               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 9. 2019
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd[Rozšírená spolupráca v oblasti klímy medzi EÚ, Islandom a Nórskom]
            (Text s významom pre EHP)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               S cieľom zabezpečiť potrebnú právnu istotu a homogénnosť vnútorného trhu má Spoločný výbor EHP začleniť všetky príslušné právne predpisy EÚ čo najskôr po ich prijatí do Dohody o EHP a umožniť účasť štátov EZVO, ktoré sú členmi EHP, na akciách a programoch EÚ, ktoré súvisia s EHP.

               Účelom návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP (pripojeného k návrhu rozhodnutia Rady) je zmeniť Protokol 31 k Dohode o EHP o „spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd“ tak, aby sa umožnilo štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP (v tomto prípade Nórsku a Islandu), spolupracovať s EÚ s cieľom plniť ich príslušné ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, a urobiť to ako súčasť rámca EHP.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Pripojený návrh rozhodnutia Spoločného výboru je plne v súlade s cieľom Dohody o EHP podporovať trvalé a vyvážené upevňovanie obchodných a hospodárskych vzťahov medzi zmluvnými stranami s rovnakými podmienkami hospodárskej súťaže a dodržiavanie rovnakých pravidiel s cieľom vytvoriť homogénny Európsky hospodársky priestor.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Rozhodnutie Spoločného výboru je zároveň v súlade s ostatnými politikami Únie, najmä prostredníctvom cieľa chrániť homogénnosť vnútorného trhu EÚ.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právny predpis, ktorý sa má začleniť do Dohody o EHP, vychádza z článku 191 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v spojení s jej článkom 218 ods. 9.

               Podľa článku 1 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 2894/94
                  1
                o opatreniach na vykonávanie Dohody o EHP Rada na základe návrhu Komisie prijme v mene Únie pozíciu k takýmto rozhodnutiam.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity z tohto dôvodu:

               Cieľ tohto návrhu, ktorým je zabezpečenie homogénnosti vnútorného trhu, nemôžu uspokojivo dosiahnuť jednotlivé členské štáty, a preto ho z dôvodu jeho účinkov možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie.

               •Proporcionalita

               V súlade so zásadou proporcionality tento návrh neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie daného cieľa.

               •Výber nástroja

               V súlade s článkom 98 Dohody o EHP je vybraným nástrojom rozhodnutie Spoločného výboru EHP. Spoločný výbor EHP zabezpečuje účinné vykonávanie a fungovanie Dohody o EHP. Na tento účel prijíma rozhodnutia v prípadoch stanovených v Dohode o EHP.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Navrhuje sa, aby bol Protokol 31 k Dohode o EHP zmenený s cieľom umožniť štátom EZVO, ktoré sú členmi EHP, zúčastňovať sa na rámci EÚ. Neočakávajú sa žiadne vplyvy na rozpočet.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               5.1.Začlenenie do Protokolu 31

               Smernica 2003/87/ES bola začlenená do prílohy XX k Dohode o EHP, pričom pozmeňovacia smernica 2018/410/EÚ bude začlenená do prílohy v rámci osobitného rozhodnutia Spoločného výboru.

               V nariadeniach (EÚ) 2018/841 a 2018/842 sa stanovujú povolené úrovne emisií jednotlivých štátov. Týmito nariadeniami sa ďalej upravuje ich prístup k nástrojom flexibility, pokiaľ ide o splnenie ich hmotnoprávnych povinností a určenie, ako započítavať emisie skleníkových plynov, ako aj ich odstraňovanie z využívania pôdy, zmien využívania pôdy a lesného hospodárstva. Nestanovujú sa nimi prostriedky na dosiahnutie cieľov, ktoré sú v nich stanovené, ani sa nimi neukladajú žiadne práva či povinnosti hospodárskych subjektov.

               Island a Nórsko plánujú plniť svoje príslušné ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030 prostredníctvom uplatňovania a účinného vykonávania nariadení (EÚ) 2018/841 a 2018/842, ako aj smernice 2003/87 v rámci Dohody o EHP. V súlade s časťou VI Dohody o EHP vrátane článku 78 Dohody o EHP sa Protokolom 31 k Dohode o EHP poskytuje vhodný kontext pre takúto spoluprácu medzi Úniou a krajinami EHP mimo štyroch slobôd.

               Začlenenie nariadení (EÚ) 2018/841 a 2018/842 do acquis EHP prostredníctvom zmeny Protokolu 31 k Dohode o EHP vytvára rovnaký druh právnych povinností ako začlenenie do prílohy k Dohode o EHP. Dozorný úrad EZVO a Súd EZVO môžu monitorovať a presadzovať plnenie podmienok aktov a ustanovení začlenených do Protokolu 31 v rovnakej miere, ako keby boli začlenené do prílohy, ak s tým zmluvné strany súhlasia. Preto sa navrhuje, aby sa uplatňovala časť VII Dohody o EHP, t. j. bežné postupy dohľadu a riešenia sporov stanovené v Dohode o EHP.

               Nestanovuje sa však povinnosť začleniť následné akty. Toto rozlíšenie je významné pre Island a Nórsko, pretože toto rozhodnutie o spolupráci nepatrí do oblastí, ktoré sú zmluvné strany Dohody o EHP povinné začleniť do acquis EHP.

               Zahrnuté akty a ustanovenia sa neuplatňujú na Lichtenštajnsko.

               5.2.Odôvodnenia a navrhované riešenia – nariadenie (EÚ) 2018/841

               Článok 6 ods. 2 – obdobie konverzie:

               Odôvodnenie:

               V prípade Islandu sa konzistentne používa 50-ročné obdobie konverzie na započítavanie zalesnenej pôdy do dohovoru UNFCCC, pričom sa riadne odôvodňuje a reviduje na základe usmernení Medzivládneho panela o zmene klímy (ďalej len „IPCC“).

               Článok 8 ods. 7 – proces a lehoty týkajúce sa národných lesohospodárskych plánov započítavania:

               Odôvodnenie:

               V dôsledku začlenenia článku 8 ods. 7 a 8 do nariadenia LULUCF a všeobecných úprav uplatňovania časti VII a Protokolu 1 k Dohode o EHP predložia štáty EZVO navrhované referenčné úrovne a vymenujú odborníkov do Dozorného úradu EZVO, ale až po tom, ako nadobudne účinnosť rozhodnutie Spoločného výboru. Z uvedeného a z navrhovanej všeobecnej úpravy konzultácií s odborníkmi vyplýva, že Európska komisia a Dozorný úrad EZVO konzultujú s vymenovanými odborníkmi rovnakým spôsobom, ako Komisia konzultuje s odborníkmi z členských štátov Európskej únie.

               Dozorný úrad EZVO a Európska komisia spolupracujú, vymieňajú si informácie a navzájom konzultujú v súlade s článkom 109 Dohody o EHP a Protokolom 1 k nej. V prípade potreby na základe technických posúdení a akýchkoľvek technických odporúčaní, ktoré budú výsledkom tohto postupu, štáty EZVO oznámia svoje revidované navrhované lesné referenčné úrovne Dozornému úradu EZVO. Lesné referenčné úrovne štátov EZVO, ktoré budú výsledkom tohoto postupu, stanoví Dozorný úrad EZVO a zahrnú sa do Protokolu 31 k Dohode o EHP prostredníctvom rozhodnutia Spoločného výboru vo forme úprav delegovaných aktov Komisie v zmysle článku 8 ods. 8 nariadenia LULUCF. Keďže sa tento postup formálne začne až po tom, ako nadobudne účinnosť uvedené rozhodnutie Spoločného výboru, a keďže postup podľa článku 8 ods. 6 a 7 trvá niekoľko mesiacov, lehotu stanovenú v článku 8 ods. 7 pre revidované navrhované referenčné úrovne je nevyhnutné upraviť tak, aby sa zabezpečil dostatočný čas aj na to, aby štáty EZVO a Dozorný úrad EZVO v úzkej spolupráci s Európskou komisiou dokončili tento postup, a to aj pokiaľ ide o lesné referenčné úrovne v prípade štátov EZVO.

               Povinnosť Dozorného úradu EZVO zverejniť navrhované lesné referenčné úrovne oznámené štátmi EZVO výslovne nevyplýva z povinností podľa článku 109 Dohody o EHP a Protokolu 1 k nej, a preto sa výslovne stanovuje v navrhovanej úprave.

               Článok 13 ods. 2 písm. a) – odkaz na nariadenie (EÚ) č. 525/2013:

               Odôvodnenie:

               Článkom 13 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) 2018/841 sa vyžaduje, aby členské štáty EÚ zahrnuli vykonávané alebo plánované konkrétne opatrenia na zabezpečenie zachovania alebo prípadne zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov do svojich stratégií predložených v súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) č. 525/2013, aby mohli uplatňovať flexibilitu týkajúcu sa obhospodarovanej lesnej pôdy v zmysle toho istého článku. Keďže rozhodnutie Spoločného výboru sa týka len cieľov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2030, článok 4 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 sa nebude uplatňovať na štáty EZVO. Na účely zabezpečenia, aby sa štáty EZVO zúčastňovali na flexibilite týkajúcej sa obhospodarovania lesnej pôdy za rovnakých podmienok ako členské štáty, sa v navrhovanej úprave zavádza požiadavka pre štáty EZVO predkladať svoje osobitné stratégie pre využívanie pôdy, zmeny využívania pôdy a sektor lesného hospodárstva.

