               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 6. 2017
            COM(2017) 258 final
            2017/0104(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí Dohody o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcej sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Cieľom tohto návrhu rozhodnutia Rady je povoliť v súlade s článkom 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) uzavretie, v mene Únie, Dohody o spolupráci medzi Európskou úniou na jednej strane a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA)
                  1
                na strane druhej týkajúcej sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva. Dohoda je v súlade s nariadením (EÚ) č. 1285/2013, ktoré predstavuje základný akt pre európske programy satelitnej navigácie a ktorým sa v článku 29 stanovuje, že Únia môže v rámci programov Galileo a EGNOS uzatvárať dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.

               Európska únia a Afrika spolupracujú v oblasti satelitnej navigácie od prijatia akčného plánu na obdobie rokov 2011 – 2013 na realizáciu strategického partnerstva medzi Afrikou a EÚ na treťom samite Afrika – EÚ v Tripolise, ktorý sa konal v novembri 2010. Potreba spolupráce v tejto oblasti bola opätovne potvrdená v „pláne na obdobie rokov 2014 – 2017“, ktorý bol prijatý na samite Afrika – EÚ v apríli 2014.

               Štúdie poukázali na významné sociálno-ekonomické prínosy pre africký kontinent. Spolupráca bude prospešná aj pre európsky vesmírny priemysel, ktorý bude môcť pri rozvoji technológie, zavádzaní novej infraštruktúry a využívaní služieb v oblasti satelitnej navigácie ťažiť z trhu rozšíreného o Afriku
                  2
               .

               Rada pre konkurencieschopnosť poverila Komisiu 25. septembra 2014 na základe odporúčania Komisie [COM(2014)260] rokovať v mene Únie o medzinárodnej dohode s agentúrou ASECNA, ktorou sa stanovujú podmienky poskytovania služieb systému so satelitným rozšírením (SBAS) v Afrike na základe európskeho programu satelitnej navigácie EGNOS. Rokovania sa začali v marci 2015. Tieto rokovania viedli v apríli 2016 k návrhu dohody, ktorou sa stanovuje rámec pre spoluprácu potrebnú na zriadenie a využívanie samostatného systému SBAS založeného na európskom systéme EGNOS v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA. V súlade s mandátom, ktorý udelila Rada, dohoda zahŕňa technický pilier a týka sa aj otázky financovania a riadenia.

               Rada 21. novembra 2016 na základe návrhu Komisie z 12. septembra 2016 [COM(2016)574] prijala rozhodnutie (EÚ) 2016/2234
                  3
               , ktorým sa povolilo podpísanie dohody v mene Únie. Európska únia a ASECNA dohodu oficiálne podpísali 5. decembra 2016 v Bruseli.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky a s ďalšími politikami Únie

               Európske programy satelitnej navigácie sú kľúčovým prvkom politiky Európskej únie v oblasti dopravy, najmä v oblasti leteckej dopravy. Prispievajú k zvýšeniu bezpečnosti a plynulosti leteckých navigačných služieb, ktoré sa vďaka nim zároveň zlepšujú z hľadiska hospodárstva a životného prostredia. Získali aj medzinárodnú podporu, najmä vďaka dohodám o spolupráci s krajinami, ako sú Spojené štáty americké, Čína, Južná Kórea a Izrael.

               Vzhľadom na spoločné výhody pre Európu aj Afriku, pokiaľ ide o rozvoj služieb satelitnej navigácie na africkom kontinente, je aktívna spolupráca v tomto smere medzi Európskou úniou a Afrikou už niekoľko rokov predmetom mnohých politických iniciatív, ako napr.:

                  •
                        Vyhlásenie referenčnej skupiny o infraštruktúrach strategického partnerstva Afrika – EÚ na stretnutí kolégií Európskej komisie a Komisie Africkej únie (Addis Abeba, 25. – 26. februára 2016),

                  •
                        Plán (2014 – 2017) prijatý na štvrtom samite Afrika – EÚ (Brusel, 2. a 3. apríla 2014),

                  •
                        Spoločné vyhlásenie podnikov na 5. podnikateľskom fóre EÚ – Afrika (Brusel, 1. apríla 2014),

                  •
                        Spoločná pozícia prijatá na Konferencii ministrov dopravy Únie pre Stredozemie (Brusel, 14. novembra 2013),

                  •
                        Spoločné oznámenie Európskej rade, Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 8. marca 2011 „Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím“, KOM(2011) 200 v konečnom znení,

                  •
                        Oznámenie Komisie „Akčný plán pre aplikácie globálneho navigačného satelitného systému (GNSS)“, KOM(2010)308 v konečnom znení zo 14. júna 2010,

                  •
                        Závery zo stretnutia na vysokej úrovni s názvom: „Kozmický priestor pre afrických občanov“, ktoré usporiadalo belgické predsedníctvo EÚ 16. septembra 2010,

                  •
                        Uznesenie 7. Rady pre kozmický priestor: „Globálne výzvy: využitie európskych systémov pre kozmický priestor v plnej miere“ – Brusel, 25. novembra 2010,

                  •
                        Akčný plán na obdobie rokov 2011 – 2013 na realizáciu strategického partnerstva medzi Afrikou a EÚ, prijatý na treťom samite Afrika – EÚ (Tripolis, 29. a 30. novembra 2010),

                  •
                        Spoločné vyhlásenie podnikov na 4. podnikateľskom fóre EÚ – Afrika (Tripolis, 26. a 28. novembra 2010),

                  •
                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 24. júna 2009 – „Partnerstvo medzi Európskou úniou a Afrikou – Spojenie Afriky a Európy: Prehlbovanie spolupráce v oblasti dopravy“, KOM(2009)301 v konečnom znení z 24. júna 2009.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto návrhu je článok 172 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spojení s jej článkom 218 ods. 6.

               •Subsidiarita

                  Zásada subsidiarity sa v tomto prípade neuplatňuje, pretože európsky systém satelitnej navigácie patrí Európskej únii.

               •Proporcionalita

                  Ustanovenia dohody zodpovedajú sledovanému cieľu, ktorým je umožniť agentúre ASECNA vyvinúť jej vlastný systém so satelitným rozšírením na základe európskeho programu satelitnej navigácie EGNOS. Zodpovedajú aj záujmu Európskej únie vyvážať na africký kontinent know-how v oblasti satelitnej navigácie.

               •Výber nástroja

                  Na zriadenie záväzného rámca spolupráce je nutné uzavrieť medzinárodnú dohodu. V článku 29 nariadenia (EÚ) č. 1285/213 sa výslovne stanovuje možnosť uzatvárať v rámci programov Galileo a EGNOS dohody s medzinárodnými organizáciami.

               3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI

               Využívanie satelitných navigačných služieb založených na systémoch EGNOS v Afrike bolo predmetom sociálno-ekonomickej aj technickej analýzy. Výsledky tejto analýzy boli niekoľkokrát predložené a prerokované so zainteresovanými africkými krajinami počas seminárov, workshopov a medzinárodných fór, ako napr. Regionálna skupina pre plánovanie a realizáciu AFI (APIRG) v rámci Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO).

               V rámci Európskej únie Komisia pravidelne podávala ústne a písomné správy o postupe rokovaní osobitnému výboru ustanovenému Radou. Členské štáty Únie boli okrem toho informované o priebehu diskusií a mali možnosť zúčastniť sa na rokovaniach. Členské štáty Únie mali taktiež možnosť pred ukončením rokovaní predložiť pripomienky k návrhu dohody v rámci pracovnej skupiny Rady „pre dopravu – intermodálne otázky a siete“. Tieto pripomienky boli zohľadnené v konečnom znení dohody, ktorej podpísanie Rada povolila 21. novembra 2016.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Plánovaná dohoda nemá žiadny vplyv na rozpočet pridelený na európske programy satelitnej navigácie nariadením (EÚ) č. 1285/2013.

               Náklady na zriadenie a využívanie infraštruktúry, ktorá patrí agentúre ASECNA a je stanovená v dohode, budú financované z rozpočtu agentúry ASECNA, jej členskými štátmi alebo z príspevkov vo forme pôžičiek alebo grantov, krajín Európskej únie a medzinárodných finančných inštitúcií (Európska investičná banka, Africká rozvojová banka atď.).

               5.ĎALŠIE PRVKY

                  Dohodou sa stanovuje vytvorenie spoločného výboru pre jej správu a riadne uplatňovanie. Okrem toho sa v nej stanovuje využívanie rozhodcovského konania v sporoch medzi oboma zmluvnými stranami dohody.

               2017/0104 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí Dohody o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcej sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172 v spojení s článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 8,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)V súlade s rozhodnutím Rady (EÚ) 2016/2234 z 21. novembra 2016
                  4
                bola 5. decembra 2016 podpísaná Dohoda o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúca sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva, s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               (2)V rámci dohody sa aktívne napĺňa stratégia Európskej únie, ktorej cieľom je na základe európskych programov satelitnej navigácie na jednej strane rozvíjať používanie tejto technológie a poskytovať súvisiace služby v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA – najmä zriadením samostatnej služby systému so satelitným rozšírením (SBAS) pre agentúru ASECNA – a na druhej strane všeobecnejšie podporovať používanie satelitnej navigácie na africkom kontinente.

               (3)Dohoda by sa mala schváliť v mene Európskej únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Európskej únie schvaľuje Dohoda o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcej sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva.

               Znenie dohody je pripojené k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu splnomocnenú uložiť v mene Európskej únie schvaľovaciu listinu stanovenú v článku 36 dohody s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude touto dohodou viazaná.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […].

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        ASECNA je medzinárodná organizácia so sídlom v Dakare v Senegale, ktorej úlohou je zaistiť bezpečnosť leteckej prevádzky v prospech jej 18 členských štátov: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Stredoafrická republika, Čad, Komory, Kongo, Pobrežie Slonoviny, Gabon, Guinea-Bissau, Rovníková Guinea, Madagaskar, Mali, Mauritánia, Niger, Senegal, Togo a Francúzsko.

                     (2)
                  Sociálno-ekonomické prínosy pre celý africký kontinent, posúdené na základe analýzy nákladov a výnosov, predstavujú viac ako 4,8 miliardy EUR. Táto suma nezahŕňa prínosy v oblasti hospodárskeho rozvoja a regionálnej integrácie, ktoré sa nedali vyčísliť.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ L 337, 13.12.2016, s. 1.

