               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 5. 2016
            COM(2016) 304 final
            2016/0157(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania víz občanom Gruzínska, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniudohody

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Dohoda medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania víz (ďalej len „dohoda“)
                  1
                nadobudla platnosť 1. marca 2011. Dohoda stanovila na základe reciprocity právne záväzné práva a povinnosti zjednodušiť postupy udeľovania víz občanom Gruzínska. Článkom 12 tejto dohody sa ustanovuje spoločný výbor, ktorého úlohou je monitorovať vykonávanie dohody.Spoločný výbor poukázal na potrebu spoločných usmernení s cieľom zabezpečiť, aby konzulárne úrady členských štátov schengenského priestoru vykonávali túto dohodu úplne jednotným spôsobom, a objasniť vzťah medzi dohodou a ustanoveniami zmluvných strán (ďalej len „zmluvné strany“), ktoré sa aj naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, na ktoré sa dohoda nevzťahuje.

               Tieto usmernenia nie sú súčasťou dohody, a nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri vykonávaní dohody.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

               Táto dohoda má prednosť pred ustanoveniami vízového kódexu v otázkach, ktoré upravujú oba tieto právne predpisy.

               Ustanovenia vízového kódexu
                  2
                sa vzťahujú na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad pokiaľ ide o určenie členského štátu schengenského priestoru zodpovedného za spracovanie žiadosti o vízum, odôvodnenie zamietnutia udelenia víza a právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu alebo všeobecné pravidlá vedenia osobného pohovoru so žiadateľom.

               Schengenské pravidlá a prípadne vnútroštátne právne predpisy sa aj naďalej uplatňujú v súvislosti s otázkami, ktoré dohoda neupravuje, napríklad pokiaľ ide o uznávanie cestovných dokladov, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie, odopretie vstupu na územie členských štátov a opatrenia súvisiace s vyhostením.

               Podľa článku 2 ods. 1 dohody platia opatrenia na zjednodušenie udeľovania víz ustanovené v tejto dohode pre občanov Gruzínska len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa nariadenia č. 539/2001
                  3
               . Ak by došlo k preradeniu Gruzínska do prílohy II k nariadeniu č. 539/2001 uvádzajúcej zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti, táto dohoda sa prestane uplatňovať. Keďže takéto oslobodenie by sa však poskytovalo iba držiteľom biometrických pasov (výnimku je potrebné uviesť v poznámke pod čiarou v prílohe II), na občanov Gruzínska, ktorí sú držiteľmi nebiometrických pasov, sa bude aj naďalej vzťahovať dohoda.

               2.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Usmernenia, ktoré má prijať spoločný výbor po prijatí pozície EÚ na základe tohto návrhu, majú poskytnúť podrobné vysvetlenie ustanovení dohody s cieľom jej riadneho a plne jednotného vykonávania.

               Usmernenia zohľadňujú vízový kódex a ďalšie právne predpisy v oblasti vízovej politiky EÚ. Cieľom je zabezpečiť, aby pracovníci konzulátov členských štátov pri vykonávaní dohody konali v súlade s pravidlami acquis EÚ v oblasti vízovej politiky.

               3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ A POSÚDENIE VPLYVU

               Komisia prerokovala tento návrh usmernenia s príslušnými orgánmi Gruzínska na zasadnutiach spoločného výboru 1. 6. 2011, 24. 11. 2011, 13. 2. 2012, 26. – 27. 2. 2013, 4. 6. 2014 a 13. 10. 2015, ako aj prostredníctvom e-mailov medzi zmluvnými stranami medzi zasadnutiami spoločného výboru. Pred prijatím obojstranne uspokojivého kompromisu, najmä pokiaľ ide o otázku profesijných organizácií novinárov a dopravcov [pozri bod 2.2.1 písm. e) a k) týchto usmernení], si niekoľko nevyriešených otázok vyžaduje hlbšiu analýzu na oboch stranách.

               Návrh usmernení uvedený v prílohe k tomuto návrhu rozhodnutia Rady bol prerokovaný s členskými štátmi v rámci miestnej schengenskej spolupráce v Tbilisi a pracovnou skupinou pre víza (posledná konzultácia: 20. novembra 2015). Konečnú verziu usmernení schválil spoločný výbor na svojom šiestom zasadnutí, ktoré sa konalo 13. októbra 2015.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

               2016/0157 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania víz občanom Gruzínska,
                  pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu
                  dohody

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. a) v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V článku 12 dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovaní krátkodobých víz občanom Gruzínska (ďalej len „dohoda“) sa ustanovuje spoločný výbor. Stanovuje sa v ňom najmä to, že spoločný výbor má monitorovať vykonávanie tejto dohody.

               (2)Vo vízovom kódexe [nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009] sa stanovili postupy a podmienky udeľovania víz na tranzit cez územie členských štátov alebo plánované pobyty na ich území, ktorých dĺžka nepresahuje 90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia.

               (3)Spoločné usmernenia sú potrebné nato, aby sa zabezpečilo plne jednotné vykonávanie dohody konzulátmi členských štátov a objasnil vzťah medzi dohodou a ustanoveniami zmluvných strán, ktoré sa naďalej uplatňujú na vízové záležitosti, ktoré dohoda neupravuje.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody.

               (5) Toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
                  4
               . Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (6)Toto rozhodnutie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje, v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis
                  5
               . Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

               (7)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko na prijatí tohto rozhodnutia nezúčastňuje, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom článkom 12 Dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania krátkodobých víz občanom Gruzínska, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody, je založená na návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 52, 25.2.2011, s. 34 – 44.

                     (2)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, 15.9.2009, s. 1).

                     (3)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001, s. 1).

                     (4)
                  Rozhodnutie Rady č. 2000/365/ES z 29. mája 2000, ktoré sa týka požiadavky Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 131, 1.6.2000, s. 43 – 47).

                     (5)
                  Rozhodnutie Rady 2002/192/ES z 28. februára 2002 o požiadavke Írska zúčastňovať sa na niektorých ustanoveniach schengenského acquis (Ú. v. ES L 64, 7.3.2002, s. 20 – 23).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli26. 5. 2016
            COM(2016) 304 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania víz občanom Gruzínska, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               PRÍLOHA

               k

               návrhu ROZHODNUTIA RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom na základe Dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania víz občanom Gruzínska, pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               NÁVRH

               ROZHODNUTIE č. .../201.. SPOLOČNÉHO VÝBORU

               ZRIADENÉHO DOHODOU

               MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A GRUZÍNSKOM

               O ZJEDNODUŠENÍ UDEĽOVANIA KRÁTKODOBÝCH VÍZ                                                OBČANOM GRUZÍNSKA

               z …

               pokiaľ ide o prijatie spoločných usmernení k vykonávaniu dohody

               SPOLOČNÝ VÝBOR,

               so zreteľom na Dohodu medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Gruzínska (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 12,

               keďže uvedená dohoda nadobudla platnosť 1. marca 2011,

               ROZHODOL TAKTO:

               Článok 1

               Spoločné usmernenia k vykonávaniu Dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení vydávania krátkodobých víz občanom Gruzínska sa stanovujú v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V …

               Za Európsku úniu

                     Za Gruzínsko

                  NÁVRH

                  USMERNENIA

                  NA VYKONÁVANIE

                  DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A GRUZÍNSKOM

                  O ZJEDNODUŠENÍ VYDÁVANIA VÍZ

               Účelom dohody medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení vydávania víz, ktorá nadobudla platnosť 1. marca 2011 (ďalej len „dohoda“), je na základe reciprocity zjednodušiť postupy pri vydávaní víz občanom Gruzínska na plánovaný pobyt v trvaní najviac 90 dní za obdobie 180 dní.

               Dohoda stanovuje na základe reciprocity právne záväzné práva a povinnosti na účely zjednodušenia postupov pri vydávaní víz občanom Gruzínska.

               Cieľom týchto usmernení, ktoré budú prijaté spoločným výborom zriadeným článkom 12 dohody (ďalej len „spoločný výbor“), je zabezpečiť jednotné uplatňovanie ustanovení dohody diplomatickými misiami a konzulárnymi úradmi členských štátov. Nie sú súčasťou dohody, a preto nie sú právne záväzné. Dôrazne sa však odporúča, aby sa nimi diplomatický a konzulárny personál dôsledne riadil pri uplatňovaní ustanovení dohody.

               Usmernenia sa majú aktualizovať na základe skúseností s vykonávaním dohody pod záštitou spoločného výboru.

               S cieľom zabezpečiť nepretržité a jednotné vykonávanie dohody v súlade s rokovacím poriadkom spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz sa zmluvné strany dohodli dodržiavať neformálne kontakty v období medzi jednotlivými formálnymi zasadnutiami spoločného výboru, aby mohli riešiť naliehavé otázky. Podrobné správy o týchto otázkach a neformálnych kontaktoch budú predložené na nadchádzajúcom zasadnutí spoločného výboru pre zjednodušenie vydávania víz.

               I. VŠEOBECNÉ OTÁZKY

               1.1. Účel a rozsah uplatňovania.

               V článku 1 ods. 1 dohody sa stanovuje, že: „účelom tejto dohody je zjednodušenie udeľovania víz pre občanov Gruzínska na plánovaný pobyt, ktorý počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.“

               Dohoda sa vzťahuje na všetkých občanov Gruzínska, ktorí žiadajú o krátkodobé vízum, bez ohľadu na krajinu, v ktorej majú bydlisko.

               Dohoda sa nevzťahuje na osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného Gruzínskom. Na túto kategóriu osôb sa vzťahujú bežné pravidlá acquis EÚ v oblasti víz.

               V článku 1 ods. 2 dohody sa stanovuje, že: „v prípade, že Gruzínsko opätovne zavedie pre občanov všetkých členských štátov alebo pre niektoré kategórie občanov členských štátov vízovú povinnosť, budú sa na občanov Európskej únie na základe reciprocity automaticky vzťahovať rovnaké zjednodušenia, ako priznáva táto dohoda občanom Gruzínska.“

               Od 1. júna 2006 sú všetci občania EÚ a osoby bez štátnej príslušnosti, ktoré sú držiteľmi povolenia na pobyt vydaného členským štátom EÚ, oslobodení od vízovej povinnosti pri cestách do Gruzínska, ktoré neprekračujú dĺžku 90 dní počas obdobia 180 dní, alebo pri tranzite cez územie Gruzínska.