               Článok 15 ods. 2 – informácie, ktoré poskytuje centrálny správca Dozornému úradu EZVO:

               Odôvodnenie:

               Navrhovanou úpravou sa objasňuje úloha Dozorného úradu EZVO v súvislosti s centrálnym správcom v súlade s nariadením o registri Únie [nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013], ako je začlenená do bodu 21ana prílohy XX k Dohode o EHP a upravená na účely EHP.  Z týchto úprav vyplýva, že pokiaľ ide o účty v právomoci štátu EZVO, vyžaduje sa zapojenie Dozorného úradu EZVO. Navrhovaná úprava je takisto v súlade s úlohou Dozorného úradu EZVO v zmysle všeobecných úprav stanovených v tomto rozhodnutí Spoločného výboru o uplatňovaní časti VII Dohody o EHP a Protokolu 1 k nej.

               Prílohy II, III, IV a VII – tabuľky:

               Odôvodnenie:

               Do príloh II, III a VII je potrebné zahrnúť relevantné informácie o Islande a Nórsku.

               V prílohe IV oddiele A písmene g) sa vyžaduje súlad medzi lesnými referenčnými úrovňami a projekciami nahlásenými podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013. Keďže nariadenie (EÚ) č. 525/2013 nie je začlenené do Dohody o EHP, Island a Nórsko nie sú povinné nahlasovať projekcie v súlade s nariadením (EÚ) č. 525/2013. Projekcie sa však nahlasujú Európskej environmentálnej agentúre na dobrovoľnom základe a, pokiaľ ide o Island, aj v súlade s dvojstrannou dohodou medzi Islandom a Európskou úniou a jej členskými štátmi v súvislosti s účasťou Islandu na spoločnom plnení záväzkov Európskej únie, jej členských štátov a Islandu v rámci druhého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy
                  2
               . Táto skutočnosť je objasnená v navrhovanej úprave prílohy.

               Na roky 2026 až 2030 sa nevyžaduje podobná úprava, keďže Nórsko a Island budú nahlasovať projekcie v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

               5.3.Odôvodnenia a navrhované riešenia – nariadenie (EÚ) 2018/842

               Článok 4 ods. 3 – stanovenie roka 2005 ako východiskového roka na výpočet absolútneho množstva pridelených emisných kvót v konečnom bode trajektórie podľa nariadenia ESR v roku 2030:

               Odôvodnenie:

               Zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030 by sa malo stanoviť vo vzťahu k úrovni jeho preskúmaných emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie 2018/842, s výnimkou emisií skleníkových plynov z činností uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES (o systéme EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami – ETS) a overených emisií zo zariadení, ktoré v roku 2005 už boli funkčné, ale začlenili sa do EU ETS až po roku 2005. Podľa odôvodnenia 18 nariadenia ESR by sa malo v prístupe prijatom v rozhodnutí č. 406/2009/ES pokračovať, čo by si vyžadovalo ako jeden zo vstupov ročne pridelené emisné kvóty (AEA) na rok 2020. Nórsko a Island tieto vstupy nemajú, a preto ich ročne pridelené emisné kvóty (AEA) na rok 2030 nemožno vypočítať s použitím rovnakej metodiky ako v prípade členských štátov EÚ. Článok 4 ods. 3 by preto bolo treba upraviť, aby sa objasnila metodika na určenie emisií východiskového roka 2005 pre Nórsko a Island pri zohľadnení hodnôt ETS, ktoré už sú zahrnuté do dohody. Týmto sa takisto uľahčuje začlenenie vykonávacích aktov, podľa ktorých sa vypočítavajú a stanovujú AEA na roky 2021 – 2030.

               Rozhodnutie spoločného výboru EHP č. 152/2012 o EU ETS obsahuje hodnoty štátov EZVO pre emisie zo stacionárnych zariadení v rámci ETS za rok 2005, ktoré sú zahrnuté do ETS až od roku 2013. Tieto údaje možno použiť na výpočet emisií za rok 2005 z odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica o ETS v rozsahu relevantnom pre nariadenie o spoločnom úsilí.

               Pokiaľ ide o štáty EZVO, údaje týkajúce sa ETS za rok 2005, ktoré sa zohľadnia na účely stanovenia ročných emisných kvót na rok 2030 podľa článku 4 ods. 3, sú stanovené v dodatku, ktorý sa dopĺňa k prílohe IV.

               Článok 6 ods. 1 – množstvo emisných kvót, ktoré sa zrušia na účely splnenia podmienok nariadenia ESR:

               Odôvodnenie:

               V článku 6 ods. 1 sa stanovuje zrušenie kvót v množstve najviac 100 miliónov kvót EU ETS, ktoré sa spoločne započítajú na účely splnenia podmienok nariadenia ESR. Mali by sa doplniť maximálne množstvá pre Island a Nórsko; pozri navrhovanú úpravu vi).

               Článok 12 ods. 2 – informácie, ktoré poskytuje centrálny správca Dozornému úradu EZVO:

               Odôvodnenie:

               Navrhovanou úpravou sa objasňuje úloha Dozorného úradu EZVO v súvislosti s centrálnym správcom v súlade s nariadením o registri Únie [nariadenie Komisie (EÚ) č. 389/2013], ako je začlenená do bodu 21ana prílohy XX k Dohode o EHP a upravená na účely EHP.  Z týchto úprav vyplýva, že pokiaľ ide o účty v právomoci štátu EZVO, vyžaduje sa zapojenie Dozorného úradu EZVO. Navrhovaná úprava je takisto v súlade s úlohou Dozorného úradu EZVO v zmysle všeobecných úprav stanovených v tomto rozhodnutí Spoločného výboru o uplatňovaní časti VII Dohody o EHP a Protokolu 1 k nej.

               Prílohy I, II a III:

               Odôvodnenie:

               Do príloh I, II a III je potrebné zahrnúť relevantné informácie o Islande a Nórsku. Toto zahrnutie vychádza zo zásady rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi EÚ a je v súlade s odôvodnením Komisie uvedeným v návrhu nariadenia ESR [COM(2016) 482 final, s. 3] a v podporujúcom posúdení vplyvu.

               5.4.Odôvodnenia a navrhované riešenia – nariadenie (EÚ) 2018/1999

               Úpravy i) – ii) – príslušné články a ich uplatňovanie:

               Odôvodnenie:

               Nariadením (EÚ) 2018/1999 sa zriaďuje mechanizmus riadenia, ktorým sa zabezpečuje dosiahnutie zámerov a cieľov energetickej únie do roku 2030 a dlhodobých zámerov a cieľov energetickej únie v súlade s Parížskou dohodou o zmene klímy. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 je súčasťou balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov. Relevantnosť nariadenia (EÚ) 2018/1999 pre EHP bude posúdená v súlade so štandardnými postupmi EHP. Uskutoční sa to ako súčasť posúdenia celého balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov.

               Nariadenie (EÚ) 2018/1999 zahŕňa požiadavky na plánovanie a nahlasovanie, ktoré sa týkajú záväzkov stanovených nariadením (EÚ) 2018/841 a nariadením (EÚ) 2018/842. Týmito požiadavkami sa nahrádza okrem iného nariadenie (EÚ) č. 525/2013, ktoré nie je začlenené do Dohody o EHP.

               Rozsah pôsobnosti rozhodnutia Spoločného výboru sa obmedzuje na právne predpisy, ktoré sú relevantné na plnenie príslušných cieľov Islandu a Nórska v oblasti znižovania emisií do roku 2030. Nariadenie (EÚ) 2018/1999 zahŕňa ustanovenia týkajúce sa integrovaných národných energetických a klimatických plánov a integrovaných energetických a klimatických správ o pokroku. Tieto ustanovenia presahujú rozsah pôsobnosti rozhodnutia Spoločného výboru, keďže zahŕňajú aj plánovanie a nahlasovanie energetických cieľov a ďalších cieľov vo všetkých piatich rozmeroch energetickej únie. Tieto ustanovenia preto nie sú zahrnuté v rozhodnutí Spoločného výboru.

               Island a Nórsko sa však dobrovoľne zaväzujú k vypracovaniu národných plánov s cieľom stanoviť politiky a opatrenia na splnenie povinností stanovených v nariadení (EÚ) 2018/841 a nariadení (EÚ) 2018/842 a zahrnutých do Protokolu 31 prostredníctvom rozhodnutia Spoločného výboru. Plány sa poskytnú členským štátom EÚ, Komisii a Dozornému úradu EZVO do 31. 12. 2019. Uvádza sa to vo vyhlásení Nórska a Islandu o národných plánoch v súvislosti s rozhodnutím Spoločného výboru č. [týmto rozhodnutím].