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 337, 13.12.2016, s. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 6. 2017
            COM(2017) 258 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o uzavretí Dohody o spolupráci medzi Európskou úniou a Agentúrou pre bezpečnosť leteckej prevádzky v Afrike a na Madagaskare (ASECNA) týkajúcej sa rozvoja satelitnej navigácie a poskytovania súvisiacich služieb v oblasti pôsobnosti agentúry ASECNA v prospech civilného letectva

               DOHODA O SPOLUPRÁCI
                  MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU
                  A AGENTÚROU PRE BEZPEČNOSŤ LETECKEJ PREVÁDZKY V AFRIKE
                  A NA MADAGASKARE (ASECNA)
                  TÝKAJÚCA SA ROZVOJA SATELITNEJ NAVIGÁCIE
                  A POSKYTOVANIA SÚVISIACICH SLUŽIEB V OBLASTI PÔSOBNOSTI AGENTÚRY ASECNA V PROSPECH CIVILNÉHO LETECTVA

               EURÓPSKA ÚNIA,

               ďalej len „Únia“,

                  na jednej strane

               a

               AGENTÚRA PRE BEZPEČNOSŤ LETECKEJ PREVÁDZKY V AFRIKE A NA MADAGASKARE,

               ďalej len „ASECNA“,

                  na strane druhej,

               ďalej spolu len „zmluvné strany“,

               VZHĽADOM NA rastúci rozvoj aplikácií globálnych satelitných navigačných systémov v Únii, Afrike a iných regiónoch sveta, najmä v odvetví civilného letectva,

               KEĎŽE agentúra ASECNA je zodpovedná najmä za poskytovanie leteckých navigačných služieb vo vzdušnom priestore, ktorý jej bol zverený, za organizáciu tohto vzdušného priestoru, uverejňovanie leteckých informácií, predvídanie a poskytovanie informácií v oblasti leteckých meteorologických služieb,

               UZNÁVAJÚC význam programov satelitnej navigácie Únie, Galileo a Európskej geostacionárnej navigačnej prekrývacej služby (EGNOS), špeciálne navrhnutých pre civilné účely, výhody vyplývajúce z ich zavedenia a záujem ASECNA o služby satelitnej navigácie,

               UZNÁVAJÚC, že systém EGNOS, regionálna infraštruktúra zameraná na Európu, ktorá kontroluje a opravuje otvorené signály vysielané globálnymi systémami satelitnej navigácie, pričom ponúka najmä vyššiu presnosť a zahŕňa funkciu integrity, poskytuje služby prispôsobené predovšetkým potrebám civilného letectva,

               BERÚC DO ÚVAHY, že služby založené na technológii systému EGNOS by sa mohli technicky rozšíriť na celý africký kontinent dvojakým spôsobom; na jednej strane by mohli existovať synergie medzi pozemnými infraštruktúrami, za ktoré by zodpovedali zmluvné strany, a na druhej strane by sa mohli transpondéry systému EGNOS nainštalovať na satelity umiestnené na geostacionárnom orbite nad Afrikou,

               VZHĽADOM NA uznesenie Rady Únie pre kozmický priestor s názvom „Globálne výzvy: využitie európskych systémov pre kozmický priestor v plnej miere“ prijaté 25. novembra 2010, ktoré vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala s Komisiou Africkej únie s cieľom posilniť dostupné prostriedky a určiť podmienky, podľa ktorých by sa mohla v Afrike zaviesť infraštruktúra podobná infraštruktúre systému EGNOS,

               VZHĽADOM NA oznámenie Európskej komisie z 26. apríla 2007 o európskej vesmírnej politike, v ktorom sa kladie osobitný dôraz na spoluprácu medzi Európou a Afrikou v oblasti kozmického priestoru, a na oznámenie Komisie zo 4. apríla 2011 s názvom „Smerom k stratégii Európskej únie v oblasti kozmického priestoru v prospech občanov“, v ktorom sa zdôrazňuje ochota Únie poskytnúť africkým krajinám expertízu a infraštruktúry a posilniť spoluprácu s týmto svetadielom,

               VZHĽADOM NA uznesenie Výboru ministrov ASECNA č. 2005 CM 44 – 11 zo 7. júla 2005 o zavádzaní systémov satelitnej navigácie (GNSS) v ASECNA, v ktorom sa požaduje najmä podpora európskych inštitúcií pri zavádzaní systému Galileo alebo EGNOS pre prevádzkové potreby agentúry,

               VZHĽADOM NA uznesenie Správnej rady ASECNA č. 2011 AC 120 – 18 zo 7. júla 2011 o účinnom zapojení agentúry do zavádzania systému EGNOS/Galileo v oblasti Afriky a Indického oceánu, ktorým sa najmä generálny riaditeľ oprávňuje, aby aj naďalej na tento účel podnikal kroky adresované príslušným európskym inštitúciám,

               KEĎŽE v rámci vykonávania tohto uznesenia ASECNA vyvinula program SBAS-ASECNA na poskytovanie služieb SBAS založených na technológii systému EGNOS v oblasti pôsobnosti agentúry,

               BERÚC DO ÚVAHY, že dlhodobá spolupráca medzi Úniou a ASECNA v oblasti satelitnej navigácie patrí do všeobecného rámca strategického partnerstva medzi Úniou a Afrikou, keďže sa v pláne prijatom na štvrtom samite EÚ – Afrika, ktorý sa uskutočnil 2. a 3. apríla 2014 v Bruseli s cieľom stanoviť spoluprácu medzi oboma kontinentmi na obdobie rokov 2014 – 2017, stanovuje vyčlenenie trvalých a dostatočných ľudských a finančných zdrojov na zavádzanie infraštruktúr satelitnej navigácie založených na systéme EGNOS a zriadenie systémov riadenia a financovania v oblasti investičných a prevádzkových nákladov systému EGNOS v Afrike pre príslušné krajiny,

               KEĎŽE na základe tohto strategického partnerstva medzi Úniou a Afrikou už agentúra ASECNA a Únia spolupracujú v rámci programu podpory sektora leteckej dopravy a satelitných služieb v Afrike, financovaného z 10. Európskeho rozvojového fondu, a v rámci panafrického programu podpory systému EGNOS v Afrike, financovaného nástrojom rozvojovej spolupráce, najmä zriadením spoločného úradu pre riadenie programu (JPO) EGNOS-Afrika.

               VZHĽADOM NA spoločný záujem o dlhodobú spoluprácu medzi Úniou a ASECNA v oblasti vývoja satelitnej navigácie v prospech civilného letectva a želajúc si formálne nadviazať takúto spoluprácu,

               VZHĽADOM NA nutnosť zabezpečiť vysokú úroveň ochrany služieb satelitnej navigácie na územiach, ktoré patria zmluvným stranám,

               BERÚC DO ÚVAHY, že Únia vytvorila svoje vlastné agentúry na pomoc v určitých konkrétnych oblastiach, najmä Agentúru pre európsky GNSS pre európske programy satelitnej navigácie a Európsku agentúru pre bezpečnosť letectva v oblasti civilného letectva, a keďže prevádzka systému EGNOS v období rokov 2014 až 2021 sa stala predmetom dohody o delegovaní medzi Úniou a Agentúrou pre európsky GNSS,

               UZNÁVAJÚC, že v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 z 11. decembra 2013 o zriadení a využívaní európskych systémov satelitnej navigácie
                  1
                sa stanovuje, že Únia je vlastníkom všetkého hnuteľného a nehnuteľného majetku, ktorý sa vytvoril alebo vyvinul v rámci programov Galileo a EGNOS, že Únia môže uzatvárať dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami v rámci týchto programov a že náklady spojené s prípadným rozšírením pokrytia systému EGNOS mimo Európy by nemali byť financované z rozpočtových zdrojov pridelených na základe tohto nariadenia,

               VZHĽADOM NA nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 912/2010 z 22. septembra 2010 o zriadení Agentúry pre európsky GNSS
                  2
               ,

               UZNÁVAJÚC záujem koordinovať prístupy v oblasti normalizácie a certifikácie a všetky otázky týkajúce sa systémov a služieb satelitnej navigácie v rámci medzinárodných fór pre normalizáciu a certifikáciu, najmä s cieľom podporiť široké a inovatívne využitie služieb Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA ako celosvetovej normy satelitnej navigácie a časového riadenia v sektore civilného letectva,

               SA DOHODLI TAKTO:

               ČASŤ I

               VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

               ČLÁNOK 1

               Ciele

               1.
                     Cieľmi tejto dohody je rozvíjať satelitnú navigáciu a poskytovať súvisiace služby v oblasti pôsobnosti ASECNA v prospech civilného letectva tým, že jej bude umožnené využívať európske programy satelitnej navigácie.

               Táto dohoda patrí do rámca podpory služieb založených na týchto európskych programoch satelitnej navigácie na africkom kontinente.

               2.
                     Forma a podmienky spolupráce medzi zmluvné stranami na dosiahnutie cieľov uvedených v odseku 1 sa stanovujú v tejto dohode.

               ČLÁNOK 2

               Vymedzenie pojmov

               Na účely tejto dohody:

               (1)
                     „GNSS“ alebo „globálny systém satelitnej navigácie“ je infraštruktúra tvorená sústavou satelitov a sieťou pozemných stredísk a staníc, ktorá vysielaním rádiových signálov umožňuje poskytovať používateľom s vhodným prijímačom na celej zemeguli službu veľmi presného merania času a geolokalizácie;

               (2)
                     „európske systémy satelitnej navigácie“ sú globálny systém satelitnej navigácie vytvorený na základe programu Galileo a systém EGNOS, ktoré sú vlastníctvom Únie;

               (3)
                     „oblasť pôsobnosti ASECNA“ je zemepisná oblasť, v rámci ktorej ASECNA poskytuje letecké navigačné služby, či už ide o vzdušný priestor jej členských štátov alebo nie;

               (4)
                     „Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba“ (European Geostationary Navigation Overlay Service) alebo „EGNOS“ je regionálna infraštruktúra systému satelitnej navigácie, ktorá kontroluje a koriguje otvorené signály vysielané globálnymi systémami satelitnej navigácie, najmä GPS a Galileo, pričom umožňuje používateľom týchto globálnych systémov získať vyššiu výkonnosť z hľadiska presnosti a integrity. EGNOS zahŕňa pozemné stanice a niekoľko transpondérov nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch. Pozemné stanice tvoria inžinierske stredisko, strediská na kontrolu misie, stanice RIMS, stanice NLES, stredisko služieb a server EDAS. Regionálne pokrytie EGNOS sa prednostne vzťahuje na územie členských štátov Európskej únie, ktoré sa geograficky nachádzajú v Európe;

               (5)
                     „SBAS-ASECNA“ je systém satelitnej navigácie agentúry ASECNA, ktorý kontroluje a koriguje otvorené signály vysielané globálnymi systémami satelitnej navigácie, najmä GPS a Galileo, pričom umožňuje používateľom týchto globálnych systémov získať vyššiu výkonnosť najmä z hľadiska presnosti a integrity. SBAS-ASECNA je majetkom agentúry ASECNA. Zahŕňa pozemnú infraštruktúru a niekoľko transpondérov nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch. Pozemnú infraštruktúru tvoria najmä stanice RIMS, jedno alebo viaceré strediská na kontrolu misie a stanice NLES. Pokrytie SBAS-ASECNA sa prednostne vzťahuje na oblasť pôsobnosti ASECNA. Systémom SBAS-ASECNA sa rozumie jednak pôvodná verzia systému, ale aj všetky jej následné verzie, vrátane verzií s duálnou frekvenciou a multikonšteláciou. Zriadenie tohto systému zahŕňa najmä fázy vymedzenia a koncepcie, vývoja a zavádzania, ako aj akreditácie a certifikácie. Potom nasleduje fáza využívania;

               (6)
                     „oblasť pokrytia EGNOS“ alebo „oblasť pokrytia SBAS-ASECNA“ je oblasť, v ktorej je možné prijímať signály vysielané uvedeným systémom (napr. stopy geostacionárnych satelitov);

               (7)
                     „oblasť so službou SBAS-ASECNA“ je oblasť vo vnútri oblasti pokrytia SBAS-ASECNA, v ktorej systém SBAS-ASECNA poskytuje službu v súlade s požiadavkami vymedzenými agentúrou ASECNA a stanovenými v súvislosti s normami a odporúčanými postupmi ICAO (SARP), a kde zabezpečuje zodpovedajúce schválené operácie;

               (8)
                     „oblasť so službou SoL systému EGNOS“ je oblasť vo vnútri oblasti pokrytia EGNOS, v ktorej systém EGNOS poskytuje službu v súlade s normami a odporúčanými postupmi ICAO (SARP), a kde zabezpečuje zodpovedajúce schválené operácie;

               (9)
                     „stanice RIMS“ sú stanice patriace do systémov EGNOS alebo SBAS-ASECNA, ktorých úlohou je zbierať v reálnom čase geolokalizačné údaje zo signálov vysielaných globálnymi systémami satelitnej navigácie;