               S cieľom zabrániť diskriminačnému zaobchádzaniu občanov jedného alebo viacerých členských štátov EÚ alebo niektorých kategórií uvedených občanov zo strany Gruzínska, vo vyhlásení pripojenom k dohode Európska únia oznámila svoj zámer pozastaviť uplatňovanie tejto dohody v prípade, že Gruzínsko opätovne zavedie vízovú povinnosť pre občanov jedného alebo viacerých členských štátov EÚ alebo pre niektoré kategórie uvedených občanov.

               1.2. Rozsah pôsobnosti dohody.

               V článku 2 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Zjednodušenia udeľovania víz stanovené v tejto dohode platia pre občanov Gruzínska len v tom prípade, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa zákonov a iných právnych predpisov Únie alebo členských štátov, podľa tejto dohody alebo iných medzinárodných dohôd.

               2.
                     Na otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad na zamietnutie udelenia víza, uznávanie cestovných dokladov, preukazovanie dostatočných prostriedkov na pokrytie životných nákladov, odopretie vstupu alebo na opatrenia súvisiace s vyhostením, sa vzťahuje vnútroštátne právo Gruzínska alebo členských štátov alebo právo Únie.“

               Bez toho, aby bol dotknutý jej článok 10 (ktorým sa stanovuje oslobodenie od vízovej povinnosti pre držiteľov diplomatických pasov Gruzínska), dohoda neovplyvní existujúce predpisy týkajúce sa vízovej povinnosti a oslobodenia od vízovej povinnosti.

               Napríklad článok 4 nariadenia Rady č. 539/2001
                  1
                umožňuje členským štátom oslobodiť od vízovej povinnosti civilné posádky lietadiel a námorných lodí a ďalšie kategórie osôb. Od nadobudnutia účinnosti pridruženia Švajčiarska 13. decembra 2008 a Lichtenštajnska 7. marca 2011 k schengenskému priestoru sa povolenia na pobyt vydané Švajčiarskom a Lichtenštajnskom uznávajú za rovnocenné schengenským vízam na tranzit a krátkodobé pobyty.

               Vízový kódex
                  2
                sa vzťahuje na všetky otázky, ktoré nie sú upravené v tejto dohode, napríklad pokiaľ ide o určenie členského štátu schengenského priestoru zodpovedného za spracovanie žiadosti o vízum, odôvodnenie zamietnutia udelenia víza a právo odvolať sa proti zamietavému rozhodnutiu alebo všeobecné pravidlo vedenia osobného pohovoru so žiadateľom. Okrem toho sa schengenské pravidlá a prípadne vnútroštátne právne predpisy aj naďalej uplatňujú v súvislosti s otázkami, ktoré dohoda neupravuje, napríklad pokiaľ ide o uznávanie cestovných dokladov, dôkaz o dostatočných prostriedkoch na živobytie, odopretie vstupu na územie členských štátov a opatrenia súvisiace s vyhostením. V tejto súvislosti je potrebné poskytnúť presné informácie o týchto záležitostiach (pozri takisto Spoločné vyhlásenie o harmonizácii informácií o postupoch udeľovania krátkodobých víz a o dokladoch, ktoré sa predkladajú spolu so žiadosťou o krátkodobé víza).

               Dokonca aj v prípade, ak boli splnené podmienky stanovené v dohode, napríklad ak by žiadateľ o vízum predložil doklad potvrdzujúci účel cesty pre kategórie osôb uvedené v článku 4, možno mu udelenie víza stále zamietnuť, ak nie sú splnené podmienky stanovené v článku 5 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (ďalej len „Kódex schengenských hraníc“
                  3
               ), t. j. ak dotyčná osoba nie je držiteľom platného cestovného dokladu, má záznam v SIS alebo ak daná osoba predstavuje hrozbu pre verejný poriadok, vnútornú bezpečnosť atď.

               Ostatné možnosti flexibility pri udeľovaní víz, ktoré umožňuje vízový kódex, platia aj naďalej. Napríklad víza na viac vstupov s dlhým obdobím platnosti – až na päť rokov – možno vydať pre kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 5 dohody, ak sú splnené podmienky stanovené vo vízovom kódexe (článok 24). Rovnako sa aj naďalej budú uplatňovať ustanovenia vízového kódexu, ktoré umožňujú oslobodenie od vízového poplatku alebo jeho zníženie (článok 16 ods. 5 a 6 vízového kódexu).

               1.3.
                     Typy víz, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti dohody.

               V článku 3 písm. d) dohody sa „vízum“ definuje ako „povolenie vydané členským štátom na tranzit cez územie členských štátov alebo na plánovaný pobyt na území členských štátov v trvaní najviac 90 dní počas ľubovoľného 180-dňového obdobia odo dňa prvého vstupu na územie členských štátov.“

               Zjednodušenia podľa dohody sa vzťahujú na jednotné víza aj na víza s obmedzenou územnou platnosťou (LTV) vydané na účely tranzitu alebo krátkodobého pobytu.

               1.4. Výpočet dĺžky pobytu stanovenej vo víze, a najmä otázka, ako určiť šesťmesačné obdobie.

               Nedávne zmeny Kódexu schengenských hraníc
                  4
               nanovo vymedzili pojem krátkodobého pobytu. Podľa súčasnej definície ide o: „90 dní v rámci akéhokoľvek 180-dňového obdobia, čo zahŕňa posúdenie obdobia 180 dní predchádzajúcich každému jednotlivému dňu pobytu.“

               Deň vstupu sa bude počítať ako prvý deň pobytu na území členských štátov a deň výstupu sa bude počítať ako posledný deň pobytu na území členských štátov. Pojem „akýkoľvek“ znamená uplatnenie 180-dňového „pohyblivého“ referenčného obdobia, čiže spätného započítania každého dňa pobytu do obdobia posledných 180 dní s cieľom overiť, či je požiadavka týkajúca sa 90/180 dní naďalej splnená. Znamená to, že neprítomnosťou počas neprerušeného obdobia 90 dní sa získava nárok na nový pobyt v dĺžke najviac 90 dní.

               Definícia nadobudla účinnosť 18. októbra 2013.

               Príklad výpočtu dĺžky pobytu na základe nového vymedzenia:

               Osoba, ktorá je držiteľom vstupného víza na viac vstupov počas 1 roka (18. 4. 2010 – 18. 4. 2011), prvýkrát vstúpi na územie členských štátov 19. 4. 2010 a pobudne tam 3 dni. Následne táto osoba uskutoční ďalší vstup 18. 6. 2010 a pobudne tam 86 dní. Ako sa posudzujú tieto konkrétne dátumy? Kedy sa tejto osobe znovu povolí vstup na územie členských štátov?

               Dňa 11. 9. 2010: za posledných 180 dní (16. 3. 2010 – 11. 9. 2010) daná osoba pobudla na území členských štátov 3 dni (19. – 21. 4. 2010) plus 86 dní (18. 6. 2010 – 11. 9. 2010) = 89 dní = dĺžka povoleného pobytu nebola prekročená. Daná osoba ešte môže zotrvať ešte 1 deň.

               Od 16. 10. 2010: daná osoba môže vstúpiť a zdržiavať sa ďalšie 3 dni [dňa 16. 10. 2010 sa pobyt z 19. 4. 2010 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); dňa 17. 10. 2010 sa pobyt z 20. 4. 2010 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia) atď.]

               Od 15. 12. 2010: daná osoba môže vstúpiť a zdržiavať sa ďalších 86 dní [dňa 15. 12. 2010 sa pobyt z 18. 6. 2010 stáva irelevantným (je mimo 180-dňového obdobia); dňa 16. 12. 2010 sa pobyt z 19. 6. 2010 stáva irelevantným atď.].

               1.5.
                     Situácia týkajúca sa členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii v rokoch 2004 a 2007 a ktoré zatiaľ neuplatňujú schengenské acquis v plnom rozsahu, členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na spoločnej vízovej politike EÚ, a pridružených krajín.

               Schengenské acquis v plnom rozsahu zatiaľ neuplatňuje iba Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko. Tieto štáty budú naďalej vydávať vnútroštátne víza s platnosťou obmedzenou na ich vlastné územie. Hneď ako tieto členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, budú ďalej uplatňovať túto dohodu.

               Kým tieto členské štáty začnú vykonávať schengenské acquis v plnom rozsahu, platia pre všetky záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, ich vnútroštátne právne predpisy. Od uvedeného dňa sa na záležitosti, ktoré táto dohoda neupravuje, budú uplatňovať schengenské pravidlá/vnútroštátne právne predpisy.

               Bulharsko, Cyprus, Chorvátsko a Rumunsko môžu uznávať povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza vydané štátmi schengenského priestoru a pridruženými štátmi na krátkodobé pobyty na svojom území
                  5
               .

               Podľa článku 21 Dohovoru, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 o postupnom zrušení kontrol na spoločných hraniciach, sú všetky schengenské štáty povinné uznávať dlhodobé víza a povolenia na pobyt vydané navzájom ako platné na účely krátkodobých pobytov na ich území. Schengenské štáty uznávajú povolenia na pobyt, víza typu D a krátkodobé víza pridružených krajín na vstup a krátkodobý pobyt a naopak.

               Dohoda sa nevzťahuje na Dánsko, Írsko a Spojené kráľovstvo, ale zahŕňa spoločné vyhlásenia, že je vhodné, aby tieto členské štáty uzavreli s Gruzínskom dvojstranné dohody o zjednodušení udeľovania víz.

               Hoci sú Island, Lichtenštajnsko, Nórsko a Švajčiarsko pridružené k Schengenu, nie sú viazané predmetnou dohodou.

               1.6.
                     Dohoda/dvojstranné dohody.

               V článku 13 dohody sa stanovuje, že „táto dohoda má odo dňa nadobudnutia platnosti prednosť pred ustanoveniami dvojstranných alebo viacstranných dohôd alebo dojednaní uzavretých medzi jednotlivými členskými štátmi a Gruzínskom, pokiaľ ustanovenia týchto dohôd alebo dojednaní upravujú otázky, ktoré sú predmetom úpravy v tejto dohode.“.

