               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 2. 2022
            COM(2022) 33 final
            2022/0022(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene prílohy IV (Energetika) k Dohode o EHP (Smernica o energetickej hospodárnosti budov)
            (Text s významom pre EHP)

               Dôvodová správa

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore EHP v súvislosti s plánovaným prijatím rozhodnutia Spoločného výboru o zmene prílohy IV (Energetika) k Dohode o EHP

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o EHP

               Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) zaručuje občanom a hospodárskym subjektom v EHP rovnaké práva a povinnosti v rámci vnútorného trhu. Stanovuje sa v nej začlenenie právnych predpisov EÚ týkajúcich sa štyroch slobôd v 30 štátoch EHP, ktoré pozostávajú z členských štátov EÚ, Nórska, Islandu a Lichtenštajnska. Dohoda o EHP sa okrem toho vzťahuje na spoluprácu v ďalších dôležitých oblastiach, ako sú výskum a vývoj, vzdelávanie, sociálna politika, životné prostredie, ochrana spotrebiteľa, cestovný ruch a kultúra, známe pod spoločným názvom „sprievodné a horizontálne“ politiky. Táto dohoda nadobudla platnosť 1. januára 1994. Európska únia spolu so svojimi členskými štátmi predstavuje zmluvnú stranu tejto dohody.

               2.2.Spoločný výbor EHP

               Za spravovanie Dohody o EHP je zodpovedný Spoločný výbor EHP. Predstavuje fórum na výmenu názorov v súvislosti s fungovaním Dohody o EHP. Svoje rozhodnutia prijíma konsenzom. Za koordináciu záležitostí EHP na strane EÚ zodpovedá Generálny sekretariát Európskej komisie.

               2.3.Pripravovaný akt Spoločného výboru EHP

               Očakáva sa, že Spoločný výbor EHP prijme rozhodnutie Spoločného výboru EHP týkajúce sa zmeny prílohy IV (Energetika) k Dohode o EHP (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Cieľom pripravovaného aktu je začleniť smernicu o energetickej hospodárnosti budov
                  1
                do Dohody o EHP.

               Pripravovaný akt sa stane pre zmluvné strany záväzným v súlade s článkami 103 a 104 Dohody o EHP.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Komisia predkladá Rade návrh rozhodnutia Spoločného výboru EHP, aby ho Rada prijala ako pozíciu Únie. Táto pozícia by sa mala po prijatí predložiť Spoločnému výboru EHP pri najbližšej možnej príležitosti.

               Obsah a podstata návrhu pripojeného rozhodnutia Spoločného výboru EHP idú nad rámec úprav, ktoré sa dajú považovať za úpravy čisto technického charakteru v zmysle nariadenia Rady č. 2894/94. Pozíciu Únie preto stanoví Rada.

               Pripojené rozhodnutie Spoločného výboru EHP obsahuje okrem iného tieto úpravy:

               Vzhľadom na špecifiká pomerne nového a jednotného fondu budov na Islande sa navrhuje dočasná a podmienečná výnimka z uplatňovania smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov. Na Islande je 99,9 % elektrickej energie a 98 % vykurovania priestorov pokrytých miestnymi obnoviteľnými zdrojmi energie. V prípade Islandu preto opatrenia na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov nebudú mať prakticky žiadny vplyv na emisie skleníkových plynov ani energetickú bezpečnosť.

               Vzhľadom na veľmi malý fond budov v Lichtenštajnsku a jeho klimatickú typológiu a typológiu budov sa navrhuje oslobodiť Lichtenštajnsko od povinnosti vykonávať vlastné výpočty na stanovenie nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov v súlade s článkom 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

               Ďalej sa navrhuje, aby Nórsko a Lichtenštajnsko mohli vypracovať predpisy o minimálnych požiadavkách na energetickú hospodárnosť s použitím inej systémovej hranice, než je spotreba primárnej energie, ktorá sa vyžaduje podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov, avšak za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v článku 1 písm. c) tohto rozhodnutia.

               S cieľom zabezpečiť, aby nórsky systém certifikácie energetickej hospodárnosti prevádzkovaný používateľmi prinášal rovnocenné výsledky s certifikátmi vydanými nezávislými odborníkmi, ako sa vyžaduje v článku 17 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa navrhuje úprava podľa článku 1 písm. d).

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor EHP je orgánom zriadeným dohodou, konkrétne Dohodou o EHP. Akt, ktorý má Spoločný výbor EHP prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude podľa medzinárodného práva záväzný v súlade s článkami 103 a 104 Dohody o EHP.

               Pripravovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody. Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ v spojení s článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady č. 2894/94 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ v spojení s článkom 1 ods. 2 nariadenia Rady č. 2894/94 závisí predovšetkým od hmotnoprávneho základu právneho aktu EÚ, ktorý sa má začleniť do Dohody o EHP.

               Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť za hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú vytvorenia a fungovania vnútorného trhu s energiou.

               Preto je hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia článok 194 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 194 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ a článkom 1 ods. 3 nariadenia Rady č. 2894/94 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom Spoločného výboru EHP sa zmení príloha IV (Energetika) k Dohode o EHP, je vhodné, aby sa po prijatí uverejnil v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2022/0022 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene prílohy IV (Energetika) k Dohode o EHP

                  (Smernica o energetickej hospodárnosti budov)

               (Text s významom pre EHP)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore
                  3
               , a najmä na jeho článok 1 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o Európskom hospodárskom priestore
                  4
                (ďalej len „Dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

               (2)Podľa článku 98 Dohody o EHP sa na základe rozhodnutia Spoločného výboru EHP môže meniť, okrem iného, príloha IV k Dohode o EHP, ktorá obsahuje ustanovenia týkajúce sa energetiky.

               (3)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ
                  5
                sa má začleniť do Dohody o EHP.

               (4)Príloha IV (Energetika) k Dohode o EHP by sa mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

               (5)Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by preto mala byť založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP uvedeného v prílohe k tomuto rozhodnutiu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene prílohy IV (Energetika) k Dohode o EHP, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13.

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6.

                     (4)

                        Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

                     (5)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov, Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 2. 2022
            COM(2022) 33 final

            PRÍLOHA
            k
             návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Spoločnom výbore EHP k zmene prílohy IV (Energetika) k Dohode o EHP(Smernica o energetickej hospodárnosti budov)

               PRÍLOHA

               NÁVRH ROZHODNUTIA SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

               č. […]

               z […],

               ktorým sa mení príloha IV (Energetika) k Dohode o EHP

               SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

               so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,

               keďže:

               (1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov
                  1
                sa má začleniť do dohody o EHP.

               (2)Vzhľadom na špecifiká pomerne nového a jednotného fondu budov na Islande sa dohodla dočasná a podmienečná výnimka z uplatňovania smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov. Táto výnimka sa vzťahuje na smernicu 2010/31/EÚ v znení platnom pred jej zmenou smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018 a je prísne časovo obmedzená, kým sa nedosiahne dohoda o začlenení smernice 2010/31/EÚ zmenenej smernicou (EÚ) 2018/844.

               (3)Vzhľadom na veľmi malý fond budov v Lichtenštajnsku a jeho klimatickú typológiu a typológiu budov sa Lichtenštajnsko oslobodzuje od povinnosti vykonávať vlastné výpočty na stanovenie nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov v súlade s článkom 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov.

               (4)Nórsko a Lichtenštajnsko môžu vypracovať predpisy o minimálnych požiadavkách na energetickú hospodárnosť s použitím inej systémovej hranice, než je spotreba primárnej energie, ktorá sa vyžaduje podľa smernice o energetickej hospodárnosti budov, avšak za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v článku 1 písm. c) tohto rozhodnutia.

               (5)S cieľom zabezpečiť, aby nórsky systém certifikácie energetickej hospodárnosti prevádzkovaný používateľmi prinášal rovnocenné výsledky s certifikátmi vydanými nezávislými odborníkmi, ako sa vyžaduje v článku 17 smernice o energetickej hospodárnosti budov, sa navrhuje úprava podľa článku 1 písm. d).

               (6)Príloha IV k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V prílohe IV k Dohode o EHP sa znenie bodu 17 (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002) nahrádza takto:

               „32010 L 0031: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

               Ustanovenia smernice sa na účely tejto dohody vykladajú s týmito úpravami:

               a)Táto smernica sa nevzťahuje na Island.

               b)V článku 5 ods. 2 sa dopĺňa tento text:

               ‚Na účely stanovenia nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť môže Lichtenštajnsko použiť výpočty inej zmluvnej strany, ktorá má porovnávacie parametre.‘

               c)Na účely článku 9 ods. 3 písm. a) smernice o energetickej hospodárnosti budov a prílohy I k uvedenej smernici môžu Lichtenštajnsko a Nórsko založiť svoje požiadavky na spotrebu energie na čistej energii za predpokladu, že sú splnené tieto podmienky a záruky:

                     2
                  i) minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť sú stanovené v súlade s požiadavkami článku 5 smernice o energetickej hospodárnosti budov podľa základných zásad metodického rámca, ktorý bol stanovený na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť;

               ii) uverejňuje sa číselný ukazovateľ spotreby primárnej energie zodpovedajúci požiadavkám na energetickú hospodárnosť stanoveným v stavebnom zákone ;

               iii) Komisia si vyhradzuje právo prehodnotiť túto konkrétnu úpravu v rámci budúcich rokovaní o smernici o energetickej hospodárnosti budov zmenenej smernicou (EÚ) 2018/844.

                d)V článku 17 sa dopĺňa tento text:

               „Štáty EZVO môžu zaviesť zjednodušený systém certifikácie energetickej hospodárnosti obytných budov prevádzkovaný používateľmi, ktorý možno použiť ako alternatívu k využívaniu služieb odborníkov, ak sú splnené tieto podmienky:

               i) k dispozícii sú podrobné poznatky a kvalitné údaje o celom fonde obytných budov vrátane všetkých typov budov a vekových kategórií, ako aj charakteristiky plášťov budov a technických systémov budov podľa typu, ktoré na základe údajov od používateľov umožňujú výpočet energetickej hospodárnosti jednotlivých budov a stavebných jednotiek s vysokou mierou istoty;

               ii) k dispozícii sú podrobné informácie o nákladovo optimálnych alebo nákladovo efektívnych zlepšeniach pre každý typ budov;

               iii) sú zavedené opatrenia, ktoré pomáhajú používateľom pri prevádzkovaní systému na účely vydávania  certifikátov pre budovy. Tieto opatrenia môžu zahŕňať linku pomoci alebo poradenské služby, ktoré umožňujú kontakt medzi používateľmi na jednej strane a nezávislými odborníkmi a odborníkmi na systém na strane druhej;

               iv)aby sa zaistilo zanedbateľné riziko manipulácie s výsledkami, systém certifikácie prevádzkovaný používateľmi zahŕňa mechanizmus (mechanizmy) kontroly kvality a overovania, ktorý umožňuje overiť vstupné údaje používateľov a to či sú tieto údaje transparentné;

               v)sú zavedené nezávislé kontrolné systémy na zabezpečenie toho, aby systém certifikácie energetickej hospodárnosti prevádzkovaný  používateľmi prinášal rovnocenné výsledky ako certifikáty vydané odborníkmi, a to z hľadiska kvality aj spoľahlivosti,

               vi)systém prevádzkovaný používateľmi vydáva odporúčania, ktoré môžu poskytovať používateľom poradenstvo o nákladovo optimálnych alebo nákladovo efektívnych zlepšeniach špecifických pre ich budovy a stavebné jednotky.‘“

               Článok 2

               Znenie smernice 2010/31/EÚ v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sa uverejní v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie, je autentické.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […] pod podmienkou, že boli vykonané všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP
                  3*.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               V Bruseli […]

                  Za Spoločný výbor EHP

                  predseda

                  tajomníci

                  Spoločného výboru EHP

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13.

                     (2)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov.

                     (3)
                  *
                        [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli3. 2. 2022
            COM(2022) 29 final
            2022/0019(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely podľa Dohody o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, resp. v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru podľa Dohody o pravidlách pôvodu

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rámcového rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely podľa Dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, resp. v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru podľa Dohody o pravidlách pôvodu.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda Svetovej obchodnej organizácie o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a Dohoda o pravidlách pôvodu.

               Cieľom Dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „Dohoda o colnej hodnote“)
                  1
                je zaviesť pre všetkých členov Svetovej obchodnej organizácie spravodlivý, jednotný a neutrálny systém určovania hodnoty tovaru na colné účely.

               Cieľom Dohody o pravidlách pôvodu
                  2
                je zabezpečiť, aby nepreferenčné pravidlá pôvodu samy osebe nevytvárali zbytočné prekážky obchodu, a harmonizovať na medzinárodnej úrovni iné pravidlá pôvodu než pravidlá pôvodu týkajúce sa udeľovania colných preferencií. Zmluvné strany majú až do dokončenia programu harmonizácie zabezpečovať, aby boli ich pravidlá pôvodu transparentné, aby nemali obmedzujúce, deformujúce ani rušivé účinky na medzinárodný obchod a aby sa uplatňovali konzistentným, jednotným, nestranným a primeraným spôsobom.

               Obidve dohody nadobudli platnosť 1. januára 1995.

               Európska únia je zmluvnou stranou obidvoch uvedených dohôd
                  3
               .

               2.2.Technický výbor na určovanie colnej hodnoty a Technický výbor pre pravidlá pôvodu zriadené pod záštitou Svetovej colnej organizácie

               Technický výbor na určovanie colnej hodnoty zriadený pod záštitou Svetovej colnej organizácie je okrem iného zodpovedný za poskytovanie informácií a rád v akýchkoľvek otázkach týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely, o ktoré môže požiadať ktorýkoľvek člen alebo výbor. Tieto informácie a rady môžu mať podobu poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií a štúdií.

               Technický výbor na určovanie colnej hodnoty sa stretáva podľa potreby, avšak najmenej dvakrát ročne. Rozhodnutie Technického výboru na určovanie colnej hodnoty sa prijíma väčšinou pozostávajúcou najmenej z dvoch tretín prítomných členov. Poradné posudky, komentáre, vysvetlivky, prípadové štúdie a štúdie prijaté Technickým výborom na určovanie colnej hodnoty sú pripojené k správam z jeho zasadnutí a sú sprístupnené na colné a obchodné účely v zbierke jeho textov. Únia a jej členské štáty vystupujú v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty ako jeden blok a svoj hlas vyjadrujú na základe koordinovanej pozície EÚ, ktorá sa stanoví pred zasadnutiami tohto výboru.

               Technický výbor pre pravidlá pôvodu zriadený pod záštitou Svetovej colnej organizácie je okrem iného zodpovedný za poskytovanie poradných posudkov, informácií a rád v akýchkoľvek otázkach týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru, aby sa zabezpečil jednotný výklad a uplatňovanie Dohody o pravidlách pôvodu.

               Technický výbor pre pravidlá pôvodu sa stretáva podľa potreby, avšak najmenej raz ročne. Únia a jej členské štáty sa zúčastňujú na zasadnutiach Technického výboru pre pravidlá pôvodu ako jeden blok a svoj hlas vyjadrujú na základe koordinovanej pozície EÚ, ktorá sa stanoví pred zasadnutiami tohto výboru.

               2.3.Pripravované akty

               Pokiaľ ide o Technický výbor na určovanie colnej hodnoty, navrhované rámcové rozhodnutie sa týka nasledujúcich aktov, ak by mali mať právne účinky v Únii:

               – poradné posudky prijaté podľa bodu 2 písm. a) a bodu 2 písm. d) prílohy II k Dohode o colnej hodnote. Poradný posudok odpovedá na otázku položenú v súvislosti s uplatňovaním Dohody o colnej hodnote na konkrétny súbor faktov, či už skutočných alebo teoretických. Ak sú teda fakty v danej situácii totožné s faktami opísanými v poradnom posudku, colné správy majú k dispozícii jasné riešenie. V prípadoch, keď tieto fakty nie sú totožné, môže poradný posudok aj napriek tomu slúžiť ako usmernenie pri riešení problému;

               – komentáre prijaté podľa bodu 2 písm. d) prílohy II k Dohode o colnej hodnote. Komentár je výklad pozostávajúci zo série poznámok k časti textu Dohody o colnej hodnote, ktoré majú objasniť situáciu, v ktorej možno doslovné znenie samotného textu užitočne doplniť dodatočnými usmerneniami. Komentáre môžu v prípade potreby obsahovať názorné príklady. Komentáre teda zvyčajne poskytujú colným správam usmernenie, ako uplatňovať konkrétnu časť Dohody o colnej hodnote vo viacerých situáciách;

               – vysvetlivky prijaté podľa bodu 2 písm. d) prílohy II k Dohode o colnej hodnote. Vo vysvetlivkách sa objasňujú stanoviská technického výboru k otázkam všeobecnej povahy, ktoré vyplývajú z jedného alebo viacerých ustanovení Dohody o colnej hodnote. Vo vysvetlivkách sa môžu preskúmať aj obchodné praktiky, ktoré súvisia s otázkou, a vyvodiť potrebné závery. Vďaka odkazu na vysvetlivku budú vedieť colné správy uplatniť ustanovenie Dohody o colnej hodnote na viacero rôznych obchodných situácií, ktoré patria do rozsahu jeho pôsobnosti;

               – prípadové štúdie prijaté podľa bodu 2 písm. b) prílohy II k Dohode o colnej hodnote. Prípadová štúdia je výkladom komplexného súboru faktov založených na skutočnej obchodnej transakcii, ktorý možno použiť ako názorný príklad praktického uplatňovania jedného alebo viacerých ustanovení Dohody o colnej hodnote;

               – štúdie prijaté podľa bodu 2 písm. b) prílohy II k Dohode o colnej hodnote. V štúdii sa uvádza výsledok hĺbkového preskúmania otázky súvisiacej s ustanoveniami Dohody o colnej hodnote, ktorá nie je vhodnejšie pokrytá žiadnym z uvedených nástrojov.

