|

52011PC0312

/* KOM/2011/0312 v konečnom znení - NLE 2011/0163*/  Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa upravujú korekčné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie

	DÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHU-  Dôvody a ciele návrhuV súlade s článkom 4 ods. 1 prílohy XI k služobnému poriadku sa v prípade podstatnej zmeny životných nákladov v období medzi júnom a decembrom na základe údajov poskytnutých Eurostatom a so zreteľom na odhad vývoja kúpnej sily počas aktuálneho sledovaného ročného obdobia priebežne upravujú odmeny a dôchodky podľa článku 65 ods. 2 služobného poriadku.Ak je potrebný návrh Komisie, zašle sa Rade najneskôr v druhej polovici apríla.-  Všeobecný kontextV súlade s článkom 6 ods. 1 prílohy XI k služobnému poriadku sa priebežné úpravy vykonajú pre všetky miesta (vrátane Bruselu) vtedy, ak sa v Bruseli dosiahne alebo prekročí prah citlivosti. Ak sa tento prah citlivosti v Bruseli nedosiahne, vykonajú sa priebežné úpravy len pre tie miesta, kde bol prah citlivosti prekročený.V súlade s článkom 7 prílohy XI k služobnému poriadku výška priebežnej úpravy zodpovedá bruselskému medzinárodnému indexu, ktorý je v prípade potreby vynásobený polovicou predpokladaného špecifického ukazovateľa, ak je táto hodnota záporná.Špecifickým ukazovateľom sa merajú zmeny v skutočných čistých odmenách štátnych zamestnancov v ústredných štátnych správach jednotlivých členských štátov po odpočítaní inflácie. Eurostat vypočítal tento ukazovateľ na základe informácií, ktoré mu poskytlo osem členských štátov uvedených v článku 1 ods. 4 prílohy XI k služobnému poriadku.Bruselským medzinárodným indexom sa merajú zmeny životných nákladov úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie v Bruseli. Eurostat tento index stanovil na základe údajov od belgických orgánov.Korekčné koeficienty sa rovnajú pomeru medzi príslušnou ekonomickou paritou a výmenným kurzom ustanoveným v článku 63 služobného poriadku, vynásobeným v prípade, ak sa v Bruseli nedosiahne prah úpravy, výškou úpravy.Ekonomické parity v prípade odmien určujú ekvivalenciu kúpnej sily odmien v Bruseli, ako referenčnom meste, a odmien v ostatných miestach výkonu práce. Eurostat tieto parity vypočítal po dohode s vnútroštátnymi štatistickými úradmi členských štátov.Ekonomické parity v prípade dôchodkov určujú ekvivalenciu kúpnej sily dôchodkov vyplácaných v Belgicku ako referenčnej krajine a dôchodkov vyplácaných v ostatných krajinách bydliska. Eurostat tieto parity vypočítal po dohode s vnútroštátnymi štatistickými úradmi členských štátov.-  Existujúce ustanovenia v oblasti návrhuTento návrh predstavuje dodatočný návrh k návrhu, ktorý sa každoročne predkladá v súvislosti s úpravou odmien a dôchodkov.2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU-  Konzultácie so zainteresovanými stranamiPoužité metódy konzultácie, hlavné sledované sektory a všeobecný profil respondentovPrvky návrhu boli prekonzultované so zástupcami zamestnancov v súlade s platnými postupmi.Zhrnutie získaných odpovedí a spôsob, akým boli zohľadnenéV návrhu sa zohľadňujú stanoviská konzultovaných strán.-  Získavanie a využívanie odborných posudkovExterné odborné posudky neboli potrebné.-  Posúdenie vplyvu-  Cieľom tohto návrhu je upraviť odmeny a dôchodky podľa platných právnych predpisov.-  Platné právne predpisy neumožňujú inú alternatívu.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU-  Zhrnutie navrhovaného opatreniaV súlade s článkom 4 prílohy XI k služobnému poriadku je cieľom navrhovaných opatrení upraviť odmeny a dôchodky na tých miestach, kde nastala podstatná zmena životných nákladov.Výška zmeny v životných nákladoch v Bruseli, vyjadrená bruselským medzinárodným indexom a zaznamenaná v období od júna do decembra predchádzajúceho roka, je 1,3 %.Zmeny životných nákladov mimo Belgicka a Luxemburska počas sledovaného obdobia sa zisťujú pomocou implicitných indexov vypočítaných Eurostatom. Tieto indexy sa vypočítajú vynásobením bruselského medzinárodného indexu zmenou ekonomickej parity.Prah citlivosti je v prípade podstatných zmien v životných nákladoch pre obdobie dvanástich mesiacov 7 % (3,5 % pre obdobie 6 mesiacov).Implicitný index uplatniteľný na odmeny presiahol prah citlivosti v Estónsku (4,5 %).Implicitný index uplatniteľný na dôchodky neprekročil prah citlivosti v žiadnej krajine.Veľkosťou priebežnej úpravy je bruselský medzinárodný index, v prípade potreby vynásobený polovicou predpokladaného špecifického ukazovateľa, ak je tento predbežný odhad záporný.Odhadnutý špecifický ukazovateľ je -1,3 %, takže výška priebežnej úpravy je 0,7 %.Korekčné koeficienty sa rovnajú pomeru medzi príslušnou ekonomickou paritou a výmenným kurzom vynásobeným v prípade, že sa v Bruseli nedosiahne prah citlivosti úpravy, výškou priebežnej úpravy.Tieto nové korekčné koeficienty nadobúdajú účinnosť 1. januára. Pre tie krajiny alebo miesta, kde je implicitný index vyšší ako 6,3 %, však nadobúdajú účinnosť 16. novembra. Pre tie krajiny a miesta, kde je implicitný index vyšší ako 12,6 %, nadobúdajú účinnosť 1. novembra.V dôsledku toho je korekčný koeficient uplatniteľný na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie 78,5.Korekčné koeficienty uplatniteľné na dôchodky a prevody zostávajú nezmenené.-  Právny základPrávnym základom je služobný poriadok a najmä jeho príloha XI.-  Zásada subsidiarityNávrh sa týka oblasti, ktorá patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa teda neuplatňuje.-  Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov:-  v prílohe XI k služobnému poriadku sa ustanovuje nariadenie Rady,-  finančné zaťaženie vyplýva priamo z uplatnenia metódy úpravy stanovenej v služobnom poriadku.-  Výber nástrojovNavrhovaný (-é) nástroj (-e): nariadenie.Iné nástroje by neboli vhodné z týchto dôvodov:-  v prílohe XI k služobnému poriadku sa ustanovuje nariadenie Rady.4. VPLYV NA ROZPOČETVplyv úpravy na korekčné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie na administratívne výdavky a príjmy je podrobne uvedený vo finančnom vyhlásení pripojenom k tomuto dokumentu.2011/0163 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYktorým sa upravujú korekčné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únieRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,so zreteľom na Protokol o výsadách a imunitách Európskej únie, a najmä na jeho článok 12,so zreteľom na Služobný poriadok úradníkov Únie a podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Únie, ustanovený nariadením Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68[1], a najmä na články 64, 65 ods. 2 služobného poriadku a prílohy VII, XI a XIII k uvedenému služobnému poriadku, ako aj na prvý odsek článku 20, článok 64 a článok 92 podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov,so zreteľom na návrh Európskej komisie,keďže:1.  V Estónsku sa v období od júna do decembra 2010 výrazne zvýšili životné náklady, a preto by sa mali upraviť korekčné koeficienty, ktoré sa uplatňujú na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov.PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1S účinnosťou od 1. januára 2011 sa korekčné koeficienty uplatniteľné podľa článku 64 služobného poriadku na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov pracujúcich v nasledujúcich krajinách alebo na nasledujúcich miestach stanovujú takto:-  Estónsko: 78,5.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Radupredseda  PRÍLOHALEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHYRÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVYNázov návrhu/iniciatívyNávrh na nariadenie Rady, ktorým sa upravujú korekčné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[2]Návrh sa môže týkať všetkých oblastí a činností.Druh návrhu/iniciatívy( Návrh/iniciatíva sa vzťahuje na novú činnosť (pravidelnú, upravujúcu platné nariadenie)CieleOčakávané výsledky a vplyvUveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.V dôsledku úpravy korekčného koeficientu uplatniteľného na odmeny úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie sa v Estónsku po podstatnej zmene životných nákladov v tejto krajine zachová ekvivalencia kúpnej sily, tak ako sa to stanovuje v služobnom poriadku.Dôvody návrhu/iniciatívyPotreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonteZabezpečiť, aby sa v prípade podstatnej zmeny životných nákladov upravili korekčné koeficienty uplatniteľné na odmeny a dôchodky úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie a aby sa v prípade potreby uplatnili spätne. Zabezpečiť, aby sa odmeny a dôchodky úradníkov EÚ vyvíjali po zmenách kúpnej sily zamestnancov štátnych správ členských štátov, v zmysle prílohy XI k služobnému poriadku.Trvanie akcie a jej finančného vplyvu( Návrh/iniciatíva s neobmedzenou dobou trvania-  počiatočná fáza vykonávania bude trvať od 1. januára 2011-  a potom bude vykonávanie postupovať bežným tempom.Plánované metódy riadenia[3]( Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie: PMO.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVYPríslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov-  Existujúce rozpočtové položkyV poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky v týchto okruhoch.Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky |Číslo [Opis…...….] | DRP/ NRP ([4]) | krajín EZVO[5] | kandidátskych krajín[6] | tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách |XX.01.01.01 a kapitola 11, kapitola 42 Výdavky súvisiace s parlamentnými asistentmi GR pre ľudské zdroje a bezpečnosť | NRP | NIE | NIE | NIE | NIE |Odhadovaný vplyv na výdavkyZhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavkyv mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Okruh viacročného finančného rámca: | Číslo | XX.01.01.01 a kapitola 11, kapitola 42 Výdavky súvisiace s parlamentnými asistentmi GR pre ľudské zdroje a bezpečnosť |v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)Odhadované potreby ľudských zdrojov-  ( Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.Súlad s platným viacročným finančným rámcom-  ( Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.Účasť tretích strán na financovaní-  ( Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami.Odhadovaný vplyv na príjmy-  ( Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.[1] Ú. v. ES L 56, 4.3.1968, s. 1.[2] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.[3] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[4] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.[5] EZVO: Európske združenie voľného obchodu.[6] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu.[7] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.[8] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.[9] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.[10] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.


				|

		52013PC0737

			Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku /* COM/2013/0737 final - 2013/0353 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Cieľom tohto návrhu nariadenia Rady je
zabezpečiť zjednodušenie nomenklatúry aj všeobecných ciel v prípade
určitých hygienických výrobkov [hygienické vložky a tampóny, detské
plienky a prebaly pre deti a podobné výrobky, z akéhokoľvek materiálu].
Pred zavedením znenia harmonizovaného systému
(HS) z roku 2012[1]
boli takéto hygienické výrobky zatriedené podľa svojej charakteristiky
alebo základného materiálu do rôznych kapitol nomenklatúry HS, konkrétne do
kapitol 39, 48, 56, 61, 62 a 63. Tieto výrobky podliehali rôznym colným
sadzbám, čo viedlo k zložitému systému nomenklatúrneho zatrieďovania.
V znení nomenklatúry HS z roku 2012 sa pre
uvedené hygienické výrobky vytvorila jediná osobitná položka HS (9619 00).
Situácia spred roka 2012 sa však premietla do znenia kombinovanej nomenklatúry
(KN) bez ďalších zmien. V rámci nového číselného znaku KN 9619 00 sa
tak zachoval ten istý zložitý systém nomenklatúrneho zatrieďovania.
Keďže by táto zložitosť mohla
viesť k zbytočným ťažkostiam a záťaži pri uplatňovaní
KN, bolo by vhodné zjednodušiť nomenklatúru aj štruktúru všeobecných ciel
(teda bez potreby zmeniť zoznam záväzkov EÚ v rámci WTO), a to s
účinnosťou od 1. januára 2014.
Cieľom návrhu je zaviesť štyri
kategórie výrobkov (namiesto ôsmich), pričom každá z nich by podliehala
len jednej všeobecnej colnej sadzbe (štyri rôzne sadzby namiesto ôsmich).
Pripojený návrh bol predmetom diskusie s
európskymi združeniami. S prihliadnutím na právne súvislosti a záujmy
európskeho výrobného odvetvia sa tento návrh považuje za vyvážený prístup.
K žiadnej strate príslušných štatistických
údajov nedochádza.
Návrh bol prediskutovaný aj s členskými
štátmi.
Návrh je v súlade s politikou vonkajšieho
obchodu a priemyselnou politikou Únie.
Vzhľadom na uvedené súvislosti sa
navrhuje, aby sa nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 zodpovedajúcim
spôsobom zmenilo.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Konzultácie s oddelením Komisie pre colnú a
štatistickú nomenklatúru Výboru pre colný kódex sa uskutočnili pri
niekoľkých príležitostiach (v októbri a decembri 2012 a v marci a júli
2013).
Konzultácie so skupinou Komisie pre otázky
colného hospodárstva sa uskutočnili 10. júla 2013.
Konzultácie s výrobným odvetvím prebiehali
počas celého procesu (a konkrétne na stretnutiach v júni a júli 2011).
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právnym základom tohto návrhu je článok
31 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Zásada subsidiarity sa neuplatňuje,
pretože návrh patrí do výlučnej právomoci Únie.
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality
vzhľadom na to, že tak, ako sa uvádza v zmluve, podporuje obchod medzi
členskými štátmi a tretími krajinami a vyvažuje obchodné záujmy
hospodárskych subjektov (výrobcov v Únii a dovozcov) bez toho, aby sa menil
zoznam záväzkov EÚ v rámci WTO.
Na základe článku 31 Zmluvy o fungovaní
Európskej únie všeobecné colné sadzby stanovuje Rada kvalifikovanou
väčšinou na základe návrhu Komisie.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Strata príjmov z tradičných vlastných
zdrojov dosahuje približne 320 000 EUR ročne (na základe štatistických
údajov o dovoze z roku 2012, pričom sa nezohľadňujú
preferenčné dohody).
2013/0353 (NLE)
Návrh
NARIADENIE RADY,
ktorým sa mení príloha I k nariadeniu (EHS)
č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom
sadzobníku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 31,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Do roku 2012 boli hygienické
vložky a tampóny, detské plienky a prebaly pre deti a podobné výrobky z
akéhokoľvek materiálu zatriedené do rôznych kapitol nomenklatúry
harmonizovaného systému podľa charakteristiky alebo základného materiálu
výrobku. Tieto výrobky podliehali rôznym colným sadzbám, čo viedlo k
zložitému systému nomenklatúrneho zatrieďovania.
(2)       V roku 2012 bola v
harmonizovanom systéme vytvorená jedna položka 9619 00, ktorá
zahŕňala uvedené hygienické výrobky. V rámci uvedenej novej položky
sa však zachoval zložitý systém nomenklatúrneho zatrieďovania, ktorý sa
rozdelil na dvanásť podpoložiek podľa základného materiálu,
pričom každá podpoložka zodpovedala inej zmluvnej colnej sadzbe.
(3)       Zistilo sa, že tento zložitý
systém vedie pri uplatňovaní kombinovanej nomenklatúry k zbytočným
ťažkostiam a záťaži. V záujme zjednodušovania právnych predpisov a s
cieľom predchádzať zbytočným ťažkostiam pri
uplatňovaní kombinovanej nomenklatúry je preto potrebné zjednodušiť
nomenklatúru aj štruktúru ciel v prípade uvedených hygienických výrobkov, aby
sa zaviedli štyri kategórie výrobkov (namiesto ôsmich) a aby každá z týchto
kategórií podliehala len jednej všeobecnej colnej sadzbe.
(4)       Nariadenie Rady (EHS) č.
2658/87[2]
by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALA TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Príloha I k nariadeniu (EHS)
č. 2658/87 sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.
Článok 2
Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1.
januára 2014.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
V prílohe I k nariadeniu (EHS)
č. 2658/87 sa záznamy pre číselné znaky KN 9619 00 až
9619 00 90 v druhej časti triede XX 96. kapitole nahrádzajú
takto:
 „9619 00 ||   || Hygienické vložky a tampóny, detské plienky a prebaly pre deti, a podobné výrobky, z akéhokoľvek materiálu:
 9619 00 30 || – || Z vaty z textilných materiálov
(1)
—
   || – || Z ostatných textilných materiálov:
 9619 00 40 || – –  || Hygienické vložky, tampóny a podobné výrobky
(2)
—
 9619 00 50 || – –  || Detské plienky a prebaly pre deti, a podobné výrobky
(3)
—
   || –  || Z ostatných materiálov:
   || – –  || Hygienické vložky, tampóny a podobné výrobky:
 9619 00 71 || – – – || Hygienické vložky
(4)
—
 9619 00 75 || – – – || Tampóny
(4)
—
 9619 00 79 || – – – || Ostatné
(4)
—
   || – –  || Detské plienky a prebaly pre deti, a podobné výrobky:
 9619 00 81 || – – – || Detské plienky a prebaly pre deti
(4)
—
 9619 00 89 || – – – || Ostatné (napríklad výrobky na starostlivosť pri inkontinencii)
(4)
—
(1)
Všeobecná colná sadzba: 3,8 %.
Zmluvná colná sadzba:
– z chemických vlákien:
5 %,
– z iných než
chemických vlákien: 3,8 %.
(2)
Všeobecná colná sadzba: 6,3 %.
Zmluvná colná sadzba:
– pletené alebo
háčkované: 12 %,
– ostatné: 10,5 %.
(3)
Všeobecná colná sadzba: 10,5 %.
Zmluvná colná sadzba:
– pletené alebo
háčkované: 12 %,
– ostatné: 10,5 %.
(4)
Všeobecná colná sadzba: bez cla.
Zmluvná colná sadzba:
– z papieroviny,
papiera, buničitej vaty alebo pásov splstených buničinových vlákien:
bez cla,
– z ostatných
materiálov: 6,5 %.“
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU
              1.1.    Názov
návrhu
Nariadenie Rady, ktorým sa mení príloha I k
nariadeniu Rady (EHS) č. 2658/87 o tarifnej a štatistickej
nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku.
1.2.    Druh návrhu
Stanoviť pre určité hygienické výrobky
[hygienické vložky a tampóny, detské plienky a prebaly pre deti, a podobné
výrobky, z akéhokoľvek materiálu] všeobecné clá, pričom sa
zodpovedajúcim spôsobom zmení štruktúra ciel.
              1.3.    Cieľ
Uľahčiť zatrieďovanie
určitých hygienických výrobkov, ako aj zjednodušiť všeobecné clá.
              1.4.    Dôvody návrhu
Zavedením znenia harmonizovaného systému (HS) z
roku 2012 sa určité hygienické výrobky zoskupili do rovnakej položky
namiesto toho, aby sa zatriedili do rôznych kapitol kombinovanej nomenklatúry.
Tieto hygienické výrobky podliehajú rôznym clám podľa toho, aký je ich
základný materiál.
Cieľom tohto návrhu je uľahčiť
dovozcom alebo vývozcom správne zatriediť dotknuté výrobky, ako aj
zjednodušiť kontrolu zo strany colných úradov. Nemalo by dôjsť k
žiadnej významnej strate rozpočtových prostriedkov ani k žiadnej strate
príslušných štatistických údajov.
1.5.    Trvanie a finančný vplyv
Trvanie:          návrh s neobmedzeným trvaním.
Strata príjmov z tradičných vlastných
zdrojov: v rozpätí 320 000 EUR ročne (na základe štatistických údajov o
dovoze z roku 2012, pričom sa nezohľadňujú preferenčné
dohody).
              1.6.    Plánovaný spôsob hospodárenia
Uplatňovanie ustanovení Colného kódexu Únie
týkajúcich sa monitorovania, kontroly a riadenia.
2.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU
ODHADOVANÝ VPLYV NA PRÍJMY
–
¨  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
x   Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na
príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
x          vplyv na vlastné zdroje
¨         vplyv na rôzne príjmy
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu[3] || ||
 rok2012 0,326 (milióna EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)) ||
 článok 120 || / ||
Návrh je s neobmedzeným trvaním.
Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.
Výpočet
straty príjmov z tradičných vlastných zdrojov je založený na hodnote
dovozu do Únie v roku 2012. Tieto údaje poskytol Eurostat.
Pri
výpočte sa nezohľadňujú prípadné colné preferencie. Ide preto o
najväčšiu možnú stratu.
Existujúce
číselné znaky KN sú rozdelené do štyroch kategórií. V každej kategórii je
zvolenou všeobecnou colnou sadzbou nižšia sadzba. Strata príjmov z ciel sa
obmedzuje na rozdiel medzi sumou vybranou v súvislosti s aktuálnou sadzbou a
sumou vybranou v súvislosti s navrhovanou sadzbou.
Podrobný
výpočet celkovej odhadovanej straty má byť preto takýto:
Nový číselný znak KN 9619 00 30
(zlúčenie pôvodných číselných znakov KN 9619 00 31 a
9619 00 39):
Uplatňuje
sa všeobecná colná sadzba vo výške 3,8 % (pôvodný číselný znak KN
9619 00 39) na tie výrobky, ktoré predtým podliehali sadzbe vo výške 5 %
(pôvodný číselný znak KN 9619 00 39), strata je 5 490 EUR          (obchodné
hodnoty: 457 140 EUR × 5 % = 22 860 EUR, 457 140 EUR × 3,8 % =
17 370 EUR, rozdiel = 5 490 EUR).
Nový číselný znak KN 9619 00 40
(zlúčenie pôvodných číselných znakov KN 9619 00 41 a
9619 00 49):
Uplatňuje
sa všeobecná colná sadzba vo výške 6,3 % (pôvodný číselný znak KN
9619 00 49) na tie výrobky, ktoré predtým podliehali sadzbe vo výške 12 %
(pôvodný číselný znak KN 9619 00 41), strata je 3 880 EUR          (obchodné
hodnoty: 68 030 EUR × 12 % = 8 160 EUR, 68 030 EUR × 6,3 % =
4 290 EUR, rozdiel = 3 880 EUR).
Nový číselný znak KN 9619 00 50
(zlúčenie pôvodných číselných znakov KN 9619 00 51 a
9619 00 59):
Uplatňuje
sa všeobecná colná sadzba vo výške 10,5 % (pôvodný číselný znak KN
9619 00 59) na tie výrobky, ktoré predtým podliehali sadzbe vo výške 12 %
(pôvodný číselný znak KN 9619 00 51), strata je 31 020 EUR          (obchodné
hodnoty: 2 068 060 EUR × 12 % = 248 170 EUR, 2 068 060 EUR × 10,5 % =
217 150 EUR, rozdiel = 31 020 €).
Nové číselné znaky KN 9619 00 71 až 9619 00 89 (zlúčenie pôvodných číselných znakov KN 9619 00 11
až 9619 00 29 s číselným znakom KN 9619 00 90):
Uplatňuje
sa všeobecná colná sadzba vo výške 0 % (pôvodné číselné znaky KN
9619 00 11 až 9619 00 29) na tie výrobky, ktoré predtým
podliehali sadzbe vo výške 6,5 % (pôvodný číselný znak KN
9619 00 90), strata je 394 690 EUR            (obchodné hodnoty:
6 072 100 EUR × 6,5 % = 394 690 EUR,
6 072 100 EUR × 0 % = 0 EUR, rozdiel =
394 690 EUR.
Odhadovaná
celková ročná strata príjmov z tradičných vlastných zdrojov by sa
preto mala vypočítať takto [teraz po odpočítaní nákladov na
výber (25 % )]:
5 490 EUR
+ 3 880 EUR+ 31 020 EUR + 394 690 EUR =
435 080 EUR x 75 % = 326 310 EUR
Strata
príjmov z tradičných vlastných zdrojov by sa mala nahradiť
príspevkami členských štátov na základe HND.
[1]               Harmonizovaný
systém opisu a číselného označovania tovaru (harmonizovaný systém) je
medzinárodnou nomenklatúrou tovaru, ktorú rozvíja a spravuje Svetová colná
organizácia (WCO). Kombinovaná nomenklatúra Únie (KN) je vypracovaná na základe
tohto harmonizovaného systému. Každá podpoložka KN pozostáva z osemmiestneho
číselného znaku. Prvých šesť číslic tohto číselného znaku
zodpovedá príslušnej položke a podpoložke harmonizovaného systému.
[2]               Nariadenie
Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre
a o Spoločnom colnom sadzobníku (Ú. v. ES L 256, 7.9.1987, s. 1).
[3]               Pokiaľ
ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené
sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní
25 % nákladov na výber.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Štrasburgu14. 2. 2017
            COM(2017) 85 final
            2017/0035(COD)
            Návrh
            NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Táto iniciatíva nadväzuje na vyhlásenie predsedu Komisie v jeho správe o stave Únie, ktorú predniesol pred Európskym parlamentom v septembri 2016 a v ktorej uviedol: „Nie je správne, že keď sa členské štáty EÚ nedokážu dohodnúť, či zakážu alebo nezakážu používanie glyfozátu v herbicídoch, Európsky parlament a Rada tlačia na Komisiu, aby prijala rozhodnutie. Takže tieto pravidlá zmeníme – lebo to nie je demokracia
                     1
                  .“

                  Komisia sa v posledných rokoch pri viacerých príležitostiach súvisiacich s prijímaním aktov podliehajúcich komitologickému postupu ocitla v situácii, keď mala právnu povinnosť prijať rozhodnutie o povolení, aj keď sa vo výbore nedosiahla kvalifikovaná väčšina členských štátov zaujímajúcich stanovisko (za alebo proti). Táto situácia „žiadneho stanoviska“ je podľa Komisie obzvlášť problematická, keď sa týka politicky citlivých záležitostí s priamym vplyvom na občanov a podniky, napríklad v oblasti ochrany zdravia alebo bezpečnosti ľudí, zvierat alebo rastlín.

                  Väčšinu právnych aktov Únie, ktoré sa každoročne prijímajú, prijíma Komisia na základe právomocí, ktoré na ňu boli prenesené spoluzákonodarcami – Európskym parlamentom a Radou, a to buď ako delegované akty podľa článku 290 ZFEÚ alebo ako vykonávacie akty podľa článku 291 ZFEÚ
                     2
                  . Na rozdiel od delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ sa pravidlá a všeobecné zásady mechanizmov, ktorými členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie podľa článku 291 ods. 3 ZFEÚ, vopred upravia prostredníctvom nariadení prijatých riadnym legislatívnym postupom. Takéto pravidlá a zásady sú stanovené v nariadení (EÚ) č. 182/2011 (ďalej len „nariadenie o komitológii“)
                     3
                  .

                  V tomto návrhu sa stanovujú cielené a obmedzené zmeny nariadenia (EÚ) č. 182/2011, a preto sa týka len vykonávacích aktov.

                  Komisia podala Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 182/2011 vo februári 2016
                     4
                  . V správe sa dospelo k záveru, že nariadením sa umožnilo účinné využívanie vykonávacích právomocí Komisie pod kontrolou členských štátov. Cieľom tohto návrhu preto nie je zmena rámca pre komitológiu ako takého. V správe však bolo uvedených aj niekoľko problematických prípadov, najmä v súvislosti s procesom rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO). V týchto prípadoch sa nikdy nevyjadrila kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech ani proti návrhu rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľujú geneticky modifikované organizmy (GMO) a geneticky modifikované potraviny a krmivá. Namiesto toho všetky hlasovania viedli k tomu, že nebolo vydané žiadne stanovisko, čo znamená, že výbor nebol schopný zaujať pozíciu ani v prospech navrhovaného aktu, ani proti nemu. Tento výsledok sa potom vždy opakoval aj v odvolacom výbore, t. j. orgáne, ktorého úlohou je pomáhať pri rozhodovaní v citlivých a problematických prípadoch. V dôsledku toho sa rozhodnutia v tejto oblasti systematicky museli prijímať bez podpory kvalifikovanej väčšiny členských štátov vo výbore
                     5
                  .

                  Komisia už podnikla kroky s cieľom zohľadniť túto špecifickú situáciu v oblasti GMO. Po tom, čo v roku 2015 nadobudla účinnosť smernica pre povolenia pestovania
                     6
                  , Komisia v apríli 2015 prijala na základe rovnakej logiky návrh na zmenu legislatívneho rámca v súvislosti s potravinami a krmivami
                     7
                  . Navrhovaným riešením je zachovať centralizovaný postup povoľovania a zároveň umožniť členským štátom prijať vnútroštátne opatrenia umožňujúce neuplatňovať určité postupy („opt-out“). Legislatívny proces v súvislosti s týmto návrhom ešte stále prebieha.

                  Diskusie o predĺžení obdobia schválenia účinnej látky glyfozát v odvolacom výbore v lete 2016 ukázali, že problém „žiadneho stanoviska“ nie je obmedzený len na GMO. Ani v tomto prípade sa členským štátom v odvolacom výbore nepodarilo dosiahnuť väčšinu hlasov za rozhodnutie o schválení alebo proti nemu a Komisia musela rozhodnúť bez podpory členských štátov
                     8
                  . Ako už bolo uvedené, táto situácia je o to viac problematická, že uvedené rozhodnutia sa často týkajú politicky citlivých záležitostí s priamym vplyvom na občanov a podniky, najmä v oblasti ochrany zdravia alebo bezpečnosti ľudí, zvierat alebo rastlín. Aj keď je Komisia oprávnená rozhodnúť v takýchto prípadoch, zastáva názor, že vzhľadom na osobitnú citlivosť riešených otázok by členské štáty v týchto osobitných situáciách mali vo väčšej miere prevziať svoju zodpovednosť v rozhodovacom procese. To však nie je dostatočne zabezpečené v prípadoch, keď členské štáty nemôžu dosiahnuť kvalifikovanú väčšinu, pretože niektoré z nich sa rozhodnú zdržať sa hlasovania alebo nie sú prítomné na zasadnutiach výborov alebo odvolacieho výboru.

                  Komisia sa preto domnieva, že treba tento problém riešiť prostredníctvom niekoľkých konkrétne cielených zmien pravidiel komitologických postupov. V súlade s tým oznámila vo svojom pracovnom programe na rok 2017
                     9
                   iniciatívu na modernizáciu komitologických postupov.

                  Tento návrh obsahuje štyri cielené zmeny. Predmet úpravy tohto návrhu je prísne obmedzený na tieto štyri cielené zmeny a nevzťahuje sa na žiadny ďalší prvok nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Komisia skutočne zastáva názor, že systém zavedený nariadením (EÚ) č. 182/2011 celkovo preukázal, že v praxi funguje dobre a vytvára primeranú rovnováhu, pokiaľ ide o úlohy Komisie a ďalších zapojených aktérov. Komisia sa preto domnieva, že je potrebné, aby systém naďalej fungoval nezmenený s výnimkou navrhovaných cielených zmien. Jediným cieľom týchto zmien je zlepšiť fungovanie komitologických postupov na úrovni odvolacieho výboru, aby sa zabezpečila širšia politická zodpovednosť a spoluúčasť v prípade politicky citlivých vykonávacích aktov, avšak bez toho, aby sa zmenila právna a inštitucionálna zodpovednosť za vykonávacie akty, ako je upravená v nariadení (EÚ) č. 182/2011.

               •Súčasný legislatívny rámec

                  V nariadení (EÚ) č. 182/2011 sa stanovuje mechanizmus, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie. Pri najčastejšie používanom postupe, tzv. postupe preskúmania
                     10
                  , zástupcovia Komisie predkladajú návrhy vykonávacích aktov výboru zloženému zo zástupcov členských štátov, ktorý vydáva svoje stanovisko, zvyčajne na základe hlasovania. Tieto hlasovania sa riadia pravidlom kvalifikovanej väčšiny, ako sa stanovuje v zmluvách. V tejto fáze môže dôjsť pri hlasovaní vo výbore k trom situáciám:

               –Ak kvalifikovaná väčšina členských štátov je za prijatie návrhu aktu predloženého Komisiou (kladné stanovisko), Komisia musí akt prijať.

               –Ak kvalifikovaná väčšina členských štátov je proti (záporné stanovisko), Komisia nemôže akt prijať.

               –Ak sa nedosiahne kvalifikovaná väčšina ani za návrh, ani proti nemu (žiadne stanovisko), Komisia môže prijať návrh vykonávacieho aktu – čo znamená, že môže takisto rozhodnúť, že ho neprijme.

                  Dôvodom toho, že Komisia môže prijímať vykonávacie akty, ak proti návrhu nehlasuje kvalifikovaná väčšina členských štátov, je zabezpečiť účinné vykonávanie právnych predpisov. Iba nesúhlas kvalifikovanej väčšiny členských štátov môže zablokovať prijatie vykonávacích aktov Komisiou. V tomto bode existuje podobnosť s ustanoveniami o delegovaných aktoch, keďže na to, aby sa zabránilo nadobudnutiu ich účinnosti, je takisto potrebná (kvalifikovaná) väčšina, avšak nie vo výbore, ale v Európskom parlamente alebo Rade.

                  V nariadení o komitológii sa však uvádza viacero osobitných prípadov
                     11
                  , v ktorých právne dôvody bránia Komisii prijať vykonávací akt, ak výbor pre postup preskúmania nevydá žiadne stanovisko. Vzťahuje sa to na tri rôzne prípady:

               1.akt sa týka určitých oblastí politík (zdaňovania, finančných služieb, ochrany zdravia alebo bezpečnosti ľudí, zvierat alebo rastlín alebo konečných mnohostranných ochranných opatrení),

               2.ak sa v základnom akte stanovuje, že návrh vykonávacieho aktu nemožno prijať bez vydania stanoviska (tzv. doložka o nevydaní stanoviska),

               3.ak je proti návrhu aktu jednoduchá väčšina všetkých členov výboru.

                  V takých prípadoch Komisia postupuje vykonávací akt odvolaciemu výboru, ktorý sa takisto skladá zo zástupcov členských štátov, ale na vyššej úrovni. Ak ani odvolací výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia môže návrh prijať. To znamená, že v prípadoch, keď je Komisia na konci postupu preskúmania konfrontovaná so scenárom žiadneho stanoviska, môže na základe vlastného uváženia návrh vykonávacieho aktu prijať alebo neprijať.

                  Toto vlastné uváženie Komisie v prípade nevydania žiadneho stanoviska bolo zavedené nariadením (EÚ) č. 182/2011. Pred rokom 2011 v prípade, že výbor nevydal žiadne stanovisko, resp. ak Rada nereagovala, Komisia nemala inú možnosť než návrh vykonávacieho aktu prijať. Zvýšená flexibilita sa zaviedla na to, aby Komisia mohla návrh vykonávacieho aktu prehodnotiť a rozhodnúť, či ho prijme alebo nie, alebo či výboru predloží zmenený návrh, v ktorom okrem iného zohľadní aj pozície vyjadrené členskými štátmi v rámci výboru. To sa zdôrazňuje aj v odôvodnení 14 nariadenia (EÚ) č. 182/2011, v ktorom sa uvádza: „Pri zvažovaní prijatia... návrhov vykonávacích aktov týkajúcich sa mimoriadne citlivých oblastí, ako sú dane, zdravie spotrebiteľov, bezpečnosť potravín a ochrana životného prostredia, a v snahe nájsť vyvážené riešenie Komisia koná v čo najväčšej miere tak, aby nešla proti prevládajúcemu stanovisku..., ku ktorému by mohol dospieť odvolací výbor.“

                  Táto flexibilita však nezbavuje Komisiu povinnosti prijať rozhodnutie v takých prípadoch, ako sú prípady týkajúce sa žiadostí o povolenie na umiestnenie výrobkov alebo látok na trh. Keďže výrobca, ktorý podal žiadosť o povolenie, má právo dostať rozhodnutie o danej žiadosti, Komisia je povinná toto rozhodnutie v primeranom čase prijať. Na základe predchádzajúceho komitologického rámca Všeobecný súd zastával názor, že Komisia nesplnila svoju povinnosť konať, keď po hlasovaní výboru, ktoré neviedlo k žiadnemu stanovisku, neprijala ďalšie opatrenia v rámci konania o povolení
                     12
                  .

               Z 1726 stanovísk, ktoré výbory vydali v roku 2015, boli dve stanoviská záporné a v 36 prípadoch sa nedospelo k žiadnemu stanovisku, čo predstavuje približne 2 % z celkového počtu. Desať z týchto prípadov sa postúpilo odvolaciemu výboru, čo však takisto neviedlo k žiadnemu stanovisku. V období rokov 2011 – 2015 odvolací výbor potvrdil hlasovanie, pri ktorom nebolo vydané žiadne stanovisko, v 36 zo 40 prípadov, ktoré mu boli predložené. Aj keď sa to celkove týka malého počtu prípadov, k týmto situáciám dochádza vo veľmi citlivých oblastiach. Odvolací výbor teda doposiaľ nebol nápomocný pri vyjasňovaní pozície členských štátov a preukázal iba malú pridanú hodnotu. Komisia sa preto domnieva, že pravidlá, ktorými sa odvolací výbor riadi, by sa mali zmeniť, aby mu umožnili v plnej miere zohrávať jeho úlohu.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Navrhované zmeny nariadenia (EÚ) č. 182/2011 sú cielené a obmedzené na riešenie výnimočných prípadov na úrovni odvolacieho výboru. Keďže systém zavedený nariadením celkovo preukázal, že funguje dobre, Komisia považuje za potrebné, aby zostávajúca časť systému zostala nezmenená.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Tento návrh je v súlade s návrhom Komisie týkajúcim sa geneticky modifikovaných potravín a krmív
                  13
               . I keď uvedený návrh bol čiastočne motivovaný aj prípadmi nevydania stanovísk v tejto oblasti, prístup, ktorý sa v ňom navrhuje, umožňuje členským štátom obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území. Tým sa však rieši osobitná situácia v tomto sektore a netýka sa to samotného rozhodovacieho procesu. Prístup, ktorý sa predkladá v tomto návrhu, sa vzťahuje na procesné pravidlá ako také, bez ohľadu na sektor. Tieto dva prístupy sa teda navzájom dopĺňajú.

               Návrh je takisto v súlade s dvomi navrhovanými nariadeniami, ktorými sa viacero právnych aktov odkazujúcich na použitie regulačného postupu s kontrolou prispôsobuje článkom 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súlade so záväzkami prijatými v medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva
                  14
               . V uvedených návrhoch nariadení sa nenavrhujú žiadne zmeny v súvislosti s rozhodovacími postupmi ako takými, ale cieľom je zosúladiť existujúce právomoci týkajúce sa delegovaných a v niektorých prípadoch vykonávacích aktov.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Tento návrh sa zakladá na článku 291 ods. 3 ZFEÚ, ktorý je právnym základom nariadenia (EÚ) č. 182/2011, ktorého zmena je cieľom tohto návrhu.

               •Subsidiarita

               Únia má podľa článku 291 ods. 3 ZFEÚ výlučnú právomoc stanoviť pravidlá a všeobecné zásady kontrolného mechanizmu, ktorým členské štáty uskutočňujú kontrolu nad vykonávaním vykonávacích právomocí Komisie.

               •Proporcionalita

               Navrhované zmeny sa obmedzujú na to, čo je nevyhnutne potrebné na riešenie problému a neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov. Obmedzujú sa na zmeny na úrovni odvolacieho výboru.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               V návrhu sa stanovujú obmedzené zmeny postupov na prijímanie vykonávacích aktov na úrovni odvolacieho výboru. Tieto zmeny sú čisto inštitucionálnej a procesnej povahy, nemenia sa nimi napr. pravidlá určovania faktorov, na základe ktorých by sa malo posudzovať schvaľovanie látok. Tieto zmeny ako také preto nemajú významný hospodársky, environmentálny alebo sociálny vplyv. Posúdenie vplyvu preto nie je potrebné.

               4.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Odvolací výbor bol zavedený nariadením (EÚ) č. 182/2011 s cieľom posunúť diskusiu na vyššiu politickú úroveň, a to najmä v prípade, keď výbor pre postup preskúmania nevydal žiadne stanovisko. Zatiaľ však vo všeobecnosti nezabránil vzniku situácií, v ktorých nebolo vydané žiadne stanovisko, ani nepomohol objasniť pozíciu členských štátov, čím sa preukázalo, že má len obmedzenú pridanú hodnotu. Navrhované zmeny sú zamerané na zníženie rizika prípadov, keď sa na úrovni odvolacieho výboru nedospeje k žiadnemu stanovisku, a na uľahčenie rozhodovacieho procesu a zabezpečenie politickej zodpovednosti členských štátov pri určitých citlivých rozhodnutiach. Navrhované zmeny sa po prijatí musia odraziť v rokovacom poriadku odvolacieho výboru, ktorý preto bude treba upraviť v súlade s článkom 3 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               •Zmena pravidiel hlasovania odvolacieho výboru

               Podľa článku 5 ods. 1 výbory vrátane odvolacieho výboru pri postupe preskúmania vydávajú stanovisko prostredníctvom väčšiny stanovenej v článku 16 ods. 4 a 5 ZEÚ a prípadne v článku 238 ods. 3 ZFEÚ. Článok 16 ods. 4 ZEÚ a článok 238 ods. 3 ZFEÚ obsahujú ustanovenia o dvojitej väčšine. V súlade s nimi sa kvalifikovaná väčšina dosiahne vtedy, keď väčšina:

                  1. zahŕňa aspoň 55 % členských štátov. To znamená, že kvalifikovaná väčšina musí zahŕňať najmenej 16 členských štátov;

                  2. predstavuje členské štáty, ktorých počet obyvateľov zahŕňa najmenej 65 % obyvateľstva Únie
                     15
                  .

                  V prípadoch, keď sa na hlasovaní nezúčastňujú všetky členské štáty, sa v článku 238 ods. 3 písm. a) ZFEÚ kvalifikovaná väčšina vymedzuje ako najmenej 55 % zúčastnených členských štátov zahŕňajúcich najmenej 65 % obyvateľstva týchto členských štátov. V takých prípadoch musí blokujúcu menšinu tvoriť aspoň minimálny počet členských štátov, ktoré predstavujú viac ako 35 % obyvateľstva zúčastnených členských štátov, plus jeden členský štát; v opačnom prípade sa kvalifikovaná väčšina považuje za dosiahnutú.

               Podľa súčasných pravidiel sa členské štáty, ktoré sa zdržia hlasovania, resp. nie sú prítomné alebo zastúpené, nezapočítavajú na účely dosiahnutia kvalifikovanej väčšiny v prospech daného návrhu alebo proti nemu, ale neodpočítavajú sa z celkových číselných údajov, na základe ktorých sa vypočítava 55 % členských štátov a 65 % obyvateľstva Únie. V praxi to znamená, že zdržania sa hlasovania a absencie členských štátov, ktoré sa rozhodnú nebyť na hlasovaní prítomné alebo zastúpené, vedú k vyššej pravdepodobnosti prípadov, keď sa nevydá žiadne stanovisko, čím sa rozhodovanie presúva na Komisiu. Súčasné pravidlá nemotivujú členské štáty k tomu, aby hlasovali v prospech alebo proti návrhu vykonávacieho aktu. Preto súčasné pravidlá hlasovania neumožňovali odvolaciemu výboru, aby zohrával svoju úlohu.

               Preto sa navrhuje zmena pravidiel hlasovania odvolacieho výboru, aby sa znížilo riziko nevydania žiadneho stanoviska a aby sa objasnili pozície členských štátov tým, že členské štáty, ktoré nie sú prítomné alebo ktoré sa zdržia hlasovania, sa na účely výpočtu kvalifikovanej väčšiny budú považovať za „nezúčastnené členské štáty“. Znamená to, že dvojitá väčšina (55 % členských štátov predstavujúcich 65 % obyvateľstva) sa v súlade s článkom 238 ods. 3 písm. a) ZFEÚ vypočíta len na základe členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na hlasovaní, a teda hlasujú buď za, alebo proti. Blokujúca menšina sa takisto vypočíta v súlade s uvedeným ustanovením zmluvy.

               Aby sa zabezpečila reprezentatívnosť hlasovania, v nariadení o komitológii sa musí stanoviť uznášaniaschopnosť
                  16
               , na základe ktorej sa hlasovanie bude považovať za platné len vtedy, ak členovia, ktorí sa zúčastňujú na hlasovaní v odvolacom výbore, predstavujú jednoduchú väčšinu členských štátov. Zodpovedajúce zmeny sa zahrnú do článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. S cieľom vyhnúť sa situáciám, ku ktorým dochádza už teraz, a to blokovaniu procesu z dôvodu nedosiahnutia uznášaniaschopnosti, sa uplynutie lehoty na vydanie stanoviska odvolacieho výboru bude považovať za nevydanie stanoviska.

               •Ďalšie postúpenie veci odvolaciemu výboru na ministerskej úrovni

                  Ako už bolo uvedené, odvolací výbor doposiaľ vo všeobecnosti nezabránil vzniku situácií, v ktorých nebolo vydané žiadne stanovisko, ani nepomohol objasniť pozíciu členských štátov. V nariadení (EÚ) č. 182/2011 sa odkazuje na zastúpenie na zodpovedajúcej úrovni
                     17
                   a v rokovacom poriadku odvolacieho výboru schválenom členskými štátmi sa bližšie špecifikuje, že zastúpenie vo výbore by podľa všeobecného pravidla malo byť minimálne na úrovni stálych zastúpení
                     18
                  . Skúsenosti ukazujú, že členské štáty boli doteraz vo väčšine prípadov zastúpené svojimi stálymi zastúpeniami.

                  Aby sa posilnila úlohu odvolacieho výboru v osobitne citlivých prípadoch, navrhuje sa stanoviť novú možnosť ďalšieho postúpenia veci odvolaciemu výboru v prípade, že sa nevydá žiadne stanovisko. Umožní to znovu riešiť problematické otázky na zodpovedajúcej politickej úrovni. Na tento účel sa navrhuje stanoviť, že predseda môže rozhodnúť o zvolaní ďalšieho zasadnutia odvolacieho výboru, a uviesť, že zodpovedajúcou úrovňou zastúpenia na tomto zasadnutí je ministerská úroveň. Aby sa umožnila organizácia tohto ďalšieho zasadnutia, termín na vydanie stanoviska odvolacieho výboru by sa mal predĺžiť o jeden mesiac, teda celkovo na tri mesiace od pôvodného postúpenia veci. Zodpovedajúce zmeny sa zahrnú do článku 3 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               •Zverejnenie hlasov jednotlivých zástupcov členských štátov v odvolacom výbore

                  Na hlasy zástupcov členských štátov v odvolacom výbore sa v súčasnosti vzťahujú pravidlá dôvernosti stanovené v rokovacom poriadku odvolacieho výboru
                     19
                  , rovnako ako je tomu v prípade výboru pre postup preskúmania a výboru pre konzultačný postup
                     20
                  . V článku 10 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 sa stanovujú informácie o činnosti výborov, ktoré sa môžu zverejniť, pričom v súvislosti s hlasovaním sa uvádzajú „výsledky hlasovania“, t. j. len celkové výsledky, a nie jednotlivé hlasy členských štátov. Komisia sa domnieva, že je potrebná väčšia transparentnosť v súvislosti so stanoviskami, ktoré zástupcovia členských štátov zaujímajú v odvolacom výbore. Návrh zverejňovať hlasy zástupcov členských štátov je zameraný na zvýšenie transparentnosti pozícií členských štátov. Príslušné ustanovenie o zverejňovaní jednotlivých hlasov zástupcov členských štátov v odvolacom výbore sa zahrnie do článku 10 ods. 1 písm. e) a článku 10 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

               • Stanovenie práva postúpiť vec Rade na vyjadrenie stanoviska

                  Podľa článku 291 ZFEÚ je Komisia oprávnená zákonodarcom prijímať vykonávacie akty pod kontrolou členských štátov. Európsky parlament a Rada preto v samotnom rozhodovacom procese nezohrávajú žiadnu úlohu a ich účasť je obmedzená na kontrolnú právomoc podľa článku 11 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

                  Podľa článku 291 ods. 1 ZFEÚ členské štáty zodpovedajú za vykonávanie aktov Únie a kontrolujú Komisiu v prípade, že sú jej zverené vykonávacie právomoci. V prípadoch, keď členské štáty v rámci tohto kontrolného procesu nedospejú k jednoznačnému stanovisku, by mala existovať možnosť postúpiť vec Rade ako inštitúcii Únie, v ktorej sú zastúpené vlády členských štátov na ministerskej úrovni a majú celkový prehľad o všetkých politikách Únie. Preto sa navrhuje umožniť Komisii, aby formálne predkladala osobitné prípady, v ktorých odvolací výbor nevydal žiadne stanovisko, Rade s cieľom získať jej nezáväzné stanovisko a politické usmernenie o dôsledkoch nevydania žiadneho stanoviska vrátane inštitucionálnych, právnych, politických a medzinárodných dôsledkov. Komisia by mala zohľadniť každé stanovisko, ktoré Rada vyjadrí do troch mesiacov od postúpenia veci. V náležite odôvodnených prípadoch môže Komisia pri postúpení veci určiť kratšiu lehotu.

               2017/0035 (COD)

               Návrh

               NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 291 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
                  21
                sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie.

               (2)Systém zavedený nariadením (EÚ) č. 182/2011 celkovo preukázal, že v praxi funguje dobre a vytvára primeranú rovnováhu, pokiaľ ide o úlohy Komisie a ďalších zapojených aktérov. Tento systém by mal preto naďalej fungovať nezmenený s výnimkou určitých cielených zmien týkajúcich sa konkrétnych aspektov postupu na úrovni odvolacieho výboru. Cieľom týchto zmien je zabezpečiť širšiu politickú zodpovednosť a spoluúčasť v prípade politicky citlivých vykonávacích aktov, avšak bez toho, aby by sa zmenila právna a inštitucionálna zodpovednosť za vykonávacie akty, ako je upravená v nariadení (EÚ) č. 182/2011.

               (3)Vo viacerých osobitných prípadoch sa v nariadení (EÚ) č. 182/2011 stanovuje možnosť postúpenia veci odvolaciemu výboru. V praxi sa vec predkladá odvolaciemu výboru v prípadoch, keď sa vo výbore v rámci postupu preskúmania nedosiahla kvalifikovaná väčšina, a to ani za danú vec, ani proti nej, a preto nebolo vydané žiadne stanovisko. Vo väčšine prípadov k tomu došlo v súvislosti s geneticky modifikovanými organizmami, geneticky modifikovanými potravinami a krmivami a prípravkami na ochranu rastlín.

               (4)Skúsenosti ukázali, že v prevažnej väčšine prípadov odvolací výbor dospel k rovnakému výsledku ako výbor pre postup preskúmania a nevydal žiadne stanovisko. Odvolací výbor preto nepomohol objasniť pozície členských štátov.

               (5)V nariadení (EÚ) č. 182/2011 sa stanovuje, že Komisia môže v takých prípadoch prijať návrh vykonávacieho aktu, čím dáva Komisii možnosť vlastného uváženia.

               (6)Toto vlastné uváženie je však výrazne znížené v prípadoch týkajúcich sa povoľovania výrobkov alebo látok, ako napríklad v oblasti geneticky modifikovaných potravín a krmív, keďže Komisia je povinná prijať rozhodnutie v primeranom čase a nemôže sa zdržať prijímania rozhodnutí.

               (7)Aj keď je Komisia oprávnená rozhodovať v takých prípadoch, vzhľadom na osobitnú citlivosť predmetných otázok by členské štáty by mali takisto prevziať plnú zodpovednosť v rozhodovacom procese. To však nie je dostatočne zabezpečené v prípadoch, keď členské štáty nie sú schopné dosiahnuť kvalifikovanú väčšinu okrem iného v dôsledku značného počtu zdržaní sa hlasovania alebo neúčasti na hlasovaní.

               (8)Aby sa zvýšila pridaná hodnota odvolacieho výboru, jeho úloha by sa mala posilniť poskytnutím možnosti zvolať ďalšie zasadnutie odvolacieho výboru vždy, keď sa nevydá žiadne stanovisko. Zodpovedajúcou úrovňou zastúpenia na ďalšom zasadnutí odvolacieho výboru by mala byť ministerská úroveň, aby sa zabezpečila politická diskusia. Aby sa umožnila organizácia takéhoto ďalšieho zasadnutia, mala by sa predĺžiť lehota na vydanie stanoviska odvolacieho výboru.

               (9)Pravidlá hlasovania odvolacieho výboru by sa mali zmeniť, aby sa znížilo riziko nevydania žiadneho stanoviska a aby sa zabezpečila motivácia zástupcov členských štátov zaujať jasnú pozíciu. Z tohto dôvodu by sa na účely výpočtu kvalifikovanej väčšiny za zúčastnené členské štáty mali považovať len tie členské štáty, ktoré sú prítomné alebo zastúpené a ktoré sa nezdržia hlasovania. Aby sa zabezpečila reprezentatívnosť výsledku hlasovania, hlasovanie by sa malo považovať za platné len vtedy, ak zúčastnení členovia odvolacieho výboru predstavujú jednoduchú väčšinu členských štátov. Ak sa pred uplynutím lehoty na prijatie rozhodnutia výboru nedosiahne uznášaniaschopnosť, bude to znamenať, že výbor nevydal žiadne stanovisko, ako je tomu v súčasnosti.

               (10)Komisia by mala mať možnosť v osobitných prípadoch požiadať Radu o jej stanovisko a usmernenie k širším dôsledkom nevydania žiadneho stanoviska vrátane inštitucionálnych, právnych, politických a medzinárodných dôsledkov. Komisia by mala zohľadniť každé stanovisko, ktoré Rada vyjadrí do troch mesiacov od postúpenia veci. V náležite odôvodnených prípadoch môže Komisia pri postúpení veci určiť kratšiu lehotu.

               (11)Transparentnosť hlasovania zástupcov členských štátov na úrovni odvolacieho výboru by sa mala zvýšiť a hlasy zástupcov jednotlivých členských štátov by sa mali zverejňovať.

               (12)Nariadenie (EÚ) č. 182/2011 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALI TOTO NARIADENIE:

               Článok 1

               Nariadenie (EÚ) č. 182/2011 sa mení takto:

               1. V článku 3 ods. 7 sa dopĺňa tento šiesty pododsek:

               „Ak odvolací výbor nevydá žiadne stanovisko podľa článku 6 ods. 3 druhého pododseku, predseda môže rozhodnúť, že odvolací výbor zvolá ďalšie zasadnutie na ministerskej úrovni. V takých prípadoch odvolací výbor vydá stanovisko do troch mesiacov od pôvodného dátumu postúpenia veci. “;

               2. Článok 6 sa mení takto:

               a) V odseku 1 sa dopĺňa tento druhý pododsek:

               „Za zúčastnených členov odvolacieho výboru sa však považujú len tí členovia odvolacieho výboru, ktorí sú v čase hlasovania prítomní alebo zastúpení a nezdržia sa hlasovania. Väčšina uvedená v článku 5 ods. 1 je kvalifikovaná väčšina uvedená v článku 238 ods. 3 písm. a) ZFEÚ. Hlasovanie sa považuje za platné len vtedy, ak zúčastnení členovia predstavujú jednoduchú väčšinu členských štátov.“

               b) Vkladá sa tento odsek 3a:

               „3a. Ak odvolací výbor nevydá žiadne stanovisko, Komisia môže postúpiť vec Rade a požiadať ju o stanovisko, v ktorom uvedie svoje názory a usmernenie k širším dôsledkom nevydania žiadneho stanoviska vrátane inštitucionálnych, právnych, politických a medzinárodných dôsledkov. Komisia by mala zohľadniť každé stanovisko, ktoré Rada vyjadrí do troch mesiacov od postúpenia veci. V náležite odôvodnených prípadoch môže Komisia pri postúpení veci určiť kratšiu lehotu.

               3. Článok 10 sa mení takto:

               a) V odseku 1 sa písmeno e) nahrádza takto:

               „e) výsledky hlasovania a v prípade odvolacieho výboru aj hlasy vyjadrené zástupcami jednotlivých členských štátov; “;

               b) Odsek 5 sa nahrádza takto:

               „5. Odkazy na všetky dokumenty uvedené v odseku 1 písm. a) až d), f) a g), ako aj informácie uvedené v odseku 1 písm. e) a h) sa zverejňujú v registri.“

               Článok 2

               Toto nariadenie sa neuplatňuje na prebiehajúce postupy, v rámci ktorých už odvolací výbor k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia vydal stanovisko.

               Článok 3

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť  dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Štrasburgu

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Správa o stave Únie 2016:

                     https://ec.europa.eu/priorities/state-union-2016_sk

                  .

                     (2)
                  V roku 2016 Komisia prijala 137 delegovaných aktov a 1494 vykonávacích aktov.

                     (3)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

                     (4)
                  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní nariadenia č. 182/2011, 26.2.2016, COM(2016) 92.

                     (5)
                  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov, Preskúmanie procesu rozhodovania o geneticky modifikovaných organizmoch (GMO) z 22. apríla 2015, COM(2015) 176.

                     (6)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/412 z 11. marca 2015, ktorou sa mení smernica 2001/18/ES, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať pestovanie geneticky modifikovaných organizmov (GMO) na ich území, Ú. v. EÚ L 68, 13.3.2015, s. 1.

                     (7)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území, 22.4.2015, COM(2015) 177.

                     (8)
                  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 2016/1056 z 29. júna 2016, ktorým sa mení vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 540/2011, pokiaľ ide o predĺženie obdobia schválenia účinnej látky glyfozát.

                     (9)
                  Pracovný program Komisie na rok 2017, Vytvorenie Európy, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje, 25.10.2016, COM(2016) 710.

                     (10)
                  Konzultačný postup v tomto prípade nie je relevantný.

                     (11)
                  Uvedené v článku 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

                     (12)
                  Rozsudok Všeobecného súdu z 26. septembra 2013 vo veci T-164/10, Pioneer Hi-Bred International, Inc./Komisia.

                     (13)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 1829/2003, pokiaľ ide o možnosť členských štátov obmedziť alebo zakázať používanie geneticky modifikovaných potravín a krmív na svojom území, 22.4.2015, COM(2015) 177.

                     (14)
                  COM(2016) 799: návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa viacero právnych aktov odkazujúcich na použitie regulačného postupu s kontrolou prispôsobuje článkom 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a COM(2016) 798: návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa viacero právnych aktov v oblasti spravodlivosti odkazujúcich na použitie regulačného postupu s kontrolou prispôsobuje článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Pozri bod 27 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva, Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1. Pokiaľ ide o viaceré akty z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia, ktoré boli z uvedených dokumentov vylúčené, Komisia v primeranom čase predloží návrh na zosúladenie.

                     (15)
                  Údaje o počte obyvateľov a percentuálnych podieloch, ktoré predstavujú, sú stanovené v prílohe III k rokovaciemu poriadku Rady, rozhodnutie Rady 2009/937 z 1. decembra 2009, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Rady (2009/937/EÚ) (Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2009, s. 35), zmenené rozhodnutím Rady 2016/2353 z 8. decembra 2009, Ú. v. EÚ L 348, 21.12.2016, s. 27.

                     (16)
                  V súčasnosti sa v rokovacom poriadku stanovuje uznášaniaschopnosť a uvádza sa v ňom, že je potrebná prítomnosť väčšiny členských štátov (Ú. v. EÚ C 183, 24.6.2011, s. 13).

                     (17)
                  Článok 3 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

                     (18)
                  Článok 1 ods. 5 Rokovacieho poriadku odvolacieho výboru, Ú. v. EÚ C 183, 24.6.2011, s. 13.

                     (19)
                  Podľa článku 9 ods. 2 a článku 12 ods. 2 Rokovacieho poriadku odvolacieho výboru sa v súhrnných záznamoch neuvádzajú jednotlivé stanoviská členských štátov vyjadrené počas rokovania výboru a rokovania výboru sú dôverné.

                     (20)
                  Pozri článok 10 ods. 2 a článok 13 ods. 2 Vzorového rokovacieho poriadku pre výbory, Ú. v. EÚ C 206, 12.7.2011, s. 11.

                     (21)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).