súvislosti s desiatimi rozhodnutiami Rady prijatými v rokoch 2015 až 2016, pokiaľ ide o prijatie pristúpenia niekoľkých tretích krajín k Haagskemu dohovoru z roku 1980, sa vzhľadom na povahu tohto legislatívneho aktu nevykonalo žiadne osobitné posúdenie vplyvu. V každom prípade sa osobitné posúdenie situácie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru považovalo za nadbytočné vzhľadom na skutočnosť, že dohovor je už v platnosti v 26 alebo 25 členských štátoch EÚ, ako aj na ochotu Rakúska a Rumunska prijať pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Navrhované rozhodnutie nemá nijaký vplyv na rozpočet.

               5.OSTATNÉ PRVKY

               •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ

               Keďže sa návrh týka len oprávnenia Rakúska a Rumunska prijať pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k dohovoru z roku 1980, monitorovanie jeho vykonávania sa obmedzuje na dodržanie znenia vyhlásenia Rakúska a Rumunska a na dodržanie lehoty na jeho uloženie a oznámenie o uložení vyhlásenia Komisii, ako sa stanovuje v rozhodnutí Rady.

               2017/0153 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa Rakúsko a Rumunsko oprávňujú prijať v záujme Európskej únie pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 81 ods. 3 v spojení s jej článkom 218,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  5
               ,

               keďže:

               (1)Európska únia si stanovila za jeden zo svojich cieľov presadzovanie ochrany práv dieťaťa, ako sa uvádza v článku 3 Zmluvy o Európskej únii. Opatrenia na ochranu detí pred neoprávneným premiestňovaním alebo zadržiavaním sú zásadnou súčasťou tejto politiky.

               (2)Rada prijala nariadenie (ES) č. 2201/2003 („nariadenie Brusel IIa“), ktorého cieľom je chrániť deti pred škodlivými účinkami neoprávneného premiestnenia alebo zadržiavania a stanoviť postupy na zabezpečenie ich bezodkladného návratu do štátu ich obvyklého pobytu, ako aj zabezpečiť pre ne ochranu práv styku a opatrovníckych práv.

               (3)Nariadením Brusel IIa sa dopĺňa a posilňuje Haagsky dohovor z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí („Haagsky dohovor z roku 1980“), ktorým sa na medzinárodnej úrovni stanovuje systém povinností a spolupráce medzi zmluvnými štátmi a medzi ústrednými orgánmi a ktorý má za cieľ zabezpečiť bezodkladný návrat neoprávnene premiestnených alebo zadržiavaných detí.

               (4)Všetky členské štáty Únie sú zmluvnými stranami Haagskeho dohovoru z roku 1980.

               (5)Únia nabáda aj tretie štáty, aby pristúpili k Haagskemu dohovoru z roku 1980, a podporuje správne vykonávanie Haagskeho dohovoru z roku 1980 okrem iného účasťou – spolu s členskými štátmi – v osobitných výboroch, ktoré pravidelne zvoláva Haagska konferencia medzinárodného práva súkromného.

               (6)Spoločný právny rámec platný vo vzťahu medzi členskými štátmi Únie a tretími štátmi by mohol byť najlepším riešením citlivých prípadov medzinárodných únosov detí.

               (7)V Haagskom dohovore z roku 1980 sa stanovuje, že sa uplatňuje medzi pristupujúcim štátom a zmluvnými štátmi, ktoré vyhlásili, že toto pristúpenie prijali.

               (8)Haagsky dohovor z roku 1980 neumožňuje organizáciám regionálnej ekonomickej integrácie, akou je Únia, stať sa jeho zmluvnou stranou. Únia k nemu preto nemôže pristúpiť, a ani uložiť vyhlásenie o prijatí pristupujúceho štátu.

               (9)Na základe stanoviska Súdneho dvora Európskej únie 1/13 patria vyhlásenia o prijatí podľa Haagskeho dohovoru z roku 1980 do výlučnej vonkajšej právomoci Únie.

               (10)Panama uložila dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 2. februára 1994. Dohovor nadobudol v Paname platnosť 1. mája 1994.

               (11)Všetky dotknuté členské štáty s výnimkou Rakúska a Rumunska už pristúpenie Panamy k Haagskemu dohovoru z roku 1980 prijali. Panama prijala Bulharsko, Cyprus, Estónsko, Litvu, Lotyšsko, Maltu a Slovinsko. Posúdenie situácie v Panamy viedlo k záveru, že Rakúsko a Rumunsko sú v pozícii, aby prijali v záujme Únie pristúpenie Panamy podľa podmienok Haagskeho dohovoru z roku 1980.

