               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 10. 2016
            COM(2016) 668 final
            2016/0329(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o kumulácii pôvodu medzi Európskou úniou, Švajčiarskom, Nórskym kráľovstvom a Tureckom v rámci všeobecného systému preferencií Európskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Návrh sa predkladá v súvislosti s reformou pravidiel pôvodu systému všeobecných preferencií z roku 2010, ktorá sa zaviedla nariadením (EÚ) č. 1063/2010 z 18. novembra 2010, ktorým sa zmenilo nariadenie (EHS) č. 2454/93.

               Reforma sa podmienečne vzťahovala na Turecko v systéme kumulácie pôvodu, ktorý medzi sebou dovtedy uplatňovali Únia, Švajčiarsko a Nórsko.

               Reformou sa takisto zaviedol nový systém osvedčovania pôvodu registrovanými vývozcami, ktorého používanie sa odkladá do 1. januára 2017.

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti treba revidovať existujúci právny nástroj vzťahujúci sa na systém kumulácie pôvodu medzi Úniou a Nórskom. To je účel tohto návrhu.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

                  Návrh je v súlade so spoločnou obchodnou politikou, najmä s clami, voľným pohybom tovaru a pravidlami pôvodu.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

                  Neuvádza sa.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Zmluva o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 218 ods. 6, rozhodnutie Rady 2001/101/ES z 5. decembra 2000.

               •Subsidiarita (v prípade iných ako výlučných právomocí)

                  Návrh je spojený so spoločnou obchodnou politikou, ktorá patrí do výlučnej právomoci Únie.

               •Proporcionalita

               Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože jeho dôsledky sú prísne obmedzené v rozsahu potrebnom na zabezpečenie rozšírenia existujúcej kumulácie, pokiaľ ide o výrobky s pôvodom vo Švajčiarsku a Nórsku, na Turecko.

               •Výber nástroja

               V zmysle článku 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rada prijme rozhodnutie poverujúce na uzavretie dohody na návrh vyjednávača. Toto je návrh takéhoto rozhodnutia.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuvádza sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               V rámci konzultácií so zainteresovanými stranami sa potvrdilo úplné prijatie dohody so všetkými jej prvkami.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuvádza sa.

               •Posúdenie vplyvu

                  V súvislosti s príslušným plánom a usmerneniami o lepšej právnej regulácii sa nevykonalo žiadne posúdenie vplyvu, pretože návrh sa vzťahuje na kumuláciu pôvodu medzi Úniou, Švajčiarskom, Nórskom a prípadne Tureckom, t. j. na systém, ktorý už existoval a v súčasnosti sa upravuje s cieľom splniť technické požiadavky vyplývajúce z uplatňovania systému REX od 1. januára 2017.

               •Vhodnosť právnych predpisov a ich zjednodušenie

                  Neuvádza sa.

               •Základné práva

                  Návrh nemá žiadne dôsledky na ochranu základných práv.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Neuvádza sa.

               5.INÉ PRVKY

               •Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  Zmluvné strany budú vykonávať pravidelné hodnotenia opatrenia, budú udržiavať pravidelný kontakt a zúčastňovať sa na školeniach a stretnutiach týkajúcich sa uplatňovania systému REX.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuvádza sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Predchádzajúca Dohoda vo forme výmeny listov medzi Spoločenstvom a krajinami EZVO, ktoré udeľujú preferenčné sadzobné opatrenia v rámci všeobecného systému preferenčných opatrení (Nórsko a Švajčiarsko), ustanovujúca, že s tovarom s pôvodom v Nórsku alebo Švajčiarsku sa má pri jeho dôjdení na colné územie Spoločenstva zaobchádzať ako s tovarom s pôvodom v Spoločenstve, schválená v mene Európskeho spoločenstva (rozhodnutie Rady z 5. decembra 2000), sa musí nahradiť novou dohodou, aby sa zohľadnila reforma pravidiel pôvodu systému všeobecných preferencií prijatá nariadením č. 1063/2010 z 18. novembra 2010. Rokovania o tejto novej dohode sa s Nórskom uskutočnili a uzavreli na základe poverenia, ktoré Rada udelila Komisii 8. marca 2012.

               2016/0329 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o kumulácii pôvodu medzi Európskou úniou, Švajčiarskom, Nórskym kráľovstvom a Tureckom v rámci všeobecného systému preferencií Európskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a) bodom v),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)V súlade s článkom 41 písm. b) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2446
                  1
                výrobky získané v Nórsku, Švajčiarsku alebo Turecku obsahujúce materiály, ktoré tam neboli úplne získané, za predpokladu, že tieto materiály prešli dostatočným opracovaním alebo spracovaním v zmysle článku 45 uvedeného delegovaného nariadenia, sa považujú za výrobky s pôvodom vo zvýhodnenej krajine (systém kumulácie).

               (2)V zmysle článku 54 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/2446 sa systém kumulácie uplatňuje pod podmienkou, že Nórsko na základe reciprocity poskytuje rovnaké zaobchádzanie s výrobkami s pôvodom vo zvýhodnených krajinách obsahujúcimi materiály s pôvodom v Únii.

               (3)Pokiaľ ide o Nórsko, tento systém kumulácie sa pôvodne zaviedol prostredníctvom dohody vo forme výmeny listov medzi Úniou a Nórskom. Táto výmena listov sa uskutočnila 29. januára 2001, keď ju Rada schválila rozhodnutím 2001/101/ES
                  2
               .

               (4)Nórsko upravilo svoje pravidlá pôvodu všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“), aby zabezpečilo uplatňovanie pojmu pôvodu, ktorý zodpovedá pojmu pôvodu stanovenému v pravidlách pôvodu v rámci VSP Únie. Preto treba revidovať dohodu vo forme výmeny listov medzi Úniou a Nórskom.

               (5)Únia, Nórsko a Švajčiarsko by mali pokračovať v používaní systému vzájomného uznávania náhradného osvedčenia o pôvode na tlačive A v zmysle revidovanej výmeny listov a Turecko by ho malo podmienečne uplatňovať, aby sa zjednodušil obchod medzi Úniou, Nórskom, Švajčiarskom a Tureckom.

               (6)V pravidlách pôvodu v rámci VSP Únie sa navyše stanovuje zavedenie nového systému na určovanie dôkazov o pôvode registrovanými vývozcami, ktorý sa má začať používať od 1. januára 2017. Úpravy v dohode vo forme výmeny listov treba vykonať aj v tomto ohľade.

               (7)S cieľom pripraviť sa na používanie nového systému a pravidiel, ktoré s ním súvisia, Rada 8. marca 2012 poverila Komisiu rokovaním s Nórskom o dohode vo forme výmeny listov týkajúcej sa vzájomného uznávania náhradných osvedčení o pôvode na tlačive A alebo náhradných vyhlásení o pôvode, v ktorej sa stanovuje, že s výrobkami obsahujúcimi materiály s pôvodom v Nórsku, Švajčiarsku alebo Turecku sa má pri ich dôjdení na colné územie Únie zaobchádzať ako s výrobkami s pôvodom v Únii.