               Od dátumu nadobudnutia platnosti dohody sa prestávajú uplatňovať ustanovenia platných dvojstranných dohôd medzi členskými štátmi a Gruzínskom v otázkach, ktoré upravuje dohoda. V súlade s právom Únie musia členské štáty prijať potrebné opatrenia na odstránenie nezrovnalostí medzi svojimi dvojstrannými dohodami a dohodou.

               Ak členský štát uzavrel dvojstrannú dohodu alebo dojednanie s Gruzínskom v otázkach, ktoré dohoda neupravuje, napríklad poskytnutie výnimky z vízovej povinnosti pre držiteľov služobných pasov, bude sa táto naďalej uplatňovať aj po nadobudnutí platnosti dohody Európskej únie o zjednodušení udeľovania víz.

               Dvojstrannú dohodu s Gruzínskom, ktorá počíta s oslobodením od vízovej povinnosti pre držiteľov služobných pasov, podpísali tieto členské štáty: Bulharsko, Cyprus, Lotyšsko, Maďarsko, Rumunsko a Slovenská republika.

               Oslobodenie držiteľov služobných pasov od vízovej povinnosti udelené členským štátom platí iba na cestu na území tohto členského štátu, nie však na cestu do iných schengenských členských štátov.

               1.7. Spoločné vyhlásenie o harmonizácii informácií o postupoch udeľovania krátkodobých víz a o dokladoch, ktoré sa predkladajú spolu so žiadosťou o krátkodobé víza.

               Spoločné vyhlásenie pripojené k dohode odkazuje na záväzok zmluvných strán poskytovať zrozumiteľné a jednotné informácie občanom Gruzínska o prístupe k diplomatickým misiám a konzulárnym úradom členských štátov a o postupoch a podmienkach na podávanie žiadostí o víza a o platnosti vydávaných víz. Tieto informácie sú k dispozícii na webovom sídle delegácie EÚ v Gruzínsku:

                  http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm

               .

               V článku 47 vízového kódexu sa stanovuje povinnosť ústredných orgánov a konzulátov členských štátov EÚ poskytovať verejnosti všetky relevantné informácie týkajúce sa žiadosti o víza.

               Diplomatické misie a konzulárne úrady sa vyzývajú, aby šírili tieto informácie (na informačných tabuliach, formou letákov, na webových sídlach atď.) a aby tiež šírili presné informácie o podmienkach udeľovania víz, zastúpení členských štátov EÚ v Gruzínsku a ich zozname požadovaných sprievodných dokladov.

               1.8. Informácie poskytnuté gruzínskymi úradmi o dohode medzi Európskou úniou a Gruzínskom o zjednodušení udeľovania víz

               S cieľom správne informovať občanov Gruzínska o výhodách dohody a diplomatických misiách a konzulárnych úradoch EÚ, kde možno predložiť žiadosti o víza, ministerstvo zahraničných vecí Gruzínska vytvorilo osobitný odkaz na stránku, kde sú tieto informácie k dispozícii. Adresa internetovej stránky:

                  http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

               II. USMERNENIA TÝKAJÚCE SA OSOBITNÝCH USTANOVENÍ.

               2.1.
                     Nové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na všetkých žiadateľov o víza

               Dôležité informácie: Je potrebné pripomenúť, že uvedené zjednodušenia týkajúce sa vízového poplatku, lehoty na spracovanie žiadostí o vízum a predĺženia platnosti víza sa vo výnimočných prípadoch uplatňujú na všetkých žiadateľov o víza vrátane napríklad turistov.

               2.1.1.
                     Vízový poplatok.

               V článku 6 ods. 1 dohody sa stanovuje, že:

               „1.Poplatok za spracovanie žiadosti o vízum pre občanov Gruzínska je 35 EUR.“

               V súlade s článkom 6 ods. 1 je poplatok za spracovanie žiadosti o vízum 35 EUR. Tento poplatok sa bude vzťahovať na všetkých gruzínskych žiadateľov o víza (vrátane turistov) a týka sa krátkodobých víz bez ohľadu na počet vstupov.

               V článku 6 ods. 2 dohody sa stanovuje, že:

               „2.
                     V prípade, že členské štáty spolupracujú s externým poskytovateľom služieb, môže sa účtovať dodatočný poplatok za služby. Tento dodatočný poplatok za služby bude primeraný nákladom, ktoré externému poskytovateľovi služieb vznikli pri plnení jeho úloh a neprekročí sumu 30 EUR. Predmetný členský štát či členské štáty zachovajú možnosť, aby všetci žiadatelia mohli podávať žiadosti priamo na ich konzulárnych úradoch.“

               Pokiaľ ide o spôsoby spolupráce s externými poskytovateľmi služieb, článok 43 vízového kódexu uvádza podrobné informácie týkajúce sa ich úloh.

               V článku 6 ods. 3 dohody sa stanovuje, že:

               „3.
                     Od poplatkov za spracovanie žiadosti o vízum sú oslobodené tieto kategórie osôb:

               a)
                     dôchodcovia; (Pozn. Žiadatelia, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť dôkaz o svojom statuse dôchodcu. Oslobodenie nie je odôvodnené v prípadoch, ak účelom cesty je platená činnosť.)

               b)
                     deti vo veku do 12 rokov; (Pozn. Žiadatelia o vízum, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť dôkaz o svojom veku.)

               c)
                     členovia národných a regionálnych vlád a ústavných a najvyšších súdov, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody;“ (Pozn. Žiadatelia o vízum, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť dôkaz o svojej funkcii od gruzínskych orgánov);

               „d)
                     osoby so zdravotným postihnutím a v prípade potreby ich sprievod;“ (Pozn. Obaja žiadatelia o vízum, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre tieto kategórie osôb, musia preukázať, že patria do týchto kategórií.)“

               Žiadatelia o vízum, ktorí chcú využiť oslobodenie od poplatku pre túto kategóriu osôb, musia predložiť gruzínske osvedčenie o zdravotnom postihnutí (prvého alebo druhého stupňa) vydané gruzínskym ministerstvom zdravotníctva, práce a sociálnych vecí alebo osvedčenie vydané verejnou či súkromnou nemocnicou alebo klinikou. V prípadoch, keď je postihnutie žiadateľov zrejmé (nevidiace osoby, osoby bez jednej nohy), vizuálne potvrdenie na vízovom konzulárnom úrade je prijateľné. Od sprevádzajúcich osôb sa v zásade nevyžadujú žiadne ďalšie doklady.

               V odôvodnených prípadoch môže žiadosť podať zástupca alebo opatrovník zdravotne postihnutej osoby.

               „e)
                     blízki príbuzní – manželskí partneri, deti (vrátane osvojených), rodičia (vrátane opatrovníkov), starí rodičia a vnuci/vnučky, ktorí navštevujú občanov Gruzínska oprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov;“

               Tento odsek upravuje situáciu gruzínskych blízkych príbuzných, ktorí cestujú do členských štátov na účely návštevy občanov Gruzínska s riadnym pobytom na území členského štátu.

               „f)
                     členovia oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného Gruzínsku majú zúčastniť na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov medzivládnymi organizáciami;

               g)
                     žiaci, študenti, študenti postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúci učitelia, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov a iných školských činností;

               h)
                     novinári a ich akreditovaný odborný sprievod;“ (Pozn. Na to, aby žiadatelia o vízum mohli využiť výnimku z poplatkov z tejto kategórie, musia predložiť dôkazy preukazujúce, že sú členmi profesijných organizácií novinárov alebo médií – súvislosť s článkom 4 dohody);

               „i)
                     účastníci medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod; (Pozn. Fanúšikovia sa teda nebudú považovať za sprevádzajúce osoby);

               j)
                     zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov;

               k)
                     účastníci vedeckých, kultúrnych a umeleckých činností vrátane univerzitných a iných výmenných programov;

               l)
                     osoby, ktoré predložili doklady preukazujúce nevyhnutnosť ich cesty z humanitárnych dôvodov vrátane naliehavého lekárskeho ošetrenia, ako aj osoby, ktorá ich sprevádzajú, alebo osoby, ktoré cestujú na pohreb blízkeho príbuzného alebo na návštevu vážne chorého blízkeho príbuzného“.

               Uvedené kategórie osôb sú od poplatku oslobodené. Okrem toho sa poplatok odpúšťa aj v súlade s článkom 16 ods. 4 vízového kódexu.

               Okrem toho podľa článku 16 ods. 6 vízového kódexu „v jednotlivých prípadoch sa môže vízový poplatok odpustiť alebo znížiť, ak to slúži na podporu kultúrnych alebo športových záujmov, záujmov v oblasti zahraničnej politiky, politiky rozvoja a ostatných oblastí zásadného verejného záujmu alebo z humanitárnych dôvodov.“

               V článku 16 ods. 7 vízového kódexu sa stanovuje, že vízový poplatok sa vyberá v eurách, v národnej mene tretej krajiny alebo v mene bežne používanej v tretej krajine, v ktorej sa žiadosť podáva, a je nevratný, okrem prípadov neprípustnosti žiadosti alebo v prípadoch, keď konzulát nie je príslušný.

               Ak sa poplatok vyberá v inej mene ako v eurách, jeho výška v danej mene sa určuje a pravidelne reviduje použitím referenčného výmenného kurzu eura, ktorý stanovuje Európska centrálna banka. Vyberaná suma sa môže zaokrúhliť smerom nahor, pričom konzulárne úrady v rámci miestnej schengenskej spolupráce zabezpečia, aby boli tieto poplatky podobné.

               S cieľom vyhnúť sa nezrovnalostiam, ktoré môžu viesť k podávaniu žiadostí o vízum na viacerých konzulátoch (tzv. visa shopping), majú členské štáty v Gruzínsku zabezpečiť podobné poplatky za víza pre všetkých gruzínskych žiadateľov, keď sa poplatky účtujú v cudzích menách.

               Gruzínski žiadatelia dostanú potvrdenie o zaplatenom vízovom poplatku v súlade s článkom 16 ods. 8 vízového kódexu.

               2.1.2.
                     Lehota na spracovanie žiadostí o víza.

               V článku 7 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov rozhodnú o žiadosti o udelenie víza do 10 kalendárnych dní odo dňa prijatia žiadosti a dokladov potrebných pre udelenie víza.