               (12)Uruguaj uložil dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 18. novembra 1999. Dohovor nadobudol v Uruguaji platnosť 1. februára 2000.

               (13)Všetky dotknuté členské štáty s výnimkou Rakúska a Rumunska už pristúpenie Uruguaja k Haagskemu dohovoru z roku 1980 prijali. Uruguaj prijal Bulharsko, Estónsko, Litvu a Lotyšsko. Posúdenie situácie v Uruguaja viedlo k záveru, že Rakúsko a Rumunsko sú v pozícii, aby prijali v záujme Únie pristúpenie Uruguaja podľa podmienok Haagskeho dohovoru z roku 1980.

               (14)Kolumbia uložila dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 13. decembra 1995. Dohovor nadobudol v Kolumbii platnosť 1. marca 1996.

               (15)Všetky dotknuté členské štáty s výnimkou Rakúska a Rumunska už pristúpenie Kolumbie k Haagskemu dohovoru z roku 1980 prijali. Kolumbia prijala Bulharsko, Estónsko, Litvu, Lotyšsko a Maltu. Posúdenie situácie v Kolumbii viedlo k záveru, že Rakúsko a Rumunsko sú v pozícii, aby prijali v záujme Únie pristúpenie Kolumbie podľa podmienok Haagskeho dohovoru z roku 1980.

               (16)Salvádor uložil dokument o pristúpení k dohovoru z roku 1980 dňa 5. februára 2001. Dohovor nadobudol v Salvádore platnosť 1. mája 2001.

               (17)Všetky dotknuté členské štáty s výnimkou Rakúska a Rumunska už pristúpenie Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 prijali. Salvádor prijal Bulharsko, Estónsko, Litvu a Lotyšsko. Posúdenie situácie v Salvádoru viedlo k záveru, že Rakúsko a Rumunsko sú v pozícii, aby prijali v záujme Únie pristúpenie Salvádoru podľa podmienok Haagskeho dohovoru z roku 1980.

               (18)Preto by sa Rakúsko a Rumunsko mali oprávniť, aby v záujme Únie uložili svoje vyhlásenie o prijatí pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru v súlade s podmienkami uvedenými v tomto rozhodnutí. Ostatné členské štáty Únie, ktoré už pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 prijali, by preto nemali uložiť nové vyhlásenia o prijatí, keďže existujúce vyhlásenia zostávajú podľa medzinárodného práva verejného v platnosti.

               (19)Spojené kráľovstvo a Írsko sú viazané nariadením Brusel IIa, a preto sa zúčastňujú na prijatí a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (20)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.
                     Rakúsko a Rumunsko sa týmto oprávňujú v záujme Únie prijať pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí („Haagsky dohovor z roku 1980“).

               2.
                     Rakúsko a Rumunsko uložia najneskôr do ... [dvanásť mesiacov odo dňa prijatia tohto rozhodnutia] vyhlásenie o prijatí v záujme Únie pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 v tomto znení:

               „[ČLENSKÝ ŠTÁT – úplný názov] vyhlasuje, že prijíma pristúpenie Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z 25. októbra 1980 o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí v súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/…
                  6*“.

               3.
                     Rakúsko a Rumunsko informujú Radu a Komisiu o uložení svojho vyhlásenia o prijatí pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru a oznámia Komisii znenie vyhlásenia do dvoch mesiacov od jeho uloženia.

               Článok 2

               Členské štáty, ktoré uložili svoje vyhlásenia o prijatí pristúpenia Panamy, Uruguaja, Kolumbie a Salvádoru k Haagskemu dohovoru z roku 1980 pred dátumom prijatia tohto rozhodnutia, neukladajú nové vyhlásenia.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Rakúsku a Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 338, 23.12.2003, s. 31.

                     (2)
                  Bolo prijatých desať rozhodnutí Rady, ktorými sa členské štáty oprávňujú prijať k dohovoru z roku 1980 pristúpenie Andorry (rozhodnutie Rady 2015/1023 prijaté 15. júna 2015); Seychel (rozhodnutie Rady 2015/2354 prijaté 10. decembra 2015); Ruska (rozhodnutie Rady 2015/2355 prijaté 10. decembra 2015); Albánska (rozhodnutie Rady 2015/2356 prijaté 10. decembra 2015); Singapuru (rozhodnutie Rady 2015/1024 prijaté 15. júna 2015); Maroka (rozhodnutie Rady 2015/2357 prijaté 10. decembra 2015); Arménska (rozhodnutie Rady 2015/2358 prijaté 10. decembra 2015); Kórejskej republiky (rozhodnutie Rady 2016/2313 prijaté 8. decembra 2016 ), Kazachstanu (rozhodnutie Rady 2016/2311 prijaté 8. 12. 2016 ) a Peru (rozhodnutie Rady 2016/2312 prijaté 8. 12. 2016).