               Na účely vytvorenia systému na transparentné a konzistentné monitorovanie, nahlasovanie a splnenie povinností prijatých prostredníctvom rozhodnutia Spoločného výboru sa navrhuje, aby sa zahrnuli ustanovenia z nariadenia (EÚ) 2018/1999, ktoré sú zásadné pre vykonávanie nariadenia (EÚ) 2018/841 a nariadenia (EÚ) 2018/842. Týmto zahrnutím nie je dotknuté posúdenie relevantnosti nariadenia (EÚ) 2018/1999 pre EHP. Zásadné ustanovenia nariadenia (EÚ) 2018/1999 je potrebné zahrnúť zrozumiteľným a právne správnym spôsobom. Navrhuje sa, aby sa to uskutočnilo podobným spôsobom, akým sa zahrnuli ustanovenia týkajúce sa obchodovania s vínom z aktov EÚ o spoločnej organizácii trhov s poľnohospodárskymi výrobkami do Protokolu 47 k dohode. To znamená uvedenie tých článkov nariadenia (EÚ) 2018/1999, ktoré sa uplatňujú. V prípade niektorých ustanovení budú potrebné isté úpravy na ich prispôsobenie rozsahu pôsobnosti rozhodnutia Spoločného výboru, pričom ďalšie sa zahrnú bez akýchkoľvek úprav.

               Zahrnutými článkami sa zabezpečuje predkladanie úplných inventúr skleníkových plynov, ako aj podávanie správ o politikách a opatreniach týkajúcich sa skleníkových plynov a o projekciách.

               Okrem toho sú na zabezpečenie splnenia podmienok zahrnuté zásadné články týkajúce sa vykonávania komplexných preskúmaní v súlade s nariadením (EÚ) 2018/841 a nariadením (EÚ) 2018/842.

               Článok 2 obsahuje zoznam vymedzených pojmov, ktoré sa uplatňujú v prípade nariadenia (EÚ) 2018/1999. Zahrnuté sú tie vymedzené pojmy, ktoré sú relevantné pre vykonávanie nariadení (EÚ) 2018/841 a 2018/842. Niektoré zahrnuté vymedzené pojmy sa týkajú aj predmetov, ktoré sú mimo rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia. Úpravou sa obmedzuje uplatňovanie vymedzených pojmov na rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia Spoločného výboru.

               Článok 26 ods. 4 – údaje inventúry skleníkových plynov:

               Odôvodnenie:

               V článku 26 ods. 4 sa stanovuje povinnosť členských štátov predložiť správu o národnej inventúre sekretariátu dohovoru UNFCCC. Predkladanie týchto správ je povinnosťou podľa dohovoru UNFCCC. Island a Nórsko sú nezávislé strany dohovoru UNFCCC.  Island a Nórsko budú v súlade so svojimi príslušnými záväzkami podľa dohovoru UNFCCC predkladať národné inventarizačné správy.

               Vzhľadom na to, že konečné údaje inventúry skleníkových plynov nahlasované sekretariátu dohovoru UNFCCC každoročne do 15. apríla sú pre splnenie podmienok nariadení (EÚ) 2018/841 a 2018/842 zásadné, úpravou sa zabezpečuje, že Island a Nórsko predkladajú kópiu nahlásených údajov Dozornému úradu EZVO v ten istý deň ako členské štáty.

               Článok 41 – spolupráca medzi členskými štátmi a Európskou úniou:

               Odôvodnenie:

               Článkom 41 sa upravuje spolupráca medzi členskými štátmi a Úniou v súvislosti s úplným rozsahom povinností, ktoré sú obsiahnuté v nariadení (EÚ) 2018/1999. Úpravou sa zaisťuje, že sa táto spolupráca obmedzuje na rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia Spoločného výboru.

               Článok 42 – pomoc poskytovaná Európskou environmentálnou agentúrou:

               Odôvodnenie:

               V článku 42 sa stanovuje, že Komisii v jej práci pomáha Európska environmentálna agentúra, pokiaľ ide o články 15 – 21, 26, 28 – 29, 37 – 39 a 41. Úpravou sa zaisťuje, že sa táto pomoc obmedzuje na rozsah pôsobnosti tohto rozhodnutia Spoločného výboru.

               5.5.Odôvodnenia a navrhované riešenia – nariadenie (EÚ) č. 525/2013

               Článok 7 a článok 19 ods. 1 a 3 – údaje inventúry a komplexné preskúmanie:

               Odôvodnenie:

               Na vykonanie komplexného preskúmania podľa článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/842 v roku 2020 sa vyžaduje zahrnúť časti dvoch článkov z nariadenia (EÚ) č. 525/2013. Nariadením (EÚ) 2018/1999 sa od 1. januára 2021 zruší nariadenie (EÚ) č. 525/2013, a teda povinnosti podávania správ podľa nariadenia 2018/1999 sa až do roku 2021 nebudú na Island a Nórsko vzťahovať. Preto je nevyhnutné zahrnúť časti dvoch článkov nariadenia (EÚ) č. 525/2013, aby sa stanovila povinnosť poskytovať požadované údaje inventúry a vykonať ich komplexné preskúmanie v roku 2020.

               Potrebné články sú zahrnuté v rozhodnutí Spoločného výboru prostredníctvom zoznamu článkov, ktoré sa budú uplatňovať. Uplatňovať sa budú len časti článkov, ktoré sa týkajú vykonávania nariadenia (EÚ) 2018/842. Island a Nórsko budú mať povinnosť poskytovať relevantné údaje na účely komplexného preskúmania, ako sa uvádza v článku 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/842, ktoré sa vykoná v roku 2020. Okrem toho sa zahrnutím článku 19 ods. 1 a 3 zabezpečí, že komplexné preskúmanie sa vykoná v súlade s postupmi stanovenými v uvedených odsekoch.

               Tieto ustanovenia sa uplatňujú, len pokiaľ sa týkajú vykonávania nariadenia (EÚ) 2018/842.

               5.6.Odôvodnenia a navrhované riešenia – vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 749/2014

               Články 3 – 5, 7 – 10, 12 – 14, 16, 29, 32 – 34, 36 – 37 a prílohy I – VIII, tabuľka 2 prílohy XVI:

               Odôvodnenie:

               Keďže sú článok 7 a článok 19 ods. 1 a 3 nariadenia (EÚ) č. 525/2013 zahrnuté na účely vykonávania komplexného preskúmania v súlade s článkom 4 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2018/842, je takisto potrebné zahrnúť vykonávacie články vykonávacieho nariadenia č. 749/2014 o štruktúre, formáte, postupoch predkladania a preverovaní informácií nahlásených členskými štátmi podľa nariadenia (EÚ) č. 525/2013.

               Tieto ustanovenia sa uplatňujú, len pokiaľ sa týkajú vykonávania nariadenia (EÚ) 2018/842.

               5.7.Odôvodnenie a navrhované riešenia – všeobecné úpravy (uplatňovanie časti VII Dohody o EHP a Protokolu 1 k nej, odkazy na akty EÚ, účasť Výboru, konzultácie s odborníkmi, pomoc poskytovaná Európskou environmentálnou agentúrou a neuplatňovanie v prípade Lichtenštajnska)

               Odôvodnenie:

               Ako vyplýva z článku 79 ods. 3 Dohody o EHP, jej časť VII s názvom Inštitucionálne ustanovenia sa uplatňuje na časť VI Dohody o EHP a Protokol 31 k nej, len keď je to osobitne stanovené, a keďže sú osobitne stanovené len ustanovenia týkajúce sa prijímania rozhodnutí (porov. článok 98), úprava b) sa navrhuje na zabezpečenie uplatňovania časti VII, a teda na zabezpečenie monitorovania a vykonateľnosti zo strany Dozorného úradu EZVO a Súdu EZVO, ako už bolo vysvetlené v súvislosti so začlenením Protokolu 31.

               Keďže sa Protokol 1 k Dohode o EHP, ktorý sa týka horizontálnych prispôsobení, pôvodne uplatňuje iba na ustanovenia aktov uvedených v prílohách k Dohode o EHP, navrhuje sa úprava c), aby sa uplatňoval aj na ustanovenia aktov uvedených v Protokole 31, a to ich začlenením prostredníctvom rozhodnutia Spoločného výboru.

               Ustanovenia aktov zahrnutých do Protokolu 31 prostredníctvom rozhodnutia Spoločného výboru sa takisto týkajú právnych predpisov, aktov, pravidiel, politík a opatrení Európskej únie, ktoré nie sú súčasťou Dohody o EHP. Úprava d) je navrhnutá na objasnenie, že sa uplatňujú len do tej miery a v takej forme, v akých sú začlenené do dohody.

               Účasť štátov EZVO vo Výbore pre zmenu klímy a konzultácie s odborníkmi zo štátov EZVO na rovnakom základe ako s odborníkmi z členských štátov EÚ je nevyhnutná na to, aby spolupráca stanovená v rozhodnutí Spoločného výboru fungovala.  Napríklad, ako už bolo vysvetlené, v súvislosti s navrhovanou úpravou článku 8 ods. 7 nariadenia (EÚ) č. 2018/841 (ďalej len „LULUCF“), pokiaľ ide o stanovenie národných lesohospodárskych plánov započítavania a lesných referenčných úrovní, vyžaduje sa konzultácia s odborníkmi zo štátov EZVO na zaistenie potrebných vstupov, konzultácií a spolupráce, a tým jednotného vykonávania a uplatňovania ustanovení aktov, ktoré sú zahrnuté do Protokolu 31 týmto rozhodnutím Spoločného výboru. Navrhovanými úpravami e) a f) sa zaisťuje takáto účasť a konzultácia rovnako v tejto súvislosti.