               (10)
                     „stanice NLES “ sú stanice patriace do systémov EGNOS alebo SBAS-ASECNA, ktoré zasielajú transpondérom nainštalovaným na geostacionárne satelity opravené údaje, ktoré umožňujú, aby prijímače signálov GNSS nachádzajúce sa v oblasti pokrytia jedného alebo druhého z týchto dvoch systémov vykonávali opravy prispôsobené ich geolocalizácii;

               (11)
                     „Galileo“ je autonómny civilný európsky globálny systém satelitnej navigácie a časového riadenia pod civilnou kontrolou, určený na poskytovanie služieb GNSS, ktorý navrhli a vyvinuli Únia, Európska vesmírna agentúra a ich príslušné členské štáty. Prevádzkovanie systému Galileo sa môže zveriť súkromnému subjektu. Systém Galileo je zameraný na poskytovanie služby s voľným prístupom, služby s komerčným zameraním, verejne regulovanej služby a služby na účely pátrania a záchrany, ako aj na prispievanie k službám monitorovania integrity, ktoré sú určené používateľom aplikácií na zabezpečenie ochrany života;

               (12)
                     „interoperabilita“ je schopnosť dvoch alebo viacerých systémov satelitnej navigácie a služieb, ktoré poskytujú, byť využívané spoločne, aby používateľovi ponúkli väčšiu kapacitu, než aká by sa dosiahla pri využití výlučne jedného systému;

               (13)
                     „duševné vlastníctvo“ je pojem vymedzený v článku 2 bode viii) Dohovoru o zriadení Svetovej organizácie duševného vlastníctva podpísaného 14. júla 1967 v Štokholme;

               (14)
                     „utajovaná skutočnosť“ sú informácie v akejkoľvek forme, ktoré si vyžadujú ochranu pred neoprávneným zverejnením, ktoré by mohlo v rôznej miere poškodiť základné záujmy zmluvných strán alebo jednotlivých členských štátov vrátane ich národnej bezpečnosti. Miera ich utajenia sa označuje stupňom utajenia. Zmluvné strany takúto skutočnosť utajujú v súlade s uplatniteľnými zákonmi a právnymi predpismi a chránia ju pred akoukoľvek stratou dôvernosti, integrity a dostupnosti.

               ČLÁNOK 3

               Zásady spolupráce

               Zmluvné strany uplatňujú pri spolupráci, na ktorú sa vzťahuje táto dohoda, tieto zásady:

               1.
                     vzájomný prospech založený na celkovej rovnováhe práv a povinností vrátane príspevkov a prístupu ku všetkým službám;

               2.
                     vzájomné príležitosti na zapojenie sa do spolupráce v rámci programov satelitnej navigácie Únie a ASECNA;

               3.
                     včasná výmena všetkých informácií užitočných z hľadiska vykonávania tejto dohody;

               4.
                     primeraná a účinná ochrana práv duševného vlastníctva.

               ČLÁNOK 4

               Agentúry Únie

               Únia môže poveriť Agentúru pre európsky GNSS alebo Európsku agentúru pre bezpečnosť letectva plnením všetkých alebo niektorých úloh stanovených v tejto dohode. V takom prípade zostáva zodpovedná voči ASECNA, pokiaľ ide o riadne a úplné plnenie povinností vyplývajúcich z tejto dohody.

               ČLÁNOK 5

               Vzťahy s tretími stranami

               Únia uľahčuje a podporuje všetky iniciatívy spolupráce alebo partnerstva medzi ASECNA a inými subjektmi zapojenými do európskych programov satelitnej navigácie, EGNOS a Galileo, najmä s Európskou vesmírnou agentúrou, za predpokladu, že uvedené iniciatívy môžu napomáhať rozvoju a poskytovaniu služieb satelitnej navigácie založených na týchto dvoch programoch zo strany ASECNA.

               ČASŤ II

               USTANOVENIA O SPOLUPRÁCI

               ČLÁNOK 6

               Činnosti v oblasti spolupráce

               1.
                     Činnosti v oblasti spolupráce stanovené v tejto dohode sa týkajú najmä zriadenia a využívania systému SBAS-ASECNA založeného na technológii systému EGNOS. Vzťahujú sa aj na využívanie systému zriadeného na základe programu Galileo v Afrike, na rádiové spektrum, normy, certifikáciu a medzinárodné organizácie, bezpečnostnú ochranu, výskum a rozvoj, ľudské zdroje, komunikáciu a zviditeľňovanie, výmeny pracovníkov a podporu služieb satelitnej navigácie na africkom kontinente.

               Zmluvné strany môžu tento zoznam činností upraviť v súlade s článkom 34 dohody.

               2.
                     Touto dohodou nie je dotknutá inštitucionálna autonómia Únie, pokiaľ ide o reguláciu európskych programov satelitnej navigácie, ani štruktúra vytvorená Úniou na účely využívania týchto programov. Dohoda nemá vplyv ani na regulačné opatrenia, ktorými sa vykonávajú záväzky v oblasti nešírenia, kontrola vývozu a kontrola nehmotných transferov technológie. Nie sú ňou dotknuté ani opatrenia vnútroštátnej bezpečnosti.

               3.
                     Táto dohoda nemá vplyv ani na inštitucionálnu autonómiu ASECNA.

               4.
                     S výhradou ich príslušných regulačných opatrení zmluvné strany v najväčšej možnej miere podporujú činnosti v oblasti spolupráce podľa tejto dohody.

               PODČASŤ I

               ČLÁNOK 7

               Zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA

               1.
                     Únia napomáha ASECNA pri zriaďovaní a využívaní systému SBAS-ASECNA. Okrem osobitných ustanovení stanovených v článkoch 8 až 16 sa vo všeobecnosti zaväzuje uľahčiť zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA, najmä tak, že agentúre ASECNA bezplatne poskytne všetky užitočné informácie, poradenstvo v oblasti riadenia programu, ako aj v technickej a organizačnej oblasti, a tým, že prispeje k vyhodnocovaniu a monitorovaniu programu SBAS-ASECNA.

               2.
                     Po vzájomnom prepojení systémov EGNOS a SBAS-ASECNA každá zmluvná strana zodpovedá za zmeny svojho vlastného systému a znáša s tým súvisiace investičné a prevádzkové náklady. Poskytne druhej zmluvnej strane nevyhnutné informácie a spolupracuje na zmenách systému, ktorý patrí tejto druhej strane. Zavedie sa proces zapojenia a monitorovania výkonnosti, ktorým sa stanovia príslušné povinnosti.

               ČLÁNOK 8

               Vymedzenie a koncepcia systému SBAS-ASECNA

               Únia pomáha agentúre ASECNA s vymedzením a koncepciou systému SBAS-ASECNA, najmä pokiaľ ide o štruktúru systému, rozmiestnenie pozemnej infraštruktúry a koncept operácií. V štúdiách uskutočnených na tento účel sa spresnia vzájomné prepojenia systémov SBAS-ASECNA a EGNOS.

               ČLÁNOK 9

               Rozvoj a zavádzanie staníc RIMS

               Únia pomáha agentúre ASECNA s rozvojom a zavádzaním staníc RIMS systému SBAS-ASECNA, najmä pokiaľ ide o vybavenie, prevádzkové postupy, kvalifikáciu prevádzkovateľov a validáciu rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry, okrem iného tak, že zavedie a overí požiadavky bezpečnostnej ochrany.

               S cieľom optimalizovať výkonnosť a oblasti so službami systémov EGNOS a SBAS-ASECNA, zmluvné strany skoordinujú inštaláciu svojich staníc RIMS, najmä v hraničných oblastiach spoločných pre obidva systémy, aby tieto stanice boli rovnomerne rozložené a fungovali synergicky vďaka výmene údajov vygenerovaných týmito stanicami RIMS pri dodržaní požiadaviek bezpečnosti a bezpečnostnej ochrany podľa pravidiel uplatniteľných na každú zmluvnú stranu.

               ČLÁNOK 10

               Rozvoj a zavádzanie kontrolných stredísk

               Únia pomáha agentúre ASECNA s rozvojom a zavádzaním kontrolných stredísk systému SBAS-ASECNA, najmä pokiaľ ide o vybavenie, prevádzkové postupy, kvalifikáciu prevádzkovateľov a validáciu rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry, okrem iného tak, že zavedie a overí požiadavky bezpečnostnej ochrany.

               ČLÁNOK 11

               Rozvoj a zavádzanie staníc NLES a transpondérov

               Únia pomáha agentúre ASECNA s rozvojom a zavádzaním služieb pre šírenie údajov z transpondérov systému SBAS-ASECNA nainštalovaných na geostacionárnych satelitoch a pozemných staniciach pre prenos súvisiacich údajov. Agentúre ASECNA pomáha aj pri postupoch a krokoch potrebných na získanie kódov PRN nevyhnutných na využívanie systému SBAS-ASECNA, pretože bez takýchto kódov by jeho využívanie nebolo možné.

               ČLÁNOK 12

               Akreditácia a certifikácia
                  systému SBAS-ASECNA

               Únia pomáha agentúre ASECNA na jej žiadosť:

               –
                     s certifikáciou systému SBAS-ASECNA;

               –
                     s akreditáciou bezpečnostnej ochrany systému SBAS-ASECNA vrátane rozmiestnenia pozemnej infraštruktúry;

               –
                     s certifikáciou služieb poskytovaných systémom SBAS-ASECNA.

               Únia môže tiež agentúre ASECNA na jej žiadosť pomáhať s vypracovaním metodiky a procesov zameraných na:

               –
                     schválenie postupov vzletu, letu a pristátia lietadiel spojených so systémom SBAS-ASECNA pred tým, než budú uverejnené v leteckej informačnej príručke;

               –
                     certifikáciu vybavenia umiestneného na palubu lietadiel a určeného na prijímanie a spracúvanie signálov satelitnej navigácie a akreditáciu prevádzkovateľov lietadiel a letových posádok.

               ČLÁNOK 13

               Využívanie systému SBAS-ASECNA

               1. Únia pomáha agentúre ASECNA s využívaním systému SBAS-ASECNA.

               Pokiaľ ide o prípravy na spustenie prevádzky, pomáha agentúre ASECNA najmä:

               –
                     so zavádzaním schémy riadenia poskytovania služieb,

               –
                     s prispôsobovaním prevádzkových postupov a dokumentácie odbornej prípravy systému EGNOS pre systém SBAS-ASECNA,

               –
                     so zavádzaním integrovaného systému riadenia zameraného na poskytovanie služieb, ktorý bude zahŕňať najmä otázky kvality, bezpečnosti, bezpečnostnej ochrany a životného prostredia,

               –
                     s analýzou a vykonávaním schém v oblasti subdodávateľských služieb,

               –
                     s odbornou prípravou prevádzkovateľov,

               –
                     s deklarovaním služieb.

               Únia pomáha agentúre ASECNA aj pri riešení prevádzkových problémov, ktoré sa vyskytli po deklarovaní služieb, najmä tak že sprístupní postupy a nástroje analýzy výkonnosti, poskytne podklady pre odbornú prípravu a zaistí prítomnosť pracovníkov v počiatočnom období.

               Únia poskytuje agentúre ASECNA podporu aj pri zavádzaní nových verzií prevádzkovaného systému.

               2. Zmluvné strany si navzájom pomáhajú s cieľom povzbudiť používateľov, aby prijali služby poskytované systémami EGNOS a SBAS-ASECNA, a podporiť rozvoj príslušných trhov.

               ČLÁNOK 14

               Oblasti so službami

               Vymedzenie oblasti so službami SoL systému EGNOS a oblasti so službami SBAS-ASECNA je predmetom dohody medzi zmluvnými stranami, aby sa vyhli akýmkoľvek ťažkostiam pri využívaní, najmä v oblasti interoperability a zodpovednosti. Zmluvné strany sa usilujú, aby v tejto súvislosti našli spoločné riešenia.

               V prípade, keď oblasť so službami SoL systému EGNOS pokrýva časť oblasti zodpovednosti agentúry ASECNA, alebo ak oblasť so službami SBAS-ASECNA pokrýva časť územia členských štátov Európskej únie, zavedie sa proces zapojenia a monitorovania výkonnosti, ktorým sa stanovia príslušné povinnosti.

               Ak oblasť so službami SoL systému EGNOS a oblasť so službami SBAS-ASECNA pokrývajú územie nachádzajúce sa mimo územia členských štátov Európskej únie a oblasti zodpovednosti agentúry ASECNA – alebo ak sa prekrývajú so systémom iným ako EGNOS a SBAS-ASECNA – zmluvné strany sa navzájom informujú a skoordinujú svoje kroky adresované orgánom príslušných území, aby sa zabezpečilo, že sa pre vzniknuté problémy, najmä v oblasti interoperability a zodpovednosti, nájdu spoločné riešenia.

               ČLÁNOK 15

               Verejné obstarávanie

               1.
                     Únia pomáha agentúre ASECNA na jej žiadosť pri príprave súťažných podkladov a analýze ponúk v rámci verejného obstarávania na zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA.

               2.
                     Bez toho, aby bol dotknutý článok XXIII Dohody o vládnom obstarávaní uzavretej v rámci Svetovej obchodnej organizácie (článok III revidovanej dohody), majú verejné orgány a podniky členských štátov Európskej únie právo zúčastňovať sa na verejných súťažiach súvisiacich so zriadením a využívaním systému SBAS-ASECNA, ak nenastane konflikt záujmov.

               3.
                     Nákupy súvisiace so zriadením a využívaním systémov EGNOS a SBAS-ASECNA môžu byť predmetom verejného obstarávania spoločného pre Úniu a agentúru ASECNA v závislosti od príslušných záujmov každej zo zmluvných strán, najmä v oblasti pozemných staníc a transpondérov.

               ČLÁNOK 16

               Práva duševného vlastníctva

               1.
                     Každá zmluvná strana bezplatne poskytne druhej strane všetky práva duševného vlastníctva na diela alebo vynálezy, ktoré vlastní a ktoré sú užitočné na zriadenie a využívanie systémov EGNOS a SBAS-ASECNA. Táto dohoda má platnosť licencie na využívanie týchto práv.

               Ak jedna zo zmluvných strán vytvorí alebo stanoví nové práva duševného vlastníctva založené na právach duševného vlastníctva, ktoré má k dispozícii od druhej zmluvnej strany, táto druhá strana získa vlastníctvo takto vytvorených alebo stanovených nových práv duševného vlastníctva a bezplatne poskytne licenciu na využívanie týchto nových práv zmluvnej strane, ktorá ich vytvorila alebo stanovila. Napriek tomu strana, ktorá je vlastníkom týchto nových práv, môže poskytnúť licenciu na ich využívanie tretím stranám iba s výslovným súhlasom druhej strany.

               Podmienky uplatňovania licencie uvedenej v prvom a druhom pododseku sú stanovené v odsekoch 2 a 3.

               2.
                     Licencia na využívanie práv uvedená v odseku 1 prvom pododseku je osobná, nevýlučná a neprenosná, bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia odseku 1 druhého pododseku. V závislosti od prípadu zahŕňa právo využívať, zabezpečiť využívanie, upraviť, reprodukovať a vyrábať výlučne na účely zriadenia a využívania systémov EGNOS a SBAS-ASECNA.

               Zmluvná strana nemôže sprístupniť ani predávať tretej strane žiadne práva duševného vlastníctva, ktoré jej boli poskytnuté druhou zmluvnou stranou podľa odseku 1 prvého pododseku, bez výslovného súhlasu tejto druhej strany, pokiaľ sa takéto sprístupnenie tretej strane neuskutoční v rámci verejného obstarávania alebo zmlúv uzavretých niektorou zo zmluvných strán na zriadenie a využívanie systému EGNOS, systému vytvoreného na základe programu Galileo a systému SBAS-ASECNA.

               3.
                     Každá zmluvná strana aktualizuje register práv duševného vlastníctva, ktorý sprístupní druhej zmluvnej strane podľa odseku 1 prvého pododseku. Druhej zmluvnej strane odovzdá kópiu tohto registra. V prípade každého poskytnutého práva duševného vlastníctva sa v registri spresní:

               –
                     predmet práva, ako napr. vynález, softvér, databáza atď.;

               –
                     povaha práva, ako napr. autorské právo, patent atď.;

               –
                     udelené právo na využívanie, ako napr. právo reprodukovať, prispôsobovať, vyrábať atď.;

               –
                     územie, pre ktoré sa právo poskytuje;

               –
                     trvanie poskytovania.

               4.
                     Každá zmluvná strana, ktorá udelí druhej zmluvnej strane licenciu na využívanie podľa odseku 1 prvého pododseku, ju môže vypovedať, ak zistí nedodržanie podmienok uplatňovania licencie stanovených v odsekoch 2 a 3.

               5.
                     Zmluvné strany poskytnú a zabezpečia náležitú a účinnú ochranu práv duševného vlastníctva v oblastiach a odvetviach dôležitých z hľadiska zriadenia a využívania systémov EGNOS a SBAS-ASECNA, a to v súlade s najprísnejšími medzinárodnými normami stanovenými v Dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) Svetovej obchodnej organizácie, vrátane účinných prostriedkov umožňujúcich presadzovanie takýchto noriem.

               PODČASŤ II

               INÉ ČINNOSTI

               ČLÁNOK 17

               Galileo

               1.
                     Zmluvné strany spolupracujú pri podporovaní a využívaní systému vytvoreného na základe programu Galileo na africkom kontinente, najmä v oblasti vývoja aplikácií a využívania služieb založených na tomto systéme, konkrétne v oblastiach určovania času, navigácie, dohľadu, pátrania a záchrany a pri zdôrazňovaní výhod aplikácií a služieb založených na tomto systéme.

               2.
                     ASECNA nepodnikne žiadne kroky ani iniciatívy, ktoré by mohli poškodiť záujmy Únie v oblasti práv duševného vlastníctva súvisiacich s programom Galileo.

               ČLÁNOK 18

               Rádiové frekvenčné spektrum

               1.
                     Zmluvné strany spolupracujú a vzájomne si pomáhajú, pokiaľ ide o rádiové frekvenčné spektrum spravované Medzinárodnou telekomunikačnou úniou (ďalej len „ITU“), najmä v záujme ochrany frekvenčných pásem spojených so službami satelitnej navigácie a leteckej komunikácie.

               2.
                     Zmluvné strany si vymieňajú informácie a vzájomne si pomáhajú v oblasti zdieľania a prideľovania frekvenčného spektra zo strany ITU. Podporujú a chránia prideľovanie primeraného frekvenčného spektra pre systém EGNOS a SBAS-ASECNA, ako aj pre systém vytvorený na základe programu Galileo s cieľom zabezpečiť dostupnosť služieb, ktoré tieto systémy ponúkajú v Únii a v Afrike.

               3.
                     V záujme ochrany rádiového frekvenčného spektra prideleného pre satelitnú navigáciu pred rušením, napr. úmyselnými či neúmyselnými interferenciami a prekrývaním, sa zmluvné strany usilujú zistiť zdroje rušenia a hľadajú vzájomne prijateľné riešenia.

               4.
                     Žiadne ustanovenie tejto dohody nemožno vykladať odchylne od platných predpisov ITU, najmä od predpisov týkajúcich sa rádiokomunikačného poriadku ITU.

               ČLÁNOK 19

               Normy, certifikácia
                  a medzinárodné organizácie

               1.
                     Zmluvné strany sa usilujú prijať spoločný prístup v oblasti normalizácie a vo všetkých otázkach týkajúcich sa systémov satelitnej navigácie, ktorými sa zaoberajú medzinárodné organizácie a združenia, najmä Medzinárodná organizácia civilného letectva, združenie „Radio Technical Commission for aeronautics“ (rádiotechnická komisia pre letectvo) a Európska organizácia pre zariadenia civilného letectva („EUROCAE“) a združenia alebo zoskupenia pôsobiace v oblasti normalizácie.

               2.
                     Zmluvné strany spoločne podporujú vývoj noriem satelitnej navigácie v rámci medzinárodných organizácií, najmä noriem a odporúčaných postupov ICAO (SARP) a špecifikácie minimálnej prevádzkovej výkonnosti (MOPS) rádiotechnickej komisie pre letectvo a Európskej organizácie pre zariadenia civilného letectva. Spoločne v tomto rámci podporujú uznanie noriem Galileo, EGNOS a SBAS-ASECNA týmito medzinárodnými organizáciami a snažia sa propagovať ich uplatňovanie na celom svete s dôrazom na interoperabilitu s inými systémami satelitnej navigácie.

               ČLÁNOK 20

               Bezpečnostná ochrana

               S cieľom ochrániť európsky systém satelitnej navigácie a systém SBAS-ASECNA pred hrozbami a zlomyseľnými činmi, akými sú napríklad úmyselné rušenie a prekrývanie, zmluvné strany prijmú všetky uskutočniteľné opatrenia, najmä v oblasti kontroly a nešírenia technológií, na zabezpečenie kontinuity, bezpečnostnej ochrany a bezpečnosti služieb satelitnej navigácie a infraštruktúry, ako aj príslušného základného majetku, bez toho, aby bol dotknutý článok 6 ods. 2.

               ČLÁNOK 21

               Výskum a vývoj

               Zmluvné strany sa usilujú viesť spoločné činnosti výskumu a vývoja v oblasti satelitnej navigácie, najmä s cieľom vytvoriť a plánovať budúci technologický vývoj systémov satelitnej navigácie.

               Každá zmluvná strana podporuje účasť druhej zmluvnej strany na svojich vlastných programoch výskumu a vývoja.

               Únia uľahčuje agentúre ASECNA prístup k finančným prostriedkom svojich rámcových programov v oblasti výskumu a vývoja.

               ČLÁNOK 22

               Ľudské zdroje

               Na základe vlastných skúseností Únia poskytuje agentúre ASECNA všetky informácie, ktoré sú užitočné z hľadiska riadenia ľudských zdrojov potrebných na vykonávanie programu SBAS-ASECNA.

               Únia napomáha agentúre ASECNA pri vytváraní pracovných miest a pri rozvíjaní spôsobilostí potrebných na zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA.

               Únia podporuje všetky iniciatívy spolupráce a partnerstva medzi ASECNA a subjektmi zapojenými do budovania kapacít v oblastiach týkajúcich sa európskych programov satelitnej navigácie. Uľahčuje agentúre ASECNA aj prístup k finančným prostriedkom svojich európskych programov odbornej prípravy.

               Môžu sa uskutočniť spoločné činnosti odbornej prípravy s cieľom uspokojiť potreby týkajúce sa zriadenia a využívania systémov EGNOS, SBAS-ASECNA vytvorených na základe programu Galileo a potreby týkajúce sa prípravy ich technologického vývoja.

               ČLÁNOK 23

               Komunikácia a zviditeľňovanie

               Zmluvné strany sa usilujú uskutočňovať spoločné činnosti komunikácie a propagácie svojich príslušných programov satelitnej navigácie.

               Únia pomáha agentúre ASECNA pri vymedzovaní a vykonávaní komunikačných stratégií adresovaných jednak subjektom, ktorých sa týka zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA, ako aj širokej verejnosti.

               ČLÁNOK 24

               Výmena zamestnancov

               Zmluvné strany si v rámci spolupráce stanovenej podľa tejto dohody vymieňajú zamestnancov.

               ČLÁNOK 25

               Podpora satelitnej navigácie na africkom kontinente

               Zmluvné strany si navzájom pomáhajú pri podpore satelitnej navigácie na africkom kontinente a vždy, keď je to potrebné, sa dohodnú na spoločných krokoch, ktoré sa majú podniknúť v tejto oblasti. Podporujú najmä iniciatívy, ktorými by sa by mohlo podporiť prijatie satelitnej navigácie používateľmi a rozvoj trhov spojených s touto technológiou.

                ČASŤ III

               FINANČNÉ USTANOVENIA

               ČLÁNOK 26

               Financovanie

               1.
                     ASECNA financuje zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA zo svojich vlastných zdrojov, z pomoci alebo dotácií, najmä z tých, ktoré sú uvedené v odseku 3, z pôžičiek, ktoré jej poskytli finančné inštitúcie, alebo akýmkoľvek iným spôsobom financovania s výhradou ustanovení odseku 2.

               2.
                     Zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA nemožno v žiadnom prípade financovať z rozpočtových príspevkov určených pre európske systémy satelitnej navigácie uvedených v kapitole II nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1285/2013 z 11. decembra 2013.

               3.
                     Pokiaľ ide o zriadenie a využívanie systému SBAS-ASECNA, Únia uľahčuje agentúre ASECNA prístup k svojim finančným prostriedkom určeným na spoluprácu a rozvoj, ktoré môže využiť či už na prebiehajúce alebo na budúce programy. Medzi prebiehajúce programy patrí celoafrický program podľa článku 9 a prílohy III k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce na obdobie 2014 – 2020, a programy trustového fondu EÚ – Afrika pre infraštruktúru stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 13. júla 2006 – Spájanie Afriky: Partnerstvo medzi EÚ a Afrikou v oblasti infraštruktúry – KOM(2006) 376 v konečnom znení.

               ČASŤ IV

               ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

               ČLÁNOK 27

               Právna zodpovednosť

               1.
                     Keďže ASECNA nevlastní európske systémy satelitnej navigácie, neznáša žiadnu zodpovednosť vyplývajúcu z vlastníctva týchto systémov.

               Keďže Únia nevlastní systém SBAS-ASECNA, neznáša žiadnu zodpovednosť vyplývajúcu z vlastníctva tohto systému.

               2.
                     Žiadna zo zmluvných strán nemôže niesť zodpovednosť za škody, ktoré vznikli tým, že druhá zmluvná strana využívala technológie uvedené v tejto dohode, ani nezaručuje ich správne fungovanie.

               ČLÁNOK 28

               Výmena utajovaných skutočností

               Zmluvné strany pristúpia k výmene utajovaných skutočností, len ak uzavreli dohodu na tento účel. Usilujú sa zaviesť úplný a ucelený právny rámec umožňujúci uzatvorenie takejto dohody.

               ČLÁNOK 29

               Spoločný výbor

               1.
                     Týmto sa zriaďuje spoločný výbor s názvom „Výbor EÚ/ASECNA pre GNSS“. Výbor pozostáva zo zástupcov zmluvných strán a je zodpovedný za správu a riadne uplatňovanie tejto dohody. Na tento účel prijíma rozhodnutia v prípadoch stanovených v tejto dohode, pričom zmluvné strany tieto rozhodnutia vykonávajú v súlade so svojimi vlastnými pravidlami. Spoločný výbor rozhoduje na základe vzájomnej dohody. Spoločný výbor vydáva aj odporúčania v otázkach, v ktorých nemá rozhodovaciu právomoc.

               Spoločný výbor vymedzuje podmienky a podrobné pravidlá, ktoré nie sú špecifikované v tejto dohode.

               2.
                     Spoločný výbor prijme svoj rokovací poriadok, ktorý bude okrem iného obsahovať ustanovenia a podrobné pravidlá o zvolávaní zasadnutí, vymenovaní predsedu, stanovení funkčného obdobia predsedu a kontaktoch medzi zmluvnými stranami.

               3.
                     Spoločný výbor sa schádza podľa potreby. Únia alebo ASECNA môžu požiadať o zvolanie zasadnutia. V prípade predloženia žiadosti spoločný výbor zasadne do 15 dní.

               4.
                     Spoločný výbor môže rozhodnúť o zriadení takých pracovných alebo expertných skupín, aké uzná za vhodné na pomoc pri plnení svojich úloh.

               5.
                     Spoločný výbor môže rozhodnúť o zmene prílohy I.

               ČLÁNOK 30

               Konzultácie

               1.
                     V záujme zabezpečenia riadneho vykonávania tejto dohody si zmluvné strany pravidelne vymieňajú informácie a na žiadosť jednej z nich zasadajú v rámci spoločného výboru.

               2.
                     Zmluvné strany sa na žiadosť jednej z nich bezodkladne poradia v prípade akejkoľvek otázky týkajúcej sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody.

               3.
                     Zmluvné strany sa pravidelne navzájom informujú a vzájomne si odovzdávajú poznatky o riadení a vývoji svojich vlastných programov satelitnej navigácie. Pokiaľ jedna zmluvná strana zamýšľa prijať rozhodnutie, ktoré by mohlo mať vplyv na systémy satelitnej navigácie druhej zmluvnej strany, vopred s touto druhou stranou vedie konzultácie s cieľom vydať nezáväzné stanovisko. Pokiaľ tomu požiadavky na zachovanie dôvernosti stanovené podľa pravidiel platných pre zmluvné strany nebránia, každá zmluvná strana akceptuje účasť zástupcu druhej strany v úlohe pozorovateľa v rámci svojich vlastných pracovných skupín, riadiacich orgánov a výborov.

               ČLÁNOK 31

               Ochranné opatrenia

               1.
                     Každá zmluvná strana môže po porade v rámci spoločného výboru prijať potrebné ochranné opatrenia vrátane pozastavenia jednej alebo viacerých činností spolupráce, ak sa domnieva, že zmluvné strany už nezabezpečujú rovnakú mieru kontroly vývozu alebo bezpečnostnej ochrany. Ak môže byť riadne fungovanie európskych systémov satelitnej navigácie alebo systému SBAS-ASECNA ohrozené akýmkoľvek omeškaním, môžu sa prijať predbežné ochranné opatrenia bez predchádzajúcej konzultácie pod podmienkou, že sa konzultácie uskutočnia ihneď po prijatí uvedených opatrení.

               2.
                     Rozsah a trvanie opatrení uvedených v odseku 1 sa obmedzia na to, čo je nevyhnutné na nápravu situácie a zabezpečenie spravodlivej rovnováhy medzi právami a povinnosťami vyplývajúcimi z tejto dohody. Druhá zmluvná strana môže požiadať spoločný výbor, aby uskutočnil konzultácie o primeranosti týchto opatrení. Ak tento spor nie je možné vyriešiť v priebehu šiestich mesiacov, môže ho ktorákoľvek zmluvná strana predložiť na záväzné rozhodcovské konanie v súlade s postupom stanoveným v prílohe I. V tomto rámci sa nesmie riešiť žiadna otázka výkladu ustanovení tejto dohody, ktoré sú zhodné s príslušnými ustanoveniami právnych predpisov Únie.

               ČLÁNOK 32

               Riešenie sporov

               Bez toho, aby bol dotknutý článok 31, sa všetky spory týkajúce sa výkladu tejto dohody alebo jej uplatňovania riešia konzultáciou v rámci spoločného výboru.

               Pokiaľ sa spor nevyrieši v lehote troch mesiacov odo dňa, keď bol postúpený spoločnému výboru, uplatní sa rozhodcovské konanie stanovené v prílohe I.

               ČLÁNOK 33

               Prílohy

               Prílohy k tejto dohode tvoria jej neoddeliteľnú súčasť.

               ČLÁNOK 34

               Dodatky

               Túto dohodu možno kedykoľvek meniť a rozšíriť dodatkom podpísaným zmluvnými stranami v súlade s ich vlastnými vnútornými postupmi.

               ČLÁNOK 35

               Vypovedanie dohody

               1.
                     Únia alebo ASECNA môžu túto dohodu vypovedať oznámením svojho rozhodnutia druhej zmluvnej strane. Platnosť tejto dohody sa skončí šesť mesiacov odo dňa prijatia takéhoto oznámenia.

               2.
                     Vypovedanie tejto dohody nemá vplyv na platnosť ani trvanie prípadných vecných ustanovení dohodnutých v rámci vykonávania tejto dohody. Nie sú ním dotknuté ani osobitné práva a povinnosti v oblasti duševného vlastníctva stanovené v rámci uvedenej dohody, pričom zmluvná strana, ktoré poskytla druhej zmluvnej strane licenciu na využívanie, si aj po vypovedaní dohody zachováva právo ju ukončiť, ak zistí nedodržanie podmienok uplatňovania tejto licencie.

               3.
                     V prípade vypovedania tejto dohody predloží spoločný výbor návrh, aby zmluvným stranám umožnil vyriešiť všetky nedoriešené otázky vrátane finančných dôsledkov, pričom sa prípadne zohľadní zásada pro rata temporis.

               ČLÁNOK 36

               Nadobudnutie platnosti

               1.
                     Túto dohodu schvália zmluvné strany v súlade so svojimi vlastnými vnútornými postupmi. Táto dohoda nadobúda platnosť prvým dňom prvého mesiaca nasledujúceho po dátume jej podpisu tou zmluvnou stranou, ktorá tak urobí ako posledná.

               2.
                     Táto dohoda vyhotovená v dvoch vyhotoveniach iba vo francúzskom jazyku sa uzatvára na dobu neurčitú.

                  Za Európsku úniu

                  Za ASECNA

               PRÍLOHA I

               ROZHODCOVSKÉ KONANIE

               Ak sa spor predloží na rozhodcovské konanie, určia sa traja rozhodcovia, pokiaľ sa zmluvné strany nerozhodnú inak.

               Každá zmluvná strana vymenuje jedného rozhodcu v lehote tridsiatich dní od zistenia nezhody v spoločnom výbore.

               Takto vymenovaní dvaja rozhodcovia vymenujú na základe spoločnej dohody jedného predsedajúceho rozhodcu, ktorý nie je štátnym príslušníkom zmluvných strán. Ak sa pri menovaní predsedajúceho rozhodcu títo dvaja rozhodcovia vybraní zmluvnými stranami nedohodnú do dvoch mesiacov odo dňa vymenovania posledného z nich, vyberú predsedajúceho rozhodcu zo zoznamu siedmich osôb vypracovaného spoločným výborom. Spoločný výbor vyhotovuje a aktualizuje tento zoznam v súlade so svojím rokovacím poriadkom.

               Pokiaľ sa zmluvné strany nerozhodnú inak, rozhodcovský súd prijme svoj rokovací poriadok. Rozhodnutia prijíma väčšinou hlasov.

               ________________

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 276, 20.10.2010, s. 11.


				|

		52013PC0607

			Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa mení rozhodnutie 2007/198/Euratom, ktorým sa zriaďuje Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy a ktorým sa mu udeľujú výhody /* COM/2013/0607 final - 2013/0295 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Týmto rozhodnutím Rady sa mení rozhodnutie
Rady (2007/198/Euratom) z 27. marca 2007, ktorým sa zriaďuje Európsky
spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy a ktorým sa mu
udeľujú výhody, s cieľom poskytnúť základ pre financovanie činností tohto
spoločného podniku (ďalej len „spoločný podnik Fusion for Energy“)
v období 2014 – 2020 podľa Zmluvy o Euratome.
V marci 2010 sa náklady na fázu výstavby
spoločného podniku Fusion for Energy (náklady len pokiaľ ide o Európu) na
obdobie rokov 2007 – 2020 odhadovali na 7,2 miliardy EUR (v cenách
z roku 2008). V júli 2010 Rada európsky príspevok na túto fázu obmedzila
na 6,6 miliardy EUR (v cenách z roku 2008) Vo februári 2013 Európska
rada v nariadení o viacročnom finančnom rámci na obdobie
2014 – 2020 stanovila maximálnu hranicu záväzkov Euratomu
v prospech projektu ITER na 2 707 miliónov EUR (v cenách z roku
2011).
V rámci siedmeho rámcového programu sa
príspevok Euratomu poskytoval prostredníctvom programu Spoločenstva v oblasti
výskumu a odbornej prípravy prijatého na základe článku 7 Zmluvy o Euratome.
Tento spôsob financovania vyžadoval splnenie celého radu požiadaviek, pokiaľ
ide o účasť, pravidlá, plánovanie, sledovanie a hodnotenie, ktoré sú
špecifické pre výskumné programy. Vzhľadom na úlohu a právomoci, ktoré
boli spoločnému podniku Fusion for Energy zverené v jeho stanovách, sú
tieto požiadavky teraz už nadbytočné.
Na rozdiel od opatrení prijatých v rámci
siedmeho rámcového programu nie je tento návrh koncipovaný ako výskumný program
podľa článku 7 Zmluvy o Euratome. Namiesto toho sa zakladá na
článku 47 a týka sa účasti Euratomu na financovaní spoločného
podniku.
Vďaka tejto zmene by bolo možné zabezpečiť
prevod finančných prostriedkov z Komisie do spoločného podniku Fusion for
Energy na účely európskeho príspevku na projekt ITER bez toho, aby bolo nutné
splniť uvedené požiadavky špecifické pre výskumné programy. To však nebráni
tomu, aby, najmä v prípade dodatočných nákladov, členovia spoločného
podniku okrem Euratomu neposkytovali dobrovoľné príspevky, ako sa uvádza v
článku 12 ods. 1 písm. c) stanov spoločného podniku.
Táto zmena umožňuje zaistiť financovanie
projektu počas budúceho viacročného finančného rámca. Prevod finančných
prostriedkov bude mať tú výhodu, že projekt už nebude obmedzený na obdobie
piatich rokov, ako sa stanovuje v článku 7 Zmluvy o Euratome pre
programy výskumu a odborného vzdelávania. Zosúladí sa s obdobím, na
ktoré sa vzťahuje viacročný finančný rámec, a bude trvať sedem rokov.
Podľa dohody o ITER sa ráta s počiatočnou dĺžkou trvania tohto
projektu 35 rokov (t. j. do roku 2041). Preto budú v záujme
pokračovania financovania príspevku Euratomu na tento projekt potrebné následné
rozhodnutia Rady.
Činnosťami, ktoré by sa mali financovať podľa
tohto rozhodnutia, sa podporuje vykonanie plánu na výrobu elektriny
z jadrovej syntézy do roku 2050, ktorý prijali členovia Európskej dohody o
rozvoji v oblasti jadrovej syntézy (European Fusion Development
Agreement – EFDA) v novembri 2012. Toto rozhodnutie samo o sebe
umožní synergie a komplementaritu s výskumnými činnosťami v oblasti
jadrovej syntézy financované podľa nariadenia Rady XXX [výskumný a vzdelávací
program Euratomu].
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU
Tento návrh v plnej miere zohľadňuje reakcie
na rozsiahlu verejnú konzultáciu na základe zelenej knihy s názvom „Od výziev
k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania
výskumu a inovácií EÚ“[1]
v rámci prípravy výskumného a vzdelávacieho programu Euratomu (2014 –
2018), ktorý prispieva k rámcovému programu pre výskum a inovácie –
Horizont 2020.
ITER bol zahrnutý do tejto konzultácie a do interných a externých
hodnotení na účely vypracovania posúdenia vplyvu. Z
tohto posúdenia vplyvu vyplynulo, že prínosom projektu ITER, ktorý vyvažuje
vedecké, technické a finančné riziká, je z dlhodobého hľadiska komerčné
využitie energie jadrovej syntézy a z krátkodobého hľadiska konkurenčné výhody
pre priemysel.
Na základe rozhodnutia Európskej rady
z 8. februára 2013 zaručí tento návrh kontinuitu projektu, najmä vo
vzťahu k našim medzinárodným partnerom a zabezpečí financovanie
projektu ITER po celé obdobie trvania budúceho viacročného finančného rámca.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právnym základom tohto
rozhodnutia Rady je článok 47 Zmluvy o Euratome. Toto rozhodnutie
predstavuje základný akt na obdobie spadajúce do pôsobnosti viacročného
finančného rámca a bude základom na prijatie rozhodnutí o financovaní, ktoré
Komisia prijíma každý rok. Rozhodnutia Komisie umožnia prevod finančných
prostriedkov do spoločného podniku Fusion for Energy v období rokov
2014 – 2020. Tento návrh nahradí návrh rozhodnutia Rady o prijatí
doplnkového výskumného programu pre projekt ITER[2]
(2014 – 2018), ktorý Komisia prijala 21. decembra 2011.
V súčasnosti sa prerokúva
zmena stanov spoločného podniku Fusion for Energy, najmä s cieľom udeliť
Chorvátsku hlasovacie práva po jeho pristúpení k Euratomu 1. júla
2013. Taktiež dôjde k zmene článku 12 ods. 1 písm. a)[3] s cieľom
rozšíriť možnosti financovania z prostriedkov všeobecného rozpočtu
Európskej únie.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
V legislatívnom finančnom
výkaze pripojenom k tomuto návrhu rozhodnutia Rady sa stanovuje vplyv na
rozpočet a potrebné ľudské a správne zdroje potrebné na jeho
vykonanie.
2013/0295 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa mení rozhodnutie 2007/198/Euratom,
ktorým sa zriaďuje Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej
syntézy a ktorým sa mu udeľujú výhody
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 47 ods. 3
a 4,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Rozhodnutím Rady
2007/198/Euratom[4]
sa zriadil Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej
syntézy (ďalej len „spoločný podnik“), aby Európske spoločenstvo pre atómovú
energiu (ďalej len „Euratom“) mohlo poskytovať príspevok Medzinárodnej
organizácii ITER pre energiu jadrovej syntézy a na činnosti v rámci širšieho
prístupu s Japonskom, ako aj na prípravu a koordináciu programu
činností v súvislosti s prípravou výstavby demonštračného reaktora pre
jadrovú syntézu a súvisiacich zariadení.
(2)       V rozhodnutí 2007/198/Euratom
sa stanovuje referenčná finančná suma, ktorá sa považuje za potrebnú pre
spoločný podnik, spolu s orientačnou celkovou výškou príspevku Euratomu
k tejto sume, ktorý by sa mal uvoľniť prostredníctvom programov
Spoločenstva v oblasti výskumu a odbornej prípravy prijatými
v súlade s článkom 7 zmluvy.
(3)       Zdroje, ktoré sa považovali
za potrebné pre spoločný podnik vo fáze výstavby projektu ITER, ktorá pripadá
na obdobie 2007 – 2020, dosahovali v marci 2010 sumu
7 200 000 000 EUR (v cenách z roku 2008). V júli
2010 Rada Európskej únie túto sumu obmedzila na
6 600 000 000 EUR (v cenách z roku 2008).
(4)       Európsky parlament
a Rada stanovili maximálnu úroveň záväzkov Euratomu v súvislosti
s ITER vo viacročnom finančnom rámci na obdobie rokov
2014 – 2020 na 2 707 000 000 EUR (v cenách z
roku 2011).
(5)       Rozhodnutie 2007/198/Euratom
je potrebné zmeniť, aby bolo možné financovať činnosti spoločného podniku
v období rokov 2014 – 2020 zo všeobecného rozpočtu Európskej
únie, a nie prostredníctvom programov Euratomu pre výskum a odborné
vzdelávanie.
(6)       Tretie krajiny, ktoré
uzavreli s Euratomom dohodu o spolupráci v oblasti výskumu jadrovej
energie vrátane riadenej jadrovej syntézy, ktorou pridružili svoje príslušné
výskumné programy k programom Euratomu, majú prispievať k financovaniu
činností spoločného podniku. Ich príspevky by sa mali stanoviť v príslušnej
dohode o spolupráci s Euratomom.
(7)       Je taktiež vhodné
aktualizovať rozhodnutie 2007/198/Euratom, pokiaľ ide o ustanovenia
o ochrane finančných záujmov Únie.
(8)       Je vhodné informovať Radu a
Európsky parlament o vykonávaní rozhodnutia 2007/198/Euratom na základe
informácií, ktoré poskytuje spoločný podnik.
(9)       Rozhodnutie 2007/198/Euratom
by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Rozhodnutie 2007/198/Euratom sa mení takto:
1. V článku 4 ods. 2 sa dopĺňa
tento pododsek:
„Príspevok tretích krajín, ktoré uzavreli s
Euratomom dohodu o spolupráci v oblasti výskumu jadrovej energie vrátane
riadenej jadrovej syntézy, ktorou pridružili svoje príslušné výskumné programy
k programom Euratomu, sa určuje v príslušnej dohode o spolupráci s
Euratomom.“
2. V článku 4 sa odsek 3 nahrádza takto:
„3.     Príspevok Euratomu do spoločného podniku
v období rokov 2014 – 2020 sa stanovuje na 2 915 015
000 EUR (v súčasných hodnotách).“
3. V článku 4 sa vypúšťa odsek 4.
4. Vkladá sa tento článok 5a:
„Článok 5a
Ochrana finančných záujmov
únie
1.       Komisia prijme príslušné opatrenia na
zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto
rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie prostredníctvom uplatňovania
preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným
protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených
súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných,
primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2.       Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor
audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a kontrol na mieste a
inšpekcií audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov, subdodávateľov a
tretích strán, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Euratomu na základe
tohto rozhodnutia.
3.       Európsky úrad pre boj proti podvodom
(ďalej len „OLAF“) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol na mieste a
inšpekcií, a to v súlade s ustanoveniami a postupmi podľa
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999* a nariadenia
Rady (Euratom, ES) č. 2185/96** na účely zistenia, či v súvislosti
s dohodou, rozhodnutím alebo zmluvou financovanou podľa tohto rozhodnutia
nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu
poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 2 a prvý
pododsek tohto odseku platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a
medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody a rozhodnutia vyplývajúce
z uplatňovania tohto rozhodnutia, výslovne udeľujú Komisii, Dvoru
audítorov a úradu OLAF právo na vykonávanie auditov, kontrol
a inšpekcií na mieste.
__________________
* Nariadenie Európskeho
parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach
vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (Ú. v. ES L 136,
31.5.1999, s. 1).
**Nariadenie Rady
(Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na
mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych
spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2).“
5. Vkladá sa tento článok 5b:
„Článok 5b
Priebežné preskúmanie
Komisia predloží Rade a Európskemu parlamentu
najneskôr do 31. decembra 2017 správu o pokroku pri vykonávaní tohto
rozhodnutia na základe informácií, ktoré poskytuje spoločný podnik.
V danej správe sa uvedú výsledky použitia príspevku Euratomu podľa
článku 2, pokiaľ ide o finančné záväzky a výdavky.“
Článok 2
Nadobudnutie účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po
jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie.
Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
Článok 3
Adresáti
Toto rozhodnutie je určené členským
štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.         RÁMEC
NÁVRHU/INICIATÍVY
            1.1.      Názov
návrhu/iniciatívy
            1.2.      Príslušné oblasti politiky v rámci
ABM/ABB
            1.3.      Druh návrhu/iniciatívy
            1.4.      Ciele
            1.5.      Dôvody návrhu/iniciatívy
            1.6.      Trvanie a finančný vplyv
            1.7.      Plánovaný spôsob hospodárenia
2.         OPATRENIA V
OBLASTI RIADENIA
            2.1.      Opatrenia týkajúce sa kontroly a
predkladania správ
            2.2.      Systémy riadenia a kontroly
            2.3.      Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam
3.         ODHADOVANÝ
FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
            3.1.      Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
            3.2.      Odhadovaný vplyv na výdavky
            3.2.1.   Zhrnutie odhadovaného vplyvu na
výdavky
            3.2.2.   Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky
            3.3.2.   Odhadovaný vplyv na administratívne
rozpočtové prostriedky
            3.2.4.   Súlad s platným viacročným finančným
rámcom
            3.2.5.   Príspevky od tretích strán
            3.3.      Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
Názov
návrhu/iniciatívy
Rozhodnutie
Rady, ktorým sa mení rozhodnutie Rady (2007/198/Euratom) z 27. marca 2007,
ktorým sa zriaďuje Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej
syntézy a ktorým sa mu udeľujú výhody
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[5]
- 08 – Výskum
a inovácia
Druh návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na
pilotný projekt/prípravnú akciu[6]
ý Návrh/iniciatíva
sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu
Ciele
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom
návrhu/iniciatívy
Všeobecným
cieľom tohto rozhodnutia Rady je príspevok k dlhodobému znižovaniu emisií
uhlíka energetického systému bezpečným a účinným spôsobom. Toto rozhodnutie
Rady prispeje k stratégii Európa 2020 a k jej hlavným
iniciatívam „Inovácia v Únii“, „Priemyselná politika vo veku globalizácie“
a „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“, pretože sa ním
podporí mobilizácia odvetví vyspelých technológií v Európe, ktoré
prostredníctvom svojej účasti na zákazkách, ktoré zadáva spoločný podnik Fusion
for Energy (F4E), získajú nové zručnosti a výrobné kapacity. Okrem toho,
vzhľadom na to, že znižovanie emisií uhlíka energetického systému je jedným
z jeho hlavných cieľov, prispeje taktiež k hlavnej iniciatíve „Európa
efektívne využívajúca zdroje“.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
Poskytnutie príspevku Euratomu organizácii ITER na
výstavbu zariadení ITER ako aj na činnosti súvisiace s ITER.
Očakávané výsledky a vplyv
Uveďte,
aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Vďaka tomuto
rozhodnutiu bude môcť Európa poskytovať príspevky na výstavbu projektu ITER.
Európa prispieva na projekt najväčšou mierou (45 % nákladov na výstavbu)
a bude mať najväčší prospech z rozhodnutia tak v krátkodobom
horizonte (prínosy pre európsky priemysel), ako aj v dlhodobom horizonte
(vedúca úloha v komerčnom využívaní energie z jadrovej syntézy).
Projekt už má
pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť priemyslu a tvorbu pracovných
miest, keďže si vyžaduje nákup technologicky vyspelých komponentov. Viac ako
tri štvrtiny príspevku Spoločenstva na projekt ITER povedú k uzatvoreniu
zmlúv so súkromnými spoločnosťami. V priamej súvislosti s činnosťami
v rámci projektu ITER dôjde k vytvoreniu významného počtu nových pracovných
miest. Z dlhodobého hľadiska predstavuje projekt ITER jedinečnú príležitosť pre
európske technologicky vyspelé priemyselné odvetvia a stavebné spoločnosti, aby
dosiahli konkurenčnú výhodu a stali sa hlavnými aktérmi pri navrhovaní prvej
generácie elektrární využívajúcich jadrovú syntézu a pri následnej
komercializácii na medzinárodnej úrovni.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Pokrok
v poskytovaní európskych príspevkov na výstavbu projektu ITER sa bude
merať prostredníctvom ukazovateľov, podľa ktorých sa bude hodnotiť, ako sa v
rámci projektu ITER dosahujú jednotlivé etapy pri poskytovaní európskych
komponentov ako vecných príspevkov do projektu ITER. V rámci celkového
plánovania a ročného pracovného programu spoločného podniku Fusion for
Energy sa uvádza harmonogram dosahovania jednotlivých etáp, ktorý zahŕňa všetky
činnosti zadávania zákaziek vo fáze výstavby projektu ITER. Spoločný podnik
Fusion for Energy pravidelne podáva správy o pokroku pri vykonávaní
projektu svojmu správnemu orgánu (správnej rade) a Rade EÚ.
Dôvody návrhu/iniciatívy
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo
dlhodobom horizonte
Európska rada
8. februára 2013 rozhodla, že projekt ITER sa bude financovať v rámci
viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020. Týmto
rozhodnutím Rady sa umožní prevod finančných prostriedkov na spoločný podnik
Fusion for Energy, aby mohol plniť úlohy, ktoré mu boli zverené.
Prínos zapojenia Euratomu
Euratom je do
projektu zapojený od podpisu dohody o projekte ITER. Toto rozhodnutie
umožňuje riadne plánovanie viacročného rozpočtu spoločného podniku Fusion for
Energy.
Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti
Projekt
Spoločný európsky torus (JET) ukázal, že výstavba a prevádzkovanie veľkej
infraštruktúry na výskum jadrovej syntézy sú pri koordinácii s Euratomom účinné
a maximalizujú výhody pre vedu a priemysel. Veľkosť projektu ITER vo fáze
výstavby je však bezprecedentná a vyžaduje si aj spoluprácu na celosvetovej
úrovni, pre ktorú nie je možné nájsť v minulosti podobný príklad.
Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi
Toto
rozhodnutie umožní vytvoriť synergie a dopĺňanie činností v oblasti
výskumu jadrovej syntézy s výskumným programom Euratomu, ktorý dopĺňa
program Horizont 2020 (2014 – 2018). Činnosti týkajúce sa jadrovej syntézy v
tomto rámci poskytnú dôležitý vedecký príspevok k výstavbe
a prevádzke projektu ITER.
Trvanie a finančný vplyv
ý Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
ý         Návrh/iniciatíva sú v platnosti od
1. 1. 2014 do 31. 12. 2020.
ý         Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku
2026.
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
Počiatočná fáza
vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,
a potom bude vykonávanie
pokračovať v plnom rozsahu.
Plánovaný spôsob hospodárenia[7]
ý Priame
centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
ý Nepriame
centralizované hospodárenie s delegovaním úloh
súvisiacich s plnením rozpočtu na:
¨         výkonné agentúry
ý         subjekty zriadené spoločenstvami[8]
¨         národné verejnoprávne subjekty/subjekty
poverené vykonávaním verejnej služby
¨         osoby poverené realizáciou osobitných
akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom
základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané
hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované
hospodárenie s tretími krajinami
¨ Spoločné
hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)
V
prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie
vysvetlenie.
Poznámky:
Riadenie sa
bude vykonávať prostredníctvom útvarom Komisie a prostredníctvom
spoločného podniku Fusion for Energy. Komisia zastupuje Euratom v riadiacich
orgánoch organizácie ITER i spoločného podniku Fusion for Energy.
OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
Toto rozhodnutie bude vykonávať Komisia a spoločný
podnik Fusion for Energy, ktorý poskytuje príspevky Euratomu na projekt ITER a
na iné činnosti súvisiace s projektom ITER, ako sú napríklad činnosti v
rámci širšieho prístupu s Japonskom.
Komisia sa v mene Euratomu zúčastňuje práce
rozhodovacích orgánov organizácie ITER a spoločného podniku Fusion for
Energy: 1. Komisia má zastúpenie v Rade ITER, vo Vedecko-technickom poradenskom
výbore (STAC) a v Poradnom výbore pre riadenie Rady ITER (MAC), 2. Ako
člen spoločného podniku Fusion for Energy má Komisia zastúpenie v správnej
rade, vo výkonnom výbore, v poradnom paneli pre technické záležitosti,
administratívnom a finančnom výbore a v tzv. byre.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ
Monitorovanie a predkladanie správ sa riadia
pravidlami riadenia a predkladania správ používanými v spoločnom
podniku Fusion for Energy a v organizácii ITER, v rámci ktorých sa
vyžaduje schválenie všetkých kľúčových dokumentov riadiacimi orgánmi. Prostredníctvom
týchto orgánov Komisia monitoruje a reviduje dokumenty vymedzujúce
činnosti, ktorými sa vykonáva projekt ITER.
Spoločný podnik Fusion for Energy zavádza proces
predkladania správ a riadenia projektov, ktorý plne integruje rozličné aspekty
systému predkladania správ správnej rade.
Každoročne a v súlade so závermi Rady z 12. júla
2010 Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy
predkladá Rade správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní plánu úspor a obmedzovania
nákladov, ako aj o výkone a správe spoločného podniku Fusion for Energy a
projektu ITER vrátane splnenia harmonogramu činností v rámci ročného rozpočtu.
Na základe týchto záverov Rady spoločný podnik Fusion for Energy určil
nezávislého experta, ktorý na základe existujúcich správ hodnotí pokrok
projektu a svoje stanovisko každoročne predkladá správnej rade Európskeho
spoločného podniku pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy a Rade pre
konkurencieschopnosť.
Spoločný podnik Fusion for Energy a Komisia
podpísali administratívnu dohodu, v ktorej sú definované spôsoby a podmienky
vzťahujúce sa na prevod finančného príspevku Spoločenstva na spoločný podnik
Fusion for Energy.
Systémy riadenia a kontroly
Komisia sa zúčastňuje práce rozhodovacích orgánov
organizácie ITER a spoločného podniku Fusion for Energy. Sleduje
a reviduje všetky iniciatívy potrebné na vykonávania projektu ITER, najmä
tie, ktoré majú finančnú povahu.
Útvar pre vnútorný audit Komisie (IAS) plní od roku
2012 úlohu interného audítora spoločného podniku Fusion for Energy v rámci
spôsobov dohodnutých medzi Generálnym riaditeľstvom IAS a spoločným
podnikom Fusion for Energy. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) má vo
vzťahu k spoločnému podniku Fusion for Energy a jeho zamestnancom rovnaké
právomoci, ako má voči oddeleniam Komisie.
Pokiaľ ide o riadenie spoločného podniku Fusion
for Energy, koncom mája 2011 jeho správna rada prijala z iniciatívy Komisie
súbor opatrení na vylepšenie jeho riadenia. Okrem toho bola od 1. januára 2011
zavedená nová organizačná štruktúra viac zameraná na realizáciu projektov.
Nariadenie o rozpočtových pravidlách spoločného
podniku Fusion for Energy je podobné nariadeniu Komisie o rozpočtových
pravidlách a zahŕňa postupy verejného obstarávania ekvivalentné normám
Komisie.
Spoločný podnik Fusion for Energy sa zodpovedá
svojej správnej rade, Rade a Európskemu parlamentu, ktorý udeľuje na základe
odporúčania Rady ročné absolutórium za plnenie rozpočtu. Okrem toho tento
podnik audituje dvakrát ročne Európsky dvor audítorov, ktorý podáva správu Komisii,
Rade a Parlamentu ako súčasť ročného absolutória.
Rámec vnútornej kontroly
Rámec vnútornej kontroly vychádza z:
1. noriem Komisie týkajúcich sa vnútornej kontroly,
ktoré uplatňuje Generálne riaditeľstvo zodpovedné za projekt ITER pri prijímaní
všetkých rozhodnutí týkajúcich sa spoločného podniku Fusion for Energy, a to
hlavne rozhodnutí finančnej povahy,
2. noriem týkajúcich sa vnútornej kontroly, ktoré
uplatňuje spoločný podnik Fusion for Energy v záujme vykonávania
systematického dohľadu a následných kontrol po vykonaní všetkých
odporúčaní,
3. technického, finančného a politického
preskúmania spoločného podniku Fusion for Energy a projektu ITER, ktorý
vykonáva Komisia,
4. predbežných a následných kontrol zadávania
zákaziek. Riziká sa posudzujú pravidelne a postup vykonávania práce a spotreba
zdrojov sa pravidelne monitoruje na základe definovaných cieľov a ukazovateľov.
2.2.2.   Očakávaná
miera rizika nesúladu
Spoločný
podnik Fusion for Energy je vzhľadom na povahu svojich činností (obsiahle a
komplexné obstarávania položiek s vysokým technickým rizikom) vystavený
podstatnému finančnému riziku. V záujme zlepšenia situácie sa zaviedli
opatrenia na monitorovanie a lepšiu kontrolu fungovania spoločného podniku
Fusion for Energy. Komisia bude spolu so spoločným podnikom Fusion for Energy
pokračovať v určovaní rizík týkajúcich sa realizácie tohto projektu, a to
hlavne v súvislosti s nákladmi, a prijme najvhodnejšie opatrenia na
zvládnutie a minimalizovanie týchto rizík.
2.3.      Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Generálne riaditeľstvo Komisie zodpovedné za
realizáciu projektu ITER a plnenie jeho rozpočtu je odhodlané bojovať proti
podvodom v súlade so stratégiou Komisie pre boj proti podvodom KOM(2011)
376 z 24. júna 2011.
Administratívne monitorovanie zákaziek, grantov a s
nimi súvisiacich platieb je zodpovednosťou spoločného podniku Fusion for
Energy.
Komisia a spoločný podnik Fusion for Energy berú do
úvahy finančné záujmy Európskej únie, najmä v súlade s nariadením Rady
(ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov
Európskych spoločenstiev a s článkom 53 písm. a) nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
Spoločný podnik Fusion for Energy vyvíja stratégie
následného auditu s cieľom posúdiť zákonnosť a regulárnosť príslušných
transakcií.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) má vo
vzťahu k spoločnému podniku Fusion for Energy a jeho zamestnancom rovnaké
právomoci, aké má voči oddeleniam Komisie.
3.         ODHADOVANÝ
FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.      Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a
rozpočtové riadky výdavkov
Požadované nové rozpočtové
riadky
V
poradí, v
akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 Okruh 1 || 08 01 05 21 Výdavky na úradníkov a dočasných zamestnancov vykonávajúcich programy v oblasti výskumu a inovácií – program ITER* 08 01 05 22 Externí pracovníci vykonávajúci programy v oblasti výskumu a inovácií – program ITER* 08 01 05 23 Ostatné výdavky na riadenie programov v oblasti výskumu a inovácií – program ITER* 08 04 01 Výstavba, prevádzka a využívanie zariadení ITER – Európsky spoločný podnik pre ITER – Fusion for Energy (F4E) || DRP/NRP || NIE || NIE || ÁNO || ÁNO
*- Presné číslovanie rozpočtových riadkov sa zadefinuje v
ďalšom štádiu.
3.2.      Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.   Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
v bežných cenách – v mil. EUR (zaokrúhlené
na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014[9] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Roky >2020 || SPOLU
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka. 08 04 01 || Záväzky || (1) || 720,882 || 881,858 || 319,853 || 317,241 || 289,125 || 260,929 || 125,127 ||   || 2 915,015
 Platby || (2) || 78,179 || 150,000 || 180,000 || 300,000 || 460,000 || 570,000 || 460,000 || 716,836 || 2 915,015
   ||   ||   ||
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu programu ITER[10] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka 08 01 05 21 08 01 05 22 08 01 05 23 ||   || (3) || 5,128 0,133 1,846 || 6,477 0,979 2,610 || 6,606 0,999 2,662 || 6,738 1,019 2,715 || 6,874 1,039 2,769 || 7,135 0,935 2,826 || 7,278 0,954 2,882 ||   || 46,236 6,058 18,310
 Rozpočtové prostriedky okruhu 1 SPOLU   || Záväzky || =1+3 || 727,989 || 891,924 || 330,120 || 327,713 || 299,807 || 271,825 || 136,241 ||   || 2 985,619
 Platby || =2+3 || 85,286 || 160,066 || 190,267 || 310,472 || 470,682 || 580,896 || 471,114 || 716,836 || 2 985,619
*
3.2.2.   Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov.
ý         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené
na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[11] || Priemerné náklady výstupu || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Celkový počet || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[12]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Výstup* ||   || 416,430 || 1 || 720,882 || 1 || 881,858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2 915,015
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU || 1 || 720,882 || 1 || 811 858 || 1 || 319,853 || 1 || 317,241 || 1 || 289,125 || 1 || 260,929 || 1 || 125,127 || 7 || 2 915,015
* Výstupom projektu ITER
bude výročná správa o činnosti, ktorú poskytne spoločný podnik Fusion for
Energy (agentúra v Barcelone) a v ktorej sa opíše pokrok v realizácii
projektu.
3.2.3.   Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.            Zhrnutie
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov
ý         Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil.
EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014[13] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 1 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje vykonávajúce program (RTD) || 5,261 || 7,456 || 7,605 || 7,757 || 7,913 || 8,070 || 8,232 || 52,294
 Ostatné administratívne výdavky (4) || 1,846 || 2,610 || 2,662 || 2,715 || 2,769 || 2,826 || 2,882 || 18,310
 OKRUH 1 RTD medzisúčet   || 7,107 || 10,066 || 10,267 || 10,472 || 10,682 || 10,896 || 11,114 || 70,604
   Spoločný podnik Fusion for Energy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 34,300 || 37,800 || 38,600 || 39,400 || 40,200 || 39,900 || 39,500 || 269,700
 Ostatné administratívne výdavky* || 6,900 || 7,300 || 10,400 || 7,500 || 7,700 || 7,900 || 8,100 || 55,800
 OKRUH 1 Spoločný podnik Fusion for Energy medzisúčet || 41,200 || 45,100 || 49,000 || 46,900 || 47,900 || 47,800 || 47,600 || 325,500
*
odhadované čísla
 OKRUH 1 SPOLU || 48,307 || 55,166 || 59,267 || 57,372 || 58,582 || 58,696 || 58,714 || 396,104
3.2.3.2.            Odhadované potreby ľudských zdrojov
¨         Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
ľudských zdrojov.
ýNávrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských
zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé
čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || Rok 2014[14] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 ||  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ITER, ktorý sa má integrovať do špecifického plánu pracovných miest pre ITER v okruhu 1
 V ústredí 08 01 05 21 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času )[15] pracujúci na projekte ITER v okruhu 1 ||
 08.04.01 || Úradníci kategórie AD || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 || 44 ||
 Dočasní zamestnanci kategórie AD || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 || 174 ||
 Úradníci kategórie AST || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 ||
 Dočasní zamestnanci kategórie AST || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 || 26 ||
 ZZ || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 || 153 ||
 VNE || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 ||
 - (SP ITER-F4E (Barcelona) (*) || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 || 422 ||
 08 01 05 22 (ZZ, DAZ, VNE - nepriamy výskum) || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 || 15 ||
 10 01 05 22 (ZZ, DAZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 || 487 ||
08 predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Administratívne náklady (vrátane pracovníkov) na vykonávanie programu
ITER (mimo grantu na prevádzku pre Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj
energie jadrovej syntézy) by mali zodpovedať operačným rozpočtovým prostriedkom
pre samotný program ITER.
(*) Ekvivalent plného
pracovného času 422 financovaný v rámci rozpočtu za rok 2012 v rámci položiek
08.04 01.
Opis
úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Zamestnanci pracujúci v sídle sa zaoberajú určovaním a krokmi nadväzujúcimi na činnosti domovskej agentúry v Barcelone (Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy), ako aj činností v rámci projektu ITER, kde je Komisia zástupcom európskeho partnerstva. Zamestnanci pracujúci v domovskej agentúre v Barcelone (Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj energie jadrovej syntézy) sa zaoberajú európskymi príspevkami na obstarávanie, zadávanie zákaziek a finančné plnenie pracovného plánu medzinárodnej organizácie ITER, ako je stanovené v rozhodnutí Rady pre ITER 2007/198/Euratom z 27. marca 2007.
 Externí zamestnanci
3.2.4.   Súlad s platným viacročným finančným rámcom
X         Návrh/iniciatíva
je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.
¨         Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v
plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a
uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
¨         Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa
použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného
finančného rámca[16].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné
okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
3.2.5.   Príspevky od tretích strán
Návrh/iniciatíva nebude
zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami.
ý Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími
stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
* - Tretie
krajiny môžu poskytovať príspevky na program (na základe zmluvy
o spolupráci medzi tretími stranami a Euratomom), ktoré v tomto
štádiu ešte nie sú známe.
3.3.      Odhadovaný vplyv na príjmy
¨         Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na
príjmy.
ý         Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na
príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje
ý         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[17]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … vložte toľko stĺpcov, koľko je potrebné na základe trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok 6XXX* ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
*Presné
číslovanie rozpočtových riadkov sa zadefinuje v ďalšom štádiu.
V prípade
rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
08 04 50 01 - Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán (mimo Európskeho
hospodárskeho priestoru) na výskum a technický rozvoj
(2014 – 2020),
08 04 50 02 - Rozpočtové prostriedky
pochádzajúce z príspevkov tretích strán (mimo Európskeho hospodárskeho
priestoru) na výskum a technický rozvoj (2014 – 2014).
Uveďte
spôsob výpočtu vplyvu na príjmy.
„Určité tretie krajiny môžu prispievať na
dodatočné financovanie projektu ITER prostredníctvom dohôd o spolupráci medzi
nimi a Euratomom. Spôsob výpočtu príspevku sa dohodne v týchto dohodách o
spolupráci a nemusí byť nevyhnutne rovnaký vo všetkých dohodách. Výpočty
sa väčšinou zakladajú na HDP tretej krajiny v porovnaní s HDP
členských štátov, pričom táto percentuálna sadzba sa použije na celkový
schválený rozpočet.
[1]               KOM (2011) 48.
[2]               KOM (2011) 931.
[3]               V tomto článku sa stanovuje, že „príspevok Euratomu
sa poskytuje prostredníctvom programov Spoločenstva v oblasti výskumu a
odbornej prípravy prijatých na základe článku 7 zmluvy“.
[4]               Rozhodnutie Rady 2007/198/Euratom z 27. marca
2007, ktorým sa zriaďuje Európsky spoločný podnik pre ITER a rozvoj
energie jadrovej syntézy a ktorým sa mu udeľujú výhody
(Ú. v. EÚ L 90, 30.3.2007, s. 58).
[5]               ABM: riadenie podľa činností –
ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[6]               Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o
rozpočtových pravidlách.
[7]               Vysvetlenie spôsobov
hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii
na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[8]               Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[9]               Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[10]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[11]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet
financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[12]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele...“.
[13]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[14]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[15]             ZZ = zmluvný zamestnanec; DAZ = dočasný agentúrny
zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec;
VNE = vyslaný národný expert;
[16]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[17]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy
po odčítaní 25 % nákladov na výber.