                     (3)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/52/ES z 21. mája 2008 o určitých aspektoch mediácie v občianskych a obchodných veciach (Ú. v. EÚ L 136, 24.5.2008, s. 3);

                     (4)

                     https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (6)
                  Ú. v.: vložte prosím číslo tohto rozhodnutia.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 3. 2016
            COM(2016) 119 final
            2016/0066(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii Únie v Rade pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva, a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1. Súvislosti

               Agentúra Európskej únie pre základné práva (ďalej len „agentúra“) bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 168/2007
                  1
                (ďalej len „nariadenie“).

               Podľa článku 2 nariadenia cieľom agentúry je poskytovať pomoc a odborné poznatky v oblasti základných práv príslušným inštitúciám, orgánom, úradom a agentúram Únie a jeho členských štátov pri vykonávaní práva Únie.

               Podľa článku 28 ods. 1 nariadenia je agentúra prístupná účasti kandidátskych krajín ako pozorovateľov. Článok 28 ods. 2 nariadenia stanovuje, že účasť a príslušné podmienky sa určia rozhodnutím príslušnej Asociačnej rady. V rozhodnutí sa uvedie najmä povaha, rozsah a spôsob účasti týchto krajín na činnosti agentúry v rámci stanovenom v článkoch 4 a 5 nariadenia. Na základe rozhodnutia Asociačnej rady sa agentúra bude môcť zaoberať otázkami základných práv v príslušnej kandidátskej krajine v rozsahu pôsobnosti článku 3 ods. 1 nariadenia v miere potrebnej na postupné zosúladenie krajiny s právom Únie.

               2. Navrhované rozhodnutie

               Komisia navrhuje Rade, aby prijala rozhodnutie o pozícii Únie v Rade pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti agentúry a príslušné podmienky. Navrhovaný jediný článok rozhodnutia stanovuje, že pozícia Únie je stanovená v návrhu rozhodnutia Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika (ďalej len „návrh rozhodnutia“), ktorý je pripojený k rozhodnutiu Rady. Návrh takéhoto návrhu rozhodnutia je tiež pripojený k návrhu Komisie. Spĺňa požiadavky článku 28 nariadenia.

               V súlade s jednou z hlavných zásad, na ktorej je nariadenie založené (t. j. zásadou, že činnosť agentúry vychádza z tematického prístupu na rozdiel od prístupu zameraného na jednotlivé krajiny), sa prostredníctvom návrhu rozhodnutia umožňuje, aby agentúra v Srbskej republike plnila úlohy stanovené v rámci článkov 4 a 5 nariadenia.

               V návrhu rozhodnutia sa takisto stanovuje, že Srbská republika do správnej rady agentúry vymenuje pozorovateľa a jeho náhradníka. Tieto osoby by mali spĺňať kritériá stanovené v článku 12 ods. 1 nariadenia. Zúčastnia sa na práci správnej rady rovnako ako členovia a ich náhradníci, ktorí boli vymenovaní členskými štátmi, avšak bez hlasovacieho práva.

               Návrh rozhodnutia obsahuje ustanovenia týkajúce sa finančného príspevku Srbskej republiky a zamestnancov (príloha I). K návrhu rozhodnutia je priložený finančný výkaz.

               Návrh rozhodnutia je v súlade so Služobným poriadkom úradníkov Európskej únie (ďalej len „služobný poriadok“) a Podmienkami zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie (ďalej len „PZOZ“), stanovenými nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68
                  2
               .

               2016/0066 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii Únie v Rade pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva, a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 352 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Komisie,

               keďže:

               (1)Európska rada na svojom zasadnutí v Luxemburgu v decembri 1997 stanovila, že účasť v agentúrach Únie je prostriedkom na urýchlenie predvstupovej stratégie. V záveroch Európskej rady sa stanovuje, že „agentúry Únie, na činnosti ktorých sa budú môcť podieľať kandidátske krajiny, sa stanovia prípad od prípadu“.

               (2)V nariadení Rady (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva (ďalej len „nariadenie“), sa stanovuje, že agentúra je prístupná účasti kandidátskych krajín ako pozorovateľov.

               (3)Srbská republika súhlasí so zámermi a cieľmi vytýčenými pre agentúru v nariadení a s rozsahom jej úloh a oblasťami jej činnosti v zmysle článkov 4 a 5 uvedeného nariadenia.

               (4)Konečným cieľom Srbskej republiky je stať sa členom Európskej únie a jej účasť na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva pomôže Srbskej republike dosiahnuť tento cieľ,

               ROZHODLA TAKTO:

               Jediný článok

               Pozícia, ktorú má Európska únia prijať v Rade pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva a príslušné podmienky, je stanovená v návrhu rozhodnutia Rady pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, ktorý je priložený k tomuto rozhodnutiu.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 z 15. februára 2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva, Ú. v. EÚ L 53, 22.2.2007, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1, naposledy zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 1023/2013 z 22. októbra 2013, Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 15.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 3. 2016
            COM(2016) 119 final
            PRÍLOHA
            Rozhodnutie o účasti Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007
            Sprievodný dokument
            k rozhodnutiu Rady
            o pozícii Únie v Rade pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva, a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007

               PRÍLOHA

               Rozhodnutie o účasti Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007

               Sprievodný dokument

               k rozhodnutiu Rady

               o pozícii Únie v Rade pre stabilizáciu a pridruženie EÚ – Srbská republika, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva, a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007

               RADA PRE STABILIZÁCIU A PRIDRUŽENIE EÚ – SRBSKÁ REPUBLIKA,

               so zreteľom na Dohodu o stabilizácii a pridružení medzi Európskou úniou na jednej strane a Srbskou republikou na strane druhej,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 168/2007, ktorým sa zriaďuje Agentúra Európskej únie pre základné práva, a najmä na jeho článok 28,

               keďže:

               (1) Európska rada na svojom zasadnutí v Luxemburgu v decembri 1997 stanovila, že účasť v agentúrach Únie je prostriedkom na urýchlenie predvstupovej stratégie. V záveroch Európskej rady sa stanovuje, že „agentúry, na činnosti ktorých sa budú môcť podieľať kandidátske krajiny, sa stanovia prípad od prípadu“.

               (2) Srbská republika súhlasí so zámermi a cieľmi vytýčenými pre Agentúru Európskej únie pre základné práva („agentúra“) a s rozsahom jej úloh a ich opisom v zmysle ustanovení nariadenia Rady (ES) č. 168/2007.

               (3) Je vhodné, aby sa agentúra zaoberala otázkami základných práv v Srbskej republike v rozsahu pôsobnosti článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007 v miere potrebnej na postupné zosúladenie krajiny s právom Únie.

               (4) Srbskej republike by sa preto malo umožniť, aby sa zúčastňovala na činnosti agentúry ako pozorovateľ a mali by sa stanoviť podmienky takejto účasti vrátane ustanovení o účasti na iniciatívach agentúry, o finančnom príspevku a zamestnancoch.

               (5) V súlade s článkom 12 ods. 2 písm. a) a článkom 82 ods. 3 písm. a) Podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie, ustanovenými v nariadení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68
                  1
               , môže riaditeľ agentúry vo výnimočných prípadoch povoliť zamestnanie štátnych príslušníkov Srbskej republiky, ktorí požívajú občianske práva v plnom rozsahu,

               ROZHODLA:

               Článok 1

               Srbská republika sa ako kandidátska krajina zúčastňuje na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva zriadenej nariadením Rady (ES) č. 168/2007 ako pozorovateľ.

               Článok 2

               1. Agentúra sa môže zaoberať otázkami základných práv v Srbskej republike v rozsahu pôsobnosti článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007 v miere potrebnej na postupné zosúladenie krajiny s právom Únie.

               2. Na tento účel môže agentúra v Srbskej republike plniť úlohy stanovené v článkoch 4 a 5 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007.

               Článok 3

               Srbská republika v súlade s ustanoveniami uvedenými v prílohe k tomuto rozhodnutiu finančne prispieva na činnosti agentúry uvedené v článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007.

               Článok 4

               1. Srbská republika vymenuje za pozorovateľa a jeho náhradníka osoby, ktoré spĺňajú kritériá stanovené v článku 12 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007. Môžu sa zúčastňovať na práci správnej rady rovnako ako členovia a ich náhradníci, ktorí boli vymenovaní členskými štátmi, avšak bez hlasovacieho práva.

               2. Srbská republika vymenuje jedného štátneho úradníka za národného styčného úradníka, ako je uvedené v článku 8 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007.

               3. Srbská republika oznámi Európskej komisii mená, spôsobilosť a kontaktné údaje osôb uvedených v odsekoch 1 a 2 do štyroch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

               Článok 5

               Údaje poskytované agentúre alebo údaje pochádzajúce od nej sa môžu uverejniť a sprístupnia sa verejnosti, ak sa v Srbskej republike zabezpečí rovnaká úroveň ochrany dôverných informácií ako v rámci Únie.

               Článok 6

               Agentúra bude mať v Srbskej republike rovnakú právnu spôsobilosť ako právnické osoby zriadené podľa práva Srbskej republiky.

               Článok 7

               Aby agentúra a jej zamestnanci mohli plniť svoje úlohy, Srbská republika im poskytne rovnaké výsady a imunity, ako sú uvedené v článkoch 1 až 4, 5, 6, 10 až 13, 15, 17 a 18 Protokolu (č. 7) o výsadách a imunitách Európskej únie, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únie a k Zmluve o fungovaní Európskej únie.

               Článok 8

               Zmluvné strany prijmú všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia potrebné na splnenie záväzkov, ktoré im vyplývajú z tohto rozhodnutia, a oznámia ich Rade pre stabilizáciu a pridruženie.

               Článok 9

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť prvým dňom druhého mesiaca nasledujúceho po jeho prijatí.

               PRÍLOHA I

               FINANČNÝ PRÍSPEVOK SRBSKEJ REPUBLIKY NA AGENTÚRU EURÓPSKEJ ÚNIE PRE ZÁKLADNÉ PRÁVA

               1.Finančný príspevok stanovený v bode 2, ktorý má Srbská republika odviesť do rozpočtu Európskej únie, aby sa mohla zúčastňovať na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva („agentúra“), predstavuje plné náklady na jej účasť za prvé tri roky. Od štvrtého roku sa sumy určia v súlade s bodom 6.

               2.Finančný príspevok, ktorý má Srbská republika odviesť do rozpočtu Európskej únie za prvé tri roky, je stanovený takto:

                        Rok 1:

                        183 000 EUR

                        Rok 2:

                        186 000 EUR

                        Rok 3:

                        189 000 EUR

               3.Prípadná finančná podpora z programov pomoci Únie sa dohodne osobitne v súlade s príslušným programom Únie.

               4.S príspevkom Srbskej republiky sa bude hospodáriť v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách platným pre všeobecný rozpočet Európskej únie.

               5.Cestovné náklady a náklady na stravu a ubytovanie, ktoré vznikli zástupcom a odborníkom zo Srbskej republiky v súvislosti s ich účasťou na činnosti agentúry alebo na zasadnutiach týkajúcich sa vykonávania pracovného programu agentúry, uhrádza agentúra na rovnakom základe a v súlade s postupmi, ktoré v súčasnosti platia pre členské štáty Európskej únie.

               6.Po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia a na začiatku každého nasledujúceho roka Komisia zašle Srbskej republike výzvu na zaplatenie finančnej sumy zodpovedajúcej jej príspevku agentúre stanovenému podľa tohto rozhodnutia. Za prvý kalendárny rok svojej účasti Srbská republika zaplatí príspevok vypočítaný od dátumu začiatku účasti na činnosti do konca roka na pomernom základe. Príspevok na nasledujúce roky bude v súlade s týmto tabuľkou pod bodom 2. Počnúc štvrtým rokom bude príspevok upravený s prihliadnutím na prípadné zvýšenie alebo zníženie dotácií agentúry s cieľom zachovať analógiu medzi príspevkom pre Srbskú republiku a rozpočtom agentúry pre EÚ-28. Príspevok môže byť prehodnotený aj v nasledujúcich rozpočtových rokoch na základe najnovších štatistických údajov, ktoré uverejnil Štatistický úrad Európskej únie (Eurostat).

               7.Tento príspevok bude vyjadrený v eurách a uhradí sa na bankový účet Komisie Európskej únie vedený v eurách.

               8.Srbská republika uhradí svoj príspevok v súlade s výzvou na poskytnutie finančných prostriedkov najneskôr do 30 dní po tom, ako ju Komisia zašle.

               9.V prípade oneskoreného uhradenia príspevku sa Srbskej republike počnúc dňom splatnosti účtujú úroky z dlžnej čiastky. Úrokovaná sadzba zodpovedá úrokovej sadzbe uplatňovanej Európskou centrálnou bankou v deň splatnosti pre operácie banky vedené v eurách, zvýšenej o 1,5 percentuálneho bodu.

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.
                     RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

                  1.1.
                     Názov návrhu/iniciatívy

                  1.2.
                     Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

                  1.3.
                     Druh návrhu/iniciatívy

                  1.4.
                     Ciele

                  1.5.
                     Dôvody návrhu/iniciatívy

                  1.6.
                     Trvanie a finančný vplyv

                  1.7.
                     Plánovaný spôsob hospodárenia

               2.
                     OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

                  2.1.
                     Pravidlá monitorovania a predkladania správ

                  2.2.
                     Systémy riadenia a kontroly

                  2.3.
                     Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.
                     ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

                  3.1.
                     Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

                  3.2.
                     Odhadovaný vplyv na výdavky

                  3.2.1.
                     Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

                  3.2.2.
                     Odhadovaný vplyv na rozpočtové prostriedky agentúry

                  3.2.3.
                     Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje agentúry

                  3.2.4.
                     Súlad s platným viacročným finančným rámcom

                  3.2.5.
                     Príspevky od tretích strán

                  3.3.
                     Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  Rozhodnutie Rady o pozícii Únie, pokiaľ ide o účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti Agentúry Európskej únie pre základné práva, a o príslušných podmienkach v rámci nariadenia Rady (ES) č. 168/2007

               1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB
                  2

                  Oblasť politiky:

                        33
                        „Spravodlivosť a spotrebitelia“

                  Činnosť:
                        33 02
                        „Práva, rovnosť a občianstvo“

               1.3.Druh návrhu/iniciatívy

               Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie

               1.4.Ciele

               1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

                  Účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na práci agentúry prispeje k postupnému zosúladeniu s právom Únie a k úspešnej príprave krajiny na členstvo v Európskej únii.

               1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  Osobitný cieľ:

                  Navrhované rozhodnutie umožní Srbskej republike zúčastňovať sa na činnosti agentúry ako pozorovateľ a agentúre umožní zaoberať sa otázkami základných práv v Srbskej republike.

                  Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

                  33 02
                        „Práva, rovnosť a občianstvo“

               1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv

               Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.

                  Účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na práci agentúry prispeje k postupnému zosúladeniu s právom Únie a k úspešnej príprave krajiny na členstvo v Európskej únii.

               1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu

               Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.

                  Navrhované rozhodnutie umožní agentúre plniť v Srbskej republike úlohy stanovené v rámci článkov 4 a 5 nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 („nariadenie“).

                  Ukazovatele výkonnosti sú jadrom plánovania, monitorovania, podávania správ a hodnotenia činnosti agentúry. Ukazovatele stanovené rámcom merania výkonnosti (PMF) sa používajú na meranie celkovej výkonnosti agentúry. Rámec merania výkonnosti obsahuje ukazovatele na úrovni projektu, ktorými sa opisuje plánovaný výsledok jednotlivých opatrení, a najmä plánovanej iniciatívy, a krátkodobé, dlhodobé a nezáväzné ukazovatele, ktorých väčšina sa meria po ukončení opatrení. Dôležité je, že rámec PMF je prepojený so strategickým plánom aj s ročnými pracovnými programami. Rámec agentúry pre meranie výkonnosti zahŕňa intervenčnú logiku a zoznam ukazovateľov výkonnosti spolu so zodpovedajúcimi cieľmi, kritériami posudzovania, opatreniami, zdrojmi a nástrojmi. Rámec merania výkonnosti zoskupuje všetky informácie týkajúce sa výkonnosti a údajov podľa logického rámca. Rámec agentúry pre meranie výkonnosti je organizovaný spôsobom, ktorý podporuje analýzu výkonnosti (t. j. monitorovanie a vyhodnocovanie, ako aj podávanie správ) na rôznych úrovniach agentúry, t. j. na úrovni projektu, činnosti, tematickej oblasti a na strategickej úrovni a ktorý sa bude používať na monitorovanie realizácie iniciatívy. Ukazovatele sú diferencované predovšetkým podľa úrovne dosiahnutých výsledkov (t. j. výsledky, krátkodobé, dlhodobé a ambiciózne vplyvy) na jednotlivých úrovniach činností zobrazených v logickom modeli. Uvádzajú sa ročne (aj pre príslušné činnosti ABM/ABB, ktorých sa iniciatíva týka) v operačných pracovných programoch agentúry (programový dokument) a monitorovanie výkonnosti a hodnotenie sú zahrnuté v príslušnom dokumente (konsolidovaná výročná správa o činnosti).

               1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

                  Navrhované rozhodnutie by malo umožniť Srbskej republike zúčastňovať na činnosti agentúry ako pozorovateľ a agentúre by malo umožniť zaoberať sa otázkami základných práv v Srbsku, v rozsahu ustanovenom nariadením Rady (ES) č. 168/2007.

               1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie

                  Účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti agentúry prispeje k postupnému zosúladeniu krajiny s právom Európskej únie.

               1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Návrh nariadenia Rady (ES) č. 168/2007 obsahoval posúdenie vplyvu, ktoré sa zaoberalo geografickým rozsahom činností agentúry.

                  Európske stredisko pre monitorovanie rasizmu a xenofóbie (EUMC), ktoré bolo predchodcom Agentúry Európskej únie pre základné práva, realizovalo v rôznych kandidátskych krajinách (v roku 2003 v tých 10 krajinách, ktoré pristúpili k EÚ v roku 2004, ako aj v RO, BG, TR a HR) projekty PHARE, ktoré sa ukázali byť veľkým prínosom tak pre kandidátske krajiny, ako aj pre samotné EUMC.

               1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

                  Časť nákladov na účasť Srbskej republiky bude hradená z nástroja predvstupovej pomoci IPA.

               1.6.Trvanie a finančný vplyv

               Návrh/iniciatíva s účinnosťou od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia (pozri jeho článok 9) do pristúpenia Srbskej republiky k EÚ

               Finančný vplyv trvá od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia do pristúpenia Srbskej republiky k EÚ

               1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia
                  3

               Nepriame hospodárenie so zverením úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na subjekty uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Pravidlá monitorovania a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  Činnosť Agentúry Európskej únie pre základné práva, ako aj účasť kandidátskych krajín na jej činnostiach, musí byť v súlade s rámcom stanoveným v nariadení Rady (ES) č. 168/2007 pravidelne vyhodnocovaná, pričom sa zohľadní viacročný rámec agentúry a programové dokumenty.

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Zistené riziká

                  1. Poznatky pracovníkov o príslušnom trhu.

                  2. Špecifické problémy týkajúce sa zberu údajov o základných právach, ktoré vznikli v dôsledku nedostatku poskytovateľov na trhu.

                  3. Vplyv na proces zadávania zákaziek v dôsledku nedostupnosti poskytovateľov služieb pre zber údajov o základných právach.

                  4. Vplyv na výsledky výskumu v dôsledku nedostatočného zberu údajov alebo nedostupnosti údajov.

               2.2.2. Plánovaný spôsob kontroly

                  1. Analýza príslušných poznatkov, zručností a schopností požadovaných pre realizáciu opatrení a zistenie potrebnej odbornej prípravy pracovníkov.

                  2. Lepšie sledovanie činností zmluvných dodávateľov, najmä ak sú noví v oblasti poskytovania údajov o základných právach.

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia.

                  V záujme boja proti podvodom, korupcii a inému protiprávnemu konaniu sa na Agentúru Európskej únie pre základné práva vzťahujú bez obmedzení ustanovenia nariadenia (EÚ, Euratom) č. 883/2013.

                  Agentúra pristúpi k medziinštitucionálnej dohode z 25. mája 1999 medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Komisiou Európskych spoločenstiev o vnútornom vyšetrovaní vykonávanom Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a bezodkladne uplatní príslušné ustanovenia v rámci svojej stratégie boja proti podvodom a príslušného akčného plánu.

                  V rozhodnutiach o financovaní, ako aj v dohodách o vykonávaní a nástrojoch vykonávania, ktoré z nich vyplývajú, sa výslovne stanoví, že Dvor audítorov a OLAF môžu v prípade potreby vykonávať kontroly priamo na mieste u príjemcov finančných prostriedkov agentúry a zamestnancov zodpovedných za ich prideľovanie.

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

               Existujúce rozpočtové riadky

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                           výdavkov

                        Príspevky

                        Číslo
                        […][Názov……………...……………………………………………………………….]

                        DRP/NRP
                           4

                        krajín EZVO
                           5

                        kandidátskych krajín
                           6

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        3

                        33.0206

                        Agentúra Európskej únie pre základné práva

                        NRP

                        NIE

                        ÁNO

                        NIE

                        ÁNO

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        Číslo

                        3 ..……………………………………………………………….

                        Agentúra Európskej únie pre základné práva – FRA

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        SPOLU

                        Hlava 1 – Výdavky na zamestnancov

                        Záväzky

                        (1)

                        0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Platby

                        (2)

                        0,074

                        0,075

                        0,076

                        0,225

                        Hlava 2 – Budovy a rôzne prevádzkové výdavky

                        Záväzky

                        (1a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Platby

                        (2a)

                        0,020

                        0,021

                        0,021

                        0,062

                        Hlava 3 – Prevádzkové výdavky

                        Záväzky

                        (3a)

                        0,086

                        0,087

                        0,089

                        0,262

                        Platby

                        (3b)

                        0,086

                        0,087

                        0,089

                        0,262

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU
                        Agentúra Európskej únie pre základné práva

                        Záväzky

                        = 1 + 1a + 3

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

                        Platby

                        = 2 + 2a

                        + 3b

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

               Náklady agentúry sa pokryjú z pripísaných príjmov pochádzajúcich z finančného príspevku kandidátskej krajiny.

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        5

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        SPOLU

                        Komisia

                        • Ľudské zdroje

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        • Ostatné administratívne výdavky

                        Komisia SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHU 5
                        viacročného finančného rámca SPOLU

                        (Záväzky spolu = Platby spolu)

                        0,067

                        0,067

                        0,067

                        0,201

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky
                        OKRUHOV 1 až 5
                        viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        0,247

                        0,250

                        0,253

                        0,750

                        Platby

                        0,247

                        0,250

                        0,253

                        0,750

               3.2.2.Odhadovaný vplyv na rozpočtové prostriedky FRA

               Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov v sume 0,086 mil. EUR.

               Účasť Srbskej republiky ako pozorovateľa na činnosti agentúry umožní agentúre zaoberať sa otázkami základných práv v tejto krajine v rámci rozsahu pôsobnosti článku 3 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007 v miere potrebnej na postupné zosúladenie Srbskej republiky s právom Únie. Úlohy, ktoré agentúra môže vykonávať, sú stanovené v článku 4 nariadenie Rady (ES) č. 168/2007 a jej cieľové oblasti sú stanovené vo viacročnom rámci agentúry v súlade s článkom 5 nariadenia Rady (ES) č. 168/2007.

               3.2.3.Odhadovaný vplyv na ľudské zdroje agentúry FRA

               3.2.3.1.Zhrnutie

               Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        SPOLU

                        Úradníci (funkčná skupina AD)

                        Úradníci (funkčná skupina AST)

                        Zmluvní zamestnanci

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Dočasní zamestnanci

                        Vyslaní národní experti

                        SPOLU

                        1

                        1

                        1

                        1

               3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov pre Komisiu

               Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto)

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie)

                        0,5

                        0,5

                        0,5

                        XX 01 01 02 (delegácie)

                        XX 01 05 01 (nepriamy výskum)

                        10 01 05 01 (priamy výskum)

                        • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času – FTE)
                           7

                        XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového balíka prostriedkov)

                        XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách)

                        XX 01 04 yy
                           8

                        – ústredie
                           9

                        – delegácie

                        XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum)

                        10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum)

                        Iné rozpočtové riadky (uveďte)

                        SPOLU

                        0,5

                        0,5

                        0,5

               XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi generálnych riaditeľstiev, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci týchto GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacim GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        Administratívne, finančné a právne úlohy týkajúce sa účasti Srbskej republiky ako pozorovateľa na práci agentúry

                        Externí zamestnanci

                        Nepoužíva sa

               3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

               Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.

               3.2.5.Príspevky od tretích strán

               Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        Spolu

                        Srbská republika

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

                        Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU

                        0,180

                        0,183

                        0,186

                        0,549

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               ◻
                     vplyv na vlastné zdroje

               ⌧
                     vplyv na rôzne príjmy

               v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

                        Rozpočtový riadok príjmov:

                        Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku

                        Vplyv návrhu/iniciatívy
                           10

                        Rok
                        1

                        Rok
                        2

                        Rok
                        3

                        Článok 603.1

                        0,180

                        0,183

                        0,186

               V prípade rôznych pripísaných príjmov uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov.

                  33.02.06

               Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.

                  Pozri prílohu I k rozhodnutiu

                     (1)
                  Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1, naposledy zmenené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 1023/2013 z 22. októbra 2013, Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 15.

                     (2)
                  ABM: riadenie podľa činností; ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.

                     (3)
                  Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                  .

                     (4)
                  DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (5)
                  EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (6)
                  Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.

                     (7)
                  ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (8)
                  Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

                     (9)
                  Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).

                     (10)
                  Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.