               Poradné posudky, komentáre, vysvetlivky, prípadové štúdie a štúdie prijíma Technický výbor na určovanie colnej hodnoty na základe konsenzu a sú pripojené k správam z jeho zasadnutí. Okrem toho sú sprístupnené na colné a obchodné účely v zbierke jeho textov.

               Navrhované rámcové rozhodnutie sa môže týkať aj nasledujúcich aktov prijatých Technickým výborom pre pravidlá pôvodu, ak by mali mať právne účinky v Únii:

               – poradné posudky prijaté podľa bodu 1 písm. a) prílohy I k Dohode o pravidlách pôvodu. Technický výbor pre pravidlá pôvodu môže na požiadanie ktoréhokoľvek svojho člena preskúmať špecifické technické problémy vyplývajúce z každodenného uplatňovania pravidiel pôvodu a poskytnúť poradné posudky o vhodných riešeniach založených na predložených skutočnostiach;

               – informácie a rady podľa bodu 1 písm. b) prílohy I k Dohode o pravidlách pôvodu. Technický výbor pre pravidlá pôvodu môže na požiadanie ktoréhokoľvek svojho člena poskytnúť informácie a rady v akýchkoľvek otázkach týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru.

               Poradné posudky, informácie a rady prijaté Technickým výborom pre pravidlá pôvodu môžu slúžiť ako usmernenia pri riešení podobných technických problémov alebo otázok týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru. Poradné posudky, informácie a rady prijíma Technický výbor pre pravidlá pôvodu na základe konsenzu.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Niektoré pozície Únie, ktoré sa majú zaujať na zasadnutiach Technického výboru na určovanie colnej hodnoty alebo Technického výboru pre pravidlá pôvodu a ktoré sa stanovili pred týmito zasadnutiami, sa týkajú prijímania poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií, informácií a rád a podobných aktov v týchto výboroch, ktoré môžu mať právne účinky v EÚ bez toho, aby boli nevyhnutne právne záväznými aktmi.

               Prijatie pozícií Únie k týmto konkrétnym nástrojom si vyžaduje intenzívnu a účinnú spoluprácu medzi inštitúciami vzhľadom na technickú povahu otázok, o ktorých sa diskutuje v týchto výboroch, ako aj veľký počet týchto otázok a krátky čas, ktorý je k dispozícii na posúdenie rozoberaných tém.

               Je preto v záujme Únie, aby sa tieto pozície stanovovali v súlade so zásadami, s kritériami a usmerneniami, ktorými sa riadi určovanie hodnoty dovážaného tovaru na colné účely a určovanie pôvodu tovaru, a urýchlene, aby mohla Únia uplatňovať svoje práva v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu.

               Na tento účel Komisia navrhuje, aby Rada prijala súhrnné rozhodnutie v súlade s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
                  4
               . Uvedeným rozhodnutím sa zavedie rámec pre včasné stanovenie pozícií, ktoré sa majú prijať v mene Únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu, keď sa tieto orgány vyzvú, aby prijali akty s právnymi účinkami.

               S cieľom zabezpečiť, aby Rada mohla pravidelne posudzovať a v prípade potreby revidovať politiku uvedenú v tomto rozhodnutí, a to v duchu lojálnej spolupráce medzi inštitúciami Únie zakotvenej v článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii
                  5
               , by platnosť tohto súhrnného rozhodnutia Rady mala byť časovo obmedzená.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 ZFEÚ sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  6
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Technický výbor na určovanie colnej hodnoty pod záštitou Svetovej colnej organizácie je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „Dohoda o colnej hodnote“). Technický výbor pre pravidlá pôvodu pod záštitou Svetovej colnej organizácie je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o pravidlách pôvodu.

               Technické poradné posudky, komentáre, vysvetlivky, prípadové štúdie, štúdie, informácie a rady a podobné akty, ktoré má na základe výzvy prijať Technický výbor na určovanie colnej hodnoty a Technický výbor pre pravidlá pôvodu a ktoré sa týkajú určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely, resp. určovania pôvodu tovaru, predstavujú akty s právnymi účinkami, keďže môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne ustanovenia Colného kódexu Únie a jeho delegovaných a vykonávacích aktov, ktoré sa týkajú určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely a záležitostí súvisiacich s určovaním pôvodu tovaru.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Akt Únie patrí podľa ustálenej judikatúry do oblasti spoločnej obchodnej politiky, ak sa špecificky týka takéhoto obchodu tým, že jeho účelom je najmä podporovať, uľahčovať alebo upravovať tieto obchodné vzťahy a má na ne priamy a bezprostredný účinok. Hodnota tovaru na colné účely a pôvod tovaru sa určujú a regulujú prostredníctvom Colného kódexu Únie ako faktory, na základe ktorých sa uplatňujú dovozné a vývozné clá a iné opatrenia súvisiace s obchodom s tovarom. Dohoda o colnej hodnote a Dohoda o pravidlách pôvodu sú obchodnými dohodami, ktoré sa vzťahujú na obchod s tovarom, a rovnako sú nimi aj akty prijaté orgánmi, ktoré boli týmito dohodami zriadené. Hlavný cieľ a obsah plánovaných aktov sa preto týkajú spoločnej obchodnej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2022/0019 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely podľa Dohody o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, resp. v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru podľa Dohody o pravidlách pôvodu

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994
                  7
                Únia schválila Dohodu o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „Dohoda o colnej hodnote“) a Dohodu o pravidlách pôvodu.

               (2)V článku 18 ods. 2 Dohody o colnej hodnote sa pod záštitou Rady pre colnú spoluprácu zriaďuje Technický výbor na určovanie colnej hodnoty, ktorý má podľa bodu 1 prílohy II k Dohode o colnej hodnote zabezpečovať po technickej stránke jednotnosť výkladu a uplatňovania Dohody o colnej hodnote.

               (3)Podľa bodu 2 písm. a) prílohy II k Dohode o colnej hodnote je Technický výbor na určovanie colnej hodnoty zodpovedný za preskúmavanie špecifických technických problémov, ktoré vznikajú pri každodennej správe systému určovania colnej hodnoty členov, a za vydávanie poradných posudkov o vhodných riešeniach založených na predložených skutočnostiach.

               (4)Podľa bodu 2 písm. b) prílohy II k Dohode o colnej hodnote je Technický výbor na určovanie colnej hodnoty zodpovedný za to, že na požiadanie preštuduje zákony, postupy a praktiky v oblasti určovania hodnoty, pokiaľ sa týkajú tejto dohody, a pripraví správy o výsledkoch týchto štúdií.

               (5)Podľa bodu 2 písm. d) prílohy II k Dohode o colnej hodnote je Technický výbor na určovanie colnej hodnoty zodpovedný za poskytovanie informácií a rád v akýchkoľvek otázkach týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely, o ktoré môže požiadať ktorýkoľvek člen alebo Výbor na určovanie colnej hodnoty zriadený článkom 18 ods. 1 Dohody o colnej hodnote. Tieto informácie a rady môžu mať podobu poradných posudkov, komentárov alebo vysvetliviek.

               (6)Článkom 4 ods. 2 Dohody o pravidlách pôvodu sa pod záštitou Rady pre colnú spoluprácu zriaďuje Technický výbor pre pravidlá pôvodu, ktorý zabezpečuje technické činnosti stanovené v prílohe I k Dohode o pravidlách pôvodu.

               (7)Podľa bodu 1 písm. a) prílohy I k Dohode o pravidlách pôvodu je Technický výbor pre pravidlá pôvodu zodpovedný za preskúmanie špecifických technických problémov vyplývajúcich z každodenného uplatňovania pravidiel pôvodu členmi a poskytovanie poradných posudkov o vhodných riešeniach založených na predložených skutočnostiach.

               (8)Podľa bodu 1 písm. b) prílohy I k Dohode o pravidlách pôvodu je Technický výbor pre pravidlá pôvodu zodpovedný za poskytovanie informácií a rád v akýchkoľvek otázkach týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru, o ktoré môže požiadať ktorýkoľvek člen alebo Výbor pre pravidlá pôvodu zriadený článkom 4 ods. 1 Dohody o pravidlách pôvodu.

               (9)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov v akýchkoľvek záležitostiach týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely, aby sa zabezpečila jednotnosť pri výklade a uplatňovaní Dohody o colnej hodnote, keďže takéto akty môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013 z 9. októbra 2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie
                  8
               , delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015
                  9
                a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015
                  10
               , ktoré sa týkajú hodnoty tovaru na colné účely a určovania tejto hodnoty.

               (10)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru, aby sa zabezpečila jednotnosť pri výklade a uplatňovaní Dohody o pravidlách pôvodu, keďže takéto akty môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 952/2013, nariadenia (EÚ) 2015/2446 a nariadenia (EÚ) 2015/2447, ktoré sa týkajú pôvodu tovaru a určovania tohto pôvodu.

               (11)Je v záujme Únie, aby sa pozície vyjadrené Úniou v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu stanovovali v súlade so zásadami, s kritériami a usmerneniami, ktorými sa riadi určovanie hodnoty dovážaného tovaru na colné účely a určovanie pôvodu tovaru. Takisto je v záujme Únie, aby sa takéto pozície stanovili rýchlo a umožnili tak Únii, aby uplatňovala svoje práva v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu.

               (12)Vzhľadom na veľmi technickú povahu záležitostí týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely a záležitostí týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru, veľký počet otázok, ktoré sa musia riešiť na každoročných zasadnutiach Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu, a krátky čas, ktorý je k dispozícii na posúdenie dokumentov, ktoré vydáva sekretariát Svetovej colnej organizácie a členovia Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu v rámci príprav na zasadnutia týchto výborov, ako aj následnú potrebu, aby sa v pozícii Únie zohľadnili a operatívne riešili nové informácie predložené pred zasadnutiami alebo počas zasadnutí Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu, by sa v súlade so zásadou lojálnej spolupráce medzi inštitúciami Únie zakotvenou v článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii mali stanoviť potrebné kroky na špecifikáciu pozície Únie.

               (13)Keďže sa opakovane stáva, že pracovné dokumenty sa pred zasadnutiami Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu výboru sprístupnia s oneskorením, a s cieľom chrániť práva a záujmy Únie v týchto technických výboroch by Komisia mala vyzvať sekretariát Svetovej colnej organizácie, aby zabezpečil dostupnosť pracovných dokumentov v súlade s ich príslušnými rokovacími poriadkami, aby sa takéto dokumenty odosielali aspoň 30 dní pred začiatkom príslušného zasadnutia.

               (14)S cieľom zabezpečiť, aby Rada mohla pravidelne posudzovať a v prípade potreby revidovať politiku uvedenú v tomto rozhodnutí, a to v duchu lojálnej spolupráce medzi inštitúciami Únie zakotvenej v článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, by platnosť tohto rozhodnutia mala byť časovo obmedzená,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie k prijímaniu poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty zriadenom Dohodou o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 pod záštitou Svetovej colnej organizácie a k príprave takýchto aktov, sa stanovuje v súlade so zásadami, s kritériami a usmerneniami uvedenými v oddiele I prílohy.

               Článok 2

               Stanovenie pozície Únie, ktorá sa má zaujať podľa článku 1, sa vykonáva v súlade so špecifikáciami uvedenými v oddiele II prílohy.

               Článok 3

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie k prijímaniu poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadenom Dohodou o pravidlách pôvodu pod záštitou Svetovej colnej organizácie a k príprave takýchto aktov, sa stanovuje v súlade so zásadami, s kritériami a usmerneniami uvedenými v oddiele I prílohy.

               Článok 4

               Stanovenie pozície Únie, ktorá sa má zaujať podľa článku 3, sa vykonáva v súlade so špecifikáciami uvedenými v oddiele II prílohy.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               Účinnosť stráca 31. decembra 2025.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        https://www.wto.org/english/docs_e/legal_e/20-val_01_e.htm

                     (2)

                        http://www.wcoomd.org/-/media/wco/public/global/pdf/topics/origin/overview/wto-agreement.pdf?db=web

                     (3)

                        Rozhodnutie Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 (Ú. v. ES L 336/1, 23.12.1994, s. 1 – 2).

                     (4)

                        Konsolidované znenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 47 – 390).

                     (5)

                        Konsolidované znenie Zmluvy o Európskej únii (Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 13 – 390).

                     (6)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (7)

                        Rozhodnutie Rady 94/800/ES z 22. decembra 1994 týkajúce sa uzavretia dohôd v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti v rámci jeho kompetencie, ku ktorým sa dospelo na uruguajskom kole multilaterálnych rokovaní (1986 – 1994) (Ú. v. ES L 336, 23.12.1994, s. 1).

                     (8)

                        Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2013, s. 1.

                     (9)

                        Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá, ktorými sa bližšie určujú niektoré ustanovenia Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 1).

                     (10)

                        Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2447 z 24. novembra 2015, ktorým sa stanovujú podrobné pravidlá vykonávania určitých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Únie (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 558).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli3. 2. 2022
            COM(2022) 29 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely podľa Dohody o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, resp. v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru podľa Dohody o pravidlách pôvodu

               PRÍLOHA

               1.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely podľa Dohody o vykonávaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994, resp. v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru podľa Dohody o pravidlách pôvodu.

               1.1.ZÁSADY

               Únia v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie:

               a)podporuje a uľahčuje určovanie hodnoty dovážaného tovaru na colné účely a jednotný výklad a uplatňovanie Dohody o uplatňovaní článku VII Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 a prispieva k tomuto určovaniu hodnoty a k tomuto jednotnému výkladu a uplatňovaniu dohody;

               b)podporuje a uľahčuje určovanie pôvodu tovaru a jednotný výklad a uplatňovanie Dohody o pravidlách pôvodu a prispieva k tomuto určovaniu pôvodu a k tomuto jednotnému výkladu a uplatňovaniu;

               c)pracuje na tom, aby boli zainteresované strany náležite zapojené do fázy prípravy poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií, informácií alebo rád týkajúcich sa akýchkoľvek otázok alebo prípravy podobných aktov Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu, a zabezpečuje, aby poradné posudky, komentáre, vysvetlivky, prípadové štúdie, štúdie, informácie alebo rady týkajúce sa akýchkoľvek otázok alebo podobné akty prijaté v týchto technických výboroch boli v súlade s Dohodou o colnej hodnote, resp. s Dohodou o pravidlách pôvodu;

               d)zabezpečuje, aby opatrenia prijaté v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty boli v súlade so všeobecným úvodným komentárom k Dohode o colnej hodnote a s vysvetľujúcimi poznámkami uvedenými v prílohe I k Dohode o colnej hodnote;

               e)podporuje pozície, ktoré sú v súlade s politikami a najlepšími postupmi Únie vrátane cieľa chrániť finančné záujmy EÚ, ako aj v súlade s akýmikoľvek inými medzinárodnými záväzkami Únie v dotknutej oblasti.

               1.2.KRITÉRIÁ

               Pozície, ktoré sa majú zaujať v mene Únie:

               a)sa stanovujú v súlade s Dohodou o colnej hodnote, jej všeobecným úvodným komentárom a vysvetľujúcimi poznámkami uvedenými v prílohe I k Dohode o colnej hodnote, pokiaľ ide o určovanie hodnoty dovážaného tovaru na colné účely;

               b)sa stanovujú v súlade s Dohodou o pravidlách pôvodu, pokiaľ ide o určovanie pôvodu tovaru;

               c)v prípade potreby zohľadňujú:

               –judikatúru Súdneho dvora Európskej únie týkajúcu sa hodnoty tovaru na colné účely a pôvodu tovaru,

               –nástroje, ktoré už predtým prijal Technický výbor na určovanie colnej hodnoty a Technický výbor pre pravidlá pôvodu a ktoré sa stále uplatňujú,

               –právne ustanovenia Únie týkajúce sa hodnoty tovaru na colné účely a pôvodu tovaru,

               –usmerňovacie nástroje týkajúce sa hodnoty tovaru na colné účely vypracované v rámci Sekcie pre určovanie colnej hodnoty skupiny colných expertov,

               –usmerňovacie nástroje týkajúce sa pôvodu tovaru vypracované v rámci Sekcie pre určovanie pôvodu skupiny colných expertov,

               –akékoľvek iné právne akty alebo usmernenia týkajúce sa určovania colnej hodnoty a pôvodu tovaru, ktoré boli vypracované Radou alebo Komisiou.

               1.3.USMERNENIA

               a)Únia sa v prípade potreby snaží podporiť prijatie poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií, informácií a rád alebo podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty, resp. určovania pôvodu tovaru v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu, aby sa po technickej stránke zabezpečila jednotnosť pri výklade a uplatňovaní Dohody o colnej hodnote a Dohody o pravidlách pôvodu.

               b)Únia v prípade potreby navrhne a pripraví nástroje uvedené v písmene a).

               2.Špecifikácia pozície, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty a v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu zriadených pod záštitou Svetovej colnej organizácie v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov týkajúcich sa určovania hodnoty dovážaného tovaru na colné účely podľa Dohody o colnej hodnote, resp. v súvislosti s prijímaním poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov týkajúcich sa určovania pôvodu tovaru podľa Dohody o pravidlách pôvodu.

               1.Pred každým zasadnutím Technického výboru na určovanie colnej hodnoty alebo Technického výboru pre pravidlá pôvodu, počas ktorého sa Technický výbor na určovanie colnej hodnoty, resp. Technický výbor pre pravidlá pôvodu vyzve, aby prijal poradné posudky, komentáre, vysvetlivky, prípadové štúdie, štúdie, informácie a rady a podobné akty, ktoré majú právne účinky na Úniu, sa prijmú potrebné kroky, aby sa v pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie, zohľadnili najnovšie technické a iné relevantné informácie predložené Komisii, v súlade so zásadami, s kritériami a usmerneniami stanovenými v oddiele I. S cieľom chrániť práva a záujmy Únie v rámci Svetovej colnej organizácie Komisia kladie osobitný dôraz na to, aby boli pracovné dokumenty dostupné v súlade s rokovacími poriadkami Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu.

               2.Na tento účel a na základe uvedených informácií Komisia predloží Rade v dostatočnom predstihu pred každým zasadnutím Technického výboru na určovanie colnej hodnoty a Technického výboru pre pravidlá pôvodu podľa bodu 1 písomný dokument, v ktorom budú podrobne opísané prvky navrhovanej špecifikácie pozície Únie, aby sa mohli podrobné aspekty pozície, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie, prediskutovať a schváliť. Rada preskúma dokumenty Komisie v čo možno najlepšom časovom horizonte.
                  Ak Rada neschváli konkrétnu časť návrhu, Komisia nepredloží pozíciu Únie k tejto časti v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty alebo v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu.

               3.V prípadoch, keď sa pozícia Únie podstatne líši od poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií a podobných aktov navrhnutých v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty alebo od poradných posudkov, informácií a rád a podobných aktov navrhnutých v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu, Komisia v mene Únie vyjadrí pozíciu, že predmetný akt nedosiahol potrebný konsenzus, aby sa mohol prijať v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty alebo v Technickom výbore pre pravidlá.

               4. S cieľom chrániť práva Únie a zabrániť rozhodnutiu vo veci, v ktorej Rada nie je schopná dosiahnuť pozíciu pred tým, ako sa členovia Technického výboru na určovanie colnej hodnoty alebo Technického výboru pre pravidlá pôvodu vyzvú, aby vyjadrili svoju finálnu pozíciu k prijatiu poradných posudkov, komentárov, vysvetliviek, prípadových štúdií, štúdií, informácií a rád a podobných aktov, Komisia v mene Únie požiada, aby navrhovaný akt zostal na prerokovanie v Technickom výbore na určovanie colnej hodnoty alebo v Technickom výbore pre pravidlá pôvodu.

               ***


                             EURÓPSKA
                             KOMISIA

                                                    V Bruseli 8. 2. 2022
                                                    COM(2022) 41 final

                                                    2022/0029 (NLE)

                                            Návrh

                                  ROZHODNUTIE RADY

     o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na šesťdesiatom piatom zasadnutí
         Komisie pre omamné látky, pokiaľ ide o pridanie látok do zoznamu uvedeného
      v tabuľke I Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu
                              s omamnými a psychotropnými látkami

SK                                                                                SK
 ---pagebreak---                                         DÔVODOVÁ SPRÁVA

     1.      PREDMET NÁVRHU
     Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Únie
     zaujať v Komisii pre omamné látky v súvislosti s plánovaným prijatím zmien v tabuľkách
     Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými
     a psychotropnými látkami z roku 1988 na základe odporúčaní Medzinárodného úradu pre
     kontrolu omamných látok (ďalej len „INCB“ alebo „úrad“).

     2.      KONTEXT NÁVRHU
     2.1.    Dohovor Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu
             s omamnými a psychotropnými látkami z roku 1988
     Dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) proti nedovolenému obchodu s omamnými
     a psychotropnými látkami z roku 1988 (ďalej len „dohovor“) sa zameriava na podporu
     spolupráce medzi zmluvnými stranami, aby sa mohli účinnejšie zaoberať rôznymi aspektmi
     nedovoleného obchodu s omamnými a psychotropnými látkami s medzinárodným rozmerom.
     Zmluvné strany pri vykonávaní svojich povinností vyplývajúcich z dohovoru prijmú potrebné
     opatrenia vrátane legislatívnych a administratívnych opatrení v súlade so základnými
     ustanoveniami svojich vnútroštátnych právnych poriadkov.
     Dohovor nadobudol platnosť 11. novembra 1990.
     Európska únia1 a jej členské štáty sú zmluvnými stranami dohovoru.
     2.2.    Komisia pre omamné látky
     Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „rada
     ECOSOC“) a jej úlohy a právomoci sú okrem iného stanovené v dohovore. Je zložená z 53
     členských štátov OSN, ktoré volí rada ECOSOC. Členmi Komisie2 pre omamné látky
     s hlasovacím právom je v súčasnosti 12 členských štátov. Únia má v Komisii pre omamné
     látky status pozorovateľa.
     Komisia pre omamné látky pri zohľadnení pripomienok, ktoré predložili zmluvné strany,
     a pripomienok a odporúčaní INCB, ktorého posúdenie je z vedeckého hľadiska rozhodujúce,
     ako aj pri náležitom zohľadnení všetkých ostatných relevantných faktorov môže rozhodnúť
     dvojtretinovou väčšinou svojich členov o zaradení látky do tabuliek dohovoru.
     2.3.    Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky
     Komisia pre omamné látky na svojom 65. zasadnutí, ktoré sa bude konať 14. až 18. marca
     2022, prijme rozhodnutie o pridaní troch látok do tabuliek dohovoru (ďalej len „pripravovaný
     akt“), a to konkrétne 4-AP, boc-4-AP a norfentanylu.
     Podľa dohovoru sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky stávajú záväznými, pokiaľ
     niektorá zo zmluvných strán rade ECOSOC nepredloží v rámci uplatniteľnej lehoty
     rozhodnutie na preskúmanie3. Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné.

     1
            Rozhodnutie Rady z 22. októbra 1990 o uzatvorení v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva
            Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými
            a psychotropnými látkami (Ú. v. ES L 326, 24.11.1990, s. 56).
     2
            Belgicko, Francúzsko, Holandsko, Litva, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Slovinsko
            Španielsko, Švédsko a Taliansko.
     3
            Článok 12 ods. 7 Dohovoru OSN z roku 1988.

SK                                                   1                                                      SK
 ---pagebreak---      Pripravované akty sa stanú pre zmluvné strany záväznými v súlade s článkom 12 dohovoru,
     v ktorom sa v jeho príslušných častiach stanovuje toto:
     Každé rozhodnutie Komisie prijaté podľa tohto článku oznámi generálny tajomník všetkým
     štátom, iným subjektom, ktoré sú zmluvnými stranami alebo sú oprávnené stať sa zmluvnými
     stranami tohto dohovoru, a úradu. Takéto rozhodnutie nadobudne plnú účinnosť pre každú
     zmluvnú stranu sto osemdesiat dní odo dňa takéhoto oznámenia.
     Rozhodnutia Komisie prijaté podľa tohto článku podliehajú preskúmaniu Rady na žiadosť
     ktorejkoľvek zmluvnej strany podanú do sto osemdesiatich dní odo dňa oznámenia
     rozhodnutia. Žiadosť o preskúmanie sa zašle generálnemu tajomníkovi spolu so všetkými
     príslušnými informáciami, na ktorých je založená žiadosť o preskúmanie.
     Generálny tajomník zašle kópie žiadosti o preskúmanie a príslušné informácie Komisii, úradu
     a všetkým zmluvným stranám a vyzve ich, aby do deväťdesiatich dní predložili svoje
     pripomienky. Všetky prijaté pripomienky sa predložia Rade na posúdenie.
     Rada môže rozhodnutie Komisie potvrdiť alebo zvrátiť. Oznámenie o rozhodnutí Rady sa
     zašle všetkým štátom a ostatným subjektom, ktoré sú zmluvnými stranami alebo sú oprávnené
     stať sa zmluvnými stranami tohto dohovoru, Komisii a úradu.

     3.      POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ ZAUJAŤ V MENE ÚNIE
     Komisia bola 2. februára 2022 informovaná, že INCB odporúča, aby sa do tabuľky I
     dohovoru pridali tri látky, a to konkrétne 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl.
     Podľa hodnotenia INCB sa 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl často používajú na nedovolenú
     výrobu fentanylu a analógov fentanylu (t. j. syntetických opioidov). Existujú dôkazy, že
     objem a rozsah nedovolenej výroby týchto omamných a psychotropných látok spôsobuje
     vážne problémy týkajúce sa verejného zdravia alebo sociálne problémy, čo odôvodňuje
     umiestnenie tejto látky pod medzinárodnú kontrolu. Okrem toho neexistuje žiadne oprávnené
     používanie 4-AP, boc-4-AP a norfentanylu, s výnimkou malých množstiev na výskum, vývoj
     a laboratórnu analýzu.
     Nelegálna výroba fentanylu a analógov fentanylu predstavuje v Únii problém. Tieto nelegálne
     vyrábané omamné a psychotropné látky spôsobujú v Únii značné problémy týkajúce sa
     verejného zdravia a sociálne problémy.
     Členské štáty Únie by preto mali vyjadriť pozíciu v Komisii pre omamné látky v prospech
     pridania 4-AP, boc-4-AP a norfentanylu do tabuľky I dohovoru.
     Zmeny tabuliek dohovoru majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti
     kontroly drogových prekurzorov, keďže látky pridané do tabuliek dohovoru sa majú začleniť
     do práva Únie4. Komisia bola poverená prijať delegované akty na zabezpečenie tohto
     začlenenia.

     4
            Nariadenie Rady (ES) č. 111/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú pravidlá sledovania
            obchodu s drogovými prekurzormi medzi Úniou a tretími krajinami (Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2005, s. 1)
            a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 z 11. februára 2004 o prekurzoroch drog
            (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2004, s. 1).

SK                                                      2                                                        SK
 ---pagebreak---      4.        PRÁVNY ZÁKLAD
     4.1.      Procesnoprávny základ
     4.1.1.    Zásady
     V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia,
     ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného
     dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov
     dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.
     Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného
     orgánu alebo zmluvnou stranou dohody5.
     Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe
     pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré
     nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom
     ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“6.
     4.1.2.    Uplatnenie na tento prípad

     Komisia pre omamné látky je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohovorom Organizácie
     Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými a psychotropnými látkami.

     Akt, ktorý má Komisia pre omamné látky prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami.
     Pripravovaný akt bude podľa medzinárodného práva záväzný v súlade s článkom 12
     Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými
     a psychotropnými látkami a môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych
     predpisov EÚ, konkrétne pokiaľ ide o: nariadenie Rady (ES) č. 111/2005 z 22. decembra
     2004, ktorým sa stanovujú pravidlá sledovania obchodu s drogovými prekurzormi medzi
     Úniou a tretími krajinami a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004
     z 11. februára 2004 o prekurzoroch drog. Dôvodom je to, že zmeny tabuliek dohovoru majú
     priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drogových prekurzorov,
     keďže látky pridané do tabuliek dohovoru sa majú začleniť do práva Únie.

     Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

     Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

     4.2.      Hmotnoprávny základ
     4.2.1.    Zásady

     Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od
     cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie.
     Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov
     alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka
     je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom
     hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo
     zložka.

     5
              Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
              bod 64.
     6
              Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258,
              body 61 až 64.

SK                                                   3                                                  SK
 ---pagebreak---      4.2.2.    Uplatnenie na tento prípad

     Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spoločnej obchodnej politiky.

     Preto je hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia článok 207 Zmluvy
     o fungovaní Európskej únie.

     4.3.      Záver
     Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 v spojení
     s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.
              Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)
     Neuplatňuje sa.

     •        Proporcionalita
     Návrh je v súlade so zásadou proporcionality a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na
     dosiahnutie cieľov, keďže sa týka nových drogových prekurzorov, ktoré sú pre Úniu
     predmetom obáv.

     •        Výber nástroja
     V článku 218 ods. 9 ZFEÚ sa vyžaduje, aby bola pozícia, ktorá sa má v mene Únie prijať
     v orgáne zriadenom na základe medzinárodnej dohody, prijatá rozhodnutím Rady.

     5.        UVEREJNENIE PRIPRAVOVANÉHO AKTU
     Žiadne

SK                                                4                                                SK
 ---pagebreak---                                                             2022/0029 (NLE)

                                                    Návrh

                                              ROZHODNUTIE RADY

         o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na šesťdesiatom piatom zasadnutí
             Komisie pre omamné látky, pokiaľ ide o pridanie látok do zoznamu uvedeného
          v tabuľke I Dohovoru Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu
                                  s omamnými a psychotropnými látkami

     RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
     so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej
     článkom 218 ods. 9,
     so zreteľom na návrh Európskej komisie,
     keďže:
     (1)      Dohovor Organizácie Spojených národov proti nedovolenému obchodu s omamnými
              a psychotropnými látkami z roku 1988 (ďalej len „dohovor“) Únia uzatvorila
              rozhodnutím Rady 90/611/EHS a dohovor nadobudol platnosť 11. novembra 1990.
     (2)      Podľa článku 12 ods. 2 až 7 dohovoru možno do tabuliek dohovoru, v ktorých sa
              uvádza zoznam drogových prekurzorov, pridávať látky.
     (3)      Komisia pre omamné látky prijme počas šesťdesiateho piateho zasadnutia od 14. do
              18. marca 2022 vo Viedni rozhodnutie o zaradení troch nových látok do tabuľky I
              uvedeného dohovoru.
     (4)      Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať v Komisii pre omamné
              látky, keďže rozhodnutie uvedenej komisie bude pre Úniu záväzné a môže
              rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne nariadenia Rady (ES)
              č. 111/2005 z 22. decembra 2004, ktorým sa stanovujú pravidlá sledovania obchodu
              s drogovými prekurzormi medzi Úniou a tretími krajinami7, a nariadenia Európskeho
              parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 z 11. februára 2004 o prekurzoroch drog8.
     (5)      Podľa posúdenia Medzinárodného úradu pre kontrolu omamných látok sa pri
              nedovolenej výrobe fentanylu často používajú tri látky, konkrétne 4-AP, boc-4-AP
              a norfentanyl, ktoré sú mimoriadne vhodné na nedovolenú výrobu fentanylu
              a viacerých analógov fentanylu, čo sú veľmi silné syntetické opioidy. Existujú dôkazy,
              že objem a rozsah nedovolenej výroby fentanylu a analógov fentanylu spôsobuje
              vážne problémy v oblasti verejného zdravia alebo sociálnej oblasti, čo odôvodňuje
              umiestnenie týchto látok pod medzinárodnú kontrolu.
     (6)      Medzinárodný úrad pre kontrolu omamných látok preto 2. februára 2022 vydal pre
              Komisiu pre omamné látky odporúčanie, aby látky 4-AP, boc-4-AP a norfentanyl
              pridala do tabuľky I dohovoru.

     7
              (Ú. v. EÚ L 22, 26.1.2005, s. 1.)
     8
              (Ú. v. EÚ L 47, 18.2.2004, s. 1.)

SK                                                    5                                                SK
 ---pagebreak---      (7)    Nedovolene vyrobený fentanyl a analógy fentanylu spôsobujú v niektorých členských
            štátoch značné zdravotné a sociálne problémy.
     (8)    Rozhodnutie o pridaní látok do tabuľky I dohovoru patrí do výlučnej právomoci Únie.
            Únia má v Komisii pre omamné látky štatút pozorovateľa a 12 členských štátov Únie
            je v súčasnosti jej členom s hlasovacím právom.
     (9)    Pozíciu Únie vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky,
            konajúc spoločne v záujme Únie.
     (10)   Členské štáty Únie by mali v Komisii pre omamné látky zaujať pozíciu, aby sa látky
            4-AP, boc-4-AP a norfentanyl pridali do tabuľky I dohovoru,
     PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

                                             Článok 1
     Pozícia, ktorú majú členské štáty zaujať v mene Únie na šesťdesiatom piatom zasadnutí
     Komisie pre omamné látky v dňoch 14. až 18. marca 2022, je takáto:
     4-AP, boc-4-AP a norfentanyl sa majú zaradiť do tabuľky I dohovoru.

                                             Článok 2
     Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty Únie, ktoré sú členmi Komisie pre omamné
     látky, konajúc spoločne v záujme Únie.

                                             Článok 3
     Toto rozhodnutie je určené členským štátom.
     V Bruseli

                                               Za Radu
                                               predseda

SK                                                 6                                              SK


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli9. 2. 2022
            COM(2022) 38 final
            2022/0025(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Medzinárodnom centre pre riešenie investičných sporov (ICSID)

               Dôvodová správa

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v správnej rade Medzinárodného centra pre riešenie investičných sporov (ICSID) v súvislosti s plánovaným prijatím zmenených pravidiel ICSID
                  1
               . Prijatie zmenených pravidiel bude mať právne účinky na zmluvné postupy Európskej únie v oblasti urovnávania investičných sporov.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Osobitný záujem Európskej únie o ICSID

               V súčasnosti je zmluvnými štátmi ICSID 155 štátov, z ktorých 26 je členských štátov Únie. Európska únia nie je sama o sebe členom ICSID. Európska únia však do všetkých svojich obchodných a investičných dohôd, ktoré zahŕňajú pravidlá ochrany investícií
                  2
               , začlenila rozhodcovské pravidlá ICSID a doplnkové rozhodcovské pravidlá. Podľa týchto dohôd sa pravidlá ICSID môžu uplatňovať v investičných sporoch iniciovaných investormi EÚ proti tretím krajinám, investormi z krajín mimo EÚ proti členským štátom EÚ alebo na základe navrhovaných zmien v sporoch podaných proti Únii podľa rozhodcovských pravidiel doplnkových opatrení ICSID. Únia má preto na reforme pravidiel ICSID osobitný záujem.

               2.2.ICSID

               ICSID je inštitúcia, ktorá je súčasťou skupiny Svetovej banky. Je nezávislou a odpolitizovanou inštitúciou na urovnávanie sporov. Ciele ICSID sú:

               a)zabezpečenie mechanizmu na riešenie sporov medzi investormi a štátom zmierovacím postupom, rozhodcovským konaním alebo zisťovaním skutočností,

               b)riešenie týchto sporov a

               c)podpora medzinárodných investícií vybudovaním dôvery v postupy riešenia sporov.

               Mechanizmus urovnávania sporov ICSID je k dispozícii v prípade sporov medzi investormi a štátom a medzi štátmi navzájom na základe investičných zmlúv a obchodných dohôd, vnútroštátnych investičných právnych predpisov a na základe investičných zmlúv uzavretých medzi štátmi a zahraničnými investormi. ICSID zároveň plní úlohu administratívneho registra.

               2.3.Plánované akty ICSID

               Sekretariát ICSID začal v roku 2018 konzultačný proces o reforme pravidiel centra. V rokoch 2018 – 2021 prebiehali na základe piatich po sebe nasledujúcich návrhov revidovaných pravidiel medzi sekretariátom a členskými štátmi ICSID intenzívne diskusie. Európska únia zastúpená Európskou komisiou sa aktívne zúčastňovala na konzultačnom procese, koordinovala pozície členských štátov EÚ a v mene EÚ a jej členských štátov opakovane prekladala písomné pripomienky k návrhom textov. Výsledkom tohto procesu bude hlasovanie správnej rady písomným postupom, ktorý sa má ukončiť 21. marca 2022, o nasledujúcich zmenách a novom znení, ktoré budú mať právny účinok na zmluvnú prax Európskej únie:

               2.3.1
                     Zmeny konaní podľa Dohovoru o riešení sporov z investícií medzi štátmi a občanmi druhých štátov (ďalej len „dohovor ICSID“)

               Zmeny zahŕňajú zmeny administratívnych a finančných predpisov ICSID, ako aj inštitučných pravidiel ICSID, rozhodcovských pravidiel ICSID a zmierovacích pravidiel ICSID.

               Medzi hlavné podstatné zmeny patrí nová požiadavka zahrnúť opis vlastníctva a kontroly investície do žiadosti o rozhodcovské alebo zmierovacie konanie, povinnosť zverejniť financovanie tretími stranami, posilnené pravidlá týkajúce sa nespôsobilosti rozhodcov, trov konania, predčasného zamietnutia neopodstatnených nárokov, rozdvojenia konaní, ako aj revidované lehoty. Nové ustanovenie sa výslovne zaoberá žiadosťami o zložení zábezpeky na úhradu nákladov. Transparentnosť konaní sa v čo najväčšej miere posilnila bez toho, aby bola potrebné zmeniť dohovor ICSID. Navrhuje sa aj nový súbor pravidiel pre zrýchlené rozhodcovské konania.

               2.3.2 Zmeny konaní podľa doplnkových opatrení ICSID

               Zmeny zahŕňajú zmeny pravidiel doplnkových opatrení ICSID, administratívnych a finančných predpisov doplnkových opatrení ICSID, rozhodcovských pravidiel doplnkových opatrení ICSID a zmierovacích pravidiel doplnkových opatrení ICSID.

               Možný rozsah pôsobnosti pravidiel doplnkových opatrení sa rozširuje na investičné spory, v ktorých ani odporca, ani štát navrhovateľa nie sú zmluvnými stranami ICSID, ako aj na spory, do ktorých sú zapojené organizácií regionálnej hospodárskej integrácie. Okrem toho sa väčšina zmien vykonaných v rozhodcovských a zmierovacích pravidlách ICSID odráža aj v revidovaných pravidlách doplnkových opatrení ICSID, a to s o niečo ambicióznejšími ustanoveniami, pokiaľ ide o transparentnosť.

               2.3.3 Zmeny konaní ICDS na zisťovanie skutočností

               Zmeny sa týkajú pravidiel ICSID na zisťovanie skutočností, ako aj administratívnych a finančných predpisov ICSID týkajúcich sa zisťovania skutočností. Navrhuje sa súbor aktualizovaných samostatných pravidiel zisťovania skutočností, prostredníctvom ktorých môžu strany sporu spoločne požiadať vyšetrovací výbor o vedenie konkrétneho konania na zisťovanie skutočností.

               2.3.4 Návrh nových mediačných pravidiel ICSID

               V reakcii na žiadosti štátov a investorov o poskytnutie väčšej kapacity na mediáciu sa navrhuje nový súbor mediačných pravidiel ICSID a príslušných administratívnych a finančných predpisov. Mediačné pravidlá majú široký rozsah pôsobnosti a môžu sa na základe súhlasu vzťahovať na akékoľvek mediačné konanie týkajúce sa investície, do ktorej je zapojený štát alebo organizácia regionálnej hospodárskej integrácie.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Správna rada ICSID bude vyzvaná, aby hlasovala o niektorých zistených nedostatkoch súčasného systému urovnávania sporov medzi investorom a štátom. Treba poznamenať, že súbežne s reformným procesom ICSID sa Európska únia a jej členské štáty usilujú o vytvorenie stáleho mnohostranného súdu pre investície, ktorý by nahradil súčasný systém investičného rozhodcovského konania trvalým mechanizmom. Práca na vytvorení mnohostranného súdu pre investície v súčasnosti prebieha v rámci Komisie OSN pre medzinárodné obchodné právo (UNCITRAL), pričom jej ukončenie sa očakáva v roku 2026. Pokiaľ ide o Európsku úniu, všetky problémy vyplývajúce zo súčasného systému ad hoc investičného rozhodcovského konania bude dostatočne a komplexne riešiť len stály súd pre investície. Avšak kým sa nezriadi mnohostranný súd, bude sa naďalej uplatňovať súčasný systém investičného rozhodcovského konania a akékoľvek zlepšenie jeho pravidiel by mali byť vítané. Rada by preto mala podporiť navrhované zmeny pravidiel ICSID.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje: „Rada prijme na návrh Komisie alebo vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku rozhodnutie o pozastavení vykonávania dohody a rozhodnutie, ktorým sa určujú pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Na jednej strane článok 218 ods. 9 ZFEÚ vyžaduje, aby bol medzinárodnou dohodou zriadený orgán, ktorý má právomoc stanoviť pravidlá alebo prijímať rozhodnutia v rámci tejto dohody. Formulácia „v orgáne zriadenom dohodou“ znamená, že „ustanovenie sa týka pozícií, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci jej účasti vykonanej jej inštitúciami, prípadne prostredníctvom jej členských štátov solidárne konajúcich v jej záujme pri prijímaní takýchto aktov v rámci dotknutého medzinárodného orgánu.“
                  3

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Európska únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  4
               . Súdny dvor spresnil, že „pokiaľ dotknutá oblasť patrí do právomoci Únie, neexistencia účasti Únie na predmetnej medzinárodnej dohode jej nebráni v tom, aby túto právomoc vykonávala tak, že v rámci svojich inštitúcií určí pozíciu, ktorá sa má prijať v jej mene v rámci orgánu zriadeného touto dohodou, najmä prostredníctvom členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami uvedenej dohody, konajúcich spoločne v záujme Únie.“
                  5

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Pripravované akty, ktorými sa menia pravidlá ICSID, spĺňajú tieto zásady.

               Po prvé, správna rada ICSID, teda orgán hlasujúci o pozmeňujúcich návrhoch, je orgán zriadený dohodou v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ. Súčasný článok 7 dohovoru ICSID a predpis 7 administratívnych a finančných predpisov ICISD vyjadrujú úlohu správnej rady okrem iného zmenou pravidiel ICSID. Správna rada má v súvislosti s dohodami ICSID právomoc stanoviť pravidlá alebo prijímať rozhodnutia. Správna rada nekoná nezávisle od zmluvných strán, ale prostredníctvom svojich zmluvných štátov (pozri článok 4 ods. 1 dohovoru ICSID).

               Po druhé pripravované akty sú „akty s právnymi účinkami“ v súlade s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ. Mechanizmus urovnávania sporov ICSID sa uplatňuje v medzinárodných dohodách Európskej únie a jej členských štátov o ochrane investícií
                  6
               . Po prijatí zmien sa pravidlá doplnkových opatrení ICSID budú potenciálne uplatňovať v sporoch začatých proti Európskej únii, v ktorých sú predmetom sporu opatrenia prijaté Úniou a v ktorých by Únia vystupovala ako odporca. Zmeny pravidiel ICSID majú teda právne účinky na fungovanie a uplatňovanie medzinárodných dohôd uzavretých Úniou a na vedenie súdnych konaní, do ktorých by bola Únia zapojená.

               Stručne povedané, Komisia žiada Radu, aby prijala pozíciu Únie k pripravovaným aktom, aby tak členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru ICSID a konajú spoločne v záujme Únie, mohli vyjadriť pozíciu Únie v rámci správnej rady ICSID. Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Európskej únie. „Podľa ustálenej judikatúry voľba právneho základu aktu musí byť založená na objektívnych prvkoch, ktoré možno preskúmať v rámci súdneho preskúmania, medzi ktoré patria predovšetkým cieľ a obsah aktu.“
                  7

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ pripravovaných aktov sa týka aktualizácie a zmeny existujúcich pravidiel ICSID, t. j. reformy pravidiel urovnávania investičných sporov, ktoré sú používané Európskou úniou a jej členskými štátmi vo viacerých dohodách EÚ.

               Podľa článku 207 ZFEÚ sú priame zahraničné investície súčasťou spoločnej obchodnej politiky Európskej únie. Medzinárodné dohody EÚ a členských štátov EÚ, ktoré odkazujú na pravidlá ICSID, poskytujú ochranu pre priame zahraničné investície a boli prijaté (alebo v prípade investičných dohôd členských štátov EÚ povolené
                  8
               ) na základe článku 207 ZFEÚ. Podľa Súdneho dvora Európskej únie patria priame zahraničné investície do výlučnej právomoci Únie, zatiaľ čo iné než zahraničné priame investície a urovnávanie investičných sporov patria do spoločnej právomoci Únie a jej členských štátov
                  9
               .

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia by preto mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ods. 4 prvý pododsek ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Vzhľadom na verejný záujem na reforme urovnávania sporov medzi investorom a štátom a v súlade so záväzkom Únie v oblasti transparentnosti je vhodné uverejniť rozhodnutie Rady po ukončení hlasovania v rámci správnej rady ICSID 21. marca 2022ť.

               2022/0025 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie v Medzinárodnom centre pre riešenie investičných sporov (ICSID)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Správna rada ICSID bude o zmenách pravidiel ICSID, ktoré budú mať právne účinky na účely článku 218 ods. 9 ZFEÚ, hlasovať písomným postupom, ktorý sa má ukončiť 21. marca 2022.

               (2)Európska únia nie je členom ICSID. Únia však nestále začleňuje odkazy na pravidlá ICSID do svojich obchodných a investičných dohôd, v ktorých sa stanovuje ochrana investícií a urovnávanie investičných sporov.

               (3)V stanovisku Súdneho dvora 2/15 zo 16. mája 2017
                  10
                Súdny dvor objasnil, že priame zahraničné investície patria do výlučnej právomoci Únie, zatiaľ čo právomoc v oblasti iných než priamych zahraničných investícií a urovnávania investičných sporov patrí do spoločnej právomoci Únie a jej členských štátov.

               (4)Vďaka reforme pravidiel ICSID sa pravidlá doplnkových opatrení ICSID budú potenciálne uplatňovať na spory začaté proti organizáciám regionálnej hospodárskej integrácie, ako je Európska únia. Únia používa pravidlá ICSID aj vo svojich zmluvách, pričom investori z Únie ich môžu použiť v konaniach proti tretím krajinám, investori z krajín mimo Únie v konaniach proti členským štátom Únie alebo proti samotnej Únii, ak sú splnené všetky príslušné požiadavky dohovoru ICSID
                  11
               . Zmeny pravidiel ICSID tak budú mať právne účinky na fungovanie a uplatňovanie medzinárodných dohôd uzatvorených Úniou a na vedenie súdnych konaní, do ktorých by mohla byť Únia zapojená. Únia má preto na reforme pravidiel ICSID osobitný záujem.

               (5)Členmi ICSID je 26 členských štátov Únie. Tieto členské štáty majú možnosť zúčastňovať sa na zasadnutiach správnej rady a hlasovať o zmene pravidiel v rámci písomného postupu.

               (6)Rada by preto mala prijať pozíciu Únie v súvislosti s plánovanými zmenami pravidiel ICSID s cieľom umožniť členským štátom, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru ICSID a konajú spoločne v záujme Únie, aby vyjadrili pozíciu Únie v rámci správnej rady ICSID.

               (7)Pokiaľ ide o konania podľa dohovoru ICSID, zmenami sa aktualizujú a rozvíjajú administratívne a finančné predpisy ICSID, ako aj inštitučné pravidlá ICSD, rozhodcovské pravidlá ICSID a zmierovacie pravidlá ICSID. Zmeny okrem iného povedú k transparentnejším konaniam, objasnia ustanovenia o predčasnom zamietnutí neopodstatnených nárokov a zabezpečení nákladov a zavedú povinnosť zverejňovať financovanie treťou stranou.

               (8)Pokiaľ ide konania podľa doplnkových pravidiel ICSID, navrhovanými zmenami sa aktualizujú a rozvíjajú administratívne a finančné predpisy doplnkových opatrení ICSID, rozhodcovské pravidlá doplnkových opatrení ICSID a zmierovacie pravidlá doplnkových opatrení ICSID. Väčšina zmien konaní podľa dohovoru ICSID sa premietne aj do pravidiel doplnkových opatrení ICSID. Okrem toho sa rozsah pôsobnosti konaní podľa doplnkových pravidiel rozšíri tak, aby zahŕňal okrem iného aj spory týkajúce sa organizácií regionálnej hospodárskej integrácie.

               (9)Pokiaľ ide o konania ICSID na zisťovanie skutočností, navrhovanými zmenami sa aktualizujú a rozvíjajú samostatné pravidlá ICSID na zisťovanie skutočností a administratívne a finančné predpisy ICSID týkajúce sa zisťovania skutočností.

               (10)Pokiaľ ide o mediácie ICSID, v návrhu reformy sa stanovuje nový súbor mediačných pravidiel ICSID a mediačných administratívnych a finančných predpisov ICSID.

               (11)Komisia spolu s vládami členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru ICSID, prevzala vedúcu úlohu pri rokovaniach o aktualizovaných pravidlách založených na dohodnutých pozíciách Únie. Týmito zmenami sa riešia súčasné obavy vyjadrené v súvislosti s existujúcim systémom urovnávania sporov medzi investorom a štátom a podstatne sa nimi zlepšujú pravidlá a predpisy ICSID.

               (12)Pozícia, ktorá sa má v súlade s týmto rozhodnutím prijať v mene Únie, nijakým spôsobom neovplyvňuje hlavný cieľ Únie a jej členských štátov, ktorým je vytvorenie stáleho mnohostranného súdu pre investície, ktorý by tak nahradil súčasný systém investičného rozhodcovského konania trvalým mechanizmom,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Členské štáty, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru ICSID a konajú spoločne v záujme Únie, prijmú zmeny pravidiel ICSID počas písomného hlasovania iniciovaného predsedom správnej rady ICSID 20. januára 2022.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie sa po ukončení hlasovania v rámci správnej rady ICSID uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru ICSID.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        T. j. administratívne a finančné predpisy ICSID, inštitučné pravidlá, rozhodcovské pravidlá, zmierovacie pravidlá, pravidlá doplnkových opatrení, administratívne a finančné predpisy doplnkových opatrení, rozhodcovské pravidlá doplnkových opatrení, zmierovacie pravidlá doplnkových opatrení, pravidlá na zisťovanie skutočností, administratívne a finančné predpisy týkajúce sa zisťovania skutočností, mediačné pravidlá, mediačné administratívne a finančné predpisy.

                     (2)

                        Pozri článok 8.23 ods. 2 Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou (CETA), článok 3.33 ods. 2 Dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Vietnamom a článok 3.6 ods. 1 Dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Singapurom. V článku 26 Zmluvy o energetickej charte, ktorej je Únia zmluvnou stranou, sa takisto umožňuje uplatňovanie pravidiel ICSID.

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 6. októbra 2015, Rada/Komisia, C-73/14, ECLI:EU:C:2015:663, bod 63.

                     (4)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (5)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 52.

                     (6)

                        Pozri článok 8.23 ods. 2 Komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou (CETA), článok 3.33 ods. 2 Dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Vietnamom a článok 3.6 ods. 1 Dohody o ochrane investícií medzi EÚ a Singapurom. V článku 26 Zmluvy o energetickej charte, ktorej je Únia zmluvnou stranou, sa takisto umožňuje uplatňovanie pravidiel ICSID.

                     (7)

                        Rozsudok Súdneho dvora z 12. decembra 2002, Komisia/Rada, Vec C-281/01, ECLI:EU:C:2002:761, bod 33.

                     (8)

                        Pozri nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1219/2012 z 12. decembra 2012, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia pre bilaterálne investičné dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami

                     (9)

                        Stanovisko Súdneho dvora 2/15 zo 16. mája 2017, ECLI:EU:C:2017:376, bod 293.

                     (10)

                        Stanovisko Súdneho dvora 2/15 zo 16. mája 2017, ECLI:EU:C:2017:376.

                     (11)

                        Pokiaľ ide o Úniu, v súčasnosti to nie je možné, pretože bez zmeny dohovoru ICSID organizácie regionálnej hospodárskej integrácie nemôžu byť členmi ICSID.