               Keďže sa budú uplatňovať ustanovenia časti VII Dohody o EHP, Dozorný úrad EZVO bude monitorovať, ako Island a Nórsko plnia svoje povinnosti v zmysle tohto rozhodnutia Spoločného výboru. Navrhovanou úpravou g) sa zaisťuje, že Európska environmentálna agentúra pomáha Dozornému úradu EZVO, pokiaľ ide o dodržiavanie povinností v zmysle tohto rozhodnutia, ako je vykonávanie komplexného preskúmania a zabezpečovania kvality informácií, ktoré predkladajú Island a Nórsko.

               Vzhľadom na to, že na rozšírenej spolupráci ustanovenej prostredníctvom tohto rozhodnutia Spoločného výboru sa budú zúčastňovať len Island a Nórsko, navrhovanou úpravou h) sa stanovuje, že rozhodnutie sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko.

               2019/0205 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie
                   prijať v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd

                  [Rozšírená spolupráca v oblasti klímy medzi EÚ, Islandom a Nórskom]

               (Text s významom pre EHP)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 191 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2894/94 z 28. novembra 1994 o opatreniach na vykonávanie Dohody o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jeho článok 1 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o Európskom hospodárskom priestore
                  3
                (ďalej len „dohoda o EHP“) nadobudla platnosť 1. januára 1994.

               (2)Podľa článku 98 Dohody o EHP sa na základe rozhodnutia Spoločného výboru EHP môže meniť, okrem iného, Protokol 31 k Dohode o EHP.

               (3)Protokol 31 k Dohode o EHP obsahuje osobitné ustanovenia o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd.

               (4)Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán Dohody o EHP v akciách Únie tak, aby sa zahrnulo nariadenie (EÚ) 2018/841 a nariadenie (EÚ) 2018/842 a súvisiace ustanovenia nariadenia (EÚ) 2018/1999, nariadenia (EÚ) č. 525/2013 a vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 794/2014.

               (5)Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu.

               (6)Pozícia Únie v Spoločnom výbore EHP by preto mala vychádzať z pripojeného návrhu rozhodnutia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie v Spoločnom výbore EHP k navrhovanej zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd, je založená na návrhu rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 305, 30.11.1994, s. 6 – 8.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 207, 4.8.2015, s. 1.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 1, 3.1.1994, s. 3.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 9. 2019
            COM(2019) 438 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únieprijať v Spoločnom výbore EHP k zmene Protokolu 31 k Dohode o EHP o spolupráciv špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd[Rozšírená spolupráca v oblasti klímy medzi EÚ, Islandom a Nórskom]

               PRÍLOHA

               ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP

               č. […]

               z […],

               ktorým sa mení Protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd

               SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,

               so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 86 a 98,

               keďže:

               (1)Európska únia, Island a Nórsko sa zaviazali znížiť svoje celkové emisie skleníkových plynov s cieľom udržať nárast priemernej globálnej teploty výrazne pod 2°C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvyšovania teploty o 1,5°C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou.

               (2)Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán Dohody o EHP na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ
                  1
               .

               (3)Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán Dohody o EHP na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013
                  2
               .

               (4)Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán Dohody o EHP na určité ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013
                  3
               , ktoré sú zásadné pre vykonávanie nariadenia (EÚ) 2018/841 a nariadenia (EÚ) 2018/842.

               (5)Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán Dohody o EHP na určité ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES
                  4
               , ktoré sú zásadné pre vykonávanie nariadenia (EÚ) 2018/842.

               (6)Je vhodné rozšíriť spoluprácu zmluvných strán Dohody o EHP na určité ustanovenia vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 749/2014 z 30. júna 2014 o štruktúre, formáte, postupoch predkladania a preverovaní informácií nahlásených členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013
                  5
               , ktoré sú zásadné pre vykonávanie nariadenia (EÚ) 2018/842.

               (7)Týmto rozhodnutím Island a Nórsko prijímajú opatrenia na splnenie svojich cieľov znížiť do roku 2030 emisie skleníkových plynov aspoň o 40 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990.

               (8)Týmto rozhodnutím nie je dotknutý spôsob, akým EÚ, Island a Nórsko vykonávajú Parížsku dohodu.

               (9)Rozpočtové otázky nie sú súčasťou Dohody o EHP. Uplatňovaním článku 5 ods. 6 nariadenia (EÚ) 2018/842 preto nie je dotknutý rozsah pôsobnosti Dohody o EHP.

               (10)Dozorný úrad EZVO by mal úzko spolupracovať s Komisiou vždy, keď je vyzvaný na vykonávanie úloh týkajúcich sa Islandu a Nórska v zmysle tohto rozhodnutia.

               (11)Právomoci Dozorného úradu EZVO a Súdu EZVO v zmysle tohto rozhodnutia sú obmedzené na povinnosti, ktoré sa týmto prijímajú.

               (12)Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť s cieľom umožniť túto rozšírenú spoluprácu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Za článok 3 ods. 7 (Životné prostredie) Protokolu 31 k Dohode o EHP sa vkladá tento odsek:

               „8. a) Island a Nórsko dodržiavajú svoje príslušné ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v súlade s týmito aktmi:

               –32018 R 0841: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1).

               Nariadenie sa na účely tejto dohody vykladá s týmito úpravami:

               i)v článku 6 ods. 2 slová „30 rokov“ v prípade Islandu znejú „50 rokov“;

               ii)v článku 8 ods. 7 sa dopĺňa tento text:

               „Štáty EZVO oznámia svoje revidované navrhované lesné referenčné úrovne Dozornému úradu EZVO najneskôr deväť mesiacov po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia Spoločného výboru EHP č. xx z xx/xxxx [toto rozhodnutie] na roky 2021 – 2025. Dozorný úrad EZVO uverejní navrhované lesné referenčné úrovne, ktoré mu oznámili štáty EZVO.“;

               iii)článok 13 ods. 2 písm. a) znie v prípade štátov EZVO takto:

               „Štát EZVO predložil stratégiu, ako je stanovená ďalej, pre využívanie pôdy, zmeny využívania pôdy a sektor lesného hospodárstva s výhľadom na najmenej 30 rokov, a to aj vrátane uskutočňovaných alebo plánovaných konkrétnych opatrení na zabezpečenie zachovania alebo prípadne zlepšenia lesných záchytov a rezervoárov.

               1. Do 1. januára 2020 každý členský štát EZVO vypracuje a predloží Dozornému úradu EZVO svoju stratégiu pre využívanie pôdy, zmeny využívania pôdy a sektor lesného hospodárstva s výhľadom na najmenej 30 rokov. Štáty EZVO by v prípade potreby mali svoje stratégie aktualizovať do 1. januára 2025.

               2. Stratégie štátov EZVO by mali prispievať k:

               a) plneniu záväzkov štátov EZVO v rámci dohovoru UNFCCC a Parížskej dohody znížiť antropogénne emisie skleníkových plynov a zlepšiť ich odstraňovanie záchytmi a podporovať zvýšenú sekvestráciu uhlíka;

               b) splneniu cieľa Parížskej dohody, ktorým je udržanie nárastu priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou a pokračovať v úsilí o obmedzenie zvyšovania teploty o 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnou úrovňou;

               c) dosiahnutiu dlhodobého zníženia emisií skleníkových plynov a zlepšeniu ich odstraňovania záchytmi v rozsahu potrebnom pre sektor LULUCF, v súlade so zámerom v kontexte potrebných znížení podľa Medzinárodného panelu pre zmenu klímy (IPCC) znížiť emisie skleníkových plynov štátov EZVO nákladovo efektívnym spôsobom a posilniť ich odstraňovanie záchytmi pri dosahovaní teplotných cieľov stanovených v Parížskej dohode tak, aby sa v druhej polovici tohto storočia na spravodlivom základe dosiahol vyvážený stav medzi antropogénnymi emisiami skleníkových plynov zo zdrojov a odstraňovaním záchytmi, ako aj v kontexte udržateľného rozvoja a úsilia o odstránenie chudoby.

               3. Stratégie štátov EZVO zahŕňajú:

               a) zníženie emisií a zvýšenie ich odstraňovania vo využívaní pôdy, v zmenách vo využívaní pôdy a v lesnom hospodárstve (sektor LULUCF), pri zohľadnení bioenergie a biomateriálov z tohto sektora;

               b) v rozsahu potrebnom pre využívanie pôdy, zmeny využívania pôdy a lesné hospodárstvo, prepojenia s ďalšími národnými dlhodobými cieľmi, plánovaním a inými politikami a opatreniami.

               4. Štáty EZVO bezodkladne sprístupnia verejnosti svoje príslušné stratégie a všetky ich aktualizácie.