               (8)Výsledkom rokovaní s Nórskom vedených Komisiou bola dohoda vo forme výmeny listov.

               (9)Dohoda by sa mala schváliť v mene Únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o kumulácii pôvodu medzi Európskou úniou, Švajčiarskom, Nórskym kráľovstvom a Tureckom v rámci všeobecného systému preferencií Európskej únie (ďalej len „dohoda“) sa týmto schvaľuje v mene Únie.

               Text dohody vo forme výmeny listov je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu splnomocnenú vykonať v mene Európskej únie oznámenie uvedené v odseku 18 dohody vo forme výmeny listov s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude touto dohodou zaviazaná.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. januára 2017.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2446 z 28. júla 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013, pokiaľ ide o podrobné pravidlá, ktorými sa bližšie určujú niektoré ustanovenia Colného kódexu Únie (Ú. v. EÚ L 343, 29.12.2015, s. 1).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady 2001/101/ES z 5. decembra 2000 o schválení Dohody vo forme výmeny listov medzi Spoločenstvom a krajinami EZVO, ktoré udeľujú preferenčné sadzobné opatrenia v rámci Všeobecného systému preferenčných opatrení (Nórsko a Švajčiarsko), ustanovujúca, že s tovarom s pôvodom v Nórsku alebo Švajčiarsku sa má pri jeho dôjdení na colné územie Spoločenstva zaobchádzať ako s tovarom s pôvodom v Spoločenstve (recipročná dohoda) (Ú. v. ES L 38, 8.2.2001, s. 24).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli21. 10. 2016
            COM(2016) 668 final
            PRÍLOHA
            k návrhu rozhodnutia Rady
            o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o kumulácii pôvodu medzi Európskou úniou, Švajčiarskom, Nórskym kráľovstvom a Tureckom v rámci všeobecného systému preferencií Európskej únie

               Dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom o kumulácii pôvodu medzi Európskou úniou, Švajčiarskom, Nórskym kráľovstvom a Tureckom v rámci všeobecného systému preferencií Európskej únie

               A. List Únie

                     …, …

                     [miesto a dátum]

               Vážený pane,

               1. Európska únia (ďalej len „Únia“) a Nórske kráľovstvo (ďalej len „Nórsko“) ako zmluvné strany tejto dohody potvrdzujú, že na účely všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“) uplatňujú obe zmluvné strany podobné pravidlá pôvodu s týmito všeobecnými zásadami:

               a)definícia pojmu pôvodné výrobky založená na rovnakých kritériách;

               b)ustanovenia o regionálnej kumulácii pôvodu;

               c)ustanovenia o uplatňovaní kumulácie na materiály, ktoré v zmysle príslušných pravidiel pôvodu v rámci VSP pochádzajú z Únie, Švajčiarska, Nórska alebo Turecka;

               d)ustanovenia o všeobecnej tolerancii pre nepôvodné materiály;

               e)ustanovenia o nepozmeňovaní tovarov zo zvýhodnenej krajiny;

               f)ustanovenia o vydávaní alebo vyhotovovaní náhradných dôkazov o pôvode;

               g)požiadavka na administratívnu spoluprácu s príslušnými orgánmi zvýhodnených krajín v súvislosti s dôkazmi o pôvode.

               2. Únia a Nórsko uznávajú, že materiály, ktoré majú v zmysle príslušných pravidiel pôvodu v rámci VSP pôvod v Únii, vo Švajčiarsku, v Nórsku alebo Turecku, nadobudnú štatút pôvodu vo zvýhodnenej krajine v rámci VSP ktorejkoľvek zmluvnej strany, ak v danej zvýhodnenej krajine podstúpia opracovanie alebo spracovanie presahujúce rámec operácií považovaných za nedostatočné opracovanie alebo spracovanie na priznanie štatútu pôvodných výrobkov. Tento pododsek sa vzťahuje na materiály s pôvodom vo Švajčiarsku a v Turecku iba v prípade splnenia podmienok stanovených v príslušných odsekoch 15 a 16.

               Colné orgány členských štátov Únie a Nórska si navzájom poskytujú primeranú administratívnu spoluprácu, najmä na účely následného overovania dôkazov o pôvode, pokiaľ ide o materiály uvedené v predchádzajúcom pododseku. Uplatňujú sa ustanovenia týkajúce sa administratívnej spolupráce stanovené v protokole č. 3 k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom zo 14. mája 1973.

               Ustanovenia tohto odseku sa nevzťahujú na výrobky uvedené v kapitolách 1 až 24 harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru, ktorý prijala organizácia zriadená Dohovorom, ktorým sa zriaďuje Rada pre colnú spoluprácu, podpísaným 15. decembra 1950 v Bruseli (ďalej len „harmonizovaný systém“).

               3. Únia a Nórsko sa týmto zaväzujú prijímať náhradné dôkazy o pôvode vo forme náhradných osvedčení o pôvode na tlačive A (ďalej len „náhradné osvedčenia“) vydané colnými orgánmi druhej zmluvnej strany a náhradné vyhlásenia o pôvode vyhotovené preposielateľmi druhej zmluvnej strany, ktorí sú registrovaní na tento účel.

               Každá zmluvná strana môže posúdiť oprávnenosť preferenčného zaobchádzania s výrobkami, na ktoré sa vzťahujú náhradné dôkazy o pôvode, v súlade s vlastnými právnymi predpismi.

               4. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby boli pred vydaním alebo vyhotovením náhradného dôkazu o pôvode dodržané tieto podmienky:

               a)náhradné dôkazy o pôvode sa môžu vydať alebo vyhotoviť iba v prípade, že pôvodné dôkazy o pôvode boli vydané alebo vyhotovené v súlade s právnymi predpismi platnými v Únii alebo v Nórsku;

               b)dôkaz o pôvode alebo náhradný dôkaz o pôvode sa môže nahradiť jedným alebo niekoľkými náhradnými dôkazmi o pôvode iba v prípade výrobkov, ktoré neboli prepustené do režimu voľného obehu v jednej zo zmluvných strán, a to na účely zaslania všetkých alebo niektorých výrobkov, na ktoré sa vzťahuje pôvodný dôkaz o pôvode, z danej zmluvnej strany do druhej zmluvnej strany;

               c)výrobky ostávajú pod colným dohľadom v preposielajúcej zmluvnej strane, nesmú byť nijako pozmenené, pretvorené ani sa na nich nesmú vykonať operácie iné ako operácie, ktoré ich majú uchovať v dobrom stave (ďalej len „zásada nepozmeňovania“);

               d)ak výrobky nadobudli status pôvodných výrobkov, pretože zmluvná strana im udelila možnosť uplatniť odchýlku od pravidiel pôvodu, náhradné dôkazy o pôvode sa nesmú vydať ani vyhotoviť, ak sa výrobky preposielajú do druhej zmluvnej strany;

               e)náhradné dôkazy o pôvode môžu vydať colné orgány alebo vyhotoviť preposielatelia, ak výrobky, ktoré sa majú preposlať na územie druhej zmluvnej strany, nadobudli status pôvodného výrobku na základe regionálnej kumulácie;

               f)náhradné dôkazy o pôvode môžu vydať colné orgány alebo vyhotoviť preposielatelia, ak výrobkom, ktoré sa majú preposlať na územie druhej zmluvnej strany, preposielajúca strana neudelila preferenčné zaobchádzanie.

               5. Na účely odseku 4 písm. c) platí toto:

               V prípade pochybností týkajúcich sa súladu so zásadou nepozmeňovania môžu colné orgány zmluvnej strany konečného určenia deklaranta požiadať o predloženie dôkazu súladu s touto zásadou, ktorý sa môže predložiť akýmkoľvek spôsobom.

               Colné orgány preposielajúcej zmluvnej strany na žiadosť preposielateľa potvrdia, že výrobky počas svojej zastávky na území tejto zmluvnej strany zostali pod colným dohľadom a že colné orgány počas ich uskladnenia na území zmluvnej strany nevydali oprávnenie na ich pozmenenie, akékoľvek pretvorenie ani vykonanie operácií iných ako operácií, ktoré ich majú uchovať v dobrom stave.

               Ak náhradný dôkaz predstavuje náhradné osvedčenie, colné orgány zmluvnej strany konečného určenia nesmú požadovať osvedčenie o tom, že s výrobkami sa v období, počas ktorého sa nachádzali v zmluvnej strane, nemanipulovalo.

               6. Každá zmluvná strana zabezpečí, že:

               a)
                     ak náhradné dôkazy o pôvode zodpovedajú pôvodným dôkazom o pôvode vydaným alebo vyhotoveným vo zvýhodnenej krajine v rámci systému VSP Únie a Nórska, colné orgány členských štátov Únie a Nórska si navzájom poskytujú primeranú administratívnu spoluprácu na účely následného overovania týchto náhradných dôkazov o pôvode. Colné orgány preposielajúcej zmluvnej strany na žiadosť zmluvnej strany konečného určenia začnú a uplatnia postup následného overovania príslušných pôvodných dôkazov o pôvode;

               b)
                     v prípade, že náhradné dôkazy o pôvode zodpovedajú pôvodným dôkazom o pôvode vydaným alebo vyhotoveným v krajine, ktorá je výlučne zvýhodnená v rámci systému VSP zmluvnej strany konečného určenia, táto zmluvná strana vykoná postup následného overovania pôvodných dôkazov o pôvode v spolupráci so zvýhodnenou krajinou. Colné orgány preposielajúcej zmluvnej strany poskytnú colným orgánom zmluvnej strany konečného určenia pôvodné dôkazy o pôvode zodpovedajúce náhradným dôkazom o pôvode v zmysle overovania alebo prípadne kópie pôvodných dôkazov o pôvode zodpovedajúcich náhradným dôkazom o pôvode v zmysle overovania, aby mohli vykonať postup následného overovania.

               7. Každá zmluvná strana zabezpečí, že:

               a)v pravej hornej kolónke každého náhradného osvedčenia sa uvádza názov sprostredkujúcej krajiny, v ktorej sa osvedčenie vydáva;

               b)v kolónke 4 sa uvádza text „Replacement certificate“ alebo „Certificat de remplacement“, ako aj dátum vydania pôvodného osvedčenia o pôvode na tlačive A a jeho sériové číslo;

               c)v kolónke 1 sa uvádza názov/meno preposielateľa;

               d)v kolónke 2 sa môže uvádzať názov/meno konečného príjemcu;

               e)v kolónkach 3 až 9 sa uvádzajú všetky údaje o preposlaných výrobkoch, ktoré sú uvedené v pôvodnom osvedčení;

               f)v kolónke 10 sa uvádzajú odkazy na faktúru preposielateľa;

               g)colný orgán, ktorý náhradné osvedčenie vydal, to úradne potvrdí v kolónke 11. Tento orgán je zodpovedný len za vystavenie náhradného osvedčenia. Údaje v políčku 12 týkajúce sa krajiny pôvodu a krajiny konečného určenia sa prevezmú z pôvodného osvedčenia o pôvode na tlačive A. Preposielateľ podpíše osvedčenie o pôvode v kolónke 12. Preposielateľ, ktorý sa podpíše v kolónke 12 v dobrej viere, nenesie zodpovednosť za správnosť údajov uvedených v pôvodnom osvedčení o pôvode na tlačive A;

               h)colný orgán, ktorý je požiadaný o vydanie náhradného osvedčenia, uvádza v pôvodnom osvedčení o pôvode na tlačive A hmotnosť, počet a charakter preposielaných výrobkov a uvádza v ňom sériové čísla všetkých príslušných náhradných osvedčení. Žiadosť o náhradné osvedčenie, ako aj pôvodné osvedčenie o pôvode na tlačive A uchováva najmenej tri roky;

               i)náhradné osvedčenia o pôvode sa vyhotovia v angličtine alebo vo francúzštine.

               8. Každá zmluvná strana zabezpečí, že:

               a)preposielateľ uvádza v náhradnom vyhlásení o pôvode tieto údaje:

               1.všetky údaje o preposielaných výrobkoch prevzaté z pôvodného dôkazu o pôvode;

               2.dátum vyhotovenia pôvodného dôkazu o pôvode;

               3.údaje o pôvodnom dôkaze o pôvode a v prípade potreby aj informácie o kumulácii uplatňovanej na tovar, na ktorý sa vzťahuje vyhlásenie o pôvode;

               4.názov/meno, adresu a svoje číslo ako registrovaného vývozcu;

               5.názov/meno a adresu odosielateľa v Únii alebo Nórsku;

               6.dátum a miesto vyhotovenia vyhlásenia o pôvode alebo vydania osvedčenia o pôvode;

               b)každé náhradné vyhlásenie o pôvode sa označí slovami „Replacement statement“ alebo „Attestation de remplacement“;

               c)náhradné vyhlásenia o pôvode vyhotovujú preposielatelia registrovaní v elektronickom systéme samoosvedčovania pôvodu vývozcami, ktorý sa nazýva systém registrovaných vývozcov (REX), bez ohľadu na hodnotu pôvodných výrobkov v pôvodnej zásielke;

               d)ak sa dôkaz o pôvode nahrádza, preposielateľ v pôvodnom dôkazu o pôvode uvádza:

               1.dátum vyhotovenia náhradného vyhlásenia(-í) o pôvode a množstvo tovaru, na ktoré sa náhradné vyhlásenie(-a) o pôvode vzťahuje(-ú);

               2.názov/meno a adresu preposielateľa;

               3.názov/meno a adresu príjemcu alebo príjemcov v Únii alebo Nórsku;

               e)pôvodné vyhlásenie o pôvode sa označí slovom „Replaced“ alebo „Remplacé“;

               f)náhradné vyhlásenie o pôvode platí dvanásť mesiacov od dátumu jeho vyhotovenia;

               g)náhradné vyhlásenia o pôvode sa vyhotovia v angličtine alebo vo francúzštine.

               9. Preposielateľ uchováva pôvodné dôkazy o pôvode a kópie náhradných dôkazov o pôvode najmenej tri roky od konca kalendárneho roka, v ktorom boli náhradné dôkazy o pôvode vydané alebo vyhotovené.

               10. Zmluvné strany súhlasia s rozdelením nákladov na systém REX v súlade so spôsobmi spolupráce, ktoré sa stanovia medzi príslušnými orgánmi zmluvných strán.

               11. Akékoľvek nezhody medzi zmluvnými stranami vyplývajúce z výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa riešia výlučne dvojstrannými rokovaniami medzi zmluvnými stranami. Ak by nezhody mohli mať vplyv na záujmy Švajčiarska a/alebo Turecka, vykonajú sa s nimi konzultácie.

               12. Zmluvné strany môžu túto dohodu kedykoľvek zmeniť vzájomnou písomnou dohodou. Obe zmluvné strany začnú konzultácie v súvislosti s možnými zmenami tejto dohody na žiadosť jednej zo zmluvných strán. Ak by zmeny mohli mať vplyv na záujmy Švajčiarska a/alebo Turecka, vykonajú sa s nimi konzultácie. Zmeny nadobúdajú platnosť dňom stanoveným vzájomnou dohodou po tom, ako sa obe zmluvné strany navzájom informovali, že splnili príslušné vnútorné požiadavky.

               13. V prípade vážnych pochybností o riadnom vykonávaní dohody môže jedna alebo druhá zmluvná strana pozastaviť jej uplatňovanie, pokiaľ to druhej zmluvnej strane písomne oznámi tri mesiace vopred.

               14. Túto dohodu môže ktorákoľvek zmluvná strana vypovedať, pokiaľ to druhej zmluvnej strane písomne oznámi tri mesiace vopred.

               15. Odsek 2 prvý pododsek sa vzťahuje na materiály s pôvodom vo Švajčiarsku iba v prípade, že zmluvné strany uzavreli podobnú dohodu so Švajčiarskom a navzájom sa informovali o splnení tejto podmienky.

               16. Odsek 2 prvý pododsek sa vzťahuje na materiály s pôvodom v Turecku
                  1
                iba v prípade, že zmluvné strany uzavreli podobnú dohodu s Tureckom a navzájom sa informovali o splnení tejto podmienky.

               17. Od nadobudnutia platnosti dohody medzi Nórskom a Tureckom podľa odseku 2 prvého pododseku tejto dohody a pod podmienkou reciprocity zo strany Turecka môže každá zmluvná strana ustanoviť, že v zmluvných stranách sa môžu vydávať alebo vyhotovovať náhradné dôkazy o pôvode výrobkov obsahujúcich materiály s pôvodom v Turecku, ktoré sa spracovali v rámci dvojstrannej kumulácie vo zvýhodnených krajinách v rámci VSP.

               18. Táto dohoda nadobúda platnosť dňom stanoveným vzájomnou dohodou po tom, ako sa Únia a Nórsko navzájom informovali, že ukončili potrebné vnútorné postupy prijatia. Od uvedeného dátumu nahradí dohodu vo forme výmeny listov podpísanú 14. decembra 2000
                  2
               .

               Bol by som Vám zaviazaný, keby ste potvrdili, že Vaša vláda súhlasí s vyššie uvedeným znením.

               Mám tú česť navrhnúť, aby v prípade, že vyššie uvedené znenie je prijateľné pre Vašu vládu, tento list spolu s jeho potvrdením sa stali dohodou medzi Európskou úniou a Nórskym kráľovstvom.

               Prijmite, prosím, vážený pane, prejav mojej najhlbšej úcty.

               Za Európsku úniu

               B. List Nórska

               Vážený pane,

               mám česť potvrdiť prijatie Vášho listu tohto znenia:

               1. Únia a Nórsko ako zmluvné strany tejto dohody potvrdzujú, že na účely všeobecného systému preferencií (ďalej len „VSP“) uplatňujú obe zmluvné strany podobné pravidlá pôvodu s týmito všeobecnými zásadami:

               a)definícia pojmu pôvodné výrobky založená na rovnakých kritériách;

               b)ustanovenia o regionálnej kumulácii pôvodu;

               c)ustanovenia o uplatňovaní kumulácie na materiály, ktoré v zmysle príslušných pravidiel pôvodu v rámci VSP pochádzajú z Únie, Švajčiarska, Nórska alebo Turecka;

               d)ustanovenia o všeobecnej tolerancii pre nepôvodné materiály;

               e)ustanovenia o nepozmeňovaní tovarov zo zvýhodnenej krajiny;

               f)ustanovenia o vydávaní alebo vyhotovovaní náhradných dôkazov o pôvode;

               g)požiadavka na administratívnu spoluprácu s príslušnými orgánmi zvýhodnených krajín v súvislosti s dôkazmi o pôvode.

               2. Únia a Nórsko uznávajú, že materiály, ktoré majú v zmysle príslušných pravidiel pôvodu v rámci VSP pôvod v Únii, vo Švajčiarsku, v Nórsku alebo Turecku, nadobudnú štatút pôvodu vo zvýhodnenej krajine v rámci VSP ktorejkoľvek zmluvnej strany, ak v danej zvýhodnenej krajine podstúpia opracovanie alebo spracovanie presahujúce rámec operácií považovaných za nedostatočné opracovanie alebo spracovanie na priznanie štatútu pôvodných výrobkov. Tento pododsek sa vzťahuje na materiály s pôvodom vo Švajčiarsku a v Turecku iba v prípade splnenia podmienok stanovených v príslušných odsekoch 15 a 16.

               Colné orgány členských štátov Únie a Nórska si navzájom poskytujú primeranú administratívnu spoluprácu, najmä na účely následného overovania dôkazov o pôvode, pokiaľ ide o materiály uvedené v predchádzajúcom pododseku. Uplatňujú sa ustanovenia týkajúce sa administratívnej spolupráce stanovené v protokole č. 3 k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Nórskym kráľovstvom zo 14. mája 1973.

               Ustanovenia tohto odseku sa nevzťahujú na výrobky uvedené v kapitolách 1 až 24 harmonizovaného systému opisu a číselného označovania tovaru, ktorý prijala organizácia zriadená Dohovorom, ktorým sa zriaďuje Rada pre colnú spoluprácu, podpísaným 15. decembra 1950 v Bruseli (ďalej len „harmonizovaný systém“).

               3. Únia a Nórsko sa týmto zaväzujú prijímať náhradné dôkazy o pôvode vo forme náhradných osvedčení o pôvode na tlačive A (ďalej len „náhradné osvedčenia“) vydané colnými orgánmi druhej zmluvnej strany a náhradné vyhlásenia o pôvode vyhotovené preposielateľmi druhej zmluvnej strany, ktorí sú registrovaní na tento účel.

               Každá zmluvná strana môže posúdiť oprávnenosť preferenčného zaobchádzania s výrobkami, na ktoré sa vzťahujú náhradné dôkazy o pôvode, v súlade s vlastnými právnymi predpismi.

               4. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby boli pred vydaním alebo vyhotovením náhradného dôkazu o pôvode dodržané tieto podmienky:

               a)náhradné dôkazy o pôvode sa môžu vydať alebo vyhotoviť iba v prípade, že pôvodné dôkazy o pôvode boli vydané alebo vyhotovené v súlade s právnymi predpismi platnými v Únii alebo v Nórsku;

               b)dôkaz o pôvode alebo náhradný dôkaz o pôvode sa môže nahradiť jedným alebo niekoľkými náhradnými dôkazmi o pôvode iba v prípade výrobkov, ktoré neboli prepustené do režimu voľného obehu v jednej zo zmluvných strán, a to na účely zaslania všetkých alebo niektorých výrobkov, na ktoré sa vzťahuje pôvodný dôkaz o pôvode, z danej zmluvnej strany do druhej zmluvnej strany;

               c)výrobky ostávajú pod colným dohľadom v preposielajúcej zmluvnej strane, nesmú byť nijako pozmenené, pretvorené ani sa na nich nesmú vykonať operácie iné ako operácie, ktoré ich majú uchovať v dobrom stave (ďalej len „zásada nepozmeňovania“);

               d)ak výrobky nadobudli status pôvodných výrobkov, pretože zmluvná strana im udelila možnosť uplatniť odchýlku od pravidiel pôvodu, náhradné dôkazy o pôvode sa nesmú vydať ani vyhotoviť, ak sa výrobky preposielajú do druhej zmluvnej strany;

               e)náhradné dôkazy o pôvode môžu vydať colné orgány alebo vyhotoviť preposielatelia, ak výrobky, ktoré sa majú preposlať na územie druhej zmluvnej strany, nadobudli status pôvodného výrobku na základe regionálnej kumulácie;

               f)náhradné dôkazy o pôvode môžu vydať colné orgány alebo vyhotoviť preposielatelia, ak výrobkom, ktoré sa majú preposlať na územie druhej zmluvnej strany, preposielajúca strana neudelila preferenčné zaobchádzanie.

               5. Na účely odseku 4 písm. c) platí toto:

               V prípade pochybností týkajúcich sa súladu so zásadou nepozmeňovania môžu colné orgány zmluvnej strany konečného určenia deklaranta požiadať o predloženie dôkazu súladu s touto zásadou, ktorý sa môže predložiť akýmkoľvek spôsobom.

               Colné orgány preposielajúcej zmluvnej strany na žiadosť preposielateľa potvrdia, že výrobky počas svojej zastávky na území tejto zmluvnej strany zostali pod colným dohľadom a že colné orgány počas ich uskladnenia na území zmluvnej strany nevydali oprávnenie na ich pozmenenie, akékoľvek pretvorenie ani vykonanie operácií iných ako operácií, ktoré ich majú uchovať v dobrom stave.

               Ak náhradný dôkaz predstavuje náhradné osvedčenie, colné orgány zmluvnej strany konečného určenia nesmú požadovať osvedčenie o tom, že s výrobkami sa v období, počas ktorého sa nachádzali v zmluvnej strane, nemanipulovalo.

               6. Každá zmluvná strana zabezpečí, že:

               a)
                     ak náhradné dôkazy o pôvode zodpovedajú pôvodným dôkazom o pôvode vydaným alebo vyhotoveným vo zvýhodnenej krajine v rámci systému VSP Únie a Nórska, colné orgány členských štátov Únie a Nórska si navzájom poskytujú primeranú administratívnu spoluprácu na účely následného overovania týchto náhradných dôkazov o pôvode. Colné orgány preposielajúcej zmluvnej strany na žiadosť zmluvnej strany konečného určenia začnú a uplatnia postup následného overovania príslušných pôvodných dôkazov o pôvode;

               b)
                     v prípade, že náhradné dôkazy o pôvode zodpovedajú pôvodným dôkazom o pôvode vydaným alebo vyhotoveným v krajine, ktorá je výlučne zvýhodnená v rámci systému VSP zmluvnej strany konečného určenia, táto zmluvná strana vykoná postup následného overovania pôvodných dôkazov o pôvode v spolupráci so zvýhodnenou krajinou. Colné orgány preposielajúcej zmluvnej strany poskytnú colným orgánom zmluvnej strany konečného určenia pôvodné dôkazy o pôvode zodpovedajúce náhradným dôkazom o pôvode v zmysle overovania alebo prípadne kópie pôvodných dôkazov o pôvode zodpovedajúcich náhradným dôkazom o pôvode v zmysle overovania, aby mohli vykonať postup následného overovania.

               7. Každá zmluvná strana zabezpečí, že:

               a)v pravej hornej kolónke každého náhradného osvedčenia sa uvádza názov sprostredkujúcej krajiny, v ktorej sa osvedčenie vydáva;

               b)v kolónke 4 sa uvádza text „Replacement certificate“ alebo „Certificat de remplacement“, ako aj dátum vydania pôvodného osvedčenia o pôvode na tlačive A a jeho sériové číslo;

               c)v kolónke 1 sa uvádza názov/meno preposielateľa;

               d)v kolónke 2 sa môže uvádzať názov/meno konečného príjemcu;

               e)v kolónkach 3 až 9 sa uvádzajú všetky údaje o preposlaných výrobkoch, ktoré sú uvedené v pôvodnom osvedčení;

               f)v kolónke 10 sa uvádzajú odkazy na faktúru preposielateľa;

               g)colný orgán, ktorý náhradné osvedčenie vydal, to úradne potvrdí v kolónke 11. Tento orgán je zodpovedný len za vystavenie náhradného osvedčenia. Údaje v políčku 12 týkajúce sa krajiny pôvodu a krajiny konečného určenia sa prevezmú z pôvodného osvedčenia o pôvode na tlačive A. Preposielateľ podpíše osvedčenie o pôvode v kolónke 12. Preposielateľ, ktorý sa podpíše v kolónke 12 v dobrej viere, nenesie zodpovednosť za správnosť údajov uvedených v pôvodnom osvedčení o pôvode na tlačive A;

               h)colný orgán, ktorý je požiadaný o vydanie náhradného osvedčenia, uvádza v pôvodnom osvedčení o pôvode na tlačive A hmotnosť, počet a charakter preposielaných výrobkov a uvádza v ňom sériové čísla všetkých príslušných náhradných osvedčení. Žiadosť o náhradné osvedčenie, ako aj pôvodné osvedčenie o pôvode na tlačive A uchováva najmenej tri roky;

               i)náhradné osvedčenia o pôvode sa vyhotovia v angličtine alebo vo francúzštine.

               8. Každá zmluvná strana zabezpečí, že:

               a)preposielateľ uvádza v náhradnom vyhlásení o pôvode tieto údaje:

               1.všetky údaje o preposielaných výrobkoch prevzaté z pôvodného dôkazu o pôvode;

               2.dátum vyhotovenia pôvodného dôkazu o pôvode;

               3.údaje o pôvodnom dôkaze o pôvode a v prípade potreby aj informácie o kumulácii uplatňovanej na tovar, na ktorý sa vzťahuje vyhlásenie o pôvode;

               4.názov/meno, adresu a svoje číslo ako registrovaného vývozcu;

               5.názov/meno a adresu odosielateľa v Únii alebo Nórsku;

               6.dátum a miesto vyhotovenia vyhlásenia o pôvode alebo vydania osvedčenia o pôvode;

               b)každé náhradné vyhlásenie o pôvode sa označí slovami „Replacement statement“ alebo „Attestation de remplacement“;

               c)náhradné vyhlásenia o pôvode vyhotovujú preposielatelia registrovaní v elektronickom systéme samoosvedčovania pôvodu vývozcami, ktorý sa nazýva systém registrovaných vývozcov (REX), bez ohľadu na hodnotu pôvodných výrobkov v pôvodnej zásielke;

               d)ak sa dôkaz o pôvode nahrádza, preposielateľ v pôvodnom dôkazu o pôvode uvádza:

               1.dátum vyhotovenia náhradného vyhlásenia(-í) o pôvode a množstvo tovaru, na ktoré sa náhradné vyhlásenie(-a) o pôvode vzťahuje(-ú);

               2.názov/meno a adresu preposielateľa;

               3.názov/meno a adresu príjemcu alebo príjemcov v Únii alebo Nórsku;

               e)pôvodné vyhlásenie o pôvode sa označí slovom „Replaced“ alebo „Remplacé“;

               f)náhradné vyhlásenie o pôvode platí dvanásť mesiacov od dátumu jeho vyhotovenia;

               g)náhradné vyhlásenia o pôvode sa vyhotovia v angličtine alebo vo francúzštine.

               9. Preposielateľ uchováva pôvodné dôkazy o pôvode a kópie náhradných dôkazov o pôvode najmenej tri roky od konca kalendárneho roka, v ktorom boli náhradné dôkazy o pôvode vydané alebo vyhotovené.

               10. Zmluvné strany súhlasia s rozdelením nákladov na systém REX v súlade so spôsobmi spolupráce, ktoré sa stanovia medzi príslušnými orgánmi zmluvných strán.

               11. Akékoľvek nezhody medzi zmluvnými stranami vyplývajúce z výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa riešia výlučne dvojstrannými rokovaniami medzi zmluvnými stranami. Ak by nezhody mohli mať vplyv na záujmy Švajčiarska a/alebo Turecka, vykonajú sa s nimi konzultácie.

               12. Zmluvné strany môžu túto dohodu kedykoľvek zmeniť vzájomnou písomnou dohodou. Obe zmluvné strany začnú konzultácie v súvislosti s možnými zmenami tejto dohody na žiadosť jednej zo zmluvných strán. Ak by zmeny mohli mať vplyv na záujmy Švajčiarska a/alebo Turecka, vykonajú sa s nimi konzultácie. Zmeny nadobúdajú platnosť dňom stanoveným vzájomnou dohodou po tom, ako sa obe zmluvné strany navzájom informovali, že splnili príslušné vnútorné požiadavky.

               13. V prípade vážnych pochybností o riadnom vykonávaní dohody môže jedna alebo druhá zmluvná strana pozastaviť jej uplatňovanie, pokiaľ to druhej zmluvnej strane písomne oznámi tri mesiace vopred.

               14. Túto dohodu môže ktorákoľvek zmluvná strana vypovedať, pokiaľ to druhej zmluvnej strane písomne oznámi tri mesiace vopred.

               15. Odsek 2 prvý pododsek sa vzťahuje na materiály s pôvodom vo Švajčiarsku iba v prípade, že zmluvné strany uzavreli podobnú dohodu so Švajčiarskom a navzájom sa informovali o splnení tejto podmienky.

               16. Odsek 2 prvý pododsek sa vzťahuje na materiály s pôvodom v Turecku
                  3
                iba v prípade, že zmluvné strany uzavreli podobnú dohodu s Tureckom a navzájom sa informovali o splnení tejto podmienky.

               17. Od nadobudnutia platnosti dohody medzi Nórskom a Tureckom podľa odseku 2 prvého pododseku tejto dohody a pod podmienkou reciprocity zo strany Turecka môže každá zmluvná strana ustanoviť, že v zmluvných stranách sa môžu vydávať alebo vyhotovovať náhradné dôkazy o pôvode výrobkov obsahujúcich materiály s pôvodom v Turecku, ktoré sa spracovali v rámci dvojstrannej kumulácie vo zvýhodnených krajinách v rámci VSP.

               18. Táto dohoda nadobúda platnosť dňom stanoveným vzájomnou dohodou po tom, ako sa Únia a Nórsko navzájom informovali, že ukončili potrebné vnútorné postupy prijatia. Od uvedeného dátumu nahradí dohodu vo forme výmeny listov podpísanú 14. decembra 2000
                  4
               .

               Mám česť potvrdiť, že moja vláda súhlasí s obsahom Vášho listu.

                     (1)
                  Únia splnila túto podmienku uverejnením oznámenia Komisie podľa článku 85 nariadenia (EHS) č. 2454/93, ktorým sa vykonávajú ustanovenia Colného kódexu Spoločenstva – rozšírenie systému dvojstrannej kumulácie, stanoveného v uvedenom článku, na Turecko; Ú. v. EÚ C 134, 15.4.2016, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. ES L 38, 8.2.2001, s. 24.

                     (3)
                  Únia splnila túto podmienku uverejnením oznámenia Komisie podľa článku 85 nariadenia (EHS) č. 2454/93, ktorým sa vykonávajú ustanovenia Colného kódexu Spoločenstva – rozšírenie systému dvojstrannej kumulácie, stanoveného v uvedenom článku, na Turecko; Ú. v. EÚ C 134, 15.4.2016, s. 1.

                     (4)
                  Ú. v. ES L 38, 8.2.2001, s. 24.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 10. 2016
            COM(2016) 620 final
            2016/0300(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorú má Únia zaujať vo Výbore Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS zriadenom Dohodou o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúcou sa európskych programov satelitnej navigácie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Pripojený návrh je právnym nástrojom na schválenie pozície, ktorú má Únia zaujať vo Výbore Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS (ďalej len „spoločný výbor“) zriadenom Dohodou o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúcou sa európskych programov satelitnej navigácie (ďalej len „dohoda“).

               Rada prijala 23. septembra 2013 rozhodnutie o podpise dohody v mene Európskej únie a predbežnom vykonávaní niektorých jej ustanovení.

               Dohoda bola následne podpísaná 18. decembra 2013 v Bruseli počas zasadnutia Rady Európskej únie. V súlade s článkom 27 ods. 2 dohody sa dohoda predbežne vykonáva od 1. januára 2014.

               Švajčiarsko ratifikovalo dohodu 7. júla 2015, pričom ratifikácia na úrovni EÚ práve prebieha.

               Dohodou bol zriadený Výbor Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS, ktorý je zodpovedný za správu a náležité vykonávanie tejto dohody. Spoločný výbor musí prijať svoj rokovací poriadok.

               2.VÝSLEDKY ROKOVANÍ

               V článku 20 ods. 2 dohody sa stanovuje, že spoločný výbor prijme svoj rokovací poriadok, ktorý bude okrem iného obsahovať ustanovenia o zvolávaní zasadnutí, vymenovaní predsedu a stanovení funkčného obdobia predsedu.

               Pripojený návrh rokovacieho poriadku je výsledkom rokovaní so Švajčiarskom.

               3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Právnym základom pre schválenie pozície, ktorú má Únia zaujať v spoločnom výbore zriadenom na základe dohody o spolupráci, je článok 172 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               S ohľadom na uvedené rokovania Európska komisia navrhuje, aby Rada prijala rozhodnutie, ktorým sa schváli pozícia, ktorú má Únia zaujať v spoločnom výbore v súvislosti s jeho rokovacím poriadkom.

               2016/0300 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorú má Únia zaujať vo Výbore Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS zriadenom Dohodou o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúcou sa európskych programov satelitnej navigácie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 172 prvý odsek v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               1.Dohoda o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúca sa európskych programov satelitnej navigácie (ďalej len „dohoda“) sa predbežne vykonáva od 1. januára 2014.

               2.Článkom 20 dohody sa zriaďuje spoločný výbor s názvom „Výbor Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS“ (ďalej len „spoločný výbor“) a stanovuje sa, že tento výbor by mal prijať svoj rokovací poriadok.

               3.Preto je vhodné stanoviť pozíciu, ktorú má Únia zaujať v súvislosti s rokovacím poriadkom, ktorý má prijať spoločný výbor,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Pozícia, ktorú má Únia zaujať v spoločnom výbore zriadenom Dohodou o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúcou sa európskych programov satelitnej navigácie v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku spoločného výboru, vychádza z návrhu rozhodnutia pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               2.Zástupcovia Únie v spoločnom výbore môžu odsúhlasiť drobné zmeny návrhu rozhodnutia bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli12. 10. 2016
            COM(2016) 620 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorú má Únia zaujať vo Výbore Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS zriadenom Dohodou o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúcou sa európskych programov satelitnej navigácieNávrhROZHODNUTIE Č. 1/2016 VÝBORU EURÓPSKEJ ÚNIE A ŠVAJČIARSKA PRE GNSS(SPOLOČNÝ VÝBOR)z XXX 2016,ktorým prijíma svoj rokovací poriadok

               PRÍLOHY

               k

               návrhu ROZHODNUTIA RADY

               o pozícii, ktorú má Únia zaujať vo Výbore Európskej únie a Švajčiarska pre GNSS zriadenom Dohodou o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou na strane druhej týkajúcou sa európskych programov satelitnej navigácie

                  Návrh
                  ROZHODNUTIE Č. 1/2016 VÝBORU EURÓPSKEJ ÚNIE A ŠVAJČIARSKA PRE GNSS
                  (SPOLOČNÝ VÝBOR)
                  z XXX 2016,
                  ktorým prijíma svoj rokovací poriadok

               SPOLOČNÝ VÝBOR,

               so zreteľom na Dohodu o spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Švajčiarskou konfederáciou (ďalej len „Švajčiarsko“) na strane druhej týkajúcu sa európskych programov satelitnej navigácie (ďalej len „dohoda“), a najmä na jej článok 20,

               keďže:

               (1)Dohoda medzi Švajčiarskom a Európskou úniou sa od 1. januára 2014 predbežne vykonáva, pokiaľ ide o prvky, ktoré spadajú do právomoci Európskej únie.

               (2)Podľa článku 20 ods. 2 dohody má spoločný prijať svoj rokovací poriadok.

               (3)Spoločný výbor môže rozhodnúť o zriadení pracovných skupín alebo skupín expertov, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho úloh.

               (4)Podľa článku 27 ods. 2 dohody sa počas predbežného vykonávania dohody spoločný výbor skladá zo zástupcov Švajčiarska a Európskej únie,

               ROZHODOL TAKTO:

               Jediný článok

               Týmto sa prijíma rokovací poriadok spoločného výboru, ktorý je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Vyhotovené v anglickom jazyku v Bruseli dňa XXXXX 2016 a v Berne dňa XXXX 2016.

                  Za Spoločný výbor

                  predseda
                        tajomník za EÚ

                        tajomník za Švajčiarsko

               Rokovací poriadok

               VÝBORU EURÓPSKEJ ÚNIE A ŠVAJČIARSKA PRE GNSS (ĎALEJ LEN „SPOLOČNÝ VÝBOR“)

               Článok 1

               Zloženie spoločného výboru

               1. Členmi spoločného výboru sú, za Európsku úniu a jej členské štáty na jednej strane, zástupcovia Európskej komisie (ďalej len „Komisia“) a vlád členských štátov Európskej únie a, za Švajčiarsko na druhej strane, zástupcovia Švajčiarskej federálnej vlády. Obe strany sa ďalej označujú jednotlivo ako „zmluvná strana“ alebo spoločne ako „zmluvné strany“.

               2. Zástupcov zmluvných strán môžu sprevádzať ďalší úradníci.

               3. Počas predbežného vykonávania dohody sa spoločný výbor skladá zo zástupcov Švajčiarska a Európskej únie zastúpenej Komisiou.

               Článok 2

               Predsedníctvo

               1. Zmluvné strany striedavo vykonávajú predsedníctvo spoločného výboru počas obdobia jedného kalendárneho roka.

               Počas prvého kalendárneho roka od nadobudnutia platnosti dohody vykonáva predsedníctvo spoločného výboru Švajčiarsko.

               2.Zmluvná strana, ktorá vykonáva predsedníctvo spoločného výboru, vymenúva predsedu spoločného výboru a jeho zástupcu.

               3. Predseda riadi prácu spoločného výboru.

               4. Počas predbežného vykonávania dohody sa ustanovenia o predsedníctve uplatňujú mutatis mutandis.

               Článok 3

               Pozorovatelia a experti

               Spoločný výbor sa môže po vzájomnej dohode zmluvných strán rozhodnúť prizvať na zasadnutie spoločného výboru ako pozorovateľov expertov alebo zástupcov iných subjektov, aby poskytli informácie o konkrétnych témach. Spoločný výbor sa dohodne na podmienkach, za ktorých sa títo pozorovatelia môžu na zasadnutiach zúčastniť.

               Článok 4

               Sekretariát

               1.Funkciu tajomníkov spoločného výboru vykonávajú spoločne jeden úradník Európskej komisie a jeden úradník švajčiarskej vlády.

               2.Sekretariát je zodpovedný za komunikáciu medzi zmluvnými stranami vrátane rozposielania dokumentov.

               3. Za úlohy sekretariátu zodpovedá zmluvná strana, ktorá vykonáva predsedníctvo spoločného výboru.

               Článok 5

               Zasadnutia spoločného výboru

               1.Spoločný výbor zasadá podľa potreby, v zásade však raz za rok.

               Predseda po konzultácii so zmluvnými stranami zvolá zasadnutie spoločného výboru vo vzájomne dohodnutom čase a na vzájomne dohodnutom mieste. Pokiaľ sa na tom zmluvné strany dohodnú, možno použiť aj telefonickú konferenciu alebo videokonferenciu.

               Predseda na žiadosť Európskej únie alebo Švajčiarska zvolá mimoriadne zasadnutie spoločného výboru.

               Spoločný výbor zasadne do 15 kalendárnych dní od predloženia žiadosti podľa článku 22 ods. 2 dohody.

               2.Pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak, spoločný výbor zasadá v Bruseli alebo vo Švajčiarsku, podľa toho, ktorá zmluvná strana vykonáva predsedníctvo.

               3.Predseda zašle zástupcom zmluvných strán oznámenie o konaní zasadnutia spolu s predbežným programom a podkladmi na zasadnutie, a to najneskôr 21 kalendárnych dní pred konaním zasadnutia. Podklady na zasadnutia zvolané v súlade s článkom 22 ods. 2 dohody sa zasielajú najneskôr sedem kalendárnych dní pred zasadnutím.

               4.S ohľadom na požiadavky konkrétneho prípadu môže predseda po dohode so zmluvnými stranami skrátiť lehoty uvedené v odseku 3.

               5. Predseda dostane informácie o zložení delegácie každej zmluvnej strany aspoň sedem kalendárnych dní pred každým zasadnutím.

               6.Pokiaľ zmluvné strany nerozhodnú inak, zasadnutia spoločného výboru sú neverejné.

               Článok 6

               Program

               1.Predseda vypracúva s pomocou tajomníkov predbežný program každého zasadnutia.

               2.Každá zmluvná strana môže najneskôr sedem kalendárnych dní pred zasadnutím navrhnúť ďalšie body programu. Všetky žiadosti o zahrnutie ďalších bodov do programu musia byť náležite zdôvodnené a písomne zaslané predsedovi spoločného výboru.

               3.Na začiatku každého zasadnutia spoločný výbor program schvaľuje.

               Článok 7

               Pracovné skupiny spoločného výboru

               1.Zloženie a fungovanie pracovných skupín alebo skupín expertov, ktoré majú byť vytvorené podľa článku 20 ods. 4 dohody, sa dohodne na základe mandátu stanoveného spoločným výborom.

               2. Pracovné skupiny alebo skupiny expertov uplatňujú tento rokovací poriadok mutatis mutandis.

               3.Pracovné skupiny alebo skupiny expertov pracujú na základe poverenia spoločného výboru, ktorému podávajú správy po každom svojom zasadnutí. Nie sú oprávnené prijímať rozhodnutia, ale môžu navrhovať odporúčania pre spoločný výbor.

               4.Spoločný výbor sa môže rozhodnúť zmeniť alebo ukončiť mandát pracovnej skupiny alebo skupiny expertov.

               Článok 8

               Rozhodnutia a odporúčania

               1.Spoločný výbor prijíma rozhodnutia a navrhuje odporúčania na základe vzájomnej dohody zmluvných strán v súlade s ustanoveniami uvedenými v dohode. Označujú sa názvom „odporúčanie“ alebo „rozhodnutie“, po ktorom nasleduje poradové číslo, dátum prijatia a údaj o ich predmete.

               2. Rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru podpisuje predseda a tajomníci a zasielajú sa zmluvným stranám.

               3.Každá zmluvná strana sa môže rozhodnúť uverejniť ktorékoľvek rozhodnutie alebo odporúčanie prijaté spoločným výborom vo svojom príslušnom úradnom vestníku. Zmluvné strany sa budú navzájom informovať o svojom zámere uverejniť rozhodnutie alebo odporúčanie.

               4.Spoločný výbor môže prijať svoje rozhodnutia alebo odporúčania písomným postupom, ak sa na tom zmluvné strany dohodnú. Písomný postup pozostáva z výmeny nót medzi tajomníkmi, ktorí konajú so súhlasom zmluvných strán. Na tento účel sa text návrhu rozpošle podľa článku 5 tohto rokovacieho poriadku, pričom lehota na oznámenie akýchkoľvek výhrad alebo zmien je najmenej 21 kalendárnych dní. Predseda môže s ohľadom na osobitné okolnosti a po konzultácii so zmluvnými stranami túto lehotu skrátiť. Po schválení textu rozhodnutie alebo odporúčanie podpisuje predseda a tajomníci.

               5. Rozhodnutia spoločného výboru, ktorými sa mení príloha I k dohode, sa prijímajú v autentických jazykoch dohody.

               Článok 9

               Zápisnica

               1.Sekretariát vypracúva návrh zápisnice z každého zasadnutia. V návrhu sa uvádzajú prijaté rozhodnutia a navrhnuté odporúčania. Návrh zápisnice sa predkladá spoločnému výboru na schválenie. Po jeho prijatí spoločným výborom podpisujú zápisnicu predseda a tajomníci.

               2.Návrh zápisnice sa vypracúva do 21 kalendárnych dní od konania zasadnutia a predkladá sa na schválenie spoločnému výboru buď písomným postupom, alebo na nasledujúcom zasadnutí spoločného výboru.

               Článok 10

               Dôverný charakter informácií

               Ak zmluvná strana predloží spoločnému výboru informácie označené ako dôverné, druhá zmluvná strana zaobchádza s takýmito informáciami ako s dôvernými informáciami.

               Článok 11

               Výdavky

               1.Každá zo zmluvných strán znáša všetky náklady, ktoré jej vzniknú v súvislosti s účasťou na zasadnutiach spoločného výboru a pracovných skupín alebo skupín expertov.

               2.Spoločný výbor sa dohodne na rozdelení výdavkov spojených s akýmikoľvek úlohami zadanými expertom.

               3. Výdavky spojené s organizáciou zasadnutí a rozmnožovaním dokumentov znáša zmluvná strana, ktorá je organizátorom zasadnutia.

               4. Náklady na tlmočenie počas zasadnutí a preklad dokumentov do angličtiny, francúzštiny alebo nemčiny alebo z týchto jazykov znáša zmluvná strana, ktorá je organizátorom zasadnutia.

               Článok 12

               Korešpondencia

               Celá korešpondencia predsedu spoločného výboru alebo korešpondencia určená predsedovi sa zasiela sekretariátu spoločného výboru.

               Článok 13

               Jazyky

               Pracovnými jazykmi spoločného výboru sú angličtina, francúzština a nemčina. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 8 ods. 5 tohto rokovacieho poriadku, spoločný výbor vychádza pri svojich rozhodnutiach a rokovaniach z podkladov vypracovaných v ktoromkoľvek z týchto jazykov, pokiaľ zmluvné strany nerozhodnú inak.

               Článok 14

               Zmeny rokovacieho poriadku

               Tento rokovací poriadok sa môže meniť v súlade s jeho článkom 8.


|

52010PC0730

Návrh na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku  /* KOM/2010/0730 v konečnom znení  - NLE 2010/0351*/

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 3.12.2010KOM(2010) 730 v konečnom znení2010/0351 (NLE)Návrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí finančnej pomoci Únie ÍrskuSEK(2010) 1516 v konečnom zneníDÔVODOVÁ SPRÁVAÍrsko sa nedávno dostalo pod rastúci tlak na finančných trhoch, čo odráža rastúce obavy o udržateľnosť írskych verejných financií. Súčasná kríza mala dramatický vplyv aj na verejné financie Írska. Opatrenia na podporu bankového sektora vrátane významných kapitálových injekcií vo veľkej miere prispeli k zhoršeniu stavu verejných financií spôsobeného recesiou. Znepokojenie nad súčasnou situáciou na trhu predovšetkým odráža skutočnosť, že platobná schopnosť Írska a bankového systému sa v kríze stali neoddeliteľne previazané. Toto viedlo k prudkému nárastu výnosov írskych štