				|

		52013PC0430

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o rozšírení spolupráce medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ) /* COM/2013/0430 final - 2013/0202 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU

Tento právny návrh (motivačné opatrenie podľa článku 149 ZFEÚ) je
zameraný na posilnenie spolupráce medzi verejnými službami zamestnanosti (VSZ)
členských štátov. Verejné služby zamestnanosti sú zodpovedné za vykonávanie
aktívnych politík trhu práce a poskytovanie služieb zamestnanosti vo
verejnom záujme. Sú súčasťou príslušných ministerstiev, verejnoprávnych
inštitúcií alebo (neziskových) korporácií patriacich medzi verejnoprávne
inštitúcie. Služby ponúkané VSZ pracovníkom a zamestnancom zahŕňajú
informácie o trhu práce, pomoc pri hľadaní pracovného miesta, poradenstvo,
poradenstvo pre voľbu povolania, umiestňovanie a podporu geografickej
a profesijnej mobility. Do rozsahu pôsobnosti VSZ často patria systémy
vyplácania dávok v nezamestnanosti a ďalších sociálnych dávok.
Efektivita VSZ je dôležitým faktorom úspešnosti politík zamestnanosti.
Uznáva sa, že posilnenie spolupráce medzi VSZ
v Európskej únii je najdôležitejšou súčasťou dosahovania cieľov
zamestnanosti stanovených v rámci stratégie Európa 2020[1]. Komisia
sa pravidelne zasadzuje o modernizáciu poskytovania VSZ,
o partnerstvo medzi VSZ a ostatnými službami zamestnanosti, ako aj
o transformáciu VSZ na „agentúry na riadenie zmien“, ktoré budú realizovať
nové spojenie „aktívnych“ a „pasívnych“ politík zamestnanosti[2]. Nedávno
bola predložená žiadosť Rady o nadviazanie partnerstva medzi verejnými
a súkromnými službami zamestnanosti, zamestnávateľmi, sociálnymi partnermi
a zástupcami mládeže pri vytváraní schém záruk pre mladých[3].
Problematikou VSZ sa priamo zaoberajú Európske usmernenia pre politiky
zamestnanosti členských štátov, tzv. usmernenia pre zamestnanosť[4].
Zmenšovanie verejných financií a potreba nákladovej efektívnosti
VSZ viedli niekoľko členských štátov k uskutočneniu reforiem VSZ
v podobe zlúčenia so subjektmi vyplácajúcimi dávky v nezamestnanosti,
zadávania služieb externým súkromným poskytovateľom, regionalizácie
a municipalizácie služieb zamestnanosti a rozšírenia poskytovania
služieb prostredníctvom IKT a samoobslužných nástrojov. Zároveň sa
neustále menia výdavky na VSZ (okrem dávok v nezamestnanosti): z pravidelného
prieskumu medzi VSZ[5]
vyplýva, že v období rokov 2007 až 2010 sa tieto výdavky zvyšovali, zatiaľ
čo v roku 2011 sa väčšinou znižovali. Najnovšie rozpočtové výhľady
ukazujú, že väčšina VSZ očakáva v roku 2013 vyššie výdavky oproti minulému
roku.

Keďže medzi VSZ v jednotlivých členských štátoch existujú rozdiely
z hľadiska obchodného modelu, nástrojov, podmienok trhu práce
a právnych súvislostí, uvedené služby dosahujú rôznu úroveň účinnosti pri
realizácii programov trhu práce. Za organizáciu, personálne obsadenie
a chod VSZ budú naďalej zodpovedať členské štáty, týmto legislatívnym
návrhom sa však zriaďuje európska sieť VSZ, ktorá poskytne platformu na
porovnanie výkonnosti VSZ na európskej úrovni, určí osvedčené postupy
a podporí vzájomné učenie s cieľom posilniť kapacitu
a efektívnosť týchto služieb. Na základe skúseností sa ukázalo, že členské
štáty ako také sa nedostatočne zapájajú do činností v oblasti vzájomného
učenia a stanovenia referenčných hodnôt.

Spolupráca VSZ na úrovni Európskej únie sa datuje od roku 1997, kedy
Komisia zriadila neformálnu poradnú skupinu pre VSZ s cieľom podporiť
spoluprácu, výmenu a vzájomné učenie medzi členskými organizáciami tejto
skupiny[6]
a získať spätnú väzbu odborníkov týkajúcu sa politických iniciatív
v oblasti zamestnanosti. Napriek pokroku dosiahnutému za uplynulé obdobie
sa prejavujú zásadné obmedzenia súčasného modelu spolupráce.

Zapojenie VSZ jednotlivých členských štátov do týchto činností je
naďalej dobrovoľné, čo brzdí vyhliadky na včasné zistenie slabej výkonnosti VSZ
a potenciálnych štrukturálnych problémov trhu práce, ktoré z nej
vyplývajú. Chýba mechanizmus podávania správ, čo znamená, že tvorcovia politík
na úrovni jednotlivých členských štátov a Európskej únie nie sú
systematicky informovaní o výsledkoch existujúcich postupov pri stanovení
referenčných hodnôt a vzájomného učenia.

Snaha zlepšiť porovnateľnosť VSZ tak, že sa zoskupia podľa obchodných
modelov, zatiaľ nepokročila. Spojenie medzi stanovením referenčných hodnôt
a vzájomným učením je slabé a nesúdržné a dôkazová základňa pre
činnosti v rámci existujúceho programu vzájomného učenia nie je vedecky podložená.
Do vzájomného učenia je zapojená len malá skupina VSZ, a jeho účinok preto
nie je dostatočne rozšírený.
Ak sa VSZ majú stať „vzdelávacími
organizáciami“ a prispieť k činnosti Výboru pre zamestnanosť, musia
prispôsobiť svoje organizačné modely, obchodné stratégie a postupy rýchlo
sa meniacim okolnostiam. V nedávno vydanom dokumente európskej siete VSZ
s názvom Stratégia verejných služieb zamestnanosti Európskej únie 2020[7] je
vymedzených päť kľúčových oblastí, ktoré treba zmeniť v záujme dosiahnutia
cieľov stratégie Európa 2020: i) spojenie so stranou dopytu; ii) prijatie
usmerňujúcej úlohy prostredníctvom spolupráce/partnerstva; iii) príprava
operácií zameraných na zručnosti; iv) trvalé dosahovanie aktivačných výsledkov;
v) zlepšenie kariéry.
Účelom tohto legislatívneho návrhu je rozšíriť,
posilniť a stabilizovať prebiehajúce iniciatívy v prospech všetkých
VSZ. Návrh na rozšírenie spolupráce medzi VSZ povedie k zjednoteniu úsilia
o modernizáciu a posilnenie týchto služieb tak, aby dokázali jednotne
čeliť súčasnej hospodárskej kríze.
Európska sieť VSZ zriadená na pevnom právnom
základe by bola schopná rozšíriť jednotne koordinovanú činnosť medzi VSZ
a zaistiť legitímnosť pôsobenia siete. Prvoradou podmienkou zvýšenia
potenciálu siete prispieť k rozvoju inovatívnych opatrení na vykonávanie
politík založených na dôkazoch v súlade s cieľmi stratégie Európa
2020 je formalizovaná štruktúra. Prostredníctvom siete sa zjednoduší realizácia
projektov trhu práce financovaných Európskym sociálnym fondom (ESF). Navrhovaná
iniciatíva by prispela k zvýšeniu nákladovej efektívnosti.
Sieť VSZ zriadená týmto rozhodnutím bude
realizovať iniciatívy v duchu motivačných opatrení určených na zlepšenie
spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti zamestnanosti. Je doplnkom
spolupráce VSZ v rámci siete EURES na základe článku 45 a 46
Zmluvy.
2.           výsledky konzultácií so zainteresovanými
stranami a posúdenie vplyvu

V súlade so zvýšeným dôrazom na rozvoj
politík založených na dôkazoch je tento návrh podložený viacerými hodnotiacimi
štúdiami a konzultáciami so zainteresovanými stranami.
Medzi
najvýznamnejšie patria: štúdie o obchodných modeloch VSZ[8],
o systémoch merania výkonnosti VSZ a geografickej pracovnej mobilite[9],
o úlohe VSZ súvisiacej s tzv. flexiistotou[10], o úlohe VSZ pri predvídaní potrieb zručností
pracovnej sily a príprave ľudí na nové zamestnanie[11]. Boli zohľadnené výsledky programu vzájomného
učenia VSZ[12]
a dotazníka o odozve VSZ na krízu v období rokov 2009 – 2013[13], ako aj
výsledky aktuálneho projektu VSZ v oblasti stanovenia referenčných hodnôt[14], na ktorom
sa finančne podieľa Komisia.
V rokoch 2012 a 2013 sa uskutočnilo
niekoľko diskusií so súčasnou poradnou skupinou VSZ o budúcnosti
iniciatívy VSZ v oblasti stanovenia referenčných hodnôt. Konzultácie so
skupinou týkajúce sa hlavných súčastí tohto návrhu sa uskutočnili v marci
a máji 2013. Členovia skupiny boli vyzvaní, aby predložili pripomienky
k možným cieľom, iniciatívam a politickým možnostiam tohto návrhu.
V januári 2013 vydala skupina diskusný
príspevok „Na ceste k integrovanej iniciatíve európskych verejných služieb
zamestnanosti v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného
učenia“. O diskusnom príspevku VSZ sa hovorilo na neformálnom stretnutí ministrov
pre zamestnanosť a sociálnu politiku(neformálne EPSCO) a Výboru pre
zamestnanosť (EMCO). Ministri na neformálnom stretnutí EPSCO potvrdili, že
rozsiahlejšia a sústredenejšia spolupráca medzi VSZ by viedla
k lepšiemu sprostredkovaniu najlepších postupov a požiadali
o vypracovanie podrobného návrhu iniciatívy v oblasti stanovenia
referenčných hodnôt a vzájomného učenia[15].
Uvedenými konzultáciami a štúdiami sa
potvrdzuje existencia všeobecnej zhody zainteresovaných strán na potrebe
rozšíriť spoluprácu medzi VSZ. Všetky VSZ by sa mali aktívne zapojiť do siete.
Podobne bola vyjadrená rozsiahla podpora rozšíreniu rozsahu pôsobnosti
mechanizmu stanovenia referenčných hodnôt v záujme lepšieho prepojenia
činností v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného
učenia.
Verejné služby zamestnanosti sa včas
a transparentne zapojili do príprav oznámenia tohto rozhodnutia
v pracovnom programe Komisie na obdobie rokov 2013 – 2014
a dôkladnejších príprav predkladaného textu. Ich stanoviská boli vyjadrené
písomnou formou, ako aj v rámci otvorených konzultačných stretnutí
a zohľadnené v súvislosti s hlavnými aspektmi, ktoré sa ich
priamo týkajú, ktorými sú: iniciatívy a činnosti siete; riadiaca štruktúra
siete; úloha Komisie; spolupráca s ostatnými poskytovateľmi služieb
zamestnanosti a spolupráca s Radou, predovšetkým s Výborom pre
zamestnanosť (EMCO).
Keďže vplyv legislatívneho návrhu bude
v prvom rade nepriamy a hlavné technické prvky iniciatívy
v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného učenia budú
vymedzené v delegovanom akte, posúdenie vplyvu sa nepovažuje za primerané.
Rovnako sa neočakáva žiadny vplyv na rozpočet.

3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Právo konať vyplýva z článku 149
Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že „Európsky
parlament a Rada... môžu prijať motivačné opatrenia určené na podporu
spolupráce medzi členskými štátmi a na podporu ich opatrení v oblasti
zamestnanosti prostredníctvom podnetov zameraných na rozvíjanie výmeny
informácií, osvedčených skúseností, na poskytovanie porovnávacích analýz
a rád, ako aj na podporu nových prístupov a hodnotenia skúseností,
najmä pomocou pilotných projektov“.
Opatrenie Únie je takisto odôvodnené tým, že
legislatívny návrh na rozšírenie spolupráce medzi VSZ prispeje k cieľom
zmluvy, najmä k podpore plnej zamestnanosti (článok 3 ZEÚ).
Celý návrh o rozšírení spolupráce medzi
VSZ je motivačným opatrením v zmysle článku 149. Zvolený právny
nástroj, ktorým je rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady, je
najvhodnejší so zreteľom na povahu navrhnutého motivačného opatrenia.
Aktivizácia VSZ pri spolupráci v rámci
konkrétnych iniciatív povedie k rozšíreniu ich celkovej spolupráce, čo je
v súlade so zásadou subsidiarity, keďže ide o snahu pomôcť členským
štátom pri modernizácii verejných služieb zamestnanosti v situácii
súčasnej hospodárskej krízy a pri dosahovaní cieľa zamestnanosti
v rámci stratégie Európa 2020.
Zásahy Únie v oblasti koordinácie VSZ vo
všeobecnosti prináša pridanú hodnotu v porovnaní s individuálnymi
opatreniami jednotlivých členských štátov. Úlohou VSZ je slúžiť vnútroštátnym záujmom
a prioritám a pri bežnej činnosti sa v celoeurópskom rámci
neovplyvňujú. Činnosti v oblasti stanovenia referenčných hodnôt
a vzájomného učenia na úrovni Európskej únie zhodnocujú podobné aktivity
v menšom rozsahu nepatrného počtu vnútroštátnych VSZ, ktoré sa dobrovoľne
podieľajú na formovaní celoeurópskej spolupráce.
Návrh je v súlade so zásadou
proporcionality, keďže má podobu motivačných opatrení pre verejné služby
zamestnanosti a jeho trvanie je obmedzené na obdobie účinnosti stratégie
Európa 2020, ako ho schválila Rada.

4.           vplyv na rozpočet
Do návrhu Komisie týkajúceho sa viacročného
finančného rámca je zahrnutá suma 958,19 mil. EUR pre Program Európskej únie
v oblasti sociálnej zmeny a inovácie
(PSCI) na obdobie rokov 2014 – 2020. Financie na rozšírenie spolupráce VSZ budú
vyčlenené z oddielu PSCI/PROGRESS/Zamestnanosť. Predpokladá sa vyčlenenie
orientačnej ročnej sumy vo výške 4 mil. EUR na opísané motivačné
opatrenie. Približne 3 mil. EUR sa podľa predpokladov vyčlenia na činnosti
v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného učenia. Možno
bude zverejnených niekoľko výziev na predkladanie ponúk. Približne 1 mil.
EUR sa zrejme použije na zasadnutia siete a vedecké štúdie týkajúce sa
problematiky VSZ.
Legislatívny návrh je z hľadiska rozpočtu
neutrálny a nevyžaduje dodatočné personálne zdroje. Sekretariát siete VSZ
budú tvoriť zamestnanci Komisie (2 ½ ekvivalentu plného pracovného
času), ktorí v súčasnosti pracujú v GR EMPL v oblasti VSZ.

5.           delegované akty

Legislatívny návrh zahŕňa ustanovenie
o udelení právomoci Komisii prijímať delegované akty. Pôjde predovšetkým
o delegovaný akt s cieľom ustanoviť všeobecný rámec pre realizáciu
iniciatív v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného
učenia.

Voľba použitia právneho nástroja delegovaných
aktov je odôvodnená tým, že tieto akty doplnia základný akt o podrobnejšie
vedľajšie prvky, v tomto prípade o všeobecný rámec pre realizáciu
iniciatív v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného
učenia.

Všeobecný rámec bude zahŕňať technické prvky
systému stanovenia referenčných hodnôt, ako je napríklad metodika, základné
kvantitatívne a kvalitatívne ukazovatele na hodnotenie výsledkov,
výsledky, vplyv a náklady jednotlivých obchodných modelov VSZ, postupy,
výkonnosť a nástroje, ako aj ďalšie kritériá na určenie najlepších postupov.
Určia sa ním požiadavky na VSZ týkajúce sa mesačného a/alebo ročného
poskytovania údajov, vzdelávacie nástroje integrovaných programov vzájomného
učenia, ako sú napríklad semináre, vzájomné hodnotenia, technická pomoc, stáže
a podmienky zapojenia sa do činností v oblasti stanovenia
referenčných hodnôt a vzájomného učenia.

Plánuje sa externalizácia zberu údajov
a analýz pri stanovení referenčných hodnôt. VSZ sa pripoja k tomuto
postupu s cieľom zaistiť vlastníctvo výsledkov stanovenia referenčných
hodnôt.

Na základe dohody medzi VSZ sa predpokladá, že bude možné využiť väčšiu
časť súčasných dobrovoľných projektov v oblasti stanovenia referenčných
hodnôt. Sú k dispozícii časové rady pre niekoľko ukazovateľov, ktorými sa
meria prechod uchádzačov o zamestnanie do zamestnania, ako je zmena
nezamestnanej osoby na zamestnanú, zmena nezamestnanej osoby na zamestnanú
skôr, ako sa stane dlhodobo nezamestnanou, zmena osoby absolvujúcej odbornú
prípravu na zamestnanú osobu. Prostredníctvom niekoľkých ukazovateľov sa
takisto meria prístup k voľným pracovným miestam a vyhľadanie
vhodných uchádzačov, ako aj spokojnosť uchádzačov o zamestnanie
a zamestnancov s poskytovanými službami.

Bude potrebné vymedziť dodatočné ukazovatele a kontextové premenné
s cieľom posúdiť vzájomnú súvislosť medzi obchodnými modelmi
a postupmi v porovnaní s výsledkami.

Všeobecným rámcom sa vymedzí väčšina prvkov
činností v oblasti stanovenia referenčných hodnôt a vzájomného
učenia. Technické podrobnosti, ktoré sa môžu časom zmeniť, budú zahrnuté do
ročného pracovného programu siete VSZ.
2013/0202 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o rozšírení spolupráce medzi verejnými
službami zamestnanosti (VSZ)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 149,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[16],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[17],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)       Európska rada[18] schválila 17. júna 2010 návrh
Komisie týkajúci sa Stratégie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu Európa 2020[19].
Európska rada obhajovala plné využitie primeraných nástrojov a politík EÚ
na podporu dosiahnutia spoločných cieľov a vyzvala členské štáty, aby
zintenzívnili koordinované úsilie. Verejné služby zamestnanosti hrajú
najdôležitejšiu úlohu pri dosahovaní cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je
75 % miera zamestnanosti žien a mužov vo veku 20 až 64 rokov do roku
2020.
(2)       Článkom 45 Zmluvy je
zaručený voľný pohyb pracovníkov v rámci Únie a článkom 46 sú
stanovené opatrenia na uplatňovanie tohto voľného pohybu, predovšetkým
prostredníctvom zaistenia úzkej spolupráce medzi VSZ. Do siete VSZ zriadenej
podľa tohto rozhodnutia bude okrem všeobecných aspektov geografickej mobility
zahrnutá široká skupina cieľov a iniciatív v duchu motivačných
opatrení určených na zlepšenie spolupráce medzi členskými štátmi v oblasti
zamestnanosti. Vhodným právnym základom pre toto rozhodnutie je teda
článok 149 Zmluvy.
(3)       V súlade
s článkom 148 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie
prijala Rada 21. októbra 2010 usmernenia týkajúce sa politík
zamestnanosti. Tieto integrované usmernenia orientujú členské štáty pri
vymedzovaní vnútroštátnych reformných programov a vykonávaní reforiem. Usmernenia pre zamestnanosť tvoria základ
odporúčaní pre konkrétne krajiny, ktoré Rada adresovala členským štátom
v zmysle článku 148 ods. 4 ZFEÚ. V posledných
rokoch boli do nich zahrnuté osobitné odporúčania týkajúce sa fungovania
a kapacity VSZ a účinnosti aktívnych politík trhu práce
v členských štátoch.
(4)       Prínosom pre tieto
odporúčania by bola ďalšia podpora rozšírenej dôkazovej základne, spätná väzba
týkajúca sa úspešnosti vykonávania politík a spolupráca medzi VSZ
členských štátov. V tomto zmysle by mala sieť VSZ, ktorá sa má zriadiť na
základe tohto rozhodnutia, vykonávať konkrétne iniciatívy, ako sú spoločné
systémy stanovenia referenčných hodnôt založené na dôkazoch, zodpovedajúce činnosti
vzájomného učenia, vzájomná pomoc medzi členmi siete a vykonávanie
strategických opatrení na modernizáciu VSZ. Osobitné poznatky siete a jej
jednotlivých členov by sa mohli použiť [na vyžiadanie Rady pre zamestnanosť,
sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti (EPSCO)
a Výboru pre zamestnanosť (EMCO)] aj ako dôkazy pri príprave politík
zamestnanosti.
(5)       Ministri na neformálnom stretnutí
EPSCO potvrdili, že rozsiahlejšia a sústredenejšia spolupráca medzi VSZ by
viedla k lepšiemu sprostredkovaniu najlepších postupov a požiadali
o vypracovanie podrobného návrhu iniciatívy v oblasti stanovenia
referenčných hodnôt a vzájomného učenia[20].

(6)       Sieť VSZ zriadená na základe
tohto rozhodnutia by mala úzko spolupracovať s radou EMCO podľa
článku 150 ZFEÚ a prispievať k jej činnosti ako poskytovateľ
faktických dôkazov a správ o vykonávaní politík. Príspevky zo siete
VSZ pre Radu budú smerované cez radu EMCO. Spoločné poznatky siete VSZ
o aspektoch vykonávania politík zamestnanosti a komparatívna analýza
VSZ môžu poslúžiť politikom na úrovni jednotlivých členských štátov aj Únie pri
posudzovaní a navrhovaní politík zamestnanosti.
(7)       Sieť VSZ by mala prispievať k vykonávaniu
politických iniciatív v oblasti zamestnanosti, ako sú napríklad odporúčanie Rady týkajúce
sa zavedenia systému záruk pre mladých ľudí[21]. Sieť môže takisto
poskytovať podporu iniciatívam zameraným na pomoc pri prechode od vzdelávania
a odbornej prípravy do zamestnania vrátane zvýšenia transparentnosti
zručností a kvalifikácie.
(8)       Sieť VSZ by mala posilňovať
spoluprácu medzi jednotlivými členmi, pripravovať spoločné iniciatívy zamerané
na výmenu informácií a najlepších postupov vo všetkých oblastiach
zahrnutých do VSZ, komparatívne analýzy a poradenstvo, ako aj propagáciu
inovatívnych postupov pri poskytovaní služieb zamestnanosti. Zriadením tejto
siete by sa umožnilo inkluzívne porovnanie všetkých VSZ založené na dôkazoch
a zamerané na výkonnosť, ktoré by viedlo k určeniu najlepších
postupov. Na základe uvedených výsledkov by členovia siete boli schopní
pripraviť podobu služieb zamestnanosti a poskytovať tieto služby
v rámci svojich špecifických povinností. Iniciatívy realizované sieťou VSZ
by zefektívnili VSZ a umožnili efektívnejšie vynakladanie verejných
financií.
(9)       V záujme stanovenia
všeobecného rámca pre vykonávanie iniciatív v oblasti stanovenia
referenčných hodnôt a vzájomného učenia by sa mala na Komisiu preniesť
právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy
o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o vymedzenie technických
prvkov systémov stanovenia referenčných hodnôt a činností vzájomného
učenia. Tieto prvky by mali zahŕňať metodiku, základné kvantitatívne
a kvalitatívne ukazovatele na posúdenie výkonnosti VSZ, vzdelávacie
nástroje integrovaného programu vzájomného učenia a podmienky zapojenia sa
do týchto iniciatív. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia v rámci
prípravných prác uskutočnila primerané konzultácie vrátane konzultácií na odbornej
úrovni, predovšetkým s expertmi v oblasti VSZ. Komisia by mala pri
príprave a vypracovaní delegovaných aktov zaistiť súbežné, včasné
a vhodné predkladanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu
a Rade.
(10)     Z dôvodu rozmanitosti
modelov VSZ, úloh a podôb poskytovania služieb je povinnosťou jednotlivých
členských štátov, aby vymenovali jedného člena vrcholového manažmentu svojej
verejnej služby zamestnanosti do rady siete VSZ. Podľa potreby by tento člen
mal v rade zastupovať ostatné služby zamestnanosti príslušného členského
štátu. Vymenovaní členovia by mali byť spôsobilí prijímať rozhodnutia
v mene vysielajúcich organizácií. V záujme zaistenia zapojenia
všetkých VSZ do činnosti siete by mali byť činnosti otvorené pre všetky úrovne
účasti.
(11)     Sieť VSZ by mala vychádzať zo
skúseností súčasnej neformálnej poradnej skupiny VSZ štátov EÚ/EHP podporovanej
Komisiou od roku 1997 a túto skupinu by mala nahradiť. Stanoviská uvedenej
skupiny boli zohľadnené pri predkladaní návrhu tohto rozhodnutia.
(12)     Orientáciu pri realizácii
zamýšľanej koncepcie modernizácie a posilnenia VSZ by mali zaistiť kľúčové
oblasti činnosti vymedzené neformálnou expertnou skupinou v dokumente s názvom „Stratégia verejných
služieb zamestnanosti do roku 2020“[22].
(13)     Sieť VSZ by mala poskytovať
vzájomnú pomoc v prospech svojich členov a pomáhať pri poskytovaní
vzájomnej podpory pri modernizácii organizačných štruktúr a poskytovania
služieb, a to prostredníctvom rozšírenia spolupráce, predovšetkým sprostredkovaním
poznatkov, stážami a výmenou zamestnancov.
(14)     Financovanie siete VSZ
a jej iniciatív by malo byť zaistené prostredníctvom oddielu
PROGRESS/Zamestnanosť Programu v oblasti sociálnej zmeny a inovácie
v rámci rozpočtových prostriedkov vyčlenených rozpočtovým orgánom.
(15)     Pokiaľ ide o projekty
pripravené sieťou alebo určené v rámci činností v oblasti vzájomného
učenia a následne realizované v jednotlivých VSZ, členské štáty majú
prístup k financiám z Európskeho sociálneho fondu (ESF), Fondu
regionálneho rozvoja (EFRR) a programu Horizont 2020.
(16)     Komisia prijme nevyhnutne
potrebné administratívne opatrenia na zriadenie siete.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Zriadenie
Zriaďuje sa celoeurópska sieť verejných
služieb zamestnanosti (VSZ) (ďalej ako „sieť“) na obdobie od 1. januára
2014 do 31. decembra 2020. Sieť bude vykonávať iniciatívy vymedzené
v článku 3.
Do siete sú zahrnuté:
a)           verejné služby zamestnanosti
vymenované členskými štátmi a
b)           Komisia.
Členské štáty s regionálnymi nezávislými
verejnými službami zamestnanosti zaistia ich primerané zastúpenie
v osobitných iniciatívach siete.
Článok 2
Ciele
Prostredníctvom tejto siete prispieva motivačné
opatrenie uvedené v tomto rozhodnutí k:
a)           vykonávaniu stratégie Európa 2020 pre
zamestnanosť a inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a jej
hlavných cieľov, predovšetkým tých, ktoré sa týkajú zamestnanosti;
b)           lepšiemu fungovaniu trhu práce
v Európskej únii;
c)           lepšej integrácii trhov práce;
d)           zvýšeniu geografickej
a profesijnej mobility;
e)           boju proti sociálnemu vylúčeniu
a integrácii osôb vylúčených z trhu práce.
Článok 3
Iniciatívy siete
1.           Sieť predovšetkým:
a)      pripravuje a realizuje celoeurópske
systémy stanovenia referenčných hodnôt na základe dôkazov medzi verejnými
službami zamestnanosti, pričom vychádza z využitia kvantitatívnych
a kvalitatívnych ukazovateľov s cieľom posúdiť výkonnosť VSZ
a zhromaždiť dôkazy na účely ustanovenia vhodného nástroja vzájomného
učenia; aktívne sa podieľa na vykonávaní týchto činností formou sprostredkovania
údajov, poznatkov a postupov;
b)      poskytuje vzájomnú pomoc vo forme
partnerských alebo skupinových činností, prostredníctvom spolupráce, výmeny
informácií, odborných poznatkov a zamestnancov medzi jednotlivými členmi
vrátane pomoci pri vykonávaní odporúčaní Rady pre konkrétne krajiny
v oblasti VSZ;
c)      prijíma a realizuje koncepciu
modernizácie a posilnenia VSZ v kľúčových oblastiach;
d)      na žiadosť Rady alebo Komisie alebo
z vlastnej iniciatívy pripravuje správy týkajúce sa oblasti zamestnanosti;
e)      prispieva k vykonávaniu politických
iniciatív v oblasti zamestnanosti.
f)       sieť prijíma a vykonáva ročný
program, v ktorom sú sformulované jej pracovné metódy, očakávané výsledky
a dodatočné podrobnosti týkajúce sa realizácie systémov stanovenia
referenčných hodnôt.
2.           Sieť pripraví mechanizmus
podávania správ týkajúcich sa iniciatív 3.1.a a 3.1.b. V súlade
s týmto ustanovením členovia siete predkladajú sieti výročné správy.
Článok 4
Spolupráca
Sieť spolupracuje so zainteresovanými stranami
na trhu práce vrátane ďalších poskytovateľov služieb zamestnanosti
a zapája ich do príslušných činností a zasadnutí siete, ako aj do
výmeny informácií a údajov.
Článok 5
Fungovanie siete
1.           Sieť je riadená radou, do
ktorej každý členský štát vymenúva jedného člena a jedného náhradníka
z vrcholového manažmentu svojich verejných služieb zamestnanosti. Komisia
vymenúva jedného člena rady a jedného náhradníka. Náhradníci nahrádzajú
členov rady podľa potreby.
2.           Z členov VSZ, ktorí sú
členmi rady, sa vymenúva predseda a dvaja podpredsedovia. Sieť zastupuje predseda.
Podpredsedovia nahrádzajú predsedu podľa potreby.
3.           Rada prijíma rokovací
poriadok jednomyseľným rozhodnutím, ktoré okrem iného obsahuje dohodu
o spôsobe prijímania rozhodnutí rady a ustanovenia o vymenovaní
a funkčnom období predsedu a podpredsedov siete. Rada prijíma
väčšinovým rozhodnutím výročný pracovný program vrátane zriadenia pracovných
skupín a dohody o rokovacom jazyku zasadnutí siete, ako aj výročnú
správu o sieti, ktorá by sa mala zverejniť.
4.           Rade pomáha sekretariát,
ktorý je zaistený a zastrešený Komisiou. Sekretariát bude
v spolupráci s predsedom a podpredsedami pripravovať zasadnutia
rady, ročný pracovný program a výročnú správu.
Článok 6
Finančná podpora tohto motivačného opatrenia
Celkové financie na vykonávanie tohto rozhodnutia
sa vyčleňujú v rámci Programu v oblasti sociálnej zmeny
a inovácie, pričom ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán
v rámci obmedzení finančného rámca.
Článok 7
Prijatie všeobecného rámca
Komisia
má v súlade s článkom 8 právomoc prijímať delegované akty
týkajúce sa všeobecného rámca realizácie činností v oblasti stanovenia
referenčných hodnôt a vzájomného učenia, ako sú opísané
v článku 3.1, vrátane metodiky, základných kvantitatívnych
a kvalitatívnych ukazovateľov na posúdenie výkonnosti VSZ, vzdelávacích
nástrojov integrovaného programu vzájomného učenia a podmienok účasti
v týchto iniciatívach.

Článok 8
Vykonávanie právomocí
1.           Na Komisiu je prenesená
právomoc prijímať delegované akty, na ktorú sa vzťahujú podmienky uvedené
v tomto článku.
2.           Právomoc uvedená
v článku 7 sa prenáša na Komisiu na obdobie siedmich rokov od dátumu
nadobudnutia účinnosti rozhodnutia
3.           Prenesenie právomoci uvedenej
v článku 7 môže byť kedykoľvek odvolané Európskym parlamentom alebo
Radou. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončí prenesenie právomocí uvedených
v predmetnom rozhodnutí. Odvolanie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení
rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo neskorším
dátumom stanoveným v predmetnom rozhodnutí. Odvolanie právomocí nemá vplyv
na účinnosť žiadnych platných delegovaných aktov.
4.           Bezprostredne po prijatí
delegovaného aktu Komisia oznámi túto skutočnosť zároveň Európskemu parlamentu
a Rade.
5.           Delegovaný akt prijatý
v súlade s článkom 7 nadobúda účinnosť pod podmienkou, že neboli vznesené
žiadne námietky zo strany Európskeho parlamentu alebo Rady v lehote 2
mesiacov od oznámenia prijatia aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo
v prípade, že Európsky parlament aj Rada pred uplynutím uvedenej lehoty
informujú Komisiu o tom, že nemajú žiadne námietky. Z podnetu
Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predlžuje o 2 mesiace.
Článok 9
Revízia
Štyri roky od nadobudnutia účinnosti tohto
rozhodnutia Komisia predloží správu o jeho uplatňovaní Európskemu parlamentu,
Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.
V správe sa predovšetkým posúdi, do akej miery sieť prispela
k dosiahnutiu cieľov stanovených v článku 2 a či splnila
uložené úlohy.

Článok 10
Adresáti
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
[1]               Oznámenie
Komisie, Európa 2020 Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020 v konečnom znení.
[2]               Oznámenie
Komisie, Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta: Európsky príspevok
k plnej zamestnanosti, KOM(2010) 682 v konečnom znení, oznámenie
Komisie Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu
pracovných miest, KOM(2012) 173 v konečnom znení.
[3]               Závery
Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské
záležitosti (EPSCO) z 28. februára 2013.
[4]               Rozhodnutie
Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov, 2010/707/EÚ, 21. októbra 2010.
[5]               Dotazník
odozvy VSZ na krízu v období rokov 2010 – 2013, Európske laboratórium pracovnej
mobility.
[6]               Do
skupiny sú zahrnuté VSZ členských štátov EÚ, Nórska, Islandu
a Lichtenštajnska (EHP).
[7]               Príspevok
verejných služieb zamestnanosti k stratégii Európa 2020, výstupný dokument
stratégie VSZ 2020, 2012.
[8]               Štúdia
o obchodných modeloch verejných služieb zamestnanosti, Európske
laboratórium pracovnej mobility 2012.
[9]               Systémy
merania výkonnosti verejných služieb zamestnanosti a geografická pracovná
mobilita, Ecorys 2012.
[10]             Úloha
verejných služieb zamestnanosti týkajúca sa tzv. flexiistoty, Dánsky
technologický inštitút, 2009.
[11]             Predvídanie
potreby zručností pracovnej sily a príprava ľudí na nové zamestnanie – Aká
je úloha verejných služieb zamestnanosti pri včasnom určení potrieb zručností
a zvyšovaní pracovnej kvalifikácie? Dánsky technologický inštitút, 2010.
[12]             Dialóg
medzi verejnými službami zamestnanosti je program Európskej komisie na podporu
vzájomného učenia VSZ, viac informácií je k dispozícii na adrese:
http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=964&langId=sk
[13]             Dotazník
odozvy verejných služieb zamestnanosti na krízu v období rokov 2010 –
2013, Európske laboratórium pracovnej mobility.
[14]             Projekt
stanovenia referenčných hodnôt VSZ je dobrovoľný projekt VSZ spolufinancovaný
z fondu PROGRESS. Viac informácií je k dispozícii na adrese http://www.pes-benchmarking.eu/english/about.asp?IdPageLv=1
[15]             Neformálne
zasadnutie ministrov rady EPSCO, Dublin, 7. – 8. februára 2013.
[16]             Ú. v. C
, , s. .
[17]             Ú. v. C
, , s. .
[18]             Č.: EUCO
13/10 zo 17. júna 2010.
[19]             Oznámenie
Komisie z 3. marca 2010, Európa 2020: stratégia na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, KOM(2010) 2020
v konečnom znení.
[20]             Neformálne
stretnutie ministrov rady EPSCO, Dublin, 7. – 8. februára 2013.
[21]             Odporúčanie
Rady o zavedení systému záruk pre mladých ľudí (7123/13).
[22]             Príspevok
verejných služieb zamestnanosti k stratégii Európa 2020, strategický
výstupný dokument VSZ 2020, 2012.