               5. Dozorný úrad EZVO posúdi, či sú stratégie štátov EZVO primerané na účely zdokumentovania plnenia tohto článku.

               6. Stratégie štátov EZVO pre využívanie pôdy, zmeny využívania pôdy a lesné hospodárstvo by mali obsahovať prvky uvedené ďalej:

               A. PREHĽAD A POSTUP VYPRACOVANIA STRATÉGIÍ

               A.1. Zhrnutie

               A.2. Právny a politický kontext vrátane prípadných orientačných míľnikov na roky 2040 a 2050

               B. OBSAH

               B.1. VYUŽÍVANIE PÔDY, ZMENY VO VYUŽÍVANÍ PÔDY A LESNÉ HOSPODÁRSTVO (LULUCF)

               B.1.1. Plánované znižovanie emisií a zintenzívnenie odstraňovania do roku 2050

               B.1.2. V uskutočniteľnom rozsahu očakávané emisie podľa zdrojov a jednotlivých skleníkových plynov

               B.1.3. Plánované možnosti zníženia emisií a možnosti zlepšenia ich odstraňovania záchytmi

               B.1.4. V rozsahu potrebnom na zachovanie alebo zlepšenie, podľa potreby, lesných záchytov a rezervoárov; politiky a opatrenia adaptácie

               B.1.5. Aspekty týkajúce sa dopytu na trhu po lesnej biomase a vplyvu na zber a ťažbu

               B.1.6. Podľa potreby podrobnosti o tvorbe modelov (vrátane predpokladov), a/alebo analýzy, ukazovatele atď.“;

               iv)v článku 15 ods. 2 sa dopĺňa tento text:

               „Ústredný správca je splnomocnený vykonávať úlohy uvedené v tomto článku v prípade, že sa týkajú štátov EZVO. Ak ústredný správca zablokuje transakciu, ktorá sa týka štátov EZVO alebo ktorú štáty EZVO vykonali, informuje o tom Dozorný úrad EZVO.“;

               v)do tabuľky v prílohe II sa dopĺňa tento text:

               „Island 0,5102

               Nórsko 0,110 5“

               vi)do tabuľky v prílohe III sa dopĺňa tento text:

               „Island1990

               Nórsko1990“;

               vii)do časti A písm. g) prílohy IV sa dopĺňa tento text:

                     6
                  „Pre štáty EZVO je referenčná úroveň na obdobie 2021 – 2025 v súlade s odhadmi nahlasovanými Európskej environmentálnej agentúre na dobrovoľnom základe v súlade s nariadením (EÚ) č. 525/2013 a, pokiaľ ide o Island, aj v súlade s dvojstrannou dohodou medzi Islandom a Európskou úniou a jej členskými štátmi v súvislosti s účasťou Islandu na spoločnom plnení záväzkov Európskej únie, jej členských štátov a Islandu v rámci druhého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.“;

               viii)do tabuľky v prílohe VII sa dopĺňa tento text:

               „Island–0,0224 –0,0045

               Nórsko–29,6–35,5“;

               –32018 R 0842: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

               Nariadenie sa na účely tejto dohody vykladá s týmito úpravami:

               i)v prípade štátov EZVO sa k článku 4 ods. 3 dopĺňa tento text:

               „V prípade štátov EZVO na účely stanovenia ročne pridelených emisných kvót na roky 2021 až 2030 vyjadrených v tonách ekvivalentu CO2, ako sa uvádza v odsekoch 1 a 2 tohto článku, bude východiskový rok 2005 pre emisné kvóty na rok 2030 vychádzať z rozdielu medzi celkovými emisiami skleníkových plynov v roku 2005 na základe komplexného preskúmania, v ktorom sa emisie CO2 z leteckej dopravy považujú za nulové, a emisiami zo stacionárnych zariadení EU ETS za rok 2005, ktoré boli zahrnuté do ETS v roku 2013, ako boli nahlásené v časti B dodatku k rozhodnutiu Spoločného výboru č. 152/2012 z 26. júla 2012
                  7
               , upravenými podľa hodnôt potenciálov globálneho otepľovania prijatých v delegovanom akte, na ktorý sa odkazuje v článku 26 ods. 6 písm. b) nariadenia (EÚ) 2018/1999 alebo podľa hodnôt uvedených vo štvrtej hodnotiacej správe (AR4) Medzivládneho panelu o zmene klímy, kým sa nezačne uplatňovať delegovaný akt. Údaje o emisiách zo stacionárnych zariadení zahrnutých do systému EU ETS za rok 2005, ako boli nahlásené v rozhodnutí Spoločného výboru EHP č. 152/2012 (AR2), a tie isté údaje s aktualizovanými hodnotami potenciálov globálneho otepľovania (AR4), ktoré sa zohľadnia na účely stanovenia ročných emisných kvót na roky 2021 až 2030 podľa tohto článku, sú uvedené v dodatku.“;

               ii)za prílohu IV sa dopĺňa tento text:

               „Dodatok

               Údaje štátov EZVO o emisiách zo stacionárnych zariadení zahrnutých do systému EU ETS za rok 2005, ako boli nahlásené v rozhodnutí Spoločného výboru EHP č. 152/2012 (AR2), a tie isté údaje s aktualizovanými hodnotami potenciálov globálneho otepľovania (AR4), ktoré sa zohľadnia na účely stanovenia ročných emisných kvót na roky 2021 až 2030 podľa článku 4 ods. 3.

               Tabuľka 1: Emisie ETS za rok 2005 v prípade Nórska:

                         Skleníkové plyny (v tonách)

                        CO2-eq (AR2)

                        CO2-eq (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Spolu

                        25 874 000

                        25 925 000

               Tabuľka 2: Emisie ETS za rok 2005 v prípade Islandu:

                        Skleníkové plyny (v tonách)

                        CO2-eq (AR2)

                        CO2-eq (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Spolu

                        935 841

                        940 237

               iii)v článku 6 ods. 1 slová „100 miliónov kvót EU ETS“ znejú „107 miliónov kvót EU ETS“;

               iv)v článku 12 ods. 2 sa dopĺňa tento text:

               „Centrálny správca je splnomocnený vykonávať úlohy uvedené v tomto článku v prípade, že sa týkajú štátov EZVO. Ak centrálny správca zablokuje transakciu, ktorá sa týka štátov EZVO alebo ktorú štáty EZVO vykonali, informuje o tom Dozorný úrad EZVO.“;

               v)do tabuľky v prílohe I sa dopĺňa tento text:

               „Island
                     – 29 %

               Nórsko
                     – 40 %“;

               vi)do tabuľky v prílohe II sa dopĺňa tento text:

               „Island

                     4 %

               Nórsko

                     2 %“;

               vii)tabuľka v prílohe III sa mení takto:

               (a)do tabuľky sa dopĺňa tento text:

               „Island

                     0,2

               Nórsko

                     1,6“

               (b)údaj „280“ v prípade maximálne spolu znie „281,8“.

               –32018 R 1999: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

               Uplatniteľné ustanovenia tohto nariadenia sú uvedené ďalej a na účely tejto dohody sa vykladajú s týmito úpravami:

               i)uplatňujú sa len tieto ustanovenia nariadenia:

               článok 2 ods. 1 – 10, 12 –13, 15 – 17, článok 18, článok 26 ods. 2 – 7, článok 29 ods. 5 písm. b), články 37 – 42, článok 44 ods. 1 písm. a), článok 44 ods. 2 – 3 a 6, články 57 – 58 a prílohy V – VII a XII – XIII;

               ii)článok 2 ods. 1 – 10, 12 –13 a 15 – 17 sa na účely tohto odseku uplatňujú na štáty EZVO, len pokiaľ sa týkajú vykonávania nariadenia (EÚ) 2018/841 a nariadenia (EÚ) 2018/842;

               iii)článok 26 ods. 4 znie v prípade štátov EZVO takto:

               „Island a Nórsko každoročne do 15. apríla predložia Dozornému úradu EZVO kópiu konečných údajov inventúry skleníkových plynov nahlásených sekretariátu dohovoru UNFCCC v súlade s odsekom 3.“;

               iv)článok 41 sa v prípade štátov EZVO uplatňuje, len pokiaľ sú ustanovenia alebo ich časti uvedené alebo stanovené v [tomto rozhodnutí];

               v)v prípade štátov EZVO sa za prvú vetu článku 42 dopĺňa táto veta:

               „Európska environmentálna agentúra pomáha Dozornému úradu EZVO v jeho práci, len pokiaľ ide o článok 18, článok 26 ods. 2 – 7, článok 29 ods. 5 písm. b), články 37 – 39 a článok 41.“;

               –32013 R 0525: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13).

               Uplatniteľné ustanovenia tohto nariadenia sú uvedené ďalej a na účely tejto dohody sa vykladajú s týmito úpravami:

               i)uplatňujú sa len tieto ustanovenia nariadenia:

               článok 7, článok 19 ods. 1 a 3;

               ii)článok 7, článok 19 ods. 1 a 3 sa na účely tohto odseku uplatňujú na štáty EZVO, len pokiaľ sa týkajú vykonávania nariadenia (EÚ) 2018/842.

               –32014 R 0749: vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 749/2014 z 30. júna 2014 o štruktúre, formáte, postupoch predkladania a preverovaní informácií nahlásených členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 203, 11.7.2014, s. 23).

               Uplatniteľné ustanovenia tohto nariadenia sú uvedené ďalej a na účely tejto dohody sa vykladajú s týmito úpravami:

               i)uplatňujú sa len tieto ustanovenia nariadenia:

               články 3 – 5, 7 – 10, 12 – 14, 16, 29, 32 – 34, 36 – 37 a prílohy I – VIII a tabuľka 2 prílohy XVI;

               ii)články 3 – 5, 7 – 10, 12 – 14, 16, 29, 32 – 34, 36 – 37 a prílohy I – VIII a tabuľka 2 prílohy XVI sa na účely tohto odseku uplatňujú na štáty EZVO, len pokiaľ sa týkajú vykonávania nariadenia (EÚ) 2018/842;

               b)Na základe článku 79 ods. 3 Dohody o EHP sa na tento odsek uplatňuje časť VII dohody (Inštitucionálne ustanovenia).

               c)Protokol 1 k Dohode o EHP (Horizontálne ustanovenia) sa na tento odsek uplatňuje mutatis mutandis.

               d)Odkazy na právne predpisy, akty, pravidlá, politiky a opatrenia Únie uvedené v aktoch a ustanoveniach uvedených alebo obsiahnutých v tomto odseku sa uplatňujú do tej miery a v tej forme, v akých sú príslušné právne predpisy, akty, pravidlá, politiky a opatrenia začlenené do tejto dohody.

               e)Island a Nórsko sa v plnej miere zúčastňujú na práci Výboru pre zmenu klímy podľa aktov a ustanovení, na ktoré sa odkazuje alebo ktoré sú obsiahnuté v tomto odseku, ale nemajú právo hlasovať.

               f)V prípadoch, keď Komisia konzultuje s odborníkmi určenými členskými štátmi v zmysle aktov a ustanovení, na ktoré sa odkazuje alebo ktoré sú obsiahnuté v tomto odseku, na rovnakom základe konzultuje aj s odborníkmi určenými štátmi EZVO.

               g)Európska environmentálna agentúra pomáha Dozornému úradu EZVO v jeho práci v zmysle nariadenia (EÚ) 2018/841 a nariadenia (EÚ) 2018/842.

               h)Tento odsek sa neuplatňuje na Lichtenštajnsko.“

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […] pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP
                  8*.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.

               V Bruseli […].

                  Za Spoločný výbor EHP

                  predseda

                  […]

                  tajomníci

                  Spoločného výboru EHP

                  […]

               Vyhlásenie Islandu a Nórska

               o národných plánoch týkajúcich sa rozhodnutia Spoločného výboru EHP č. [tohto rozhodnutia]

               Island a Nórsko na dobrovoľnom základe vypracujú národné plány, v ktorých opíšu, ako Island a Nórsko plánujú splniť svoje záväzky, ktoré prijali prostredníctvom zahrnutia týchto aktov do Protokolu 31 k Dohode o EHP:

               –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841 z 30. mája 2018 o začlenení emisií a odstraňovania skleníkových plynov z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 525/2013 a rozhodnutie č. 529/2013/EÚ (nariadenie LULUCF) a

               –nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (nariadenie o spoločnom úsilí – ESR).

               Island a Nórsko vypracujú svoje príslušné národné plány a do 31. decembra 2019 ich sprístupnia členským štátom EÚ, Európskej komisii, Dozornému úradu EZVO a verejnosti.

               Plány budú obsahovať tieto hlavné prvky:

               · zhrnutie plánu,

               ·prehľad súčasných národných politík v oblasti klímy,

               ·opis národného cieľa v rámci spoločného úsilia a záväzku v sektore LULUCF,

               ·opis hlavných existujúcich a pripravovaných politík a opatrení, ktoré sú naplánované na dosiahnutie cieľa v rámci spoločného úsilia a záväzku v sektore LULUCF,

               ·opis súčasnej vnútroštátnej situácie, pokiaľ ide o emisie skleníkových plynov a ich odstraňovanie, ako aj odhady cieľa v rámci spoločného úsilia a záväzku v sektore LULUCF vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení,

               ·posúdenie vplyvov plánovaných národných politík a opatrení na dosiahnutie cieľa v rámci spoločného úsilia a záväzku v sektore LULUCF v porovnaní s odhadmi vychádzajúcimi z existujúcich politík a opatrení a s opisom interakcií medzi existujúcimi a plánovanými politikami a opatreniami.

                     (1)

                        Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 1.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ L 203, 11.7.2014, s. 23.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 207, 4.8.2015, s. 1.

                     (7)

                        Ú. v. EÚ L 309, 8.11.2012, s. 38.

                     (8)
                  *
                        [Ústavné požiadavky neboli oznámené.] [Ústavné požiadavky boli oznámené.]


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli1. 2. 2019
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na 14. valnom zhromaždení Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF), pokiaľ ide o voľbu generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na 14. zasadnutí valného zhromaždenia Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF), ktoré sa má uskutočniť 27. februára 2019, pokiaľ ide o voľbu generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021. Dokumenty týkajúce sa zasadnutia (s prihlasovacími údajmi) sú k dispozícii na webovej stránke OTIF na tejto adrese:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF)

               Dohovor COTIF
                  1
                upravuje fungovanie organizácie OTIF, jej ciele, právomoci, vzťahy s členskými štátmi OTIF a všeobecné činnosti.

               Zahŕňa samotný dohovor a sedem dodatkov, ktorými sa stanovujú jednotné právne predpisy v oblasti železničnej dopravy, t. j. technické a funkčné požiadavky, ako aj vzorové zmluvy: jednotné právne predpisy pre zmluvu o medzinárodnej železničnej preprave osôb, jednotné právne predpisy pre zmluvu o medzinárodnej železničnej preprave tovaru, poriadok pre medzinárodnú železničnú prepravu nebezpečného tovaru, jednotné právne predpisy pre zmluvu o vzájomnom používaní vozňov v medzinárodnej železničnej preprave, jednotné právne predpisy pre zmluvu o využívaní železničnej infraštruktúry v medzinárodnej železničnej preprave, jednotné právne predpisy pre záväzné vyhlasovanie technických noriem a prijímanie jednotných technických predpisov pre železničný materiál určený na medzinárodnú dopravu, jednotné právne predpisy pre technické schvaľovanie železničného materiálu používaného v medzinárodnej preprave.

               Zmluvnými stranami dohovoru COTIF je 50 krajín vrátane 26 členských štátov, t. j. všetkých okrem Cypru a Malty. Únia je od roku 2011 takisto zmluvnou stranou.

               2.2.Dohoda medzi Úniou a Medzivládnou organizáciou pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF)

               Dňa 16. júna 2011 prijala Rada rozhodnutie Rady 2013/103/EÚ o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Medzivládnou organizáciou pre medzinárodnú železničnú prepravu o pristúpení Európskej únie k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z 9. mája 1980, zmenenému a doplnenému Vilniuským protokolom z 3. júna 1999 (Ú. v. EÚ L 51, 23.2.2013, s. 1). Dohoda nadobudla platnosť 1. júla 2011. V rozhodnutí Rady sa stanovuje, že Úniu na zasadnutiach organizácie OTIF zastupuje Komisia. Je v ňom aj vyhlásenie Únie týkajúce sa vykonávania právomocí a stanovujú sa v ňom vnútorné postupy Rady, členských štátov a Komisie v súvislosti s postupmi v rámci organizácie OTIF.

               2.3.Valné zhromaždenie organizácie OTIF

               Valné zhromaždenie organizácie OTIF je jej najvyšším rozhodovacím orgánom. Prijíma rozhodnutia o návrhoch na zmenu dohovoru. V závislosti od konkrétneho prípadu musia prijaté zmeny schváliť dve tretiny alebo polovica členských štátov OTIF.

               Na základe článku 14 ods. 2 písm. c) dohovoru COTIF má valné zhromaždenie právomoc voliť generálneho tajomníka na obdobie troch rokov, ktoré je možné predĺžiť najviac dvakrát (COTIF, článok 21 ods. 2). V rokovacom poriadku valného zhromaždenia (článok 21 ods. 2) sa stanovuje, že „Rozhodnutia valného zhromaždenia sa v zásade prijímajú na základe väčšiny celkového počtu hlasov riadne zastúpených v zasadacej miestnosti v čase hlasovania.“

               Valné zhromaždenie každé tri roky organizuje riadne zasadnutie a môže usporiadavať mimoriadne zasadnutia. Posledné zasadnutie valného zhromaždenia sa konalo v septembri 2018
                  2
               .

               Účasť Únie a/alebo jej členských štátov je v súlade s ustanoveniami dohovoru COTIF, rokovacieho poriadku valného zhromaždenia a Dohody o pristúpení Únie k dohovoru COTIF.

               2.4.Pripravované akty valného zhromaždenia OTIF na jeho 14. zasadnutí

               2.4.1.Kontext

               Funkčné obdobie generálneho tajomníka sa skončilo 31. decembra 2018. Bol zvolený na tri roky na 12. valnom zhromaždení organizácie OTIF v septembri 2015.

               Generálny tajomník na obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2021 mal byť zvolený na 13. valnom zhromaždení v septembri 2018. Jediný kandidát na túto pozíciu však stiahol svoju prihlášku kvôli prevzatiu ďalších povinností s účinnosťou od 1. januára 2019 a plánovaná voľba sa počas tohto zasadnutia nemohla uskutočniť.

               13. valné zhromaždenie preto poverilo generálneho tajomníka zvolaním mimoriadneho valného zhromaždenia (14. zasadnutie) 27. februára 2019 s jediným bodom programu: voľba nasledujúceho generálneho tajomníka. 13. valné zhromaždenie prijalo výzvu na podávanie prihlášok na pozíciu generálneho tajomníka, ktorá bola uverejnená 5. októbra 2018 s konečným termínom 5. januára 2019 na podávanie prihlášok v náležitej a riadnej forme.

               Nasledujúci generálny tajomník nastúpi do svojej funkcie 8. apríla 2019.

               Na 13. valnom zhromaždení bol takisto vymenovaný pán Bas Leermakers (v súčasnosti vedúci technického oddelenia OTIF) ako dočasný generálny tajomník s účinnosťou od 1. januára 2019 do dátumu, keď svoju funkciu prevezme nový zvolený generálny tajomník.

               2.4.2.Kvalifikačný profil držiteľa funkcie generálneho tajomníka OTIF

               Kvalifikačný profil uvedený v prílohe k výzve na podávanie prihlášok znie takto:

                        Žiadatelia musia spĺňať tieto požiadavky:

                        1. Štátna príslušnosť členského štátu OTIF, ale nie nevyhnutne štátna príslušnosť navrhujúceho členského štátu.

                        2. Človek, ktorý má dlhoročné odborné skúsenosti v rôznych oblastiach činnosti a ktorý preukázal svoje schopnosti v pozícii s veľkou zodpovednosťou.

                        3. Znalosť všetkých troch pracovných jazykov organizácie OTIF (angličtina, francúzština, nemčina) a schopnosť bezproblémového a plynulého písomného vyjadrenia v jednom z pracovných jazykov. Žiadatelia by mali byť schopní vyjadrovať sa v ďalších dvoch jazykoch na takej úrovni, aby mohli viesť rokovania a zrozumiteľne písomne komunikovať.

                        4. Ukončené vysokoškolské vzdelanie vo vednom odbore súvisiacom s prácou OTIF, podľa možnosti v oblasti práva a politických vied; výhodou je znalosť medzinárodného verejného práva, práva v oblasti železničnej dopravy, prepravy nebezpečného tovaru, železničnej dopravy vo všeobecnosti a logistiky dopravy.

                        5. Preukázaná schopnosť viesť správu, ako je správa sekretariátu OTIF, a to s využitím moderných informačných technológií, niekoľkoročné skúsenosti s riadením zamestnancov na základe všeobecných zásad a osobitných pravidiel týkajúcich sa zamestnaneckého práva a schopnosť riadiť finančné záležitosti organizácie.

                        6. Znalosť fungovania medzinárodných organizácií, diplomatických rokovaní a odborné skúsenosti v odvetví medzinárodnej dopravy.

                        7. Schopnosť presvedčivo zastupovať OTIF v členských štátoch [OTIF] na medzinárodnej úrovni (najmä na konferenciách), ako aj verejne. Schopnosť vystupovať na medzinárodných konferenciách.

                        8. Komplexné pochopenie hospodárskych súvislostí a procesov (aj v medzinárodnom kontexte) a preukázateľný záujem o odvetvie dopravy a železničnej dopravy. Potrebné sú skúsenosti s legislatívnymi činnosťami.

                        9. Aspoň desať rokov odbornej praxe, pokiaľ možno v štátnej správe, medzinárodnej organizácii, medzinárodnom združení, podniku s činnosťou v odvetví medzinárodnej dopravy alebo prax v oblasti vyučovania a výskumu. Žiadatelia by mali mať aspoň desať rokov praxe v medzinárodnej oblasti, a musia byť schopní preukázať, že počas nej vykonávali činnosti s dôležitými rozhodovacími právomocami.

                        10. Rozsiahle skúsenosti s medzinárodnými rokovaniami; uchádzači musia byť takisto schopní zvládať veľké pracovné zaťaženie a mať ochotu absolvovať početné a náročné služobné cesty.

                        Generálny tajomník by mal byť aj dynamickým tímovým pracovníkom, mal by byť progresívny, prístupný a rozhodný, so skúsenosťami s prácou s inými kultúrami. Žiadatelia musia mať aj schopnosť rozvíjať politické, právne, inštitucionálne a finančné koncepcie.

               Samotné valné zhromaždenie bude musieť posúdiť, či a do akej miery žiadatelia spĺňajú požiadavky výzvy na podávanie prihlášok. Dňa 21. 1. 2019 oznámil sekretariát OTIF oficiálny zoznam uchádzačov s ich spisovou dokumentáciou, ktorá bola prijatá počas lehoty na podávanie prihlášok.

               Voľba generálneho tajomníka OTIF je rozhodnutím valného zhromaždenia prostredníctvom hlasovacieho postupu, ktorý je opísaný vyššie v oddiele 2.3. Nadobúda účinnosť dňom, keď nový zvolený generálny tajomník prevezme svoju funkciu, čo by malo byť 8. apríla 2019. Rozhodnutie valného zhromaždenia má právne účinky na zmluvné strany dohovoru COTIF, ako sa uvádza ďalej v oddiele 4.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               3.1.Zoznam uchádzačov, ktorý oficiálne oznámil sekretariát OTIF

               Na základe oznámenia sekretariátu OTIF z 21. 1. 2019 je zoznam kandidátov na funkciu generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021 oficiálne stanovený takto (v abecednom poradí):

               ·pán CRINIER Raphaël (prihláška podaná Francúzskom),

               ·pán D’ALFONSO Salvatore (prihláška podaná Talianskom),

               ·pán EBNER Stefan (prihláška podaná Rakúskom),

               ·pán GROOT Hinne (prihláška podaná Holandskom),

               ·pán KÜPPER Wolfgang (prihláška podaná Nemeckom).

               Treba poznamenať, že všetkých päť prihlášok bolo podaných členskými štátmi Európskej únie.

               3.2.Návrh na pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie

               3.2.1.Úlohy generálneho tajomníka OTIF a záujem Únie v súvislosti s voľbou

               3.2.1.1.Úlohy generálneho tajomníka OTIF

               Úlohy generálneho tajomníka OTIF presahujú rámec úloh súvisiacich s riadením, uplatňovaním a fungovaním dohovoru COTIF. Generálny tajomník má konkrétne tieto funkcie:

               –V článku 21 ods. 4 dohovoru COTIF sa stanovuje, že „Generálny tajomník môže predkladať vlastné návrhy na zmenu Dohovoru.“;

               –Generálny tajomník zastupuje OTIF navonok, vypracúva pracovný program, rozpočet a správu o činnosti a spravuje finančné záležitosti Organizácie (článok 21 ods. 3 písm. b), h) a i) dohovoru COTIF);

               Tieto úlohy poskytujú generálnemu tajomníkovi určitý manévrovací priestor;

               –Dôležité je aj to, že generálny tajomník zohráva samostatnú a nezávislú úlohu pri riešení sporov medzi zmluvnými stranami. „Je povinný pokúsiť sa na požiadanie niektorej zo zúčastnených strán ponukou svojich dobrých služieb urovnať spory medzi nimi o výklade alebo uplatňovaní Dohovoru(článok 21 ods. 3 písm. j) dohovoru COTIF);

               –Generálny tajomník je okrem toho povinný vydávať na požiadanie všetkých zúčastnených strán znalecké posudky pri sporoch o výklade alebo uplatňovaní Dohovoru“ (článok 21 ods. 3 písm. k) dohovoru COTIF).

               Zvolenie určitej osoby preto môže mať významné dôsledky na spôsob vykonávania úloh, a to nad rámec čisto technických otázok.

               Odráža sa to aj v kvalifikačnom profile. Kandidát má okrem iného preukázať „dlhodobé skúsenosti v oblasti medzinárodných rokovaní“ a „schopnosť rozvíjať politické, právne, inštitucionálne a finančné koncepcie“.

               3.2.1.2.Záujem Únie v súvislosti s voľbou

               Únia má významný záujem v súvislosti s voľbou generálneho tajomníka OTIF.

               Činnosti organizácie OTIF patria do právomoci Únie a v mnohých prípadoch do výlučnej vonkajšej právomoci Únie.

               Príloha I k rozhodnutiu Rady 2013/103/EÚ teda obsahuje dodatok, v ktorom sa uvádza zoznam nástrojov Únie existujúcich v danom čase a upravujúcich otázky, na ktoré sa vzťahuje dohovor COTIF; tento zoznam obsahuje viac ako 20 nariadení a smerníc týkajúcich sa právnych predpisov Únie v oblasti železničnej dopravy, ktoré sa týkajú hospodárskeho/trhového prístupu, bezpečnosti, interoperability a záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme.

               V niektorých špecifických oblastiach (napr. bezpečnosť, interoperabilita železničných systémov) sa rozsah jednotných pravidiel vytvorených organizáciou OTIF priamo týka ustanovení súboru právnych predpisov Únie v oblasti železničnej dopravy a vyžaduje si presné zosúladenie s cieľom zabrániť konfliktu alebo nesúladu medzi týmito dvoma súbormi požiadaviek.

               Z uvedených vysvetlení
                  3
                vyplýva, že generálny tajomník má vo viacerých oblastiach značný manévrovací priestor, najmä pokiaľ ide o predkladanie návrhov a riešenie sporov.

               Preto je pravdepodobné, že činnosť generálneho tajomníka ovplyvní prevádzku OTIF v oblastiach, ktoré priamo súvisia s rozvojom a uplatňovaním politiky Únie v oblasti železničnej dopravy. Podobne môže mať vplyv na Úniu ako na člena organizácie OTIF.

               Vzhľadom na záujem Únie v súvislosti s voľbou generálneho tajomníka by Únia mala prijať pozíciu týkajúcu sa danej voľby.

               3.2.2.K prihláškam

               Z dokumentov poskytnutých sekretariátom OTIF vyplýva, že všetkých päť kandidátov spĺňa požiadavky stanovené v kvalifikačnom profile pripojenému k výzve na podávanie prihlášok.

               Okrem toho všetkých päť kandidátov bolo navrhnutých členskými štátmi a sú občanmi EÚ.

               Úvahy týkajúce sa výberu zo strany členských štátov by mali vychádzať z tohto kontextu:

               Po prvé, malo by byť jasné, že hlasovať by sa malo len v prospech tých kandidátov, ktorí sú občanmi Únie, ktorí boli navrhnutí niektorým členským štátom a ktorí spĺňajú všetky požiadavky kvalifikačného profilu. Hoci lehota na podanie prihlášok uplynula, tento prvý súbor kritérií by mal zabrániť prekvapeniam v poslednej chvíli. Po druhé, vzhľadom na osobitný záujem Únie v tomto procese by hlasy mali ísť v prospech kandidáta, ktorý v najvyššej možnej miere spĺňa určité kritériá týkajúce sa tohto záujmu. Niektoré z uvedených kritérií sú už stanovené vo výzve na podávanie prihlášok. Ďalšie kritérium je spojené s požiadavkou výzvy na podávanie prihlášok, ale je konkrétnejšie, so zreteľom na záujem Únie v súvislosti s voľbou.

               Celkovo sa navrhuje tento zoznam kritérií:

                        Možné kritériá výberu

                        Požiadavky výzvy na podávanie prihlášok

                        Kompetencie EÚ

                        Kritérium nie je výslovne uvedené v prílohe k výzve na podávanie prihlášok: Znalosť inštitucionálneho rámca Európskej únie a súboru právnych predpisov a politiky Únie v oblasti železničnej dopravy (súvisí s požiadavkou uvedenou v bode 4 prílohy k výzve na podávanie prihlášok)

                        Technické spôsobilosti

                        Kritériá uvedené v bodoch 4, 5 a 6 prílohy k výzve na podávanie prihlášok

                        Všeobecné zručnosti

                        Kritériá uvedené v bodoch 8 a 9 prílohy k výzve na podávanie prihlášok, okrem kritérií uvedených v odseku so zoznamom požiadaviek v uvedenej prílohe:

                        Dynamický tímový pracovník, progresívny, prístupný a rozhodný, so skúsenosťami s prácou s inými kultúrami.

                        Schopnosť rozvíjať politické, právne, inštitucionálne a finančné koncepcie.

               4. Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán.

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Valné zhromaždenie OTIF je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohovorom COTIF. Voľba generálneho tajomníka OTIF, o ktorej má rozhodnúť valné zhromaždenie, predstavuje akt s právnymi účinkami. Právne účinky vyplývajú z úloh zverených generálnemu tajomníkovi, ktoré presahujú rámec jednoduchého riadenia, uplatňovania a fungovania medzinárodnej dohody. Podrobnosti sú uvedené v pododdiele 3.2.2.1. Ako je vysvetlené v uvedenom pododdiele, zvolenie určitej osoby môže mať významné dôsledky na spôsob vykonávania úloh, a to nad rámec čisto technických otázok. Generálny tajomník môže politicky a právne usmerňovať prácu OTIF, a to najmä vďaka svojej schopnosti predkladať návrhy zamerané na zmenu dohovoru a zasahovať do sporov medzi členmi.

               Z toho je možné vyvodiť záver, že voľba generálneho tajomníka OTIF má právne účinky. Tým sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody. Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z uvedených cieľov alebo jednu z uvedených zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týka „železničnej dopravy“.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 91 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 91 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2019/0028 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na 14. valnom zhromaždení Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF), pokiaľ ide o voľbu generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia pristúpila k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave z 9. mája 1980, zmenenému Vilniuským protokolom z 3. júna 1999 (ďalej len „dohovor COTIF“), na základe rozhodnutia Rady 2013/103/EÚ
                  4
               .

               (2)Valné zhromaždenie OTIF bolo zriadené v súlade s článkom 13 ods. 1 písm. a) dohovoru COTIF (ďalej len „valné zhromaždenie“). Únia sa na valnom zhromaždení zúčastňuje v súlade s ustanoveniami dohovoru COTIF, rokovacieho poriadku valného zhromaždenia a Dohody o pristúpení Únie k dohovoru COTIF.

               (3)Očakáva sa, že valné zhromaždenie na svojom 14. zasadnutí, ktoré sa má uskutočniť 27. februára 2019, rozhodne o voľbe generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021.

               (4)Únia má významný záujem v súvislosti s voľbou generálneho tajomníka OTIF. Činnosti organizácie OTIF patria do právomoci Únie a v mnohých prípadoch do výlučnej vonkajšej právomoci Únie. Generálny tajomník má vo viacerých oblastiach značný manévrovací priestor, najmä pokiaľ ide o predkladanie návrhov na zmeny dohovoru COTIF a riešenie sporov. Preto je pravdepodobné, že činnosť generálneho tajomníka ovplyvní prevádzku OTIF v oblastiach, ktoré priamo súvisia s rozvojom a uplatňovaním politiky Únie v oblasti železničnej dopravy. Podobne môže mať vplyv na Úniu ako na člena organizácie OTIF. Vzhľadom na záujem Únie v súvislosti s voľbou generálneho tajomníka by Únia mala prijať pozíciu týkajúcu sa danej voľby.

               (5)Všetkých päť prihlášok na miesto generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021 bolo predložených členskými štátmi a všetci kandidáti sú štátnymi príslušníkmi členských štátov. Dospelo sa k záveru, že všetci piati kandidáti spĺňajú požiadavky kvalifikačného profilu na miesto generálneho tajomníka OTIF.

               (6)Je vhodné prijať pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať na 14. valnom zhromaždení organizácie OTIF, keďže plánované rozhodnutie sa týka záležitosti záujmu Únie, ktorá patrí do právomoci Únie a má na ňu právne záväzný účinok.

               (7)Hlasovať by sa malo v prospech kandidáta, ktorý je občanom Únie, ktorý bol navrhnutý členským štátom, spĺňa všetky požiadavky stanovené vo výzve na podávanie prihlášok, ktorý vydala organizácia OTIF, a najlepšie spĺňa súbor kritérií týkajúcich sa konkrétneho záujmu Únie v súvislosti s voľbou.

               (8)Pozíciou Únie na 14. zasadnutí valného zhromaždenia OTIF by preto malo byť hlasovanie podľa všetkých uvedených kritérií,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               (1)Pozíciou, ktorá sa má zaujať v mene Únie na 14. zasadnutí valného zhromaždenia OTIF, je hlasovať v prospech kandidáta, ktorý:

               (a)je občanom Únie, bol navrhnutý členským štátom, spĺňa všetky požiadavky stanovené v prílohe k výzve na podávanie prihlášok, ktoré sa týkajú sa voľby generálneho tajomníka OTIF na obdobie od 8. apríla 2019 do 31. decembra 2021 (dokument SG-18106 z 5. októbra 2018), a

               (b)v najvyššej možnej miere spĺňa tieto kritériá:

               –znalosť inštitucionálneho rámca Európskej únie a súboru právnych predpisov a politiky Únie v oblasti železničnej dopravy,

               –kritériá uvedené v bodoch 4, 5 6, 8 a 9 prílohy k výzve na podávanie prihlášok,

               –kritériá uvedené pod zoznamom v prílohe k výzve na podávanie prihlášok, teda že má ísť o dynamického tímového pracovníka, ktorý je progresívny, prístupný a rozhodný, pričom má skúsenosti s prácou s inými kultúrami a schopnosť rozvíjať politické, právne, inštitucionálne a finančné koncepcie.

               (2)Členské štáty hlasujú v súlade s odsekom 1.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom a Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Dohovor o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z 9. mája 1980, zmenený Vilniuským protokolom, ktorý je v platnosti od 1. 7. 2006.

                     (2)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/1296 z 18. septembra 2018, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie prijať na 13. valnom zhromaždení Medzivládnej organizácie pre medzinárodnú železničnú prepravu (OTIF), pokiaľ ide o určité zmeny Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) a jeho dodatkov (Ú. v. EÚ L 243, 27.9.2018, s. 11).

                     (3)

                        Oddiel 4.1.

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady 2013/103/EÚ zo 16. júna 2011 o podpise a uzavretí Dohody medzi Európskou úniou a Medzivládnou organizáciou pre medzinárodnú železničnú prepravu o pristúpení Európskej únie k Dohovoru o medzinárodnej železničnej preprave (COTIF) z 9. mája 1980, zmenenému a doplnenému Vilniuským protokolom z 3. júna 1999 (Ú. v. EÚ L 51, 23.2.2013, s. 1).