               2.
                     Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v individuálnych prípadoch predĺžiť až na 30 kalendárnych dní, najmä ak je potrebné ďalšie preskúmanie žiadosti.

               3.
                     Lehotu na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum možno v naliehavých prípadoch skrátiť na dva pracovné dni alebo menej.“

               Rozhodnutie o žiadosti o vízum sa prijme do 10 kalendárnych dní od dátumu podania žiadosti, ktorá je prípustná.

               Táto lehota sa môže predĺžiť až na 30 dní, napríklad z dôvodu konzultácie s ústrednými orgánmi.

               Všetky tieto lehoty začínajú plynúť až vtedy, keď je spis so žiadosťou úplný, t. j. od dátumu prijatia žiadosti o vízum a sprievodných dokladov.

               V prípade diplomatických misií a konzulárnych úradov, ktoré majú systém udeľovania termínov na stretnutia, sa do času na vybavenie žiadosti nezapočítava čas pred dohodnutým termínom stretnutia. V súvislosti s touto otázkou, ako aj inými praktickými aspektami podávania žiadosti o vízum, platia všeobecné pravidlá stanovené vo vízovom kódexe (článok 9). Najmä ak sa vyžaduje osobné stretnutie na podanie žiadosti, takéto stretnutie sa uskutoční spravidla do dvoch týždňov od dátumu požiadania o takúto schôdzku.

               Pri stanovovaní termínu stretnutia je potrebné zohľadniť prípadnú naliehavosť, na ktorú upozornil žiadateľ o vízum. Rozhodnutie o skrátenej lehote na prijatie rozhodnutia o žiadosti o vízum v zmysle článku 7 ods. 3 prijíma konzulárny úradník.

               V súlade s príručkou pre spracovanie žiadostí o víza a zmenu vydaných víz (časť 2 bod 3.2.2) sa má právomoc konzulárnych úradov členských štátov v Gruzínsku na vybavovanie žiadostí o víza upraviť tak, aby bola dodržaná lehota dvoch týždňov stanovená vo vízovom kódexe vrátane vybavovania počas hlavných sezón.

               V odôvodnených naliehavých prípadoch (keď žiadosť o vízum nebolo možné podať skôr z dôvodov, ktoré nemohol žiadateľ predvídať) sa stretnutie (pozri článok 9 ods. 3 vízového kódexu) má uskutočniť okamžite alebo sa má povoliť priamy prístup na podanie žiadosti.

               Okrem toho môže konzulárny úrad rozhodnúť, že zavedie „zrýchlený“ postup podávania žiadostí s cieľom prijímať určité kategórie žiadateľov.

               2.1.3. Predĺženie platnosti víza vo výnimočných prípadoch.

               V článku 9 dohody sa stanovuje:

               „Doba platnosti víza udeleného občanovi Gruzínska a/alebo dĺžka pobytu stanovená v tomto víze sa predĺži, ak príslušný orgán členského štátu dospeje k názoru, že držiteľ víza preukázal zásah vyššej moci alebo humanitárne dôvody, ktoré mu bránia v opustení územia členských štátov pred skončením platnosti víza alebo uplynutím dĺžky pobytu povolenej vo víze. Takéto predĺženie sa udelí bezplatne.“

               Pokiaľ ide o možnosť predĺženia platnosti víza v prípadoch odôvodnených osobných dôvodov, ak držiteľ víza nemá možnosť opustiť územie členského štátu do dátumu uvedeného na vízovej nálepke, ustanovenia vízového kódexu (článok 33) sa budú uplatňovať, pokiaľ sú v súlade s touto dohodou. Podľa dohody sa však platnosť víza v prípade vyššej moci alebo humanitárnych dôvodov predlžuje bezplatne.

               2.2. Nové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na určité kategórie žiadateľov o víza.

               2.2.1.
                     Písomné doklady potvrdzujúce účel cesty.

               Kategórie osôb uvedené v článku 4 ods. 1 dohody musia účel cesty preukázať iba určenými dokladmi. Ako sa uvádza v článku 4 ods. 3, nebude sa vyžadovať žiadne ďalšie odôvodnenie, pozvanie alebo potvrdenie týkajúce sa účelu cesty. To však neznamená výnimku zo všeobecnej požiadavky osobného dostavenia sa pri predkladaní žiadosti o vízum a sprievodných dokladov, ktoré sa týka spôsobov pokrytia životných nákladov, ktorá zostáva nedotknutá.

               Ak v jednotlivých prípadoch pretrvávajú pochybnosti o pravosti dokladu potvrdzujúceho účel cesty, žiadateľ o vízum môže byť pozvaný na dodatočný, hĺbkový rozhovor na veľvyslanectvo/konzulát, kde sa mu môžu položiť otázky týkajúce sa skutočného účelu pobytu alebo plánovaného návratu žiadateľa – pozri článok 21 ods. 8 vízového kódexu. V takýchto individuálnych prípadoch môže žiadateľ o vízum predložiť dodatočné doklady alebo o to môže vo výnimočných prípadoch požiadať konzulárny úradník. Spoločný výbor bude túto záležitosť pozorne sledovať.

               Na kategórie osôb, ktoré nie sú uvedené v článku 4 dohody, napríklad na turistov, sa naďalej uplatňujú všeobecné pravidlá týkajúce sa dokladov preukazujúcich ich účel cesty. To isté platí aj pre doklady týkajúce sa súhlasu rodičov s cestou detí mladších ako 18 rokov.

               Schengenské pravidlá alebo vnútroštátne právne predpisy sa uplatňujú na záležitosti, ktoré nie sú upravené v ustanoveniach tejto dohody, ako je uznávanie cestovných dokladov a záruky týkajúce sa návratu a dostatočných prostriedkov na pokrytie nákladov.

               Originál žiadosti alebo osvedčenie dokladu vyžadovaného podľa článku 4 ods. 1 dohody sa v zásade predloží spolu so žiadosťou o vízum. Konzulát však môže začať spracúvať žiadosť o vízum na základe faksimile alebo kópií žiadosti či osvedčenia dokladu. Konzulát však môže v prípade prvej žiadosti požadovať originál dokladu a požiada oň v individuálnych prípadoch, v ktorých existujú pochybnosti.

               Článok 4 – Písomné dokumenty potvrdzujúce účel cesty

               „1.Na preukázanie účelu cesty na územie druhej zmluvnej strany budú pre uvedené kategórie občanov Gruzínska postačovať tieto doklady:

               a)
                     pre blízkych príbuzných – manželského partnera, deti (vrátane osvojených), rodičov (vrátane opatrovníkov), starých rodičov a vnukov/vnučky, ktorí navštevujú občanov Gruzínska oprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej osoby;“.

               Tento bod upravuje situáciu gruzínskych blízkych príbuzných, ktorí cestujú do členských štátov na účely návštevy občanov Gruzínska oprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov. Toto zjednodušenie sa nevzťahuje na štátnych príslušníkov EÚ žijúcich v EÚ, ktorí pozývajú gruzínskych príbuzných.

               Pravosť podpisu pozývajúcej osoby musí potvrdiť príslušný orgán v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi krajiny bydliska.

               Takisto treba preukázať legálny pobyt pozývajúcej osoby a rodinnú väzbu napríklad tým, že sa spolu s písomnou žiadosťou od hostiteľskej osoby predložia kópie dokladov, v ktorých sa vysvetľuje jej status, ako napríklad povolenie na pobyt a doklady potvrdzujúci rodinné väzby.

               Toto ustanovenie sa tiež uplatňuje na rodinných príslušníkov pracovníkov diplomatických misií a konzulátov, ktorí cestujú na účely rodinnej návštevy v dĺžke 90 dní na územie členských štátov, s výnimkou potreby preukázať legálny pobyt a rodinné väzby.

               „b)
                     pre členov oficiálnych delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Gruzínsku majú zúčastniť na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných medzivládnymi organizáciami na území členských štátov:

               –
                     list gruzínskeho orgánu potvrdzujúci, že žiadateľ je členom delegácie cestujúcej na územie členských štátov s cieľom zúčastniť sa na uvedených podujatiach, s pripojenou kópiou oficiálneho pozvania;“.

               Meno žiadateľa sa musí uviesť v liste vydanom príslušným orgánom, v ktorom sa potvrdzuje, že daná osoba je členom delegácie a cestuje na územie druhej zmluvnej strany s cieľom zúčastniť sa na oficiálnom stretnutí. Meno žiadateľa nemusí byť nevyhnutne uvedené aj v oficiálnom pozvaní zúčastniť sa na stretnutí, aj keď meno tejto osoby tam zrejme bude, ak sa oficiálne pozvanie adresuje konkrétnej osobe.

               Toto ustanovenie sa vzťahuje na členov oficiálnych delegácií bez ohľadu na typ pasu (služobný alebo cestovný pas), ktorý vlastnia.

               „c)
                     pre žiakov, študentov, študentov postgraduálneho štúdia a ich sprevádzajúcich učiteľov, ktorí cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov a iných školských činností:

               –
                     písomná žiadosť alebo potvrdenie o zápise od hostiteľskej univerzity, fakulty alebo školy alebo študentský preukaz alebo potvrdenie o zapísaných predmetoch.“.

               Študentský preukaz možno uznať ako odôvodnenie účelu cesty len vtedy, ak ho vydala hostiteľská univerzita, vysoká škola alebo škola, kde sa má štúdium alebo vzdelávacie školenie uskutočniť;

               „d)
                     pre osoby cestujúce zo zdravotných dôvodov a osoby, ktoré ich musia sprevádzať:

               –
                     úradný doklad zdravotníckeho zariadenia potvrdzujúci nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení a potrebu, aby bola osoba sprevádzaná, a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia.“.

               Predloží sa doklad zdravotníckeho zariadenia potvrdzujúci tieto tri prvky (nevyhnutnosť lekárskeho ošetrenia v tomto zariadení, potrebu, aby bola osoba sprevádzaná, a doklad o dostatočných finančných prostriedkoch na úhradu tohto lekárskeho ošetrenia).

               „e)
                     pre novinárov a ich akreditovaný odborný sprievod:

               –
                     potvrdenie alebo iný doklad vydaný profesijnou organizáciou, ktoré preukazujú, že predmetná osoba je kvalifikovaný novinár alebo osoba plniaca úlohu odborného sprievodu a doklad vydaný ich zamestnávateľom, ktorý potvrdzuje, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo pomoc pri takejto práci;“.

               Táto kategória sa nevzťahuje na novinárov na voľnej nohe a ich asistentov.

               Je potrebné predložiť potvrdenie alebo iný doklad, ktoré preukazujú, že žiadateľ je profesionálny novinár alebo osoba plniaca úlohu odborného sprievodu a originálny doklad vydaný ich zamestnávateľom, ktorý potvrdzuje, že účelom cesty je výkon novinárskej práce alebo pomoc pri takejto práci.

               V súčasnosti v Gruzínsku neexistujú žiadne profesijné mediálne združenia, centrá, inštitúcie, únie ani iné podobné organizácie, ktoré by zastupovali záujmy skupiny novinárov a odborných sprevádzajúcich osôb a vydávali osvedčenia potvrdzujúce, že daná osoba je profesionálny novinár alebo osoba plniaca úlohu odborného sprievodu v konkrétnej oblasti. Kým nebudú založené takéto organizácie, konzulárny úrad môže prijať potvrdenie od zamestnávateľa a akreditáciu pre jeden z členských štátov.

               „f)
                     pre účastníkov medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej organizácie, príslušných orgánov, národných športových federácií alebo národných olympijských výborov členských štátov;“.

               Zoznam sprevádzajúcich osôb v prípade medzinárodných športových podujatí sa obmedzí na osoby, ktoré sprevádzajú športovcov ako ich odborný sprievod: tréneri, maséri, manažér, zdravotnícky personál a predseda športového klubu. Fanúšikovia sa teda nebudú považovať za sprevádzajúce osoby.

               „g)
                     pre podnikateľov a zástupcov podnikateľských organizácií:

               –
                     písomná žiadosť od hostiteľskej právnickej osoby alebo spoločnosti, organizácie alebo úradu alebo pobočky takejto právnickej osoby alebo spoločnosti, štátnych alebo miestnych orgánov členských štátov alebo organizačných výborov obchodných a priemyselných výstav, konferencií a sympózií, ktoré sa konajú na území členských štátov, podpísaná štátnou komorou Gruzínska pre registráciu;“.

               Národná agentúra verejného registra vydá doklad potvrdzujúci existenciu obchodných organizácií.

               „h)
                     pre príslušníkov slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach organizovaných na území členských štátov:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej organizácie potvrdzujúca, že príslušná osoba sa zúčastňuje na tomto podujatí;“.

               i)
                     pre zástupcov organizácií občianskej spoločnosti, ktorí cestujú na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov:

               –
                     písomná žiadosť vydaná hostiteľskou organizáciou, potvrdenie, že osoba zastupuje organizáciu občianskej spoločnosti a potvrdenie o zriadení danej organizácie z príslušného registra vydané štátnym orgánom v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi;“.

               Musí sa predložiť dokument od organizácie občianskej spoločnosti potvrdzujúci, že žiadateľ zastupuje túto organizáciu.

               Príslušný štátny orgán Gruzínska vydávajúci potvrdenie o zriadení organizácie občianskej spoločnosti je Národná agentúra verejného registra.

               Register, v ktorom sú zaregistrované potvrdenia o založení organizácie občianskej spoločnosti, je Národná agentúra verejného registra. Ministerstvo spravodlivosti a Národná agentúra verejného registra spolupracuje s miestnymi orgánmi na vytvorení elektronickej databázy mimovládnych organizácií, ktorá po dokončení bude k dispozícii na webovom sídle ministerstva spravodlivosti:

                  https://enreg.reestri.gov.ge/main.php

               .

               Na členov takýchto organizácií občianskej spoločnosti sa dohoda nevzťahuje.

               „j)
                     pre účastníkov vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov:

               –
                     písomná žiadosť hostiteľskej organizácie o účasť na týchto aktivitách;

               k)
                     pre vodičov poskytujúcich služby medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy na územie členských štátov vo vozidlách registrovaných v Gruzínsku:

               –
                     písomná žiadosť národnej spoločnosti alebo združenia dopravcov Gruzínska poskytujúcich služby v oblasti medzinárodnej cestnej dopravy s uvedením účelu, trvania a frekvencie ciest;“.

               V súčasnosti existujú v Gruzínsku dve národné združenia dopravcov Gruzínska príslušné zabezpečovať písomné žiadosti pre profesionálnych vodičov: Gruzínske združenie medzinárodných cestných dopravcov (GIRCA) a Gruzínske združenie dopravcov cestnej osobnej dopravy (GACPR). Dopravcovia, ktorí nie sú členmi žiadneho z uvedených združení, môžu predložiť žiadosť vydanú Agentúrou pre pozemnú dopravu, ministerstvom hospodárstva a udržateľného rozvoja Gruzínska alebo v prípade známych dopravcov môžu konzulárne úrady uznať písomnú žiadosť gruzínskeho dopravcu/dopravného podniku, ktorý vodiča zamestnáva. V žiadosti sa uvedie účel, trvanie a frekvencia ciest.

                „l)
                     pre účastníkov oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami/obcami:

               –
                     písomná žiadosť vedúceho úradu mesta či obce alebo starostu mesta či obce;“.

               Vedúcim úradu mesta či obce alebo starostom mesta či obce, ktorý je oprávnený vydávať písomnú žiadosť, je vedúci úradu mesta či obce alebo starosta mesta či obce hostiteľského mesta či obce, kde sa majú partnerské činnosti uskutočniť. Táto kategória zahŕňa iba oficiálne partnerské projekty.

               „m)
                     pre návštevníkov vojenských a občianskych cintorínov:

               –
                     úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným;.“

               V dohode sa nespresňuje, orgány ktorej krajiny by mali vydať uvedený úradný doklad: orgány krajiny, kde sa nachádza cintorín, alebo orgány krajiny, v ktorej má pobyt osoba, ktorá si praje navštíviť cintorín. Treba pripustiť, že takýto úradný doklad by mohli vydať príslušné orgány oboch krajín.

               Musí sa predložiť uvedený úradný doklad potvrdzujúci existenciu a udržiavanie hrobu, ako aj rodinný alebo iný vzťah medzi žiadateľom a pochovaným.

               Dôležité informácie: Dohoda nevytvára žiadne nové pravidlá zodpovednosti fyzických alebo právnických osôb vydávajúcich písomné žiadosti. V prípade vydania nepravdivej žiadosti sa uplatnia právne predpisy EÚ/vnútroštátne právne predpisy.

               2.2.2.
                     Udeľovanie víz na viac vstupov.

               V prípadoch, keď žiadateľ o vízum musí často cestovať na územie členských štátov, môžu sa vydať krátkodobé víza na niekoľko vstupov za predpokladu, že celková dĺžka týchto návštev neprekročí 90 dní počas obdobia 180 dní.

               V článku 5 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov udeľujú víza na viac vstupov v trvaní najviac päť rokov týmto kategóriám osôb:

               a)
                     manželským partnerom a deťom (vrátane osvojených) vo veku do 21 rokov alebo závislým a rodičom (vrátane opatrovníkov), ktorí navštevujú občanov Gruzínska oprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov, s platnosťou víza obmedzenou na dobu platnosti povolenia na pobyt;

               b)
                     členom národných a regionálnych vlád a ústavných a najvyšších súdov, ak nie sú oslobodení od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, a to v súvislosti s výkonom ich funkcie, s platnosťou víza obmedzenou na ich funkčné obdobie, ak je kratšie ako päť rokov;

               c)
                     stálym členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na základe oficiálneho pozvania adresovaného Gruzínsku majú pravidelne zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov medzivládnymi organizáciami.“

               Vzhľadom na profesijný status týchto kategórií osôb alebo ich rodinný vzťah s občanom Gruzínska, ktorý sa oprávnene zdržiava na území členských štátov, je odôvodnené udeliť víza na viac vstupov s platnosťou až päť rokov alebo obmedzené na funkčné obdobie alebo na ich oprávnený pobyt, ak trvajú menej ako 5 rokov.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. a) dohody, musia predložiť dôkaz o oprávnenom pobyte pozývajúcej osoby.

               Pokiaľ ide o osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, mali by predložiť potvrdenie o svojom profesijnom postavení a dĺžke svojho funkčného obdobia.

               Toto ustanovenie sa nevzťahuje na osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. b) dohody, ak sú oslobodené od vízovej povinnosti podľa tejto dohody, t. j. ak sú držiteľmi diplomatického pasu.

               Osoby, na ktoré sa vzťahuje článok 5 ods. 1 písm. c) dohody, musia predložiť dôkaz o svojom statuse stáleho člena delegácie a o potrebe pravidelne sa zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch.

               „2.
                     Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov udeľujú víza na viac vstupov s dobou platnosti v trvaní najviac jeden rok týmto kategóriám osôb, pod podmienkou, že im bolo počas predchádzajúceho roka udelené aspoň jedno vízum, že ho využili v súlade s predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom členskom štáte a že odôvodnene žiadajú o udelenie víz na viac vstupov:

               a)
                     členom oficiálnych delegácií, ktorí sa na oficiálne pozvanie adresované Gruzínsku majú pravidelne zúčastňovať na stretnutiach, konzultáciách, rokovaniach alebo výmenných programoch, ako aj na podujatiach organizovaných na území členských štátov medzivládnymi organizáciami;

               b)
                     zástupcom organizácií občianskej spoločnosti, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov na účely vzdelávacích školení, seminárov, konferencií, a to aj v rámci výmenných programov;

               c)
                     príslušníkom slobodných povolaní, ktorí sa zúčastňujú na medzinárodných výstavách, konferenciách, sympóziách, seminároch alebo iných podobných podujatiach a ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

               d)
                     účastníkom vedeckých, kultúrnych a umeleckých aktivít vrátane univerzitných a iných výmenných programov, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

               e)
                     študentom a študentom postgraduálneho štúdia, ktorí pravidelne cestujú na účely štúdia alebo vzdelávacích školení, a to aj v rámci výmenných programov;

               f)
                     účastníkom oficiálnych výmenných programov organizovaných partnerskými mestami či obcami;

               g)
                     osobám, ktoré musia cestovať pravidelne zo zdravotných dôvodov, a osobám, ktoré ich musia sprevádzať;

               h)
                     novinárom a ich akreditovanému odbornému sprievodu;

               i)
                     podnikateľom a zástupcom podnikateľských organizácií, ktorí pravidelne cestujú do členských štátov;

               j)
                     účastníci medzinárodných športových podujatí a ich odborný sprievod;

               k)
                     vodičom poskytujúcim služby medzinárodnej nákladnej a osobnej dopravy na územie členských štátov vo vozidlách registrovaných v Gruzínsku.

               3.
                     Diplomatické misie a konzulárne miesta členských štátov udeľujú víza na viac vstupov s dobou platnosti v trvaní najmenej dva roky a najviac päť rokov kategóriám osôb uvedeným v odseku 2 tohto článku, pod podmienkou, že počas predchádzajúcich dvoch rokov využili víza na viac vstupov s dobou platnosti jeden rok v súlade s predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom členskom štáte a že dôvody pre udelenie víz na viac vstupov stále trvajú.

               4.
                     Celková dĺžka pobytu osôb uvedených v odsekoch 1 až 3 tohto článku na území členských štátov počas obdobia 180 dní neprekročí 90 dní.“

               Víza na viac vstupov platné jeden rok sa v zásade vydávajú pre uvedené kategórie osôb, ak v priebehu predchádzajúceho roka (12 mesiacov) získal žiadateľ o vízum aspoň jedno vízum, využil ho v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte v navštevovanom štáte či štátoch (napríklad neprekročil povolenú dĺžku pobytu) a ak existujú dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov. V prípadoch, keď nie je opodstatnené udeliť vízum platné jeden rok (napríklad ak výmenný program trvá menej ako jeden rok alebo osoba nemá potrebu cestovať na celý rok), bude platnosť víza kratšia ako jeden rok za predpokladu, že ostatné podmienky na udelenie víza sú splnené.

               Víza na viac vstupov platné dva až päť rokov sa vydajú pre kategórie uvedené v článku 5 ods. 2 dohody pod podmienkou, že v priebehu predchádzajúcich dvoch rokov (24 mesiacov) využili dve víza na viac vstupov platné jeden rok v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštevovaného štátu či štátov a že dôvody pre žiadosť o vízum na viac vstupov sú stále platné. Je potrebné poznamenať, že vízum s platnosťou od 2 do 5 rokov sa vydáva iba vtedy, ak boli žiadateľovi o vízum v predchádzajúcich dvoch rokoch vydané dve víza platné jeden rok – avšak nie menej, a tieto víza využil v súlade s právnymi predpismi o vstupe a pobyte na území navštevovaného štátu či štátov. Na základe posúdenia každej žiadosti o vízum rozhodnú diplomatické misie a konzulárne úrady o dobe platnosti týchto víz, t. j. od dvoch do piatich rokov.

               Pokiaľ ide o definíciu kritérií v článku 5 ods. 2 dohody: „pod podmienkou, že...odôvodnene žiadajú o udelenie víz na viac vstupov“ a článku 5 ods. 3 dohody: „pod podmienkou, že...dôvody pre udelenie víz na viac vstupov stále trvajú“, uplatnia sa kritériá na udeľovanie víz na viac vstupov stanovené vo vízovom kódexe: t. j. ak osoba potrebuje často cestovať do jedného alebo viacerých členských štátov, napríklad pracovne.

               Ak žiadateľ nevyužil predchádzajúce vízum, neexistuje povinnosť udeliť vízum na viac vstupov.

               2.2.3. Držitelia diplomatických pasov.

               V článku 10 dohody sa stanovuje:

               „1.
                     Občania Gruzínska, ktorí sú držiteľmi platných diplomatických pasov, môžu vstúpiť na územie členských štátov, opustiť ho alebo prejsť týmto územím bez víz.

               2.
                     Osoby uvedené v odseku 1 tohto článku sa môžu zdržiavať na území členských štátov najviac 90 dní počas obdobia 180 dní.“

               Dohoda sa nevzťahuje na postupy súvisiace s vysielaním diplomatov do členských štátov. V týchto prípadoch sa použije bežný akreditačný postup.

               III. SPOLUPRÁCA V OBLASTI BEZPEČNOSTI DOKLADOV

               V spoločnom vyhlásení pripojenom k dohode sa zmluvné strany dohodli, že spoločný výbor zriadený podľa článku 12 posudzuje v rámci monitorovania vykonávania tejto dohody vplyv, ktorý má úroveň bezpečnosti príslušných cestovných dokladov na fungovanie tejto dohody. Na tento účel sa zmluvné strany zaviazali, že si budú pravidelne vymieňať informácie o opatreniach, ktoré prijali, aby sa vyhli zvýšeniu množstva cestovných dokladov, a rozvíjať technické aspekty bezpečnosti cestovných dokladov, ako aj že si budú pravidelne vymieňať informácie o procese personalizácie vydávania cestových dokladov.

               IV. ŠTATISTIKA

               S cieľom umožniť spoločnému výboru zriadenému touto dohodou účinné monitorovanie vykonávania dohody, diplomatické misie a konzulárne úrady členských štátov by mali Komisii podľa jednotlivých mesiacov predložiť štatistické údaje každých 6 mesiacov, ak je to možné, najmä:

               počet vydaných víz na viac vstupov,

               počet víz vydaných bez poplatkov.

               V. VYHLÁSENIE EURÓPSKEJ ÚNIE O ZJEDNODUŠENÍ VÍZOVÉHO REŽIMU PRE RODINNÝCH PRÍSLUŠNÍKOV

               Hoci dohoda neobsahuje právne záväzné práva a povinnosti na uľahčenie pohybu väčšieho počtu gruzínskych občanov, ktorí sú rodinnými príslušníkmi občanov Gruzínska oprávnene sa zdržiavajúcich na území členských štátov, Európska únia berie na vedomie návrh Gruzínska, aby sa rozšírilo vymedzenie pojmu rodinných príslušníkov, na ktorých by sa malo vzťahovať zjednodušenie vízového režimu, ako aj význam, ktorý Gruzínsko prikladá zjednodušeniu pohybu tejto kategórie osôb.

               S cieľom uľahčiť mobilitu väčšieho počtu osôb, ktoré majú rodinné väzby s občanmi Gruzínska s oprávneným pobytom na území členských štátov (najmä sestry a bratia a ich deti), sa vo vyhlásení uvedenom v prílohe k tejto dohode, konzulárne úrady členských štátov preto vyzývajú, aby plne využívali možnosti v acquis na zjednodušenie udeľovania víz tejto kategórii osôb, a to najmä zjednodušením požiadaviek na písomné doklady požadované od žiadateľov, oslobodením od poplatkov za spracovanie a prípadne vydávaním víz na viac vstupov.

                     (1)
                  Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001 z 15. marca 2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc členských štátov a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti (Ú. v. ES L 81, 21.3.2001), naposledy zmenené nariadením č. 1211/2010/EÚ (Ú. v. EÚ L 339, 22.12.2010).

                     (2)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex) (Ú. v. EÚ L 243, z 15.9.2009, s. 1).

                     (3)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc) (Ú. v. EÚ L 105, 13.4.2006, s. 1).

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 182, 29.6.2013, s. 1.

                     (5)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 565/2014/EÚ z 15. mája 2014, ktorým s účinnosťou od 16. júna 2014 Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko jednostranne uznávajú len tie jednotné víza na krátkodobý pobyt, ktoré sú platné na dva alebo viaceré vstupy, a víza na dlhodobý pobyt a povolenia na pobyt vydané schengenskými štátmi, víza s obmedzenou územnou platnosťou vydané schengenskými členskými štátmi držiteľom cestovných pasov vydaných Kosovom, ako aj národné víza a povolenia na pobyt vydané Chorvátskom za rovnocenné s jeho národnými vízami nielen na účely tranzitu cez ich územie, ale aj pre plánované pobyty na jeho území, ktoré neprekračujú 90 dní počas ľubovoľného 180-dňového obdobia. Bulharsko, Chorvátsko, Cyprus a Rumunsko môžu od 14. júla 2014 uplatňovať nové pravidlá, ktoré nahrádzajú rozhodnutia č. 895/2006/ES zo 14. júna 2006 a č. 582/2008/ES zo 17. júna 2008.


title: Návrh rozhodnutie Rady, ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú daňovú sadzbu na bezolovnatý benzín používaný ako pohonná hmota a uvoľnený na spotrebu v departementoch Korziky podľa článku 19 smernice 2003/96/ES

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0442

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 24.7.2007KOM(2007) 442 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú daňovú sadzbu na bezolovnatý benzín používaný ako pohonná hmota a uvoľnený na spotrebu v departementoch Korziky podľa článku 19 smernice 2003/96/ES(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhu-  Dôvody a ciele návrhuZdaňovanie energetických výrobkov a elektriny v rámci Spoločenstva sa riadi smernicou Rady 2003/96/ES[1]. V tejto smernici sa uvádzajú zdaniteľné výrobky, používanie výrobkov, následkom ktorého sa stávajú zdaniteľnými, a minimálne sadzby, ktorými sa tieto výrobky musia zdaňovať v závislosti od toho, či sa používajú ako palivo, na určité priemyselné alebo komerčné účely, alebo na kúrenie.Podľa článku 19 ods. 1 smernice Rady 2003/96/ES môže Rada jednomyseľne na návrh Komisie udeliť ktorémukoľvek členskému štátu povolenie na zavedenie ďalších oslobodení od spotrebných daní alebo úľav na týchto daniach z osobitných politických dôvodov.Cieľom tohto návrhu je umožniť Francúzsku uplatňovať zníženú daňovú sadzbu na bezolovnatý benzín používaný ako pohonná hmota a uvoľnený na spotrebu v departementoch Korziky, aby sa tým čiastočne vykompenzovali dodatočné náklady spojené so zemepisnou odľahlosťou a ťažkosťami so zásobovaním.-  Všeobecný kontextFrancúzske orgány požiadali listom zo 16. októbra 2006 o povolenie uplatňovať v rámci energetickej dane zníženú sadzbu na bezolovnatý benzín používaný len ako pohonná hmota v súlade s postupom uplatňovaným v rámci odchýlky ustanovenej článkom 18 ods. 1 smernice 2003/96/ES v spojení s ustanovením v prílohe II bode 6 tretej zarážke, a to ešte pred skončením jej platnosti. Na základe tohto ustanovenia sa Francúzsku povolilo uplatňovať do 31. decembra 2006 zníženú daňovú sadzbu pre spotrebu na Korzike pod podmienkou, že znížené sadzby budú vždy dodržiavať minimálne sadzby spotrebných daní z energetických výrobkov stanovené v právnych predpisoch Spoločenstva. Žiadané povolenie sa týka zníženia 1 EUR za jeden hektoliter na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2012. Doplňujúce informácie predložili francúzske orgány 13. februára a 3. mája 2007.V odôvodnení svojej žiadosti o povolenie podľa článku 19 smernice Rady 2003/96/ES Francúzsko zdôraznilo ostrovný charakter Korziky. Táto charakteristika je príčinou dodatočných nákladov na prepravu a skladovanie jednotlivých pohonných hmôt na ostrove, čo je nevýhoda, ktorú by požadované zníženie daní malo čiastočne vykompenzovať.Na Korzike prevažuje hornatý reliéf: iba 10 % územia ostrova má sklon menší ako 12 % a s výnimkou plošiny na východe sa tam takmer nevyskytuje rovinatý terén. Doprava vo vnútrozemí je mimoriadne sťažená, pretože doliny nie sú vôbec prepojené. Korzika je preto uzavretá, rozdelená do množstva mikroregiónov.Z tohto dôvodu dochádza k tomu, že kým na pevnine stojí preprava a distribúcia bezolovnatého 95-oktánového benzínu 8,05 EUR za jeden hektoliter, na Korzike je to 17,34 EUR za jeden hektoliter. Preprava naftových výrobkov po mori a skladovacie podmienky na ostrove totiž značne zvyšujú režijné náklady na pohonné hmoty. Dva sklady nafty na ostrove spracujú 400 000 m3 ročne, hoci úroveň ich rentability by mala byť, so zreteľom na ich veľkosť, okolo 1 milióna metrov kubických na každý sklad. Existencia dvoch skladov je predsa len nutná vzhľadom na ostrovný charakter územia a potrebu skladovať pohonné hmoty, aby sa predišlo akémukoľvek výpadku v zásobovaní. Priemerná ročná cena bezolovnatého benzínu spotrebovaného v kontinentálnom Francúzsku predstavovala vo februári 2007 sumu 116,96 EUR za jeden hektoliter vrátane všetkých daní. Na Korzike sa táto suma zvýšila o 3 až 6 EUR za jeden hektoliter vrátane všetkých daní, čo bez zníženia dane o 1 EUR/hl predstavuje rozdiel 4 až 7 EUR/hl.[2]Rozlíšené zdanenie prispieva k zabezpečeniu územnej kontinuity s pevninou tým, že znižuje náklady na bezolovnatý benzín o 1 EUR/hl, pričom je táto suma stále nižšia ako znášané dodatočné náklady.Ročné rozpočtové výdavky spojené so znížením daní predstavujú 890 000 EUR. Počet obyvateľov ostrova sa k 1. januáru 2007 odhaduje na 279 000, k čomu treba pripočítať sezónnych obyvateľov, pričom každý spotrebiteľ bezolovnatého benzínu na Korzike využíva toto zníženie spotrebných daní.-  Platné ustanovenia v oblasti návrhuSmernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny.Rozhodnutie Rady 2005/767/ES z 24. októbra 2005, ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať rozlíšené zdanenie pohonných látok v súlade s článkom 19 smernice 2003/96/ES[3]. Decentralizácia daňových sadzieb v rámci vnútroštátnej spotrebnej dane z naftových výrobkov (VSSD) sa týka motorovej nafty a bezolovnatého benzínu používaných ako pohonná hmota. Je súčasťou decentralizačnej politiky požadovanej francúzskymi orgánmi, keďže francúzskym regiónom, ku ktorým patrí územná samospráva Korziky, umožňuje zvyšovať aj znižovať sadzby spotrebnej dane uplatniteľnej na pohonné hmoty. Táto decentralizácia je v súlade s prístupom, ktorým sa má posilniť účinnosť správy prostredníctvom rozvoja kvalitnejšej a menej nákladnej verejnej služby. Zároveň je súčasťou politiky subsidiarity, ktorá umožňuje prijímať rozhodnutia v mnohých oblastiach na príslušnej úrovni (pozri rozhodnutie 2005/767/ES, odôvodnenie 2), a teda sleduje iné ciele, ako tie, ktorých sa týka žiadané zníženie daní.-  Súlad s ostatnými politikami a cieľmi ÚniePodľa článku 19 ods. 1 smernice Rady 2003/96/ES môže Rada jednomyseľne na návrh Komisie udeliť ktorémukoľvek členskému štátu povolenie na zavedenie ďalších oslobodení od spotrebných daní alebo úľav na týchto daniach z osobitných politických dôvodov. Každú žiadosť musí preskúmať Komisia a zároveň musí zohľadniť riadne fungovanie vnútorného trhu, potrebu zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a implementáciu politík Spoločenstva v oblasti zdravia, životného prostredia, energetiky a dopravy.Rozlíšeným zdanením sa dosahuje väčšia rovnosť medzi spotrebiteľmi bezolovnatého benzínu na Korzike a spotrebiteľmi tohto benzínu na pevnine tým, že čiastočne kompenzuje dodatočné náklady, ktoré znášajú spotrebitelia na Korzike. Toto opatrenie preto spĺňa ciele regionálnej a kohéznej politiky.Zníženie daní nepresahuje dodatočné náklady na dopravu a distribúciu znášané spotrebiteľmi na Korzike. Zníženie nákladov na bezolovnatý benzín o 1 EUR/hl je totiž stále oveľa nižšie než znášané dodatočné náklady a rozdiel medzi príslušnými konečnými cenami.Znížená daňová sadzba zdanenia uplatňovaná na spotrebu bezolovnatého benzínu na Korzike (57,92 EUR/hl) je mimochodom stále oveľa vyššia ako minimálna úroveň zdanenia v Spoločenstve stanovená smernicou 2003/96/ES (35,90 EUR/hl). Platí to aj v prípade, ak vezmeme do úvahy decentralizáciu VSSD povolenú rozhodnutím Rady z 24. októbra 2005[4]. V tomto rámci sa územnej samospráve Korziky povoľuje upraviť sadzbu VSSD tak, ako vyplýva z ustanovení v tabuľke B článku 265 francúzskeho colného kódexu. Táto úprava nesmie presiahnuť 1,77 EUR/hl, čo je maximálna povolená úprava, ktorá sa môže uplatniť na regióny. Následkom kumulovania požadovanej daňovej úľavy a maximálneho zníženia dane, ktoré by mohlo vyplynúť z rozhodnutia prijatého Korzikou na účely decentralizácie VSSD, by znížená daňová sadzba uplatňovaná na spotrebu bezolovnatého benzínu na Korzike predstavovala 56,15 EUR/hl, čo je oveľa vyššia suma než minimálna úroveň zdanenia v Spoločenstve stanovená smernicou 2003/96/ES (35,90 EUR/hl).Komisia sa preto domnieva, že toto zníženie je zlučiteľné so stimulačným účinkom dane na zvýšenie energetickej účinnosti.Toto opatrenie je teda z hľadiska dobrého fungovania trhu a nutnosti zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž prijateľné. Jeho účelom je čiastočne vykompenzovať dodatočné náklady spojené s ostrovným charakterom Korziky. Z hľadiska odľahlosti a ostrovného charakteru departementov, na ktoré sa vzťahuje, ako aj z hľadiska miernosti zníženia sadzby, ktorá je mimochodom stále oveľa vyššia ako minimálna úroveň v Spoločenstve, nebude mať toto opatrenie za následok presun, ktorý sa osobitne spája s dodávkou pohonných hmôt.V článku 19 ods. 2 smernice 2003/96/ES sa na tento druh opatrenia ustanovuje možnosť predĺženia maximálneho obdobia 6 rokov. Preto je vhodné udeliť toto povolenie na šesť rokov, t. j. na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2012.Bolo by vhodné, aby Francúzsko mohlo uvedenú presne stanovenú sadzbu, ktorá je predmetom tohto návrhu rozhodnutia, uplatňovať bez porušenia plynulosti vo vzťahu k právnym predpisom uplatniteľným do 1. januára 2007, v kontexte odchýlky uvedenej v článku 18 a v spojitosti s prílohou II k smernici. Preto by sa požadované povolenie malo udeliť s účinnosťou od 1. januára 2007.2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu-  Konzultácie so zainteresovanými stranamiNávrh sa vzťahuje na povolenie výnimky, ktorá sa týka iba Francúzska.-  Získanie a využitie expertízyNebolo potrebné využiť externý odborný posudok.-  Hodnotenie vplyvuNeuplatňuje sa.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU-  Zhrnutie navrhovaných opatreníKomisia navrhuje povoliť zníženie daní o jedno euro za jeden hektoliter do 31. decembra 2012, čím sa Francúzsku umožní uplatňovanie zníženej daňovej sadzby na bezolovnatý benzín používaný ako pohonná hmota a uvoľnený pre spotrebu v departementoch Korziky.-  Právny základČlánok 19 smernice Rady 2003/96/ES.-  Zásada subsidiarityTreba vziať na vedomie, že na oblasť nepriameho zdaňovania zahrnutú v článku 93 Zmluvy o ES sa nevzťahuje výlučná právomoc Spoločenstva v zmysle článku 5 Zmluvy o ES.Súbežné vykonávanie členskými štátmi ich právomocí v tejto oblasti je prísne ohraničené a obmedzené opatreniami na zosúladenie vnútroštátnych právnych predpisov prijatých Radou.V tomto prípade je iba Rada oprávnená udeliť členskému štátu povolenie na zavedenie ďalších oslobodení od daní alebo úľav na týchto daniach v zmysle článku 19 smernice 2003/96/ES tak, ako to stanovuje toto ustanovenie. Členské štáty nemôžu Radu nahradiť.Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity.-  Zásada proporcionalityNávrh je v súlade so zásadou proporcionality. Zníženie nákladov na bezolovnatý benzín o 1 EUR/hl je stále oveľa nižšie než znášané dodatočné náklady (o 4 až 7 EUR/hl).-  Výber nástrojovNavrhovaný(-) nástroj(-e): rozhodnutie Rady.Článkom 19 smernice 2003/96 sa ustanovuje iba tento druh opatrenia.4. Vplyv na rozpočetToto opatrenie nemá za následok finančné a správne zaťaženie Spoločenstva. Návrh preto nemá vplyv na rozpočet Spoločenstva.NávrhROZHODNUTIE RADY,ktorým sa Francúzsku povoľuje uplatňovať zníženú daňovú sadzbu na bezolovnatý benzín používaný ako pohonná hmota a uvoľnený na spotrebu v departementoch Korziky podľa článku 19 smernice 2003/96/ES(Iba znenie vo francúzskom jazyku je autentické.)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny[5], a najmä na jej článok 19 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:(1) Podľa článku 18 ods. 1 smernice 2003/96/ES v spojení s jej prílohou II sa Francúzsku udelilo povolenie na uplatňovanie zníženej daňovej sadzby na spotrebu na Korzike. Toto povolenie sa udelilo s platnosťou do 31. decembra 2006.(2) Francúzske orgány požiadali listom zo 16. októbra 2006 o povolenie uplatňovať v rámci energetickej dane zníženú sadzbu iba na bezolovnatý benzín používaný ako pohonná hmota, v súlade s postupom uplatňovaným v rámci uvedenej odchýlky, do uplynutia doby jej platnosti. Zníženie predstavuje 1 EUR za jeden hektoliter. Povolenie sa požadovalo na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2012. Na Korzike je dodávanie bezolovnatého benzínu spojené so značnými dodatočnými nákladmi v porovnaní s dodávaním na pevninu a konečné ceny sú o 4 až 7 EUR/hl vyššie než ceny uplatňované na pevnine .(3) Znížením dane z bezolovnatého benzínu, ktorej bremeno znášajú spotrebitelia na Korzike, sa znižuje rozdiel medzi týmito spotrebiteľmi a spotrebiteľmi na pevnine. Toto opatrenie preto spĺňa ciele regionálnej a kohéznej politiky.(4) Zníženie daní však nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na zohľadnenie dodatočných nákladov na dopravu a distribúciu, ktoré znášajú spotrebitelia na Korzike.(5) Konečná úroveň zdanenia je v súlade s minimálnou úrovňou zdanenia stanovenou smernicou 2003/96/ES, ktorá je v súčasnosti 359 EUR/1000 l (alebo 35,90 EUR/hl). Platí to aj vtedy, keď sa berie do úvahy povolenie udelené rozhodnutím Rady 2005/767/ES z 24. októbra 2005[6], ktorého účinky sa môžu kumulovať s účinkami tohto rozhodnutia.(6) Z hľadiska odľahlosti a ostrovného charakteru departementov, na ktoré sa vzťahuje, ako aj z hľadiska miernosti zníženia sadzby, ktorá je mimochodom stále oveľa vyššia ako minimálna úroveň zdanenia v Spoločenstve, nebude mať toto opatrenie za následok presun, ktorý sa osobitne spája s dodávkou pohonných hmôt(7) Opatrenie, ktorého sa týka žiadosť o povolenie, je preto prijateľné z hľadiska dobrého fungovania vnútorného trhu a nutnosti zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž a je zlučiteľné s politikami Spoločenstva v oblasti životného prostredia, energetiky a dopravy.(8) Preto by sa podľa ustanovení článku 19 ods. 2 smernice 2003/96/ES malo Francúzsku udeliť povolenie na uplatňovanie zníženej sadzby dane na bezolovnaté benzíny používané ako pohonná hmota a uvoľnené na spotrebu na Korzike, a to na obdobie do 31 decembra 2012.(9) Preto by sa malo zabezpečiť, aby Francúzsko mohlo uplatňovať uvedené presné zníženie daní, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, bez porušenia plynulosti vo vzťahu k právnym predpisom uplatniteľným do 1. januára 2007 v kontexte odchýlky uvedenej v článku 18 a v spojitosti s prílohou II k smernici 2003/96/ES. Preto je vhodné udeliť požadované povolenie s účinnosťou k 1. januáru 2007,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Francúzsku sa povoľuje uplatňovať zníženú daňovú sadzbu na bezolovnaté benzíny používané ako pohonná hmota a uvoľnené na spotrebu v departementoch Korziky.Zníženie nesmie vo vzťahu ku kontinentálnemu Francúzsku presiahnuť dodatočné náklady na dopravu, skladovanie a distribúciu, aby sa predišlo akejkoľvek nadmernej kompenzácii.Znížená sadzba musí byť v súlade s požiadavkami smernice 2003/96/ES, a najmä s minimálnymi sadzbami uvedenými v článku 7.Článok 2Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2007 a stráca účinnosť 31. decembra 2012.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. EÚ L 238, 31.10.2003, s. 51.[2] Opísaný rozdiel v nákladoch sa nepremieta v plnom rozsahu do konečnej ceny v čerpacej stanici, pretože DPH je na Korzike nižšia ako na pevnine.[3] Ú. v. EÚ L 290, 4.11.2005, s. 25.[4] Zníženie, ktoré sa má týmto návrhom povoliť, by sa mohlo automaticky uplatňovať bez toho, aby bolo potrebné osobitné rozhodnutie od územnej samosprávy Korziky, zatiaľ čo úprava na základe rozhodnutia 2005/767/ES by si takéto rozhodnutie vyžadovala.[5] Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2004/75/ES (Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 100).[6] Ú. v. EÚ L 290, 4.11.2005, s. 25.


				|

		52013PC0763

			Návrh VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa schvaľuje aktualizácia programu makroekonomických úprav Portugalska /* COM/2013/0763 final - 2013/0372 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Rada poskytla 17.
mája 2011 Portugalsku na jeho žiadosť finančnú pomoc (vykonávacie
rozhodnutie Rady 2011/344/EÚ) na podporu dôsledného programu ekonomických
reforiem, ktorého cieľom je obnoviť dôveru, umožniť návrat
hospodárstva k udržateľnému rastu a ochrániť finančnú
stabilitu v Portugalsku, eurozóne a EÚ.
V súlade s článkom 3 ods. 10
rozhodnutia 2011/344/EÚ Komisia spolu s Medzinárodným menovým fondom (MMF)
a v spolupráci s Európskou centrálnou bankou (ECB)
uskutočnila kombinované ôsme a deviate prehodnotenie s cieľom
posúdiť pokrok pri vykonávaní dohodnutých opatrení, ako aj ich
účinnosť a hospodársky a sociálny vplyv.
So zreteľom na získané informácie Komisia
predložila návrh [vložiť odkaz] na zmenu rozhodnutia 2011/344/EÚ.
V nadväznosti na nadobudnutie účinnosti
balíka dvoch právnych aktov [konkrétne nariadenia (EÚ) č. 472/2013] je
potrebné prijať ďalšie rozhodnutie, v ktorom sa zároveň
stanovuje, ako sa má upraviť podmienenosť politiky, o ktorú sa opiera
program makroekonomických úprav. Nariadenie (EÚ) č. 472/2013 sa
uplatňuje na existujúce programy makroekonomických úprav, ktoré v
čase nadobudnutia účinnosti uvedeného nariadenia už prebiehajú, v
dôsledku čoho sa vyžaduje, aby úpravy boli v súlade s postupom podľa
článku 7 ods. 5.
2013/0372 (NLE)
Návrh
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa schvaľuje aktualizácia
programu makroekonomických úprav Portugalska
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (EÚ) č. 472/2013 z 21. mája 2013 o sprísnení
hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi v
eurozóne, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti so svojou
finančnou stabilitou, alebo im takéto ťažkosti hrozia, a najmä na
jeho článok 7 ods. 5,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Nariadenie (EÚ) č.
472/2013 sa uplatňuje na členské štáty, ktoré sú v čase jeho
nadobudnutia účinnosti už príjemcami finančnej pomoci, vrátane tých,
ktoré prijímajú pomoc z európskeho finančného stabilizačného
mechanizmu (EFSM) a/alebo Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS).
(2)       V nariadení (EÚ) č.
472/2013 sa stanovujú pravidlá schvaľovania programu makroekonomických
úprav pre členské štáty, ktoré sú príjemcami takejto finančnej
pomoci, ktoré je potrebné skĺbiť s ustanoveniami nariadenia (EÚ)
č. 407/2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný
stabilizačný mechanizmus, v prípade, keď príslušný členský štát
prijíma pomoc zároveň z EFSM a iných zdrojov.
(3)       Portugalsku bola poskytnutá
finančná pomoc z EFSM, a to vykonávacím rozhodnutím 2011/344/EÚ o
poskytnutí finančnej pomoci Únie Portugalsku, aj z ENFS.
(4)       V snahe o konzistentnosť
by sa malo schválenie aktualizácie programu makroekonomických úprav Portugalska
na základe nariadenia (EÚ) č. 472/2013 vykonať odkazom na príslušné
ustanovenia vykonávacieho rozhodnutia 2011/344/EÚ.
(5)       V súlade
s článkom 3 ods. 10 rozhodnutia 2011/344/EÚ Komisia spolu s MMF
a v spolupráci s ECB uskutočnila kombinované ôsme a deviate
prehodnotenie s cieľom posúdiť pokrok, ktorý Portugalsko
dosiahlo pri vykonávaní dohodnutých opatrení, ako aj ich účinnosť
a hospodársky a sociálny vplyv. Z tohto prehodnotenia vyplynula
potreba vykonať v existujúcom programe makroekonomických úprav niektoré
zmeny.
(6)       Tieto zmeny sa uvádzajú v
rozhodnutí č. [vložiť odkaz], ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie
2011/344/EÚ,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Opatrenia uvedené v článku 3 ods. 7 až
ods. 9 vykonávacieho rozhodnutia 2011/344/EÚ, ktoré má Portugalsko prijať
ako súčasť svojho programu makroekonomických úprav, sa týmto
schvaľujú.
Článok 2
Toto rozhodnutie
je určené Portugalsku.
Článok 3
Toto rozhodnutie
sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda