				|

		52011PC0709

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o ustanovení programu Zdravie pre rast, tretieho viacročného akčného programu EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov 2014 – 2020 /* KOM/2011/0709 v konečnom znení - 2011/0339 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

Zdravie samo osebe nie
je len hodnotou – je aj hnacou silou rastu. Len zdravé obyvateľstvo môže dosiahnuť
úplný hospodársky potenciál. Odvetvie zdravotníctva poháňa inovácia a vysoko
kvalifikovaná pracovná sila. Výskum a vývoj v oblasti zdravotníctva má potenciál
dosiahnuť 0,3 % HDP. Odvetvie zdravotnej starostlivosti je jedno z najväčších
v EÚ: predstavuje približne 10 % hrubého domáceho produktu EÚ a zamestnáva jedného
z 10 pracovníkov, s vyšším ako priemerným podielom pracovníkov so vzdelaním tretieho
stupňa.
Zdravie preto hrá dôležitú
úlohu v programe stratégie Európa 2020. Komisia vo svojom oznámení z 29. júna 2011
„Rozpočet stratégie Európa 2020“[1] zdôraznila, že „podpora ľudského
zdravia je integrálnou súčasťou cieľov inteligentného a inkluzívneho
rastu uvedených v stratégii Európa 2020. Ak sú ľudia zdraví a aktívni dlhší
čas, má to pozitívny vplyv na produkciu a konkurencieschopnosť. Inovácia
v oblasti zdravotnej starostlivosti pomáha riešiť problém udržateľnosti
v tomto sektore v rámci kontextu demografických zmien“ a na dosiahnutie „inkluzívneho
rastu“ je dôležitá činnosť zameraná na zníženie rozdielov v zdraví.

Navrhovaný tretí akčný
program EÚ v oblasti zdravia (2014 – 2020) „Zdravie pre rast“ posilňuje
a zdôrazňuje prepojenia medzi hospodárskym rastom a zdravým obyvateľstvom
do väčšej miery ako predchádzajúce programy. Program je zameraný na činnosti
s jednoznačnou pridanou hodnotou EÚ v súlade s cieľmi stratégie Európa
2020 a prioritami súčasných politík.
Finančná kríza ešte
zdôraznila potrebu zlepšiť nákladovú efektívnosť systémov zdravotníctva.
Členské štáty sú vystavené tlaku nájsť rovnováhu medzi poskytnutím univerzálneho
prístupu k vysoko kvalitným zdravotným službám a príslušnými rozpočtovými obmedzeniami.
V tejto súvislosti je z hľadiska zabezpečenia ich schopnosti poskytovať
vysoko kvalitnú zdravotnú starostlivosť všetkým občanom teraz aj v budúcnosti
nesmierne dôležité úsilie členských „štátov“, ktoré ho podporujú, zlepšiť
udržateľnosť ich zdravotníckych systémov. Program Zdravie pre rast prispieva
k nájdeniu a uplatneniu inovačných riešení na zlepšenie kvality, účinnosti
a udržateľnosti zdravotníckych systémov a zároveň kladie dôraz na ľudský
kapitál a výmenu dobrých postupov.
Kľúčové ciele
stanovené v stratégii „Európa 2020 – Stratégia pre inteligentný, udržateľný
a inkluzívny rast“[2] všetky závisia od zvýšenia inovácií v oblasti zdravotníctva, ako uvádzajú
kľúčové iniciatívy ako Inovácia v Únii a digitálna agenda. Inovácia však
nespočíva iba v technológii a nových produktoch. Ide aj o inovácie v organizácii
a štruktúre, využívaní zdrojov, financovaní systémov.
Takéto inovácie v oblasti
zdravotníctva majú potenciál znížiť náklady na zdravotnú starostlivosť
a zvýšiť kvalitu starostlivosti. Mnohé oblasti navrhovaného programu Zdravie
pre rast, ako posúdenie zdravotníckej technológie (health technology assessment,
ďalej len „HTA“), zdravotnícke pomôcky, klinické štúdie a lieky, ale aj Európske
partnerstvo pre inovácie v oblasti aktívneho a zdravého starnutia majú za cieľ
posilniť väzbu medzi technologickými inováciami a ich prijímaním a uvádzaním
na trh, zatiaľ čo posilňujú bezpečnosť, kvalitu a účinnosť
zdravotnej starostlivosti. Ďalšie iniciatívy sa zameriavajú na podporu zavádzania
a prevádzkyschopnosti riešení elektronického zdravotníctva, napríklad zlepšenie
cezhraničného využívania registrov pacientov.
Prostredníctvom programu
sa bude ďalej podporovať lepšie predvídanie, plánovanie potrieb a prípravy
zdravotníckych pracovníkov, čo prispeje k organizačnej inovácii, ako aj
k inkluzívnemu rastu. To je v súlade s hlavnou iniciatívou EÚ 2020 pre nové zručnosti
a pracovné miesta a jej zameranie na flexibilitu a bezpečnosť, vybavenie
ľudí so správnymi schopnosťami pre súčasné aj budúce pracovné miesta,
lepšie pracovné podmienky a zlepšenie vytvárania nových pracovných miest. So starnutím
populácie a rastúcim dopytom po zdravotnej starostlivosti má zdravotníctvo veľký
potenciál na vytváranie nových pracovných miest.
Zdravotné problémy sú
jednou z hlavných príčin absencie z práce a predčasného odchodu do dôchodku. Udržať ľudí zdravých a aktívnych po dlhšiu dobu má
pozitívny vplyv na produktivitu a konkurencieschopnosť. Zvýšenie počtu
zdravých rokov života je základným predpokladom, aby mohla Európa uspieť v
zamestnaní 75 % ľudí vo veku 20 až 64 rokov a vyhnúť sa predčasnému
odchodu do dôchodku z dôvodu choroby. Okrem toho udržanie ľudí vo veku nad
65 rokov zdravých a aktívnych môže pôsobiť na účasť na trhu práce
a viesť k možným významným úsporám v rozpočtoch pre zdravotníctvo.
Všeobecné ciele programu
Zdravie pre rast by mali byť v spolupráci s členskými štátmi podpora inovácií
v oblasti zdravotnej starostlivosti a zvýšenie udržateľnosti zdravotných systémov,
zlepšenie zdravia občanov EÚ a ich ochrany pred cezhraničnými ohrozeniami
zdravia.
Zameriava sa na štyri
špecifické ciele so silným potenciálom pre hospodársky rast prostredníctvom lepšieho
zdravia:
(1)
vytváranie spoločných nástrojov a mechanizmov
na úrovni EÚ na riešenie nedostatku ľudských a finančných zdrojov a uľahčenie
šírenia inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom prispieť
k inovácii a udržateľnosti zdravotníckych systémov;
(2)
zlepšenie prístupu občanov EÚ k lekárskym odborným
poznatkom a informáciám o špecifických chorobách aj za hranicami štátov a rozvíjanie
spoločných riešení a pokynov na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti
a bezpečnosti pacientov s cieľom zlepšiť prístup k lepšej a bezpečnejšej
zdravotnej starostlivosti;
(3)
určenie, šírenie a podporovanie využívania
overených postupov pre nákladovo účinné preventívne opatrenia zameraním sa
na kľúčové rizikové faktory, najmä fajčenie, nadmerné užívanie alkoholu
a obezitu, ako aj HIV/AIDS, s dôrazom na cezhraničný rozmer, aby sa zabránilo
ochoreniam a podporovalo dobré zdravie; a
(4)
rozvíjanie spoločných prístupov a preukázanie
ich hodnoty pre lepšiu pripravenosť a koordináciu v čase zdravotnej pohotovosti
v záujme ochrany občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia.
V tomto návrhu nariadenia sú vymedzené všeobecné
ustanovenia, ktorými sa riadi program Zdravie pre rast a zrušuje rozhodnutie (ES)
č. 1350/2007.

2.
CIELE

Uvedené výzvy vyžadujú
od členských štátov v prvom rade a prednostne prijať priame opatrenie
na vnútroštátnej úrovni. Cieľom politiky EÚ v oblasti zdravia, ako sa uvádza
v zmluve, je dopĺňať a podporovať tieto vnútroštátne politiky
a podnecovať spoluprácu medzi členskými štátmi. Program poskytuje možnosti
na budovanie a posilňovanie mechanizmov spolupráce a procesov koordinácie medzi
členskými štátmi s cieľom určiť spoločné nástroje a najlepšie
postupy, ktoré vytvárajú synergie, prinášajú pridanú hodnotu EÚ a vedú k úsporám
z rozsahu, čím podporujú reformu za náročných okolností.

2.1.
Vytváranie spoločných nástrojov a mechanizmov na
úrovni EÚ na riešenie nedostatkov ľudských a finančných zdrojov a uľahčenie
využívania inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom prispieť
k inovačným a udržateľným zdravotníckym systémom

Členské štáty mnoho
rokov čelia rozpočtovým obmedzeniam, pokiaľ ide o udržateľnosť
ich rozpočtov na zdravotníctvo, ktoré predstavujú až 15 % verejných výdavkov
v niektorých členských štátoch[3].

K tomu sa pridáva starnúce
obyvateľstvo, zvyšujúce sa očakávania na vysoko kvalitné služby a vznik
nových, účinnejších, ale drahších technológií. Problémy zväčšuje obmedzovanie
verejných výdavkov v dôsledku finančnej krízy. Dôkazy[4] však naznačujú, že účinné
reformy zdravotníckych systémov majú potenciál obmedziť „nadmerný rast výdavkov“,
t. j. udržať výdavky na zdravotníctvo v súlade s rastom HDP.
Podporovaním úsilia členských
štátov zlepšovať efektívnosť a finančnú udržateľnosť zdravotnej
starostlivosti sa program zameriava na podnecovanie výrazného presunu prostriedkov
v tomto odvetví na najinovačnejšie a najhodnotnejšie výrobky a služby, ktoré
súčasne poskytujú najlepší trhový potenciál a úspory nákladov z dlhodobejšieho
hľadiska. Tiež sa snaží o podporu inovácií v organizácii zdravotnej starostlivosti
s cieľom výraznejšieho posunu ku komunitnej a integrovanej starostlivosti.
Reforma zdravotníckeho systému musí jednoznačne pozostávať zo zmesi okamžitých
prírastkov efektívnosti a dlhodobejšej strategickej činnosti, ktorá rieši kľúčové
hnacie sily nákladov. Napríklad európska spolupráca na hodnotení zdravotníckych
technológií nielenže zníži duplicitu a združovanie odborných poznatkov, ale
môže aj uvoľniť potenciál udržateľnej inovácie v oblasti zdravotníckych
výrobkov a služieb.
Investície v rámci štrukturálnych
fondov súvisiace so zdravím môžu zohrávať obzvlášť dôležitú úlohu v pomáhaní
členským štátom reformovať ich zdravotné systémy na národnej a regionálnej
úrovni, a to dosiahnutím štyroch špecifických cieľov v rámci tohto programu,
využívaním najlepších postupov a skúseností z pilotných projektov získaných prostredníctvom
programu Zdravie pre rast. Takto by sa posilnila spolupráca a synergie medzi programom
Zdravie pre rast a štrukturálnymi fondmi.
Keďže dostupnosť
neformálnej starostlivosti v rodinnom prostredí sa so starnúcim obyvateľstvom
a meniacimi sa štruktúrami rodiny znižuje, zvyšuje sa dopyt po formálnej, profesionálnej
starostlivosti. Zdravotná starostlivosť sa stáva takisto špecializovanejšou
a vyžaduje si intenzívnejšiu prácu a dlhší zácvik. Do roku 2020 bude v EÚ chýbať
jeden milión zdravotníckych pracovníkov a v prípade, že sa neprijme žiadne opatrenie,
15 % potrebnej starostlivosti zostane nepokrytej. Ak sa však bude úspešne riešiť,
výrazne zvýši príležitosti zamestnanosti a rastu.
Aby sa to dosiahlo, program
vyvinie spoločné nástroje a mechanizmy na úrovni EÚ, ktoré pomôžu vnútroštátnym
zdravotníckym systémom poskytovať viac starostlivosti za menej peňazí.
Inovačné riešenia sú potrebné na riešenie nedostatkov pracovnej sily a maximálne
zvýšenie efektívnosti zdravotníckych systémov pomocou inovačných výrobkov,
služieb, nástrojov a modelov. Na úspešnú realizáciu takýchto riešení bude tiež nutné
prekonať prekážky, akými sú verejné obstarávanie a neúčasť používateľov
na inovácii.
V tejto súvislosti sa
činnosti plánované v rámci tohto cieľa zameriavajú napríklad na pestovanie
európskej spolupráce na hodnotení zdravotníckej technológie (HTA) a skúmajú
potenciál elektronického zdravotníctva a IKT pre program Zdravie vrátane vyhradenej
siete elektronického zdravotníctva a spolupráce medzi elektronickými registrami
pacientov, ako časť zavádzania smernice o uplatňovaní práv pacientov
pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti[5].
Opatreniami sa budú riešiť aj nedostatky pracovnej sily v zdravotníctve a pomáhať
členským štátom pri reforme ich zdravotníckych systémov prostredníctvom združovania
a posilňovania odborných poznatkov v oblasti technického hodnotenia opatrení
príslušnej politiky.
Takisto podporia opatrenia
ustanovujúce vysoké štandardy pre bezpečnosť, kvalitu a účinnosť
pomôcok na lekárske využitie, ktoré sú požadované v cieľoch legislatívy EÚ
v tejto oblasti alebo k nim prispievajú, rovnako ako prispievajú k ustanoveniam
o elektronickom zdravotníctve a HTA v uvedenej smernici.
Program môže poskytnúť
podporu, v rámci jeho rôznych cieľov, aj osobitným akciám v rámci Európskeho
partnerstva pre inováciu v oblasti aktívneho a zdravého starnutia vo svojich troch
témach: inovácia v povedomí, prevencii a skorej diagnóze; inovácia v ošetrovaní
a starostlivosti a inovácia pre aktívne starnutie a nezávislý život.

2.2.
Zlepšenie prístupu občanov EÚ k lekárskym odborným
poznatkom a informáciám o špecifických chorobách aj za hranicami štátov, rozvíjanie
spoločných riešení a pokynov na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti
a bezpečnosti pacientov s cieľom zlepšiť prístup k lepšej a bezpečnejšej
zdravotnej starostlivosti

Zlepšovanie prístupu všetkých
občanov k zdravotnej starostlivosti bez ohľadu na ich príjem, spoločenský
status, lokalitu a národnosť je kľúčom k preklenutiu súčasných
značných nerovností v zdravotníctve. Všetci občania EÚ by mali mať
prístup k bezpečnej a vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti bez ohľadu
na ich okolnosti. V skutočnosti sa však prístup k zdravotnej starostlivosti
v EÚ stále podstatne líši. Zlý zdravotný stav má často podstatný vplyv na dostupnosť
účinnej zdravotnej starostlivosti a možnosti občanov konať podľa
zdravotníckych informácií. Ľudia s nízkym príjmom, sociálne vyčlenení
a tí, ktorí žijú v biednych regiónoch alebo mikro regiónoch môžu pociťovať
špecifické ťažkosti pri prístupe k zdravotnej starostlivosti. Činnosť
v rámci všetkých cieľov programu by mala pomôcť prispieť k preklenutiu
týchto nerovností riešením rôznych faktorov, ktoré spôsobujú a zvyšujú nerovnosti,
ako aj dopĺňať činnosť v rámci ostatných programov, ktoré
sú určené na zaoberanie sa sociálnymi a regionálnymi rozdielmi v rámci EÚ.

Na zlepšenie prístupu
k zdravotnej starostlivosti, najmä pri osobitných zdravotných stavoch, kde je vnútroštátna
kapacita nedostatočná, predstavuje jasnú pridanú hodnotu podpora pre vytváranie
sietí medzi špecializovanými európskymi referenčnými strediskami dostupnými
všetkým občanom v celej EÚ.
Okrem toho bude program
pokračovať v nepretržitej činnosti zameranej na určovanie, výmenu
a šírenie dobrých postupov v tejto oblasti a konsolidovať ju s cieľom
pomôcť členským štátom ďalej zlepšovať kvalitu a bezpečnosť
zdravotnej starostlivosti. Program zlepší prístup k odborným poznatkom v oblasti
medicíny prostredníctvom podpory zriadenia a vytvorenia systému európskych referenčných
sietí (vymedzenie ich kritérií a podmienok); a vývojom spoločných riešení a
usmernení pre kvalitu zdravotnej starostlivosti a bezpečnosť pacientov
v celej EÚ riešením celého radu otázok vrátane antimikrobiálnej rezistencie.
Akcie v rámci tohto cieľa
podporia aj opatrenia stanovujúce vysoké štandardy bezpečnosti, kvality a účinnosti
týkajúce sa krvi, orgánov, tkanív a buniek, farmaceutických produktov a práv pacientov
pri cezhraničnej starostlivosti požadovaných v cieľoch alebo prispievajúcich
k cieľom právnych predpisov EÚ v týchto oblastiach.

2.3.
Určenie, šírenie a podpora využívania validovaných
najlepších postupov pre nákladovo účinné preventívne opatrenia riešením kľúčových
rizikových faktorov, najmä fajčenia, zneužívania alkoholu a obezity, rovnako
ako HIV/AIDS, a to zameraním sa na cezhraničný rozmer, aby sa predišlo ochoreniam
a podporovalo sa dobré zdravie

Očakávaná dĺžka života v posledných desaťročiach
nebývalým spôsobom stúpla a v roku 2008 bola v EÚ u mužov 76,4 rokov a u žien 82,4
rokov. Na rozdiel od toho počet zdravo prežitých rokov stúpa omnoho pomalšie
a u mužov bol 60,9 rokov a u žien 62 rokov.
To znamená, že väčšia časť života
sa trávi v zlom zdraví, čo je jeden z faktorov spôsobujúcich špirálovitý rast
nákladov na zdravotníctvo a brzdiacich účasť na trhu práce. Zlý zdravotný
stav nepriaznivo ovplyvňuje rozvoj ľudského kapitálu, ktorý je pre rozvoj
znalostnej ekonomiky zásadne dôležitý.
Hlavnou príčinou úmrtí a zlej kvality života
v Európe sú chronické ochorenia. Viac ako 4 milióny ľudí v Európskej únii každý
rok umiera na chronické ochorenia (čo predstavuje 87 % predčasných úmrtí
v EÚ). Chronické ochorenia predstavujú aj obrovskú hospodársku záťaž, lebo
ľudia v rozkvete života strácajú schopnosť pracovať. Program zahŕňa
akciu na podporu úsilia členských štátov zameraného na predĺženie zdravých
a produktívnych rokov života populácie prostredníctvom prevencie chronických ochorení.

Mnohým chronickým ochoreniam možno predísť.
Často sú dôsledkom fajčenia, škodlivého užívania alkoholu, zlého stravovania
a nedostatočnej telesnej aktivity. Tieto rizikové faktory sa ďalej znásobujú
skrytými sociálno-ekonomickými, ako aj environmentálnymi faktormi.
Nejde len o veľký zdravotný problém, ale aj
o značnú hospodársku príležitosť. Správne investície nepovedú len k lepšiemu
zdraviu, ale aj k dlhšiemu a produktívnejšiemu životu a zníženiu nedostatku pracovných
síl. Ak budú Európania žiť zdravšie, budú schopní prispievať k hospodárstvu,
keď starnú – ako pracovníci, dobrovoľníci a spotrebitelia. Znalosti a
skúsenosti starších budú potrebné ešte viac u obyvateľstva s nízkou pôrodnosťou
a nedostatkom kvalifikovaných pracovníkov.
Prostredníctvom programu sa budú riešiť problémy
aj v týchto oblastiach podporovaním najlepších postupov v propagácii zdravia a nákladovo
efektívnej prevencie zacielenej na kľúčové určujúce faktory zdravia,
menovite na fajčenie, nadmernú spotrebu alkoholu a obezitu, ako aj HIV/AIDS,
so zameraním na cezhraničné problémy. Bude podporovať európsku spoluprácu
a vytváranie sietí na prevenciu chronických ochorení vrátane usmernení pre kvalitný
skríning rakoviny. Akcie v rámci tohto cieľa budú tiež podporovať opatrenia,
ktoré majú za svoj priamy cieľ ochranu verejného zdravia, pokiaľ ide o
tabakové výrobky a reklamy vyžadované alebo prispievajúce k cieľom právnych
predpisov EÚ v tejto oblasti.

2.4.
Rozvíjanie spoločných prístupov a preukazovanie
ich hodnoty pre lepšiu pripravenosť a koordináciu v čase zdravotnej pohotovosti
v záujme ochrany občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia

V
nedávnej minulosti čelila EÚ niekoľkým veľkým cezhraničným ohrozeniam
zdravia, ako napríklad chrípkovej pandémii alebo SARS-u. Kompetencia EÚ, pokiaľ
ide o koordináciu pripravenosti a reakcie na vážne cezhraničné ohrozenia zdravia,
je zakotvená v lisabonskej zmluve. V dôsledku ich povahy nie sú tieto ohrozenia
zdravia ohraničené vnútroštátnymi hranicami a žiadny členský štát, ani
Únia, ich nemôže efektívne riešiť sám. EÚ potrebuje byť dobre pripravená
na tieto hrozby, ktoré môžu veľmi ovplyvniť nielen zdravie a život občanov,
ale aj hospodárstvo.
Akcie plánované v rámci
tohto cieľa budú nápomocné pri vypracúvaní spoločných prístupov k príprave
na možné núdzové situácie, pokiaľ ide o zdravie, koordinovať a reagovať
na tieto núdzové situácie zdravia na európskej úrovni a podporiť budovanie
vnútroštátnych kapacít v oblasti pripravenosti a riadenia zdravotnej krízy s ohľadom
na medzinárodné iniciatívy. Cieľom je podporiť plánovanie pripravenosti
vrátane pripravenosti na chrípkovú pandémiu, riešiť rozdiely medzi členskými
štátmi, pokiaľ ide o kapacitu hodnotenia rizík, a v členských štátoch
podporovať budovanie kapacít na boj proti ohrozeniam zdravia, ako aj podporovať
schopnosť reagovať na ohrozenia zdravia na globálnej úrovni.
Ide aj o podporovanie
kapacity reagovať na ohrozenia zdravia na celosvetovej
úrovni. Akciami sa budú tiež podporovať opatrenia určené na ochranu a
zlepšenie odolnosti ľudského organizmu voči prenosným chorobám, najzávažnejším
cezhraničným chorobám, opatrenia týkajúce sa monitorovania, včasného varovania
pred nimi a boja proti cezhraničným ohrozeniam zdravia ktoré sú požadované
v cieľoch alebo prispievajú k cieľom právnych predpisov EÚ v týchto oblastiach.
V rámci všetkých štyroch
cieľov uvedeného programu sa podporia kroky o zdravotných informáciách a poznatkoch
s cieľom prispieť k rozhodovaniu na základe dôkazov vrátane zberu a analýzy
zdravotných údajov a rozsiahleho šírenia výsledkov programu. Tiež bude podporovať
činnosti vedeckých výborov vytvorených v súlade s rozhodnutím Komisie 2008/721/ES.

3.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU
3.1.
Konzultácia a odborné poradenstvo

Konzultácie zacielené
najmä na zástupcov členských štátov, národné kontaktné miesta, pracovnú skupinu
Rady pre verejné zdravie na vyššej úrovni a neformálnu radu pre zdravie. Dodatočné
poradenstvo expertov poskytlo fórum pre zdravotnú politiku EÚ, odborníci v oblasti
zdravotníctva a združenia pacientov. V nedávnych hodnoteniach programu vyjadrili
svoje názory aj ďalšie zainteresované strany programu, najmä príjemcovia.

Program Zdravie výrazne
podporili všetci účastníci rôznych konzultácií. Niektoré členské štáty
sa zhodli v názore, že by mal byť cielenejší, nákladovo efektívnejší a založený
na činnosti s preukázanou pridanou hodnotou EÚ, zatiaľ čo iné zastávali
názor, že by mal naďalej podporovať existujúce ciele a širokú paletu činností.
Národné kontaktné miesta
určené orgánmi členských „štátov“ uviedli, že program by mohol pomôcť
sformulovať vnútroštátne politiky a) poskytnutím najlepších postupov, b) využívaním
a výmenou praktických skúseností, odborných znalostí a vedomostí a c) poskytnutím
podpory pre otázky zdravia vo vnútroštátnom politickom programe. Fórum zdravotnej
politiky EÚ argumentovalo, že silný dôraz by sa mal klásť na určujúce
zdravotné faktory a zameranie na pacientov. Ďalej odporučilo, aby
sa program zaoberal úlohou určujúcich sociálnych faktorov.
Členské štáty, ako
aj zainteresované strany okrem toho uviedli potrebu aktívnejšej účasti všetkých
členských štátov EÚ v programe a zdôraznili, že program by mal byť užšie
prepojený so Zmluvou o fungovaní Európskej únie, stratégiou Európa 2020 a s existujúcimi
právnymi predpismi.

3.2.
Posúdenie vplyvu

V správe o posúdení vplyvu
sa analyzovali rôzne možnosti programu. Z hľadiska pomeru nákladov k prínosom
sa stanovila ako prioritná možnosť zodpovedajúca dobre zostavenému programu
s osobitnými, merateľnými, dosiahnuteľnými, relevantnými a časovo
viazanými cieľmi (SMART), uprednostňovanými činnosťami vytvárajúcimi
pridanú hodnotu EÚ a s lepším monitorovaním výsledkom a vplyvov. Program sa bude
zameriavať na:
·
prispievanie k uľahčeniu šírenia inovačných
riešení na zlepšenie kvality, efektívnosti a udržateľnosti zdravotníckych systémov
a zlepšenie prístupu k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti,
·
propagáciu dobrého zdravia a prevencie chorôb na úrovni
EÚ pomocou a dopĺňaním úsilia členských štátov zvýšiť počet
rokov, ktoré občania prežijú v zdraví,
·
podporovanie riešení pre cezhraničné ohrozenia
zdravia,
·
podporovanie akcií vyžadovaných súčasnými zákonnými
povinnosťami EÚ.
Rozpočet
v rámci tejto možnosti je približne 57 miliónov EUR ročne (v cenách roku 2011),
čo je v súlade s navrhovanými rozpočtovými prostriedkami pridelenými na
program Zdravie pre rast v oznámení „Rozpočet stratégie Európa 2020“ z júna
2011.

3.3.
Poskytovanie európskej pridanej hodnoty

Ako sa uvádza v článku
168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, činnosť EÚ musí dopĺňať
vnútroštátne politiky a podnecovať spoluprácu medzi členskými štátmi.
Program by mal prispievať len tam, kde členské štáty nemôžu konať
jednotlivo, alebo kde je koordinácia najlepším spôsobom postupu vpred.
Program urýchľuje
činnosť v oblastiach, kde existujú dôkazy o pridanej hodnote EÚ na základe
týchto kritérií: podpora výmeny najlepších postupov medzi členskými štátmi;
podpora sietí na zdieľanie znalostí alebo vzájomné učenie; riešenie cezhraničných
hrozieb s cieľom znížiť riziká a zmierniť ich dôsledky; riešenie
určitých otázok týkajúcich sa vnútorného trhu, kde má EÚ podstatnú legitímnu
právomoc zabezpečiť vysoko kvalitné riešenia vo všetkých členských
štátoch; uvoľnenie potenciálu inovácie v zdravotníctve; akcie, ktoré môžu viesť
k systému na referenčné porovnávanie; zlepšovanie úspor z rozsahu vyhýbaním
sa odpadu spôsobenému duplicitou a optimalizácia finančných prostriedkov.

3.4.
Zvyšovanie účinnosti programu

Program vychádza z výsledkov
prvého programu v oblasti verejného zdravia (2003 – 2008) a druhého programu v oblasti
zdravia (2008 – 2013) v súlade so závermi a odporúčaniami uvedenými v rôznych
hodnoteniach a auditoch vykonaných v súvislosti s týmito programami.
Cieľom nového programu je sústrediť sa
na menší počet akcií s preukázanou pridanou hodnotou EÚ, ktoré dodávajú konkrétne
výsledky, a reagovať na odhalené potreby alebo medzery. Program sa snaží zlepšiť
spôsob, akým členské štáty spolupracujú v oblasti zdravia, a poskytnúť
pákový efekt pre reformu vnútroštátnych zdravotných politík.
Činnosti za posledné
sedemročné obdobie a ročné pracovné programy by mali vychádzať z
viacročného plánu obmedzeného počtu akcií za rok. Okrem toho, že program
vychádza z poučení a výsledkov rôznych hodnotení, zavádza viacero nových prvkov:
·
ukazovatele pokroku na meranie a monitorovanie cieľov
a vplyvu programu,
·
pridaná hodnota EÚ ako kľúčový určujúci
faktor na stanovenie priorít ročných pracovných programov,
·
lepšie šírenie a oznamovanie výsledkov projektov tvorcom
politík,
·
stimuly na podnietenie väčšej účasti členských
štátov s nižším hrubým domácim produktom (HDP) v programe. To bude pre tieto členské
štáty znamenať vyššiu mieru spolufinancovania.
Zjednodušenie
Revízia finančného nariadenia prispeje k uľahčeniu účasti
na programoch EÚ, napríklad zjednodušením pravidiel, znížením nákladov na účasť,
urýchlením zadávania zákaziek a poskytovaním spoločného miesta kontroly v záujme
ľahšieho prístupu príjemcov k financovaniu zo strany EÚ. Program bude maximálne
využívať ustanovenia revidovaného finančného nariadenia EÚ, najmä ďalším
zjednodušením požiadaviek na predkladanie správ vrátane širšieho využívania on-line
nahlasovania.
Návrh nového programu
zahŕňa zjednodušenie vykonávania a riadenia:
1. Úroveň podielu
Únie na financovaní grantov na akcie, na spolufinancovaní akcií príslušnými orgánmi
členských štátov alebo tretích krajín alebo mimovládnymi organizáciami poverenými
týmito orgánmi, a prevádzkových grantov bude zharmonizované na 60 % oprávnených
nákladov a až do výšky 80 % v prípadoch výnimočného úžitku.
2. Dlhodobé programovanie
strategických akcií v rámci programu pomôže znížiť ich celkový počet za
rok a vyhne sa opakovanej práci v postupoch uplatňovania, hodnotenia, rokovania
a kontraktácie. Okrem toto umožní väčšie zameranie na prioritné oblasti a lepšie
využitie ľudských a finančných zdrojov. Proces financovania sa zjednoduší
najmä používaním rámcových zmlúv o grantoch na prevádzku a možnosť používať
paušálne sumy v každom možnom prípade bude preskúmaná s cieľom znížiť
administratívne zaťaženie.
3. Nové monitorovacie
a hodnotiace indikátory budú vychádzať z účinného šírenia výsledkov programu
a sledovať ich použitie v členských štátoch prostredníctvom siete národných
kontaktných miest. Očakáva sa tak zjednodušený prístup k výsledkom programu;
ich šírenie od koncových používateľov by malo zvýšiť viditeľnosť
a vplyv programu.
4. V súlade s nariadením
Rady (ES) č. 58/2003 z 19. decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných
orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov
Spoločenstva, Komisia poverila Výkonnú agentúru pre zdravie a spotrebiteľov
realizačnými úlohami spojenými s riadením akčného programu Spoločenstva
v oblasti zdravia od roku 2005. Komisia môže na základe analýzy pomeru vynaložených
prostriedkov k celkovému zisku využiť súčasnú výkonnú agentúru na účely
plnenia programu Zdravie pre rast.

4.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Činnosť EÚ je
odôvodnená na základe cieľov stanovených v článku 168 zmluvy, ako aj zásadou
subsidiarity. „Činnosti Únie dopĺňajú vnútroštátne politiky a činnosť
členských štátov.“ Únia môže „poskytnúť podporu“ aj pre ich činnosti.
V
druhom pododseku článku 168 ods. 2 sa uvádza, že „Komisia môže v úzkom kontakte
s členskými štátmi vyvinúť akékoľvek užitočné podnety na podporu
tejto koordinácie, najmä iniciatívy zamerané na vydanie usmernení a stanovenie ukazovateľov,
organizovanie výmeny najlepšej praxe a prípravu potrebných prvkov na pravidelné
monitorovanie a vyhodnocovanie“; a v treťom odseku sa uvádza, že „Únia
a členské štáty podporujú spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými zdravotníckymi
organizáciami v oblasti verejného zdravia.“
Na
základe toho sa článkom 168 ods. 5 Zmluvy o fungovaní EÚ Európsky parlament
a Rada splnomocňujú prijať motivačné opatrenia určené na ochranu
a zlepšenie ľudského zdravia.

5.
VPLYV NA ROZPOČET

Rozpočtové prostriedky
pridelené na vykonávanie programu na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra
2020 budú predstavovať 446 miliónov EUR (v súčasných cenách). To zodpovedá
navrhovaným rozpočtovým prostriedkom prideleným na program v oblasti zdravia
v oznámení „Rozpočet stratégie Európa 2020“ z júna 2011.
2011/0339 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o
ustanovení programu Zdravie pre rast, tretieho viacročného akčného
programu EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov 2014 – 2020
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT
A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu
o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 168 ods. 5,
so zreteľom na návrh
Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho
aktu vnútroštátnym parlamentom,
so zreteľom na stanovisko
Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[6],
so zreteľom na stanovisko
Výboru regiónov[7],

konajúc v súlade s bežným
legislatívnym postupom,
keďže:
(1) Vysoká úroveň
ochrany zdravia by mala byť zaistená vo vymedzení a vykonávaní všetkých politík
a činností Únie podľa článku 168 zmluvy. Únia bude dopĺňať
a podporovať národné politiky zdravia, podporovať spoluprácu medzi členskými
štátmi a podporovať koordináciu medzi ich programami, pri plnom rešpektovaní
právomocí vnútroštátnych orgánov pre formovanie ich politík zdravia a organizácii
a poskytovaní zdravotníckych služieb a lekárskej starostlivosti.
(2) Na plnenie požiadaviek
stanovených v článku 168 zmluvy sa vyžaduje nepretržité úsilie. Propagácia
dobrého zdravia je integrálnou súčasťou programu stratégie „Európa 2020:
Európska stratégia pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rozvoj“[8]. Udržiavanie zdravia a aktivity
ľudí po dlhý čas bude mať celkovo pozitívne zdravotné účinky
a pozitívny vplyv na produktivitu a konkurencieschopnosť, pričom sa zmenšia
tlaky na vnútroštátne rozpočty. Inovácia v oblasti zdravotnej starostlivosti
pomáha riešiť problém udržateľnosti v tomto sektore v kontexte demografických
zmien a na dosiahnutie „inkluzívneho rastu“ je dôležitá činnosť
na znižovanie rozdielov v zdraví. V tomto kontexte je vhodné ustanoviť program
Zdravie pre rast, tretí akčný program EÚ v oblasti zdravia (2014 – 2020) (ďalej
len „program“).
(3) Predchádzajúce akčné programy Spoločenstva v oblasti verejného
zdravia (2003 – 2008) a v oblasti zdravia (2008 – 2013), prijaté rozhodnutím Európskeho
parlamentu a Rady č. 1786/2002/ES[9]
a rozhodnutím č. 1350/2007/ES[10],
boli hodnotené pozitívne ako poskytujúce viacero dôležitých pokrokových prvkov a
zlepšení. Súčasný program by mal vychádzať z výsledkov predchádzajúcich
programov. Treba tiež vziať do úvahy odporúčania vykonaných externých
auditov a hodnotení, a to najmä odporúčania Dvora audítorov[11], podľa ktorých „by mali Európsky
parlament, Rada a Komisia prehodnotiť rozsah činností EÚ v oblasti verejného
zdravia a prístup k finančným prostriedkom EÚ v tejto oblasti v období po roku
2013. To by malo byť vykonané so zreteľom na rozpočtové prostriedky
k dispozícii a existenciu ďalších mechanizmov spolupráce (...) ako prostriedkov
na uľahčenie spolupráce a výmeny informácií medzi zúčastnenými stranami
v celej Európe.“
(4) V súlade s cieľmi
stratégie Európa 2020 by sa mal program zamerať na súbor dobre vymedzených
cieľov a akcií s jasnou pridanou hodnotou EÚ a sústrediť sa na podporu
menšieho počtu činností v prioritných oblastiach. V záujme dodržania princípu
subsidiarity sa bude klásť dôraz na oblasti, v ktorých členské štáty nemôžu
konať izolovanie nákladovo efektívnym spôsobom, kde sú v stávke jasné cezhraničné
problémy alebo problémy vnútorného trhu, alebo kde existujú výrazné výhody a prírastky
účinnosti zo spolupráce na úrovni EÚ.
(5) Program predloží opatrenia v oblastiach, kde je dôkaz pridanej hodnoty
EÚ na základe nasledujúcich kritérií: výmena osvedčených postupov medzi členskými
štátmi; podpora sietí pre zdieľanie znalostí a vzájomné učenie; riešenie
cezhraničných hrozieb pre zníženie rizík a zmiernenie ich následkov; riešenie
niektorých otázok týkajúcich sa vnútorného trhu, kde má EÚ zásadnú legitímnosť
zabezpečiť vysoko kvalitné riešenie vo všetkých členských štátoch;
využitie potenciálu inovácií v oblasti zdravotníctva; činnosti, ktoré by mohli
viesť k systému pre referenčné porovnávanie umožňujúce proces rozhodovania
na európskej úrovni; zlepšenie úspor z rozsahu vďaka prevencii vzniku odpadov
kvôli duplicite a optimalizácia využitia finančných prostriedkov.
(6) V správe Svetovej
zdravotníckej organizácie (WHO) o zdraví v Európe z roku 2009 sú uvedené dôvody
na zvýšenie investícií do verejného zdravia a zdravotníckych systémov. Z tohto hľadiska
sú členské štáty povzbudzované, aby vo svojich vnútroštátnych programoch stanovili
ako prioritu zlepšovanie zdravotníctva a využili lepšie znalosti o možnostiach financovania
zdravia z EÚ. Program by tak mal uľahčiť šírenie svojich výsledkov
do národných politík zdravia.
(7) Inovácia v zdravotníctve, pokiaľ ide o výrobky a služby, a organizácia
a poskytovanie starostlivosti majú potenciál na zlepšenie kvality starostlivosti
o pacientov a reakcie na neuspokojené potreby, pričom môže zlepšiť aj
nákladovú efektívnosť a udržateľnosť starostlivosti. Program by tak
mal uľahčiť šírenie inovácií v zdravotnej starostlivosti.
(8) Program prispeje k
riešeniu nerovností v zdravotníctve prostredníctvom svojej činnosti v rámci
rôznych cieľov a povzbudzovaním a uľahčovaním výmeny dobrých postupov
na ich riešenie.
(9) Na dosiahnutie lepších
výsledkov v oblasti zdravia by sa malo posilniť postavenie pacientov. Pacienti
musia mať právomoc aktívnejšie riadiť svoje zdravie a zdravotnú starostlivosť.
Mala by sa optimalizovať transparentnosť činností a systémov zdravotnej
starostlivosti a dostupnosť informácií pre pacientov. Postupy zdravotnej starostlivosti
by mali byť informované spätnou väzbou od pacientov a komunikáciou s pacientmi.
Podpora členských štátov, organizácií pacientov a zainteresovaných strán je
zásadná a mala by byť koordinovaná na európskej úrovni, aby sa účinne
pomáhalo pacientom, najmä pacientom postihnutým zriedkavými chorobami, pri využívaní
cezhraničnej zdravotnej starostlivosti.
(10) V kontexte starnúcej
spoločnosti môžu dobre nasmerované investície na propagáciu zdravia a prevenciu
chorôb zvýšiť počet „rokov zdravého života“, a tým umožniť starším
pokračovať v práci ako starnú. Chronické ochorenia vrátane srdcovocievnych
ochorení, rakoviny, respiračných chorôb a duševných porúch zodpovedajú za viac
ako 80 % predčasných úmrtí v EÚ. Identifikáciou, šírením a podporou využívania
validovaných najlepších postupov nákladovo efektívnych preventívnych opatrení zameraných
na hlavné rizikové faktory, ako je fajčenie, nadmerné užívanie alkoholu a obezita,
ako aj HIV/AIDS, prispieva program k prevencii chorôb a podpore dobrého zdravia
pri súčasnom zohľadnení základných faktorov spoločenskej a environmentálnej
povahy.
(11) S cieľom minimalizovať
dôsledky cezhraničných zdravotných hrozieb pre verejné zdravie, ktoré môžu
siahať od hromadnej kontaminácie spôsobenej chemickými alebo rádiologickými
incidentmi až po pandémie, aké nedávno rozpútali E. coli, H1N1 alebo SARS (závažný
akútny respiračný syndróm), by mal program prispieť k tvorbe a údržbe
mohutných mechanizmov a nástrojov na zisťovanie, posudzovanie a riadenie veľkých
cezhraničných zdravotných hrozieb. Vzhľadom na povahu týchto hrozieb by
sa mali programom podporiť koordinované opatrenia na úrovni EÚ v oblasti verejného
zdravia na riešenie rôznych aspektov, vychádzajúce z pripravenosti a plánovania
reakcie, rozsiahleho a spoľahlivého posúdenia rizika a silného rámca riadenia
rizík a krízových situácií. V tomto kontexte je dôležité, aby program v boji proti
prenosným ochoreniam využíval komplementárnosť s pracovným programom Európskeho
centra pre prevenciu a kontrolu chorôb[12]
a činnosťami v oblasti výskumu a inovácie podporovanými v rámci programov
Únie. Osobitné úsilie by sa malo vynaložiť s cieľom zabezpečiť súdržnosť a synergie medzi programom a všeobecnou prácou v oblasti zdravia vykonávanou v rámci iných programov a nástrojov Spoločenstva, ktoré sa zaoberajú najmä oblasťami chrípky, HIV/AIDS, tuberkulózy a ďalšími cezhraničnými ohrozeniami
zdravia v tretích
krajinách. Činnosť
v rámci tohto programu sa môže vzťahovať aj na cezhraničné ohrozenia zdravia spôsobené biologickými a chemickými nehodami, zmenou životného prostredia a klímy. Ako sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet pre Európu 2020“, Komisia
sa zaviazala začleniť zmenu klímy do celkových výdavkových programov Únie
a vyčleniť aspoň 20 % rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou.
Výdavky na program Zdravie pre rast v rámci cieľa 4 prispejú všeobecným spôsobom
k dosiahnutiu tohto cieľa riešením zdravotných hrozieb súvisiacich so zmenou
klímy. Komisia poskytne informácie o výdavkoch súvisiacich so zmenou klímy v rámci
programu Zdravie pre rast.
(12) V súlade s článkom 114 zmluvy by právne predpisy prijaté Úniou na vytvorenie
a fungovanie vnútorného trhu mali zaistiť vysoký stupeň ochrany ľudského
zdravia. V súlade s týmto cieľom by sa malo v rámci programu vynaložiť
osobitné úsilie na podporu činností vyžadovaných a prispievajúcich k dosiahnutiu
cieľov právnych predpisov EÚ v oblasti liekov, zdravotníckych pomôcok, ľudských
tkanív a buniek, krvi, ľudských orgánov, prenosných chorôb a ďalších zdravotných
hrozieb, práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a tabakových
výrobkov a reklamy.
(13) Program by mal prispieť
k rozhodovaniu na základe dôkazov prostredníctvom podpory systému informácií a poznatkov
v oblasti zdravia. Systém by okrem iného spočíval v zbere a analyzovaní údajov
o zdraví, podporovaní vedeckých výborov[13]
a podieľaní sa na šírení výsledkov programu.
(14) Program by sa mal
zamerať predovšetkým na spoluprácu s príslušnými národnými orgánmi zdravia
a poskytnúť stimuly pre širokú účasť všetkých členských štátov.
Najmä účasť členských štátov s hrubým národným dôchodkom (HND) nižším
ako 90 % priemeru únie by mala byť aktívne podporovaná.
(15) Mimovládne orgány a zúčastnené strany pôsobiace v oblasti zdravia,
najmä organizácie pacientov a združenia zdravotníckych pracovníkov zohrávajú dôležitú
úlohu pri poskytovaní informácií Komisii a tiež rád potrebných na vykonávanie programu.
Na plnenie tejto úlohy môžu požiadať o príspevky z programu, ktoré im umožnia
fungovať. To je dôvod, prečo program bude prístupný pre zástupcov mimovládnych
organizácií a organizácie pacientov pôsobiace v oblasti verejného zdravotníctva,
ktoré hrajú dôležitú úlohu pri procesoch občianskeho dialógu na úrovni EÚ,
ako je napríklad účasť v poradných skupinách, a tým prispievajú k plneniu
špecifických cieľov programu.
(16) Program by mal presadzovať
synergie a súčasne sa vyhýbať duplicitám so súvisiacimi programami a činnosťami
Únie. V rámci ich príslušných činností by sa mali primerane využívať aj
ostatné fondy a programy Únie, najmä súčasné a budúce rámcové programy Únie
pre výskum a ich výsledky, štrukturálne fondy, Program sociálnej zmeny a inovácie,
Európsky fond solidarity, európska stratégia zdravia pri práci, Program pre konkurencieschopnosť
a inovácie, rámcový program Životné prostredie a klíma (LIFE), akčný program
Únie v oblasti spotrebiteľskej politiky (2014 – 2020)[14], program Spravodlivosť (2014
– 2020), spoločný program Bývanie s podporou okolia (Ambient Assisted Living),
program „Európa vzdeláva“ a štatistický program Únie.
(17) V súlade s článkom 168 zmluvy musí Únia a členské štáty podporovať
spoluprácu s tretími krajinami a s príslušnými medzinárodnými organizáciami v oblasti
verejného zdravia. Program by preto mal byť otvorený účasti tretích krajín,
najmä z pristupujúcich krajín, kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátov,
na ktoré sa vzťahuje predvstupová stratégia,
krajinám EZVO/EHP, susedných krajín a krajín, na ktoré sa vzťahuje
Európska susedská politika (ESP ), ako aj ďalších krajín v súlade s podmienkami
stanovenými v príslušných dvojstranných alebo mnohostranných dohodách.
(18) Primerané vzťahy
s tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú programu, by mali uľahčiť
dosiahnutie cieľov programu so zreteľom na všetky príslušné dohody medzi
týmito krajinami a Úniou. Tie môžu zahŕňať podujatia na tému zdravia
organizované Európskou úniou alebo činnosti tretích krajín komplementárne k
činnostiam financovaným prostredníctvom programu v oblastiach vzájomného záujmu;
avšak nemali by zahŕňať finančný príspevok v rámci programu.

(19) Na maximálne zvýšenie efektívnosti a účinnosti
akcií na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni je vhodné vyvíjať spoluprácu
s príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako je Organizácia Spojených národov
a jej špecializované agentúry, najmä Svetová zdravotnícka organizácia, ako aj s
Radou Európy a Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj s cieľom vykonávať
program.
(20)
Program by mal trvať sedem rokov, v súlade s trvaním viacročného finančného
rámca stanoveného v [článok 1] nariadení Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný
finančný rámec na rok 2014 – 2020. Toto nariadenie ustanovuje na celé obdobie
trvania programu finančné krytie, ktoré predstavuje základnú referenčnú
sumu v zmysle bodu 17 z medziinštitucionálnej dohody z XX. YY. 201Z medzi Európskym
parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom
hospodárení [link] pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového
procesu.
(21) V súlade s článkom
49 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[15], poskytuje toto rozhodnutie právny
základ na činnosť a na vykonávanie programu Zdravie pre rast.
(22) S cieľom zabezpečiť
jednotné podmienky na vykonávanie tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o prijímanie
ročných pracovných programov, by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci.
Tieto právomoci by sa mali uplatňovať v súlade s nariadením Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú
pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú
vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[16].

(23) Program by sa mal
vykonávať pri plnom dodržiavaní zásady transparentnosti a rozumnej rovnováhy
medzi rôznymi cieľmi. V rámci programu by sa mali vybrať a financovať
vhodné opatrenia podľa špecifických cieľov programu, ktoré by mali pre
EÚ jasnú pridanú hodnotu. V ročných pracovných programoch by sa mali stanoviť
najmä základné výberové kritériá uplatniteľné na možných príjemcov v súlade
s nariadením o rozpočtových pravidlách, aby sa zabezpečila ich finančná
a prevádzková schopnosť pri realizácií činností financovaných v rámci
programu a podľa potreby dôkazy o ich nezávislosti.
(24) Hodnota a vplyv programu
by sa mali pravidelne monitorovať a vyhodnocovať. Jeho hodnotenie by malo
brať do úvahy skutočnosť, že dosiahnutie cieľov programu si
môže vyžadovať dlhší čas, ako je jeho trvanie.
(25) Spolupráca vnútroštátnych
orgánov je nevyhnutná pri výmene informácií s potenciálnymi žiadateľmi s cieľom
umožniť spravodlivú účasť na programe, ako aj pri výmene poznatkov
získaných v rámci programu s rôznymi zainteresovanými stranami vo vnútroštátnych
sektoroch zdravotníctva. Okrem toho je ich zapojenie do sledovania vplyvu v rámci
programu na národnej úrovni veľmi dôležité. Preto by členskými štátmi
mali byť určené národné kontaktné body na podporu uvedených činností.
(26) Finančné záujmy
Európskej únie by mali byť chránené prostredníctvom primeraných opatrení v
celom cykle výdavkov vrátane prevencie, odhaľovania a vyšetrovania nezrovnalostí,
vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných
prostriedkov, a prípadných sankcií.
(27) Mal by sa zabezpečiť prechod medzi
novým programom a predchádzajúcim programom, ktorý nahrádza, najmä pokiaľ ide
o pokračovanie viacročných dohôd týkajúcich sa jeho riadenia, ako je financovanie
technickej a administratívnej pomoci. K 1. januáru 2021 by rozpočtové prostriedky
pridelené na technickú a administratívnu pomoc mali v prípade potreby pokryť
výdavky súvisiace s riadením akcií, ktoré neboli ukončené do konca roku 2020.
(28) Toto nariadenie nahrádza rozhodnutie č.
1350/2007/ES. Uvedené rozhodnutie by sa preto malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Kapitola I
Všeobecné ustanovenia
Článok 1
Ustanovenie programu
Týmto nariadením sa ustanovuje
tretí viacročný akčný program Únie v oblasti zdravia s názvom Zdravie
pre rast, ktorý sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020
(ďalej len „program“).
Článok 2
Všeobecné ciele
Všeobecné ciele programu
Zdravie pre rast sú spolupráca s členskými štátmi na podpore inovácie v zdravotnej
starostlivosti a zvýšení udržateľnosti zdravotníckych systémov s cieľom
podporiť zdravie občanov EÚ a ochrániť ich pred cezhraničnými
ohrozeniami zdravia.
Kapitola II
Ciele a činnosti
Článok 3
Špecifické ciele a ukazovatele
Všeobecné ciele uvedené
v článku 2 by sa mali dosiahnuť prostredníctvom nasledujúcich špecifických
cieľov:
(1) Vytvoriť spoločné
nástroje a mechanizmy na úrovni EÚ na riešenie nedostatku ľudských a finančných
zdrojov a uľahčiť šírenie inovácií v oblasti zdravotnej starostlivosti
s cieľom prispieť k inovačným a udržateľným zdravotným systémom.
Merítkom napĺňania
tohto cieľa bude najmä nárast v počte členských štátov, ktoré využívajú
vyvinuté nástroje, mechanizmy a rady.
(2) Zvýšiť prístup
k odborným poznatkom a informáciám týkajúcim sa špecifických chorôb aj za hranicami
štátov, rozvíjať spoločné riešenia a pokyny na zlepšenie kvality zdravotnej
starostlivosti a bezpečnosti pacientov s cieľom zlepšenia prístupu k lepšej
a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti pre občanov EÚ.
Merítkom napĺňania
tohto cieľa bude najmä nárast v počte zdravotníckych pracovníkov , ktorí
využívajú odborné poznatky získané prostredníctvom európskych referenčných
sietí v rámci smernice 2011/24/EÚ o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej
zdravotnej starostlivosti (ďalej len „európske referenčné siete“); zvýšenie
počtu pacientov používajúcich tieto siete; a nárast v počte členských
štátov využívajúcich vypracované pokyny.
(3) Určiť, šíriť
a podporovať šírenie osvedčených postupov pre efektívne preventívne opatrenia
riešením kľúčových rizikových faktorov, najmä fajčenia, nadmerného
užívania alkoholu a obezity, rovnako ako HIV/AIDS, so zameraním na cezhraničný
rozmer, s cieľom zabrániť chorobám a podporovať dobré zdravie.
Merítkom napĺňania
tohto cieľa bude najmä nárast v počte členských štátov podporujúcich
zdravie a prevenciu chorôb s využitím validovaných najlepších postupov.
(4) Ďalej rozvíjať
spoločné prístupy a preukázať ich hodnotu z hľadiska lepšej pripravenosti
a koordinácie v čase zdravotnej pohotovosti v záujme ochrany občanov pred
cezhraničnými ohrozeniami zdravia.
Merítkom napĺňania
tohto cieľa bude najmä nárast v počte členských štátov, ktoré pri
navrhovaní svojich plánov pripravenosti využívajú vypracované spoločné prístupy.
Článok 4
Oprávnené činnosti
Ciele uvedené v článku
3 sa dosiahnu prostredníctvom týchto činností a podľa priorít stanovených
v pracovnom programe uvedenom v článku 11 tohto nariadenia.
(1) Prispieť k inovačným
a udržateľným zdravotným systémom:
–
1.1.    Rozvíjať spoluprácu EÚ pri hodnotení zdravotníckych
technológií v rámci smernice 2011/24/EU o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej
zdravotnej starostlivosti;
–
1.2.    Podporovať zavádzanie inovácií a elektronické
zdravie zvýšením prepojenia prevádzkyschopnosti aplikácií elektronického zdravia;
–
1.3.    Podporiť udržateľnosť pracovných
síl v zdravotníctve EÚ propagovaním účinného predvídania a plánovania a efektívnych
stratégií náboru a udržania pracovníkov;
–
1.4.    Poskytovať odborné poznatky s cieľom
pomôcť členským štátom pri reformovaní zdravotníckych systémov;
–
1.5.    Podpora európskeho partnerstva pre inovácie
pre aktívneho a zdravé starnutie, pilotný projekt v rámci Európy 2020 hlavnej iniciatívy
Únie[17];
–
1.6.    Činnosti vyžadované v cieľoch alebo
prispievajúce k cieľom právnych predpisov EÚ v oblasti zdravotníckych pomôcok,
ako aj ustanovení v právnych predpisoch o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti
týkajúcich sa elektronického zdravotníctva a posudzovania zdravotníckej technológie;
–
1.7     Podporiť systém poznatkov o zdraví vrátane
vedeckých výborov s cieľom prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu;
(2) Zlepšenie prístupu
k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti pre občanov:
–
2.1.    Zaviesť akreditáciu a podporiť európske
referenčné siete;
–
2.2.    Podpora činností v oblasti zriedkavých
chorôb, vrátane vytvorenia európskych referenčných sietí (v súlade s bodom
2.1), informácií a registrov na základe spoločných kritérií pre akreditáciu;
–
2.3.    Posilniť spoluprácu v oblasti bezpečnosti
pacientov a kvality zdravotnej starostlivosti prostredníctvom lepšieho prístupu
pacientov k informáciám, výmeny najlepších postupov a vypracovania usmernení; podporiť
akcie v oblasti starostlivosti pri chronických ochoreniach a podporiť výskum
vrátane vypracovania európskych usmernení;
–
2.4.    Vypracovať usmernenia s cieľom zlepšiť
opatrné používanie antimikrobiálnych látok v ľudskej medicíne a obmedziť
praktiky, ktoré zvyšujú antimikrobiálnu rezistenciu;
–
2.5. Činnosť vyžadovaná v cieľoch právnych
predpisov EÚ v oblasti tkanív a buniek, krvi, orgánov, práv pacientov pri cezhraničnej
zdravotnej starostlivosti a liekov, alebo prispievajúca k ich dosahovaniu;
–
2.6. Podporiť systém poznatkov o zdraví s cieľom
prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu.
(3) Podpora dobrého zdravia
a prevencia chorôb:
–
3.1 Výmena osvedčených postupov týkajúcich sa kľúčových
zdravotných problémov, ako je prevencia fajčenia, nadmerné užívanie alkoholu
a obezita;
–
3.2. Podpora prevencie chronických chorôb vrátane rakoviny,
výmenou poznatkov a najlepších postupov a vypracovaním spoločných aktivít;
–
3.3. Činnosť vyžadovaná v cieľoch alebo
prispievajúca k dosahovaniu cieľov právnych predpisov EÚ v oblasti tabakových
výrobkov a reklamy;
–
3.4. Podpora systému poznatkov o zdraví s cieľom
prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu.
(4) Ochrana občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia:
–
4.1. Posilnenie pripravenosti a reakcie na závažné medzinárodné
hranice ohrozenia zdravia;
–
4.2. Zlepšenie hodnotenia rizík kapacity poskytnutím
dodatočných kapacít pre vedecké poznatky a mapovanie existujúcich hodnotení;
–
4.3. Podpora budovania kapacít proti ohrozeniam zdravia
v členských štátoch, okrem iného rozvoj pripravenosti a plánovanie reakcie
a koordinácia, spoločné prístupy k očkovaniu, vypracovania usmernení a
mechanizmov pre spoločné obstarávanie lekárskych protiopatrení;
–
4.4. Činnosť vyžadovaná alebo prispievajúca
k cieľom právnych predpisov EÚ v oblasti prenosných chorôb a iných ohrození
zdravia;
–
4.5. Podpora systému poznatkov o zdraví s cieľom
prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu.
Podrobnejší opis obsahu týchto činností je uvedený v prílohe I. Zoznam
príslušných právnych predpisov je uvedený v prílohe II tohto nariadenia.
Kapitola III
Finančné
ustanovenia
Článok 5
Financovanie
1. Rozpočtové prostriedky na vykonávanie programu
na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 sa týmto stanovuje na 446 000
000 EUR v súčasných cenách.
Článok 6
Účasť tretích krajín
1. Na programe sa môžu podľa nákladov zúčastniť
tretie krajiny, najmä:
(a)        krajiny, ktoré požiadali o členstvo
v Európskej únii, kandidátske alebo potenciálne kandidátske krajiny využívajúce
prístupovú stratégiu v súlade so všeobecnými zásadami a podmienkami týkajúcimi sa
ich účasti na programoch Únie stanovených v príslušných rámcových dohodách,
rozhodnutiach Asociačnej rady alebo podobných dohodách;
(b)        krajín EZVO/EHP v súlade s podmienkami
stanovenými v Dohode o EHP;
(c)        susedných krajín a krajín, na ktoré
sa vzťahuje Európska politika susedstva (EPS) v súlade s podmienkami stanovenými
v príslušných bilaterálnych alebo multilaterálnych dohodách;
(d)        iných krajín v súlade s podmienkami
stanovenými v príslušnej bilaterálnej alebo multilaterálnej dohode.
Článok 7
Druhy zásahov
1. V
súlade s finančným nariadením môžu byť finančné príspevky Únie buď
vo forme dotácií, alebo verejného obstarávania, alebo iných zásahov potrebných na
dosiahnutie cieľov programu.
2. Granty môžu byť
poskytnuté na financovanie:
(a) činností s jednoznačnou
pridanou hodnotou pre EÚ spolufinancovaných príslušnými orgánmi členských štátov
zodpovednými za verejné zdravie alebo tretích krajín zúčastňujúcich sa
v súlade s článkom 6 alebo mimovládnymi subjektmi poverenými týmito orgánmi;
(b) činností s jednoznačnou
pridanou hodnotou pre EÚ spolufinancovaných z iných verejných alebo súkromných subjektov,
ako je uvedené v článku 8 ods. 1 vrátane medzinárodných organizácií pôsobiacich
v oblasti zdravia, v prípade ktorých nie je nutná predchádzajúca výzva na predloženie
ponúk, riadne opodstatnená v ročných pracovných programoch;
(c) fungovania mimovládnych
subjektov, ako je uvedené v článku 8 ods. 2, ktoré potrebujú finančnú
podporu na dosiahnutie jedného alebo viacerých špecifických cieľov programu.
3. Granty vyplácané Úniou
nesmú prekročiť tieto úrovne:
(a)        Šesťdesiat
percent oprávnených nákladov na akciu, ktoré sú určené na dosiahnutie cieľa
programu. V prípadoch výnimočného úžitku môže príspevok od Únie kryť až
80 % oprávnených nákladov;
(b)        Šesťdesiat
percent oprávnených nákladov na fungovanie mimovládnej organizácie. V prípadoch
výnimočného úžitku môžu tieto organizácie dostať finančný príspevok
až vo výške maximálne 80 % oprávnených nákladov;
(c)        Šesťdesiat
percent oprávnených nákladov na činnosti uvedené v odseku 2 písm. a) s výnimkou
členských štátov, ktorých hrubý národný dôchodok na obyvateľa je nižší
ako 90 % priemerného HND Únie, ktoré získajú od Únie príspevok vo výške až 80 %
oprávnených nákladov. V prípadoch výnimočného úžitku sa môže z finančného
príspevku na činnosti z odseku 2 písm. a) kryť maximálne 80 % oprávnených
nákladov príslušných orgánov všetkých členských štátov alebo tretích krajín
zúčastnených na programe.
4. Granty
sa môžu uhrádzať vo forme paušálnej sumy, štandardnej stupnice jednotkových
nákladov alebo paušálneho financovania, ak je to vhodné vzhľadom na charakter
príslušných činností.
Článok
8
Oprávnení príjemcovia grantov
1. Dotácie na činnosti
podľa článku 7 ods. 2 písm. a) a b) môžu byť udelené zákonom ustanoveným
organizáciám, verejným orgánom, subjektom verejného sektora, najmä výskumným a zdravotným
inštitúciám, vysokým školám a vysokoškolským zariadeniam a podnikom.
2. Dotácie na činnosť
orgánov uvedených v článku 7 ods. 2 písm. c) môžu byť poskytnuté na subjekty,
ktoré spĺňajú všetky tieto kritériá:
(a) Sú mimovládne, neziskové,
nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských alebo iných konfliktných
záujmov
(b) Pracujú v oblasti
verejného zdravia, hrajú dôležitú úlohu pri formovaní procesov občianskeho
dialógu na úrovni EÚ a v snahe o aspoň jeden zo špecifických cieľov programu,
ako je uvedené v článku 3;
(c) Sú aktívne na úrovni
Únie a najmenej v polovici členských štátov; a majú vyvážené geografické pokrytie
Európskej únie;
Článok 9
Administratívna a technická pomoc
Finančné
prostriedky pridelené na program môžu kryť aj náklady súvisiace s prípravnými,
monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré
priamo vyžaduje riadenie programu a dosiahnutie jeho cieľov, najmä štúdie,
zasadnutia, informačné a komunikačné činnosti, vrátane firemnej komunikácie
politických priorít Európskej únie pokiaľ súvisia so všeobecnými cieľmi
tohto nariadenia, výdavky spojené s IT sieťami zameranými na výmenu informácií,
ako aj iné výdavky na technickú a administratívnu pomoc, ktoré sú na riadenie programu
vynaložené Komisiou.
Kapitola IV
Vykonávanie
Článok 10
Metódy
vykonávania
Za vykonávanie programu
zodpovedá Komisia v súlade so spôsobmi riadenia stanovenými v nariadení o rozpočtových
pravidlách.
Článok 11
Ročné pracovné programy
1. Komisia vykonáva program
vytváraním ročných pracovných programov, ktoré vymedzujú prvky poskytnuté v
nariadení o rozpočtových pravidlách, najmä:
(a)        priority a činnosti, ktoré treba
vykonať, vrátane pridelenia finančných prostriedkov;
(b)        detailné kritériá oprávnenosti pre príjemcov
v súlade s článkom 8;
(c)        kritériá percentuálneho podielu finančného
príspevku Únie vrátane kritérií posúdenia, či sa uplatňuje alebo neuplatňuje
výnimočný úžitok, a uplatniteľnú mieru spolufinancovania;
(d)        základný výber a kritériá prideľovania,
ktoré sa použijú pri výbere návrhov, ktoré dostanú finančné príspevky,
(e)        časový harmonogram plánovaných
výzev na obstarávanie a výzev na predkladanie návrhov,
(f)         vo vhodných prípadoch oprávnenie použiť
paušálne sumy, štandardné stupnice jednotkových nákladov alebo paušálne financovanie
v súlade s finančným nariadením;
(g)        opatrenia spolufinancované medzinárodnými
organizáciami pôsobiacimi v oblasti zdravia bez predchádzajúcej riadne odôvodnenej
výzvy na predloženie ponúk
2. Programy práce uvedené
v odseku 1 sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedenom v článku 16 ods.
2.
3. Pri vykonávaní programu
Komisia spolu s členskými štátmi zabezpečí dodržiavanie všetkých príslušných
právnych ustanovení týkajúcich sa ochrany osobných údajov a vo vhodných prípadoch
zavedenie mechanizmov na zaistenie dôvernosti a bezpečnosti týchto údajov.
Článok 12
Súlad a
komplementárnosť s ostatnými politikami
Komisia v spolupráci s členskými štátmi zabezpečí
celkový súlad a komplementárnosť medzi programom a ostatnými politikami, nástrojmi
a činnosťami Únie.
Článok 13
Monitorovanie,
hodnotenie a šírenie výsledkov
1. Komisia v úzkej spolupráci
s členskými štátmi monitoruje vykonávanie činností programu z hľadiska
jeho cieľov a ukazovateľov vrátane informácií o výške výdavkov súvisiacich
s klímou. Mala by o ňom podávať správy výboru uvedenému v článku
13 a pravidelne informovať Európsky parlament a Radu.
2. Na žiadosť Komisie,
ktorá sa vyhýba neúmernému zvyšovaniu administratívneho zaťaženia členských
štátov, predložia členské štáty všetky dostupné informácie o vykonávaní a vplyve
programu.
3. Najneskôr do polovice
roku 2018 Komisia podá správu o hodnotení cieľov opatrení (úroveň výsledkov
a dopad), účinnosti zdrojov a pridanej európskej hodnote z pohľadu rozhodnutia
o obnove, úprave alebo zrušení opatrení. Hodnotenie by sa malo ďalej týkať
možnosti zjednodušenia, vnútornej a vonkajšej koherencie, či naďalej platia
všetky ciele, rovnako ako prínos opatrení pre priority Únie pre inteligentný, udržateľný
a inkluzívny rast. Do úvahy sa musia brať aj výsledky hodnotenia dlhodobého
vplyvu predchádzajúceho programu.
Dlhodobejšie dôsledky
a udržateľnosť výsledkov programu Zdravie pre rast by sa mali hodnotiť
so zreteľom na rozhodnutie o prípadnom predĺžení, zmene alebo prerušení
ďalšieho programu.
4. Komisia by mala systematicky vykonávať a verejne šíriť externé
hodnotenia výsledkov činností na základe tohto nariadenia.
Článok 14
Národné kontaktné miesta
Členské
štáty určia národné kontaktné miesta, ktorých poslaním je pomáhať Komisii
pri propagácii programu, šírení výsledkov programu a informácií o vplyve, ktorý
vytvára v ich príslušných krajinách.
Článok 15
Ochrana finančných záujmov Európskej únie
1. Komisia prijme vhodné
opatrenia, ktoré zabezpečia, že pri realizácii činností financovaných
v rámci tohto nariadenia budú finančné záujmy Európskej únie chránené uplatňovaním
preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam,
účinnými kontrolami a v prípade zistenia nezrovnalostí, vymáhaním neoprávnene
vyplatených súm a, ak je to nutné, uvalením účinných, primeraných a odstrašujúcich
sankcií.
2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonať
kontrolu, a to na základe dokumentov a na mieste u všetkých príjemcov grantu, dodávateľov
a subdodávateľov, ktorí dostali finančné prostriedky EÚ.
Európsky úrad pre boj
proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly na mieste a inšpekcie hospodárskych
subjektov priamo alebo nepriamo súvisiacich s grantmi v súlade s postupmi stanovenými
v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 s cieľom zistiť, či
došlo k podvodu, korupcii alebo k inej protiprávnej činnosti poškodzujúcej
finančné záujmy Európskej únie v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante,
alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Únie.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek, dohody o spolupráci s
tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody a rozhodnutia o grante
a zmluvy vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne splnomocňujú Komisiu,
Dvor audítorov a OLAF na vykonávanie auditov, kontrol a inšpekcií.
Kapitola V
Procesné ustanovenia
Článok 16
Postup
výboru
1. Komisii pomáha výbor v zmysle nariadenia (EÚ)
č. 182/2011.
2. Pri odkazovaní na prvý odsek sa uplatňuje
článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
3. Ak treba získať stanovisko výboru písomným
postupom, tento postup sa ukončí bez výsledku, keď tak v rámci lehoty
na doručenie stanoviska rozhodne predseda výboru alebo o to požiada jednoduchá
väčšina členov výboru.
Kapitola VI
Prechodné a záverečné ustanovenia
Článok 17
Prechodné
ustanovenia
1. Z finančných príspevkov na
program sa môže pokryť aj technická a administratívna pomoc potrebná na zabezpečenie
prechodu medzi programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia č 1350/2007/ES.
2. V prípade potreby môžu byť rozpočtové
prostriedky vložené do rozpočtu po roku 2020 na pokrytie výdavkov uvedených
v článku 9, aby sa umožnilo riadenie činností, ktoré sa nedokončia
do 31.decembra 2020.
Článok 18
Zrušenie
ustanovení
Rozhodnutie č. 1350/2007/ES sa zrušuje s účinnosťou
od 1. januára 2014.
Článok 19
Nadobudnutie
účinnosti
Toto nariadenie
nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku
Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné
vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Druhy činností
1. Rozvíjanie spoločných
nástrojov a mechanizmov na úrovni EÚ na riešenie nedostatku ľudských, ako aj
finančných zdrojov, a uľahčenie šírenia inovácií v oblasti zdravotnej
starostlivosti s cieľom prispieť k inovačným a udržateľným zdravotníckym
systémom
1.1. Posudzovanie zdravotníckej
technológie: podporiť európsku spoluprácu pri posudzovaní zdravotníckej technológie
(HTA) v rámci európskej dobrovoľníckej siete zameranej na posudzovanie zdravotníckej
technológie, ktoré sa stanovilo v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ[18]. Uľahčenie zavádzania
výsledkov z výskumných projektov podporovaných v rámci 7. rámcového programu a v
dlhodobom horizonte činnosti, ktoré sa budú realizovať v nadchádzajúcich
výskumných a inovačných programoch 2014 – 2020 (Horizont 2020).
1.2. Inovácia zdravotníctva a elektronické zdravotníctvo: zvýšenie stykovej
prevádzkyschopnosti registrov pacientov a iných riešení elektronického zdravotníctva;
podpora európskej spolupráce v oblasti elektronického zdravotníctva, najmä registrov,
a ich využívanie odborníkmi v oblasti zdravotníctva v prospech európskej dobrovoľníckej
siete zameranej na elektronické zdravotníctvo, ktorá bola zriadená smernicou Európskeho
parlamentu a Rady 2011/24/EÚ.
1.3. Pracovná sila v zdravotníctve:
vývoj predpovede a plánovania účinnej pracovnej sily v zdravotníctve z hľadiska
počtov, rozsahu praxe a zručností, monitorovania, mobility (v rámci Únie)
a migrácie odborníkov v oblasti zdravotníctva, vytváranie účinných stratégií
náboru a retencie a rozvoj kapacít.
1.4. Rozhodovanie
o reformách zdravotníckych systémov: vytvorenie mechanizmu na zdieľanie odborných
znalostí na úrovni Únie s cieľom poskytovať na základe dôkazov dobré poradenstvo
o efektívnom a účinnom investovaní do systémov verejného zdravia a zdravotníckych
systémov. Uľahčenie využívania výsledkov z výskumných projektov podporovaných
v rámci 7. rámcového programu a z dlhodobých činností, ktoré sa budú vykonávať
v rámci nadchádzajúceho programu výskumu a inovácie 2014 – 2020 (Horizont 2020).
1.5 Podporovanie
európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na aktívne a zdravé starnutie
v troch témach: inovácia v povedomí, prevencia a včasná diagnóza; inovácie
v liečbe a starostlivosti a inovácie pre aktívne starnutie a nezávislý život.
1.6. Činnosti
vyžadované alebo prispievajúce k vykonávaniu právnych predpisov Únie v oblasti zdravotníckych
pomôcok a cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (elektronické zdravotníctvo
a HTA). Tieto opatrenia môžu zahŕňať aktivity zamerané na zabezpečenie
vykonávania, uplatňovania, monitorovania a revíziu týchto právnych predpisov.
1.7. Podpora
systému poznatkov o zdraví s cieľom prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu
vrátane zberu a analýzy údajov o zdraví a rozsiahle šírenie výsledkov programu vrátane
podpory vedeckých výborov zriadených v súlade s rozhodnutím Komisie 2008/721/ES.
2. Lepší prístup k
lekárskym poznatkom a informáciám o špecifických chorobách aj za hranicami štátov
a vývoj spoločných riešení a pokynov na zlepšenie kvality zdravotnej starostlivosti
a bezpečnosti pacientov, s cieľom zlepšiť prístup občanov EÚ
k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti
2.1. Prístup: podpora
vytvárania systému európskych referenčných sietí s cieľom umožniť
okrem iného mobilitu lekárskych poznatkov pre pacientov so zdravotným stavom vyžadujúcim
vysokošpecializovanú starostlivosť a špecifické zdroje alebo odborné znalosti
z oblasti medicíny, ako v prípade zriedkavých chorôb, na základe kritérií zostavených
podľa smernice o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej
starostlivosti (smernica 2011/24/EÚ)[19].

2.2. Ojedinelé ochorenia:
podporiť členské štáty, organizácie pacientov a zúčastnené strany
koordinovaním činností na úrovni Únie v záujme účinnej pomoci pacientom
so zriedkavými chorobami. Súčasťou tejto podpory je vytvorenie referenčných
sietí (v súlade s bodom 2.1), informácií a registrov pre zriedkavé choroby založených
na spoločných kritériách akreditácie;
2.3 Kvalita a bezpečnosť:
posilniť spoluprácu na bezpečnosti pacientov a kvalite zdravotnej starostlivosti
okrem iného vykonávaním odporúčania Rady o bezpečnosti pacientov a prevencii
a kontrole infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou; vymieňať
si najlepšie postupy v oblasti systémov zaistenia kvality; vypracovať usmernenia
a nástroje na presadzovanie bezpečnosti pacientov a kvality; poskytnúť
pacientom lepší prístup k informáciám o bezpečnosti a kvalite, zlepšiť
spätnú väzbu a interakciu medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a
pacientmi; podporiť činnosti súvisiace s výmenou poznatkov a najlepších
postupov v starostlivosti o chronické ochorenia, s reakciou zdravotníckych systémov
a výskumom vrátane vypracovania európskych usmernení.
2.4. Bezpečnosť:
opatrnejšie používať antimikrobiálne látky v liekoch a redukovať postupy,
ktoré vedú k zvyšovaniu antimikrobiálnej rezistencie, znížiť záťaž infekcií
odolných voči liekom a infekcií súvisiacich so zdravotnou starostlivosťou
a zabezpečiť dostupnosť účinných antimikrobiálnych látok.
2.5. Činnosti vyžadované
alebo prispievajúce k vykonávaniu právnych predpisov Únie v oblasti využitia tkanív
a buniek, krvi, orgánov, liekov a práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej
starostlivosti. Tieto opatrenia môžu zahŕňať činnosti zamerané
na zabezpečenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a revízie týchto
právnych predpisov.
2.6. Podpora systému poznatkov
o zdraví s cieľom prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu, vrátane
zberu a analýzy údajov o zdraví a rozsiahleho šírenia výsledkov programu.
3. Identifikácia validovaných
najlepších postupov pri vytváraní účinného preventívneho opatrenia na riešenie
kľúčových rizikových faktorov, najmä fajčenia, nadmerného užívania
alkoholu a obezity, ako aj HIV/AIDS, s dôrazom na cezhraničný rozmer, a zároveň
šírenie a podpora využívania týchto validovaných najlepších postupov s cieľom
predísť chorobám a podporiť zdravie
3.1 Nákladovo efektívne
propagačné a preventívne opatrenia: sem patria činnosti súvisiace so zriaďovaním
celoeurópskych sietí a partnerstiev zlučujúcich širokú škálu aktérov v komunikácii
a činnosti zvyšujúce povedomie o kľúčových zdravotných otázkach,
ako je prevencia fajčenia, zneužívanie alkoholu, riešenie obezity so zameraním
na cezhraničný rozmer a na členské štáty, ktoré nevyvíjajú žiadnu alebo
iba nedostatočnú činnosť na riešenie týchto otázok.
3.2. Chronické ochorenia:
podpora európskej spolupráce a vytváranie sietí na prevenciu a zlepšovanie reakcie
na chronické ochorenia vrátane rakoviny výmenou poznatkov, najlepších postupov a
vývojom spoločných činností týkajúcich sa prevencie.
Rakovina: následné činnosti
už prebiehajú; vytvoriť európsky systém informácií o rakovine s porovnateľnými
údajmi; podporiť skríning rakoviny vrátane dobrovoľných akreditačných
mechanizmov; podporiť vývoj európskych usmernení pre prevenciu v prípade veľkých
nerovností.
3.3 Akcie vyžadované v
právnych predpisoch Únie v oblasti tabakových výrobkov a reklamy alebo prispievajúce
k ich vykonávaniu. Tieto opatrenia môžu zahŕňať aktivity zamerané
na zabezpečenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania a revíziu týchto
právnych predpisov.
3.4. Podpora systému poznatkov
o zdraví s cieľom prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu vrátane
zberu a analýzy údajov o zdraví a rozsiahleho šírenia výsledkov programu.
4. Rozvoj spoločných
prístupov a preukázanie ich hodnoty pre lepšiu pripravenosť a koordináciu v
čase zdravotnej pohotovosti v záujme ochrany občanov v cezhraničných
ohrozeniach zdravia
4.1. Pripravenosť
a reakcia na vážne cezhraničné ohrozenia zdravia berúc do úvahy globálne iniciatívy
a ich koordináciu: zavedenie spoločných prvkov do plánovania všeobecnej a špecifickej
pripravenosti vrátane pripravenosti na chrípkovú pandémiu a pravidelné podávanie
správ o vykonávaní plánov pripravenosti.
4.2. Kapacita posudzovania
rizika: vyrovnanie rozdielov v kapacitách posudzovania rizika poskytnutím dodatočných
kapacít pre vedeckú expertízu a mapovanie existujúcich hodnotení s cieľom zlepšiť
súdržnosť na úrovni Únie.
4.3. Podpora budovania
kapacít proti ohrozeniam zdravia v členských štátoch: rozvíjať pripravenosť
a plánovanie reakcie, koordinácia reakcie v oblasti verejného zdravia, spoločné
prístupy očkovania; vývoj usmernení pre ochranné opatrenia v núdzovej situácii,
pokyny k informovanosti, návody na dobré postupy; založenie nového mechanizmu pre
spoločné obstarávanie lekárskych protiopatrení; vývoj spoločných komunikačných
stratégií.
4.4. Činnosti vyžadované
alebo prispievajúce k vykonávaniu právnych predpisov Únie v oblasti prenosných chorôb
a iných zdravotných hrozieb, vrátane tých, ktoré spôsobujú biologické a chemické
nehody a zmeny životného prostredia a klímy. Tieto opatrenia môžu zahŕňať
aktivity zamerané na zabezpečenie vykonávania, uplatňovania, monitorovania
a revízie týchto právnych predpisov.
4.5. Podpora systému poznatkov
o zdraví s cieľom prispieť k vedecky podloženému rozhodovaniu, vrátane
zberu a analýzy údajov o zdraví a rozsiahleho šírenia výsledkov programu.
Tento zoznam môže byť
doplnený o ďalšie činnosti podobného typu a vplyvu na napĺňanie
špecifických cieľov uvedených v článku 3.
PRÍLOHA II
Orientačný zoznam príslušných právnych predpisov uvedených v článku
4 a prílohe I
1. Krv, orgány, tkanivá
a bunky
1.1.
Smernica 2002/98/ECEurópskeho parlamentu a Rady 2002/98/ES z 27.
januára 2003,
ktorou
sa stanovujú normy kvality a bezpečnosti pre odber, skúšanie, spracovanie,
uskladňovanie a distribúciu ľudskej krvi a zložiek krvi a ktorou sa mení
a dopĺňa smernica 2001/83/ES; Ú. v. EÚ L 33, 8.2.2003, s. 30.
1.2. Smernica 2010/45/EUEurópskeho parlamentu a Rady 2010/45/EÚ zo 7.
júla 2010
o normách kvality a bezpečnosti ľudských
orgánov určených na transplantáciu; Ú. v. EÚ L 207, 6.8.2010, s. 14.
1.3. Smernica 2004/23/ECEurópskeho parlamentu a Rady 2004/23/ES z 31.
marca 2004
ustanovujúca normy kvality a bezpečnosti
pri darovaní, odoberaní, testovaní, spracovávaní, konzervovaní, skladovaní a distribúcii
ľudských tkanív a buniek; Ú. v. EÚ L 102, 7.4.2004, s. 48.
Tu sú uvedené len dôležité
základné právne predpisy, ostatné právne predpisy súvisiace s krvou, orgánmi, tkanivami
a bunkami pozri na: http://ec.europa.eu/health/blood_tissues_organs/key_documents/index_en.htm#anchor3
2. Prenosné ochorenia
2.1. Rozhodnutie
Európskeho parlamentu a Rady č. 2011/98/ES z 24. septembra 1998, ktorým sa
v Spoločenstve zriaďuje sieť na epidemiologický dohľad a kontrolu
prenosných ochorení; Ú. v. ES L 268, 3. 10. 1998, s. 1.
2.2.
Nariadenie Regulation (EC) No851/2004Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004 z 21. apríla 2004,
ktorým
sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb; Ú. v. EÚ L 142,
30. 4. 2004, s. 1.
Tu sú uvedené len dôležité
základné právne predpisy, ostatné právne predpisy súvisiace s prenosnými ochoreniami
pozri na:
http://ec.europa.eu/health/communicable_diseases/key_documents/index_en.htm#anchor1
3. Tabakové výrobky
a reklama
3.1. Smernica Európskeho parlamentu
a Rady 2001/37/ES z 5. júna 2001 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov
a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa výroby, prezentácie a predaja
tabakových výrobkov; Ú. v. ES L 194, 18. 7. 2001, s. 26.
3.2. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2003/33/ES z 26. mája 2003 o aproximácii zákonov, iných právnych
predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa reklamy a sponzorstva
tabakových výrobkov; Ú. v. EÚ L 152, 20. 6. 2003, s. 16.
Tu sú uvedené len dôležité
základné právne predpisy, ostatné právne predpisy súvisiace s tabakom pozri na:
http://ec.europa.eu/health/tobacco/law/index_en.htm
4. Práva pacientov
pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti
4.1. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011
o uplatňovaní práv
pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti; Ú. v. EÚ L 88, 4. 4.
2011, s. 45.
5. Farmaceutické výrobky
5.1. Nariadenie (EC) No
726/2004Európskeho parlamentu a
Rady č. 726/2004 z 31. marca 2004,
ktorým sa stanovujú postupy
Spoločenstva pri povoľovaní liekov na humánne použitie a na veterinárne
použitie a pri vykonávaní dozoru nad týmito liekmi a ktorým sa zriaďuje Európska
agentúra pre lieky; Ú. v. EÚ L 136, 30. 4. 2004, s. 1.
5.2. Nariadenie Rady ES/297/95
z 10. februára 1995
o poplatkoch splatných
Európskej agentúre pre hodnotenie liekov; Ú. v. ES L 35, 15.2.1995, s. 1.
5.3. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001,
ktorou sa ustanovuje zákonník
Spoločenstva o humánnych liekoch; Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67.
5.4. Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 141/2000 zo 16. decembra 1999
o liekoch na ojedinelé
ochorenia; Ú. v. ES L 18, 22.1.2000, s. 1.
5.5. Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1901/2006 z 12. decembra 2006,
o liekoch na pediatrické
použitie, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 1768/92, smernica
2001/20/ES, smernica 2001/83/ES a nariadenie (ES) č. 726/2004; Ú. v. EÚ L 378,
27.12.2006, s. 1.
5.6. Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1394/2007 z 13. novembra 2007,
o liekoch na inovatívnu
liečbu, ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/83/ES a nariadenie
(ES) č. 726/2004; Ú. v. EÚ L 324, 10.12.2007, s. 121.
5.7. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2001/20/ES zo 4. apríla 2001
o aproximácii zákonov,
iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov týkajúcich sa
uplatňovania dobrej klinickej praxe počas klinických pokusov s humánnymi
liekmi; Ú. v. ES L 121, 1.5.2001, s. 34.
5.8. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 2001/82/ES zo 6. novembra 2001,
ktorým sa ustanovuje Zákonník
Spoločenstva o veterinárnych liekoch; Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 1.
5.9. Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 zo 6. mája 2009
o stanovení postupov Spoločenstva
na určenie limitov rezíduí farmakologicky účinných látok v potravinách
živočíšneho pôvodu, o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 2377/90 a o zmene
a doplnení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/82/ES a nariadenia Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004; Ú. v. EÚ L 152, 16.6.2009, s. 11.
Tu sú uvedené len dôležité základné právne predpisy, ostatné právne predpisy
súvisiace s farmaceutickými výrobkami pozri na:
Lieky na humánne použitie: http://ec.europa.eu/health/documents/eudralex/vol-1/index_en.htm
Lieky na veterinárne použitie: http://ec.europa.eu/health/documents/eudralex/vol-5/index_en.htm
6.
Zdravotnícke pomôcky
6.1. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 90/385/ES z 20. júna 1990
o aproximácii právnych
predpisov členských štátov o aktívnych implantovateľných zdravotníckych
pomôckach; Ú. v. ES L 189, 20.7.1990, s. 17.
6.2. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 93/42/ES zo 14. júna 1993
o zdravotníckych pomôckach;
Ú. v. ES L 169, 12.7.1993, s. 1.
6.3. Smernica Európskeho
parlamentu a Rady 98/79/ES z 27. októbra 1998
o zdravotníckych pomôckach,
Ú. v. ES L 331, 7.12.1998, s. 1.
Tu sú uvedené len dôležité
základné právne predpisy, ostatné právne predpisy súvisiace so zdravotníckymi pomôckami
pozri na: http://ec.europa.eu/health/medical-devices/documents/index_en.htm
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC
NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušná oblasť politiky
v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie a jej finančného vplyvu

              1.7.    Plánovaný spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA
V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Pravidlá monitorovania a podávania
správ
              2.2.    Systém riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia na zabránenie podvodom
a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ
FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Okruh(-y) viacročného finančného
rámca a ovplyvnený(-é) rozpočtový(-é) riadok (riadky) výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

              3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne
rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným
rámcom
              3.2.5. Účasť tretích strán na
financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

6.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
6.1.
Názov návrhu/iniciatívy

PROGRAM ZDRAVIE PRE RAST (2014 – 2020)

6.2.
Príslušná oblasť politiky v rámci ABM/ABB

VEREJNÉ ZDRAVIE

6.3.
Druh návrhu/iniciatívy

¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka
novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[20]
þ Návrh/iniciatíva sa týka
predĺženia existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka
akcie presmerovanú na novú akciu

6.4.
Ciele
6.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, na ktoré je
zacielený návrh (zacielená iniciatíva)

Program Zdravie pre rast je príspevkom k uvedeným dvom hlavným
strategickým cieľom/zámerom:
INOVÁCIA:
Cieľom programu je uľahčiť využívanie
inovačných technologických a organizačných riešení zo strany tvorcov politík
a odborníkov v oblasti verejného zdravia v záujme zlepšenia kvality a udržateľnosti
zdravotníckych systémov a rozšírenia prístupu k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej
starostlivosti.
PREVENCIA:
cieľom programu je propagovať zdravie a predchádzať
chorobám na úrovni EÚ cestou pomoci a dopĺňania úsilí zvýšiť počet
zdravých rokov života ich obyvateľov.
Program bude podporovať všeobecné ciele budúcej politiky
verejného zdravia.

6.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

Konkrétny cieľ č. 1:
Na úrovni EÚ vyvinúť spoločné nástroje a mechanizmy
na riešenie nedostatku ľudských a finančných zdrojov a uľahčiť
šírenie inovácií v zdravotnej starostlivosti za účelom prispievania k inovačným
a udržateľným zdravotným systémom.
Konkrétny cieľ č. 2:
Zlepšiť prístup k odborným znalostiam v oblasti medicíny
(európske referenčné siete) a informáciám o špecifických chorobách aj za hranicami
štátov; a vyvinúť spoločné riešenia a usmernenia na zlepšenie kvality
zdravotnej starostlivosti a bezpečnosti pacientov s cieľom zlepšenia prístupu
k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti pre občanov EÚ
Konkrétny cieľ č. 3:
Určiť, šíriť a podporovať potvrdené najlepšie postupy pre nákladovo efektívne preventívne opatrenia
na riešenie kľúčových rizikových faktorov, najmä fajčenia, nadmerného
užívania alkoholu, obezity, ako aj HIV/AIDS, s dôrazom na cezhraničný rozmer
v záujme prevencie ochorení a podpory zdravia
Konkrétny cieľ č. 4:
Vyvinúť spoločné prístupy
a preukázať ich hodnotu z hľadiska lepšej pripravenosti a koordinácie
v núdzových situáciách ohrozenia zdravia na účely ochrany občanov pred
cezhraničnými ohrozeniami zdravia.
Dotknutá činnosť ABM/ABB
POLITIKA VEREJNÉHO ZDRAVIA pre všetky uvedené osobitné ciele.

6.4.3.
Očakávaný(-é) výsledok(-dky) a vplyv

Konkrétny cieľ č. 1:
Na úrovni EÚ vyvinúť spoločné nástroje a mechanizmy
na riešenie nedostatku ľudských a finančných zdrojov a uľahčiť
využívanie inovácií v zdravotníctve s účelom prispieť k inovačným
a udržateľným zdravotným systémom.
Účinky na úrovni programu:
Dosiahnuť, aby čo najvyšší počet členských
štátov (prostredníctvom tvorcov ich politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva,
zdravotníckych inštitúcií) využíval vyvinuté nástroje, mechanizmy a riadil sa usmerneniami/radami.
Účinky na úrovni politiky:
Členským štátom (tvorcom politík, odborníkom v oblasti zdravotníctva,
zdravotníckym inštitúciám) sa poskytuje účinná podpora pri:
* vykonávaní inovácií v zdraví vo svojich zdravotných systémoch;

* dosiahnutí primeranej ponuky odborníkov
v oblasti zdravotníctva v členských štátoch;
* dosiahnutí nákladovo efektívneho využívania
zdravotníckych technológií;
* zlepšení rozhodovania, organizačného
riadenia a výkonnosti zdravotníckych systémov.
Príjemcovia:
Členské štáty a ich tvorcovia politík v oblasti zdravia,
zdravotnícki pracovníci, zdravotnícke inštitúcie.
Konkrétny cieľ č. 2:
Zlepšiť prístup k odborným znalostiam v oblasti medicíny
(európske referenčné siete) a informáciám o špecifických oblastiach za hranicami
štátov a vyvinúť spoločné riešenia a usmernenia na zlepšenie kvality zdravotnej
starostlivosti a bezpečnosti pacientov s cieľom zlepšiť prístup občanov
EÚ k lepšej a bezpečnejšej zdravotníckej starostlivosti.
Účinky na úrovni programu:
Dosiahnuť, aby čo najvyšší počet odborníkov v
oblasti zdravotníctva využíval odborné znalosti získané prostredníctvom zavedených
a fungujúcich európskych referenčných sietí.
Dosiahnuť, aby sa čo najvyšší počet členských
štátov (prostredníctvom tvorcov ich politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva,
zdravotníckych inštitúcií) riadil vypracovanými usmerneniami.
Účinky na úrovni politiky:
Členským štátom sa poskytuje podpora pri zlepšovaní prístupu
k diagnóze a poskytovaniu vysokošpecializovanej starostlivosti všetkým pacientom
s osobitným ochorením alebo skupinou ochorení, ktorí ju potrebujú.
Členským štátom sa poskytuje podpora pri znižovaní chorobnosti
a úmrtnosti súvisiacej s kvalitou zdravotnej starostlivosti a zvyšovaní dôvery pacientov/občanov
v systém zdravotnej starostlivosti.
Príjemcovia:
Členské štáty a ich tvorcovia politík v oblasti zdravia
a zdravotnícki pracovníci a v konečnom dôsledku pacienti a občania.
Konkrétny cieľ č. 3:
Určenie, šírenie a podpora využívania validovaných najlepších
postupov pre nákladovo efektívne opatrenia riešením kľúčových rizikových faktorov, konkrétne fajčenia, nadmerného užívania alkoholu, obezity, ako aj HIV/AIDS, so zameraním na cezhraničný rozmer
v záujme prevencie ochorení a podpory zdravia.
Účinky na úrovni programu:
Dosiahnuť, aby čo najvyšší počet členských
štátov – ich tvorcov ich politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva, zdravotníckych
inštitúcií a zainteresovaných strán spomedzi orgánov činných v oblasti životného
štýlu – využíval validované najlepšie postupy.
Účinky na úrovni politiky:
Členským štátom sa poskytuje podpora ich úsilia znížiť
rizikové faktory chronických ochorení
Príjemcovia
Členské štáty a ich tvorcovia politík v oblasti zdravia,
zdravotnícki pracovníci, zdravotnícke inštitúcie, mimovládne organizácie činné
v oblasti propagácie zdravia a v konečnom dôsledku občania.
Konkrétny cieľ č. 4:
Vyvinúť spoločné prístupy a preukázať ich hodnotu
z hľadiska lepšej pripravenosti a koordinácie v núdzových situáciách ohrozenia
zdravia na účely ochrany občanov pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia.
Účinky na úrovni programu:
Dosiahnuť, aby čo najvyšší počet členských
štátov – ich tvorcov politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva, zdravotníckych
inštitúcií – integroval vypracované spoločné prístupy do návrhu svojich plánov
pripravenosti.
Účinky na úrovni politiky:
Podpora členských štátov pri zavádzaní rozsiahleho súboru
koordinovaných opatrení v oblasti verejného zdravia s cieľom minimalizovať
dôsledky cezhraničných zdravotných hrozieb pre verejné zdravie (ktoré môžu
siahať od hromadnej kontaminácie spôsobenej chemickými nehodami až po epidémie
alebo pandémie).
Príjemcovia:
Členské štáty a ich zdravotnícke orgány, zdravotnícki pracovníci,
zdravotnícke inštitúcie a iné príslušné orgány činné v oblasti vnútorných záležitostí
a civilnej ochrany.

6.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Konkrétny cieľ č. 1
Výstupné ukazovatele:
Počet nástrojov a mechanizmov vyvinutých do roku 2017, 2020
a 2023.
Počet usmernení/odporúčaní/rád poskytnutých od roku
2015 a potom každý rok.
Ukazovatele vplyvu:
Počet členských štátov využívajúcich (prostredníctvom
tvorcov ich politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva, zdravotníckych inštitúcií)
vyvinuté nástroje, mechanizmy a rady do roku 2018, 2021 a 2024.
Konkrétny cieľ č. 2
Výstupné ukazovatele:
Počet fungujúcich európskych referenčných sietí do
roku 2017, 2020 a 2023.
Počet usmernení vypracovaných do roku 2017, 2020 a 2023.
Ukazovatele vplyvu:
Počet odborníkov v oblasti zdravotníctva využívajúcich odborné
znalosti získané prostredníctvom zavedených a fungujúcich európskych referenčných
sietí do roku 2018, 2021 a 2024.
Počet členských štátov využívajúcich (prostredníctvom
tvorcov ich politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva, zdravotníckych inštitúcií)
vypracované usmernenia do roku 2018, 2021 a 2024.
Počet pacientov používajúcich európske referenčné siete
(v inom členskom štáte ako v štáte, v ktorom žijú).
Konkrétny cieľ č. 3
Výstupné ukazovatele:
Počet potvrdených najlepších postupov vyvinutých do roku
2017, 2020 a 2023.
Zvýšenie počtu prebratí z usmernení pre skríning rakoviny
odborníkmi v oblasti zdravotníctva.
Ukazovatele vplyvu:
Počet členských štátov využívajúcich potvrdené najlepšie
postupy do roku 2018, 2021 a 2024 prostredníctvom tvorcov ich politík, odborníkov
v oblasti zdravotníctva, zdravotníckych inštitúcií a zainteresovaných strán spomedzi
orgánov činných v oblasti propagácie dobrého zdravia a prevencie chorôb.
Konkrétny cieľ č. 4
Výstupné ukazovatele:
Počet spoločných prístupov vypracovaných do roku 2017,
2020 a 2023.
Ukazovatele vplyvu:
Počet členských štátov integrujúcich vypracované spoločné
prístupy do návrhu ich plánov pripravenosti do roku 2018, 2021 a 2024 prostredníctvom
tvorcov ich politík, odborníkov v oblasti zdravotníctva, zdravotníckych inštitúcií
a iných príslušných orgánov činných v oblasti vnútorných záležitostí a civilnej
ochrany.

6.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
6.5.1.
Požiadavky, ktoré treba splniť v krátkodobom alebo
dlhodobom horizonte

Program Zdravie pre rast, ktorý sa začne po roku 2013, bude
od roku 2014 podporovať vykonávanie činností Komisie v oblasti politiky
verejného zdravia. Nový program bude vychádzať z výsledkov dosiahnutých súčasným
programom (2008 – 2013) so zohľadnením odporúčaní ex post hodnotenia programu
na roky 2003 – 2007 a hodnotenia programu na roky 2008 – 2013 v strede programového
obdobia.
Program sa bude snažiť podporovať Komisiu, členské
štáty a kľúčové zainteresované strany pri navrhovaní, koordinovaní a vykonávaní
účinných politík, ktorých cieľom je riešenie týchto dlhodobých problémov:
* finančná udržateľnosť zdravotníckych systémov
v Európe v dôsledku starnúceho obyvateľstva a so zreteľom na súčasnú
situáciu členského štátu v oblasti verejných financií;
* nedostatky pracovnej sily v oblasti zdravotníctva v dôsledku
ubúdania obyvateľov v produktívnom veku a zvyšovanie dopytu po tejto pracovnej
sile;
* potreba zlepšiť bezpečnosť pacientov a kvalitu
zdravotnej starostlivosti, pretože viac ako polovica občanov EÚ sa obáva, že
v procese zdravotnej starostlivosti utrpia ujmu;
* nedostatočný udržateľný pokrok kontroly a prevencie
chronických chorôb, ktorých výsledkom je strata najproduktívnejších rokov;
* zvyšujúce sa nerovnosti zdravotníctva v zdraví v celej Európe;
* pripravenosť čeliť globálnym a cezhraničným
ohrozeniam zdravia, ktoré môžu siahať od hromadnej kontaminácie spôsobenej
chemickými nehodami až po epidémie alebo pandémie, aké nedávno rozpútali E. coli,
H1N1 alebo SARS (závažný akútny respiračný syndróm).
Z krátkodobého hľadiska prijme program aj tieto opatrenia:
* podpora vykonávania právnych predpisov v oblasti zdravia a
plnenie povinností Komisie týkajúcich sa liekov a zdravotných pomôcok;
* potreba rozsiahlych, dobrých, porovnateľných a dostupných
dôkazov, štatistiky a ukazovateľov pre EÚ.

6.5.2.
Pridaná hodnota účasti EÚ

Navrhovaný program ponúka príležitosti na financovanie budovania
a zavádzania mechanizmov spolupráce a procesov koordinácie medzi členskými
štátmi s cieľom stanoviť spoločné nástroje a najlepšie postupy, ktoré
môžu vytvárať synergie, priniesť pridanú hodnotu EÚ a viesť k úsporám
z rozsahu. Program nemôže nahrádzať činnosť členských štátov.
Namiesto toho, ako sa uvádza v článku 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,
činnosť Únie musí dopĺňať vnútroštátne politiky a podnecovať
spoluprácu medzi členskými štátmi. Program by mal teda prispievať len
tam, kde členské štáty nemôžu konať jednotlivo, alebo kde je koordinácia
najlepším spôsobom postupu vpred. Uznáva sa, že zdravotné problémy sa v jednotlivých
členských štátoch odlišujú a že schopnosť členských štátov riešiť
ich nemusí byť nevyhnutne rovnaká. Z tohto hľadiska nemusí by spolupráca
vždy procesom, ktorý sa organizuje sám a je prirodzený. Program preto bude, pokiaľ
možno, zasahovať, ak môže túto koordináciu presadiť a riadiť na európskej
úrovni, pričom bude slúžiť aj záujmom členských štátov a širšiemu
programu v oblasti verejného zdravia.
Ciele navrhovaného programu odzrkadľujú myšlienky, pri ktorých
je jasne odskúšané a overené, že program poskytuje pridanú hodnotu EÚ. Sú to: podpora
výmeny najlepšej praxe medzi členskými štátmi; podpora sietí na zdieľanie
znalostí alebo vzájomné učenie; riešenie cezhraničných hrozieb s cieľom
znížiť riziká a zmierniť ich dôsledky; riešenie určitých otázok týkajúcich
sa vnútorného trhu, kde má EÚ podstatnú právomoc zabezpečiť vysoko kvalitné
riešenia vo všetkých členských štátoch; uvoľnenie potenciálu inovácie
v zdravotníctve; činnosti, ktoré môžu viesť k systému referenčného
porovnávania, zlepšovania úspor z rozsahu vyhýbaním sa odpadu spôsobenému duplicitou
a optimalizácie finančných prostriedkov.

6.5.3.
Poučenia získané z podobných skúseností v minulosti

Zhrnutie ex post hodnotenia programu verejného zdravia
na roky 2003 – 2007 a strednodobého hodnotenia programu v oblasti zdravia na roky
2008 – 2013:
V hodnoteniach programu v oblasti zdravia sa uznáva
jeho silný potenciálny príspevok k príprave, vývoju a vykonávaniu politík EÚ v oblasti
verejného zdravia.
Hoci je program v oblasti zdravia, pokiaľ ide o jeho rozsah,
pomerne malý, je základom na vytvorenie a udržanie silného spoločenstva odborníkov
v oblasti verejného zdravia na európskej úrovni, ktorí si vymieňajú znalosti
a skúsenosti. Výrazne ovplyvňuje prácu vykonávanú lekármi v celej EÚ, dosahujúc
určitú, aj keď miernu globálnu rezonanciu, ktorá je dôležitá pre jeho
celkové uznanie. V skutočnosti by sa momentálne mierne, ale chválitebné úsilie
zberu a výmeny údajov medzi členskými štátmi bez podpory programu v oblasti
zdravia neuskutočnilo.
Podpora z programu v oblasti zdravia umožňuje vyvíjať
činnosti, týkajúce sa napríklad určujúcich faktorov zdravia a porovnateľných
zdravotných údajov v nových členských štátoch, kde hospodárska situácia a rozpočtové
obmedzenia neumožňujú udeliť im prioritu.
Súčasný program v oblasti zdravia presadzuje dôležité
otázky na úrovni EÚ a vo vnútroštátnych politických programoch, ako sú usmernenia
pre zriedkavé choroby a skríning rakoviny, a ovplyvňuje tvorbu a vykonávanie
politík na vnútroštátnej úrovni.
Na úrovni riadenia nastalo po prvom päťročnom cykle
výrazne zlepšenie poskytovania programu, hlavne z dôvodu externého riadenia Výkonnej
agentúry pre zdravie a spotrebiteľov. Postup výberu činností na financovanie
sa sprísnil, aby sa zabezpečil výber správnych žiadateľov o financovanie.
Nové finančné mechanizmy boli všeobecne pozitívne prijaté a všetky sa používajú.
Zainteresované strany, ako aj členovia programového výboru
sa však domnievajú, že ciele sú príliš široké, niekedy až nejasné, a že ročné
pracovné programy obsahujú priveľa priorít. V hodnoteniach sa odporúčalo
prepracovať ciele programu Zdravie tak, aby boli hmatateľnejšie a zameriavali
sa na určité otázky verejného zdravia, najmä na tie, ktoré sú pre členské
štáty individuálne ťažko dosiahnuteľné.
V hodnoteniach sa ďalej odporúčalo znížiť počet
prioritných oblastí v ročných pracovných programoch a založiť ich na potrebách
a pridanej hodnote EÚ.
Prípadové štúdie ilustrujú jednoznačné prepojenie medzi
cieľmi programu Zdravie a financovanými projektmi na jednej strane a ako môžu
tieto projekty prispieť k dosiahnutiu cieľov programu na strane druhej.
Hodnotenie dosahovania cieľov však brzdí nedostatok jasných výkonnostných ukazovateľov.
Odporúčalo sa takisto vymedziť presné výkonnostné ukazovatele
s cieľom uľahčiť sledovanie a hodnotenie dosiahnutých výsledkov
a meranie programu z hľadiska dosahovania cieľov. A na zabezpečenie
účinného vykonávania programu Zdravie sa odporúčalo vypracovať plán
dlhodobých cieľov, ktoré má program dosiahnuť. V spojení s ostatnými nástrojmi
vykonávania politiky možno potom stanoviť vhodné prioritné akcie, vybrať
mechanizmy financovania a vhodne ich rozdeliť medzi ciele a zabezpečované
priority.
Šírenie výsledkov programu Zdravie sa považuje za ďalšiu
oblasť, ktorá má priestor na zlepšovanie a ktorá je priamo spojená so základnou
logikou: vnútroštátne zainteresované strany a tvorcovia politík dostatočne
nepoznajú a neuznávajú výstupy financovanej akcie zacielenej na tvorbu zdravotných
politík na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Je však dôležité
zabezpečiť udržateľnosť výsledkov a pomôcť monitorovať
vplyv akcie v rámci programu.
V obidvoch hodnoteniach sa teda odporúčalo venovať
viac úsilia šíreniu získaných výsledkov cez rôzne kanály.
Zhrnutie odporúčaní Dvoru audítorov
Tieto odporúčania boli v súlade so zisteniami zhrnutých
hodnotení a poukázali na tieto potreby:
* Každý nasledujúci program by mal mať pridelené lepšie
zacielené programové ciele, ktoré sú v súlade s jeho rozpočtovými prostriedkami.
* Mala by sa výslovne stanoviť základná logika zásahu,
ktorá vymedzuje ciele SMART na úrovni politiky a programu, ilustruje prepojeniami
medzi nimi a vymedzuje ukazovatele na meranie ich dosiahnutia.
* Vykonávať mapovanie na získanie prehľadu o
vykonaných projektoch a ich výsledkoch s cieľom zistiť existujúce prekrytie
a všetky ostatné medzery v ich portfóliu.
* Počet ročných „oblastí činnosti“ by sa mal
výrazne znížiť a zamerať na strategické priority.
* Komisia by mala riešiť slabé stránky návrhu a vykonávania
projektov:
– zosúladením cieľov projektov s cieľmi programu
a odporúčaným zameraním na „ročné priority“;
– dohody o grante by nemali stanovovať len to, ktoré
činnosti treba vykonať, ale aj žiaduce výsledky týchto činností,
cieľové skupiny a ako sa budú výsledky využívať udržateľným spôsobom
po ukončení projektu;
– v každom možnom prípade stanovením kvantifikovaných cieľov
a výkonnostných ukazovateľov s cieľom uľahčiť monitorovanie
pokroku v dosahovaní cieľov;
– hodnotením projektov ex post s cieľom zlepšiť
návrh nasledujúcich projektov (a predpokladaných nasledujúcich programov) uplatňovaním
„poučení“.
* Komisia by mala plne využiť finančné mechanizmy existujúceho
programu Zdravie (2008 – 2013) pre siete (t. j. granty na prevádzku), pretože
sú vhodnejšie pre tieto činnosti a zákazky na poskytnutie služieb vykonávania
činností prispievajúcich k vývoju politiky. To si však vyžaduje prísnejšie
vymedzenie referenčných podmienok ako vo výzve na predkladanie návrhov.
* Dvor audítorov takisto odporúča,
aby „na obdobie po roku 2013 Európsky parlament, Rada a Komisia prehodnotili rozsah
činností EÚ v oblasti verejného zdravia a prístupu finančných prostriedkov
EÚ v tejto oblasti. To by malo byť vykonané so zreteľom na rozpočtové
prostriedky a existenciu ďalších mechanizmov spolupráce (napr. otvorená metódakoordinácie)
ako prostriedok na uľahčenie spolupráce a výmeny informácií medzi zúčastnenými
stranami v celej Európe“.

6.5.4.
Súdržnosť a možná synergia s ostatnými dôležitými
nástrojmi

Program bude presadzovať synergie a súčasne sa vyhýbať
duplicitám so súvisiacimi programami a činnosťami Únie. Vhodne sa budú
využívať ostatné fondy a programy Únie, najmä:
* súčasné a budúce rámcové programy Únie pre výskum a inovácie
a ich výsledky,
* štrukturálne fondy,
* Program sociálnej zmeny a inovácie,
* Európsky fond solidarity,
* európska stratégia zdravia pri práci,
* program pre konkurencieschnopnosť a inovácie
* rámcový program Životné prostredie a klíma (LIFE)
* akčný program Únie v oblasti spotrebiteľskej politiky
(2014 – 2020),
* program spravodlivosti (2014 – 2020),
* štatistický program Únie v rámci jej príslušných činností

* Bývanie s podporou okolia (AAL), spoločný program
* program Európa vzdeláva

6.6.
Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

ý Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–      ý  Návrh/iniciatíva v
účinnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020
–      ý  Finančný vplyv
od roku 2014 do roku 2023 na platobné rozpočtové prostriedky
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–      Vykonávanie s počiatočným obdobím od RRRR do RRRR,
–      po ktorom nasleduje plná prevádzka.

6.7.
Plánované spôsoby hospodárenia[21]

ý Centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
ý Centralizované nepriame hospodárenie s delegovaním vykonávacích úloh na:
–      ý  výkonné agentúry
–      ¨  subjekty zriadené
spoločenstvami[22]

–      ¨  národné verejné subjekty/subjekty
poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme
–      ¨  osoby poverené vykonávaním
osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a stanovené v príslušnom
základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách

¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
ý Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte)
Poznámky
Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov: V súlade s nariadením
Rady (ES) č. 58/2003 z 19.decembra 2002, ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov,
ktorým majú byť zverené niektoré úlohy v rámci riadenia programov Spoločenstva,[23] Komisia[24] poverila Výkonnú agentúru pre zdravie
a spotrebiteľov vykonávaním úloh riadenia akčného programu Spoločenstva
v oblasti zdravia na roky 2008 – 2013. Komisia môže preto rozhodnúť, že výkonnú
agentúru poverí aj vykonávaním úloh riadenia programu Zdravie pre rast v rokoch
2014 – 2020.
Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami:
Predpokladá sa vývoj spolupráce s príslušnými medzinárodnými organizáciami,
ako je Organizácia Spojených národov a jej špecializované agentúry, najmä WHO, ako
aj s Radou Európy a Organizáciou pre hospodársku spoluprácu a rozvoj s cieľom
vykonávať program prostredníctvom maximálneho zvyšovania efektívnosti a účinnosti
činností súvisiacich so zdravím na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni so
zohľadnením osobitných kapacít a úloh rôznych organizácií.

7.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
7.1.
Pravidlá monitorovania a podávania správ

Program
sa bude monitorovať na ročnom základe s cieľom posúdiť postup
k dosiahnutiu jeho osobitných cieľov v porovnaní s jeho výstupom a ukazovateľmi
vplyvu a umožniť všetky potrebné úpravy priorít politiky financovania.
Program
bude podliehať hodnoteniu v strede obdobia a po ukončení. Cieľom
strednodobého hodnotenia bude odmerať pokrok dosiahnutý v plnení cieľov
programu, určiť, či boli jeho prostriedky efektívne využité, a posúdiť
jeho európsku pridanú hodnotu.
Hodnotenie
súčasného programu (2008 – 2013) ex post, ktoré sa predpokladá pred koncom
roka 2015, poskytne užitočné prvky aj na vykonávanie programu v rokoch 2014
– 2020.
Ročné
pracovné programy, ako aj hodnotenia na všetkých úrovniach a ročné, strednodobé
správy a správy ex-post budú obsahovať špecifické informácie o výške výdavkov
súvisiacich s klímou, vypočítanej podľa metodológie založenej na Rio markeroch,
ako sa uvádza v oznámení o VFR z júna 2011.

7.2.
Systém riadenia a kontroly
7.2.1.
Identifikované riziká

Vykonávanie
rozpočtu sa sústreďuje na získavanie grantov a zákaziek na poskytovanie
služieb.
Zákazky na poskytovanie služieb sa budú uzatvárať v oblastiach,
ako sú štúdie, zber údajov, zákazky na vykonávanie hodnotení, školenia, informačné
kampane, IT a komunikačné služby, správa zariadení atď. Dodávateľmi
sú hlavne zdravotnícke inštitúcie, laboratóriá, konzultačné firmy a iné súkromné
spoločnosti, z ktorých mnohé sú MSP. Priemerný ročný rozpočet na
zákazky sa odhaduje približne na 14 mil. EUR na približne 30 zmlúv ročne.
Granty sa budú udeľovať hlavne mimovládnym organizáciám,
vnútroštátnym agentúram, univerzitám atď. na podporné činnosti. Obdobie
vykonávania dotovaných projektov je zvyčajne od jedného do troch rokov. Priemerný
ročný rozpočet na granty sa odhaduje približne na 37 mil. EUR na približne
50 grantov ročne.
Hlavné riziká sú:
* riziko zlej kvality vybraných projektov a zlej technickej implementácie
projektu, ktorá znižuje vplyv programu; z dôvodu neprimeraných výberových postupov,
nedostatočných odborných znalostí alebo nedostatočného monitorovania;
* riziko neefektívneho alebo nehospodárneho využívania pridelených
finančných prostriedkov na granty (zložitosť preplácania skutočných
oprávnených nákladov v spojení s obmedzenými možnosťami kontroly oprávnených
administratívnych nákladov) aj na obstarávanie (niekedy obmedzený počet hospodárskych
prevádzkovateľov s potrebnými špecializovanými znalosťami, čo znamená
nedostatočné možnosti porovnať cenové ponuky);
* riziko ohrozenia dobrého mena Komisie, ak sa zistí podvod alebo
trestné činnosti; zo systémov vnútornej kontroly tretích strán možno vyvodiť
len čiastočnú istotu z dôvodu pomerne veľkého počtu heterogénnych
dodávateľov a príjemcov, z ktorých každý prevádzkuje vlastný systém kontroly,
často pomerne malých rozmerov.

7.2.2.
Predpokladaná(-é) metóda(-y) kontroly

Rozpočet sa bude realizovať centralizovaným priamym
hospodárením, aj keď časti úloh vykonávania programu môžu byť delegované
na existujúcu Výkonnú agentúru pre zdravie a spotrebiteľov. Táto agentúra si
vytvorila vlastný systém vnútornej kontroly, dohliada na ňu GR SANCO a audit
vykonáva vnútorný audítor Komisie, ako aj Dvor audítorov.
GR SANCO, rovnako ako Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov,
zaviedlo vnútorné postupy, ktorých cieľom je pokryť uvedené riziká. Vnútorné
postupy sú v úplnom súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a zahŕňajú
posudzovanie nákladov a výnosov. V tomto rámci SANCO pokračuje v skúmaní možností,
ako zlepšiť hospodárenie a zvýšiť zjednodušenie. Hlavné znaky kontrolného
rámca sú takéto:
Charakteristiky procesu výberu projektov: každá výzva na predkladanie návrhov/ponúk vychádza z ročného pracovného
programu, ktorý prijala Komisia. V každej výzve sa uverejňujú kritéria vylúčenia,
výberu a pridelenia prostriedkov na vybrané projekty/ponuky. Oproti týmto kritériám
hodnotí výberová komisia, ktorej môžu pomáhať externí experti, každý návrh/ponuku
so zachovaním zásad nezávislosti, transparentnosti, proporcionality, rovnakého zaobchádzania
a nediskriminácie. Na zabránenie dvojitého financovania sa v rámci Komisie uskutoční
konzultácia o vybraných návrhoch medzi jednotlivými zložkami.
Stratégia externej komunikácie: GR
SANCO má dobre vypracovanú komunikačnú stratégiu, ktorá sa snaží zabezpečiť,
aby dodávatelia/príjemcovia plne pochopili zmluvné požiadavky a ustanovenia. Používajú
sa tieto prostriedky: webová stránka programu EURÓPA, „často kladené otázky“,
pomocné pracovisko, rozsiahle usmerňujúce oznamy, ako aj informačné stretnutia
s príjemcami/dodávateľmi .
* Kontroly pred implementáciou a v priebehu implementácie
projektov:
– GR SANCO, ako aj Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov
používajú vzorové dohody o grante a zmluvy o poskytovaní služieb, ktoré odporúča
Komisia. Tie obsahujú viacero ustanovení o kontrole, ako sú audítorské osvedčenia,
finančné záruky, audity na mieste, ako aj kontroly, ktoré vykonáva OLAF. Pravidlá
upravujúce oprávnenosť nákladov sa zjednodušia napríklad používaním paušálnych
súm v obmedzenom počte kategórií nákladov. To pomôže lepšie sústrediť
aj kontroly. Očakáva sa, že dohody o partnerstve zlepšia pracovné vzťahy
s príjemcami a zvýši pochopenie pravidiel oprávnenosti.
– Všetci pracovníci podpíšu kódex dobrého
administratívneho správania. Pracovníci zapojení do výberového postupu alebo riadenia
dohôd/zmlúv o grante podpíšu aj vyhlásenie o neexistencii konfliktu záujmov. Pracovníci
pravidelne absolvujú školenia a používajú siete na výmenu najlepších postupov.
– Technická implementácia projektu sa kontroluje v pravidelných
intervaloch z kancelárie na základe správ dodávateľa o technickom pokroku;
okrem toho sa v jednotlivých prípadoch plánujú stretnutia s dodávateľmi a návštevy
na mieste.
– Finančné postupy SANCO aj Výkonnej agentúry pre zdravie
a spotrebiteľov sú podporované IT nástrojmi Komisie a majú vysoký stupeň
segregácie povinností: všetky finančné transakcie súvisiace so zákazkami/dohodami
o grante overia pred podpisom povoľujúcich úradníkov zodpovedných za činnosť
dve nezávislé osoby. Spustenie prevádzky a overovanie vykonávajú rôzni pracovníci
príslušných oblastí politiky. Platby sa uskutočňujú na základe viacerých
vopred stanovených podporných dokumentov, ako sú schválené technické správy, ako
aj nákladových pohľadávok a faktúr. Centrálna finančná bunka vykonáva
druhostupňové ex ante kancelárske overovanie na vzorke transakcií; v jednotlivých
prípadoch možno pred záverečnou platbou vykonať aj ex ante finančnú
kontrolu na mieste.
* Kontroly pri ukončení projektu:
GR SANCO aj Výkonná agentúra pre zdravie a spotrebiteľov
majú centralizované audítorské tímy, ktoré overujú oprávnenosť nákladových
pohľadávok na mieste. Cieľom týchto kontrol je zabrániť, zistiť
a opraviť podstatné chyby súvisiace s legálnosťou a regulárnosťou
finančných transakcií. S cieľom dosiahnuť vysoký vplyv kontrol výber
dodávateľov pre audit predpokladá a) kombinovanie výberu na základe rizika
s náhodným výberom vzorky a b) venovanie pozornosti prevádzkovým aspektom v priebehu
auditu na mieste, pokiaľ je to možné.
* Náklady a prínosy kontrol:
Riadenie programu a kontrolné opatrenia sú navrhnuté na základe
skúseností: v posledných troch rokoch, zavedený vnútorný kontrolný systém zaisťuje
priemernú zostatkovú chybovosť menšiu ako 2 %, rovnako ako dodržiavanie grantu
a verejného obstarávania podľa finančného nariadenia. To sú dva hlavné
kontrolné ciele, ako predchádzajúceho tak aj nového programu verejného zdravia.
Keďže hlavné dizajnové vlastnosti nového programu sa významne
nelíšia od predchádzajúceho programu, riziká spojené s realizáciou programu sú považované
za relatívne stabilné. Preto majú stanovené riadiace a kontrolné opatrenia podľa
plánu pokračovať. Nové finančné nariadenie však možno prinesie ďalšie
zjednodušenie, ktoré by sa malo prijať čo najskôr a v čo najväčšom
rozsahu.
Celkové náklady na správu vo finančnom výkaze (časť
3.2.3) predstavujú 45,4 mil. EUR na 446,0 milióna finančných prostriedkov spravovaných
od roku 2014 do roku 2020, čo vedie k pomeru „nákladov na riadenie fondov“
vo výške asi 10,2 %, čo je potrebné vnímať v kontexte politiky, ktorá
nie orientovaná na výdavky ako iné politiky EÚ.
Vďaka kombinácii grantov a verejných zákaziek na základe
rizika ex ante a ex post kontrol, rovnako ako kontrol kancelárií a auditom na mieste,
budú kontrolné ciele dosiahnuté za rozumnú cenu. Výhody z dosiahnutia priemernej
zostatkovej chybovosti menšej ako 2 % a súlad s ustanoveniami finančného nariadenia
sú hodnotené ako natoľko významné, aby oprávnili vybrané riadiace a kontrolné
opatrenia.

7.3.
Opatrenia na zabránenie podvodom a nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
alebo plánované preventívne a ochranné opatrenia.
Okrem
použitia všetkých regulačných kontrolných mechanizmov, bude GR SANCO
navrhovať stratégie boja proti podvodom v súlade s novou stratégiou
Komisie na boj proti podvodom (CAFS) prijatej 24. júna 2011 s cieľom
zabezpečiť, okrem iného, že vnútorný boj proti podvodom súvisí s
kontrolami plne v súlade s CAFS a že prístup k riadeniu rizík podvodov sa
zameriava na identifikáciu oblastí rizika podvodu a adekvátne reakcie. Ak je to
potrebné, sieťové skupiny a zodpovedajúce IT nástroje určené na
analýzu podvodov týkajúcich sa verejného zdravia budú zriadené predovšetkým ako
rada opatrení, ako sú:
- rozhodnutia,
dohody a zmluvy vyplývajúce z vykonávania programu verejného zdravia výslovne
oprávňujú Komisiu, vrátane úradu OLAF a Dvor audítorov na vykonávanie
auditov na mieste kontroly a inšpekcie;
- vo
fáze hodnotenia výzvy na predkladanie návrhov/ponúk sa navrhovatelia a súťažiaci
kontrolujú podľa uverejnených kritérií pre vylúčenie na základe vyhlásení
a systému včasného varovania (EWS);
- pravidlá
upravujúce oprávnenosť nákladov sa zjednodušia v súlade s ustanoveniami nariadenia
o rozpočtových pravidlách;
- všetci
pracovníci zapojení do riadenia zákaziek, ako aj audítori a kontrolóri, ktorí overujú
vyhlásenia príjemcov na mieste, pravidelne absolvujú školenia o otázkach súvisiacich
s podvodom a nezrovnalosťami.

8.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
8.1.
Okruh(-y) viacročného finančného rámca a ovplyvnený(-é)
rozpočtový(-é) riadok (riadky) výdavkov

·
Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí okruhov a rozpočtových riadkov viacročného finančného rámca:
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevok
 Číslo || Dif./Nedif. [25] || od krajín EZVO[26] || od kandidátskych krajín[27] || od tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3: bezpečnosť a občianstvo || 17 03 06 Činnosť EÚ v oblasti zdravia || Dif. || ÁNO || ÁNO || NIE || NIE
 3: bezpečnosť a občianstvo || 17 01 04 Akčný program Európske únie v oblasti zdravia – výdavky na administratívne riadenie || Nedif. || ÁNO || ÁNO || NIE || NIE
Nepožadujú sa žiadne nové rozpočtové riadky.

8.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
8.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil.
EUR v súčasných cenách (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo
 GR: SANCO ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Nasledujúce roky || SPOLU
 Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 17 03 06 || Záväzky || (1) || 54,465 || 56,281 || 57,188 || 58,096 || 59,004 || 60,819 || 59,004 ||   || 404,857
 Platby || (2) || 5,000 || 16,000 || 32,000 || 49,000 || 54,000 || 57,000 || 57,000 || 134,857 || 404,857
 Rozpočtové prostriedky administratívnej povahy financované z finančného krytia pre osobitné programy[28] ||
 17 01 04 ||   || (3) || 5,535 || 5,719 || 5,812 || 5,904 || 5,996 || 6,181 || 5,996 ||   || 41,143
 Rozpočtové prostriedky pre GR SANCO SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 60,000 || 62,000 || 63,000 || 64,000 || 65,000 || 67,000 || 65,000 ||   || 446,000
 Platby || =2+2a +3 || 10,535 || 21,719 || 37,812 || 54,904 || 59,996 || 63,181 || 62,996 || 134,857 || 446,000
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 54,465 || 56,281 || 57,188 || 58,096 || 59,004 || 60,819 || 59,004 ||   || 404,857
 Platby || (5) || 5,000 || 16,000 || 32,000 || 49,000 || 54,000 || 57,000 || 57,000 || 134,857 || 404,857
  Rozpočtové prostriedky administratívnej povahy financované z finančného krytia pre osobitné programy SPOLU || (6) || 5,535 || 5,719 || 5,812 || 5,904 || 5,996 || 6,181 || 5,996 ||   || 41,143
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 3 Bezpečnosť a občianstvo SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 60,000 || 62,000 || 63,000 || 64,000 || 65,000 || 67,000 || 65,000 ||   || 446,000
 Platby || =5+ 6 || 10,535 || 21,719 || 37,812 || 54,904 || 59,996 || 63,181 || 62,996 || 134,857 || 446,000
Komisia by mohla zvážiť externalizáciu vykonávania
programu Zdravie pre rast cez výkonnú agentúru. Sumy a rozpis odhadovaných nákladov
môžu byť upravené podľa miery externalizácie, ku ktorej by nakoniec došlo.
.
v mil. EUR v súčasných cenách (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 GR: SANCO ||
  Ľudské zdroje SANCO (17 01 01) || 1,088 || 1,110 || 1,132 || 1,155 || 1,178 || 1,202 || 1,226 || 8,091
 GR: SANCO ||
  Ostatné administratívne výdavky (17 01 02 11) || 2,125 || 2,168 || 2,211 || 2,255 || 2,300 || 2,346 || 2,300 || 15,705
 GR SANCO SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 3,213 || 3,278 || 3,343 || 3,410 || 3,478 || 3,548 || 3,526 || 23,796
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 VFR SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) || 3,213 || 3,278 || 3,590 || 3,410 || 3,478 || 3,548 || 3,526 || 23,796
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 63,213 || 65,278 || 66,343 || 67,410 || 68,478 || 70,548 || 68,526 || 469,796
 Platby || 13,728 || 24,997 || 41,155 || 58,314 || 63,475 || 66,729 || 66,522 || 334,939

8.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov, ako sa uvádza ďalej:
–
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR v
súčasných cenách (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Orientačné ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu ||   || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 || 3 || 26,143 || 7 || 27,015 || 11 || 27,450 || 11 || 27,886 || 11 || 28,322 || 11 || 29,193 || 11 || 28,322 || 65 || 194,331
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 || 2 || 11,982 || 4 || 12,382 || 6 || 12,581 || 6 || 12,871 || 6 || 12,891 || 6 || 13,380 || 6 || 12,981 || 36 || 89,069
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 || 2 || 11,438 ||  5 || 11,819 || 8 || 12,010 || 8 || 12,200 || 8 || 12,391 || 8 || 12,772 || 8 || 12,391 || 47 || 85,020
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 4 || 1 || 4,902 || 3 || 5,065 || 45 || 5,147 || 5 || 5,229 || 5 || 5,310 || 5 || 5,474 || 45 || 5,310 || 29 || 36,437
 NÁKLADY SPOLU || 9 || 54,174 || 19 || 55,980 || 30 || 56,882 || 30 || 57,785 || 30 || 58,688 || 30 || 60,494 || 30 || 58,688 || 178 || 404,857
Výstupy očakávané
v roku 2021 a 2022: cieľ 1: 12; cieľ 2: 6, cieľ 3: 9, cieľ 4:
6 teda 32 pre celý program. Celkom sa orientačne predpokladá 210 výstupov.
Výstupy spočívajú v týchto cieľoch:
konkrétny cieľ 1: počet vyvinutých nástrojov a mechanizmov;
konkrétny cieľ 2: počet fungujúcich európskych referenčných
sietí a počet vypracovaných smerníc
konkrétny cieľ 3: počet validovaných najlepších postupov
nákladovo efektívnych preventívnych opatrení, ktoré boli identifikované a rozšírené
konkrétny cieľ 4: počet vypracovaných jednotných
prístupov (k cezhraničným ohrozeniam zdravia)
Rozdelenie za rok je priemerné a čisto orientačné,
pretože pre program je dôležitejšie rozdelenie celkového finančného krytia.
V skutočnosti sa môže stať, že v jednom roku sa viac úsilia bude venovať
jednému osobitnému cieľu než inému. Orientačné sumy ročných výdavkov
budú uvedené vo viacročnom strategickom programe. Konečné rozhodnutie
sa prijme pri príprave ročného pracovného programu.

8.2.3.
Odhadovaný vplyv na rozpočtové prostriedky administratívnej
povahy
8.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových
prostriedkov, ako sa uvádza v tabuľke:
v mil. EUR v cenách z roku 2011 (zaokrúhlené
na 3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 VFR
 Ľudské zdroje SANCO (BL 17 01 01) || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,026 || 1,226 || 7,182
 Ostatné administratívne výdavky (BL 17 01 02 11) || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 2,025 || 14,175
 Medzisúčet OKRUHU 5 VFR || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 3,051 || 21,357
 Mimo OKRUHU 5 VFR
  Administratívne výdavky na podporu programu (BL 17 01 04) || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 37,240
 Medzisúčet mimo OKRUHU 5 VFR || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 5,320 || 37,240
 SPOLU || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 8,371 || 58,597

8.2.3.2.
Odhadované požiadavky na ľudské zdroje

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov
–
ý  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako sa uvádza:
Počet plných pracovných úväzkov
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) SANCO
 17 01 01 01 – na ústredí a v zastupiteľských úradoch Komisie v členských štátoch (AD a AST) || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7
 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375 || 2,375
 Plán pracovných miest SANCO spolu || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075
 SPOLU || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075 || 8,075
Požiadavky na ľudské zdroje splnia pracovníci generálneho
riaditeľstva, ktorí sú už pridelení na riadenie akcie a/alebo boli opakovane
nasadení v rámci generálneho riaditeľstva, v prípade potreby spolu s dodatočnými
rozpočtovými prostriedkami, ktoré možno udeliť riadiacemu generálnemu
riaditeľstvu v rámci každoročného alokačného postupu a so zreteľom
na rozpočtové obmedzenia.
Opis
vykonávaných úloh:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || GR SANCO: Vypracovanie programu, viacročného pracovného programu, ročných pracovných programov, sledovanie vykonávania programu, hodnotenie, audity atď. Koordinácia s výkonnou agentúrou, ak sa rozhodne o externalizácii riadenia programu.

8.2.4.
Porovnateľnosť so súčasným viacročným
finančným rámcom

–      ý  Návrh/iniciatíva je
porovnateľný/-á s viacročným finančným rámcom na roky 2014 – 2020
navrhnutým v oznámení Komisie KOM(2011) 500.
–      ¨  Návrh/iniciatíva bude
zahŕňať preprogramovanie príslušných okruhov vo viacročnom finančnom
rámci.
–      ¨  Návrh/iniciatíva si
vyžaduje použitie nástroja flexibility alebo preskúmanie viacročného finančného
rámca[29]

8.2.5.
Príspevky tretích strán

–      ý Návrh/iniciatíva si
nevyžaduje poskytnutie spolufinancovania od tretích strán
–      ¨ Návrh/iniciatíva počíta
so spolufinancovaním, ktoré je odhadnuté ďalej v texte:

8.3.
Odhadovaný vplyv na výdavky

–      ý  Návrh/iniciatíva nemá
finančný vplyv na príjmy.
–      ¨  Návrh/iniciatíva má
takýto finančný vplyv:
[1]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[2]               KOM(2010) 2020 v konečnom znení.
[3]               Zdroj: prebraté v júli 2011 z online databázy Eurostatu
„Verejné výdavky podľa účelu – výdavky na zdravotníctvo v porovnaní s
celkovými výdavkami“. 2009: 14,63 %. http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=gov_a_exp&lang=en
[4]               MMF 2011 a Joumard et al., 2010, zvyšovanie verejných výdavkov
na zdravodníctvo nad HDP o viac, než spôsobuje starnutie obyvateľstva (tento
nadmerný nárast nákladov sa v priemere odhaduje približne na 1 % pre OECD).
[5]               Directive 2011/24/EU, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011.
[6]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[7]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[8]               Oznámenie Komisie, KOM (2010) 2020 v konečnom znení
[9]               Ú. v. ES L 271, 9.10.2002, s. 1-12.
[10]             Ú. v. EÚ L , 20.11.2007, s. 3-13.
[11]             Osobitná správa Dvora audítorov č. 212009 z 5.3.2009,
„Program verejného zdravia Európskej únie (2003 – 2007): efektívny spôsob zlepšovania
zdravia?“.
[12]             Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb bolo
zriadené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 851/2004.
[13]             Vedecké výbory boli zriadené v súlade s rozhodnutím Komisie
2008/721/ES, Ú. v. EÚ L 241, 10.9.2008, s. 21.
[14]             Ú. v. L, s.
[15]             Ú. v. EÚ L 248, 16.9.2002, s. 1.
[16]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[17]             COM (2010) 546 v konečnom znení
[18]             Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.
[19]             Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45.
[20]             Ako sa uvádza v článku 49 ods. 6 písm. a) alebo písm.
b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[21]             Podrobnosti o spôsoboch hospodárenia a odkazy na
nariadenie o rozpočtových pravidlách možno nájsť na webovej stránke
rozpočtu: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Ako sa uvádza v článku 185 nariadenia o
rozpočtových pravidlách.
[23]             Ú. v. ES L 11, 16.1.2003, s. 1.
[24]             Rozhodnutie Komisie K(2008) 4943 z 9. septembra 2008.
[25]             Dif. = diferencované rozpočtové prostriedky/Nedif. =
nediferencované rozpočtové prostriedky
[26]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[27]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny
západného Balkánu.
[28]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky na
podporu vykonávania programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky
„BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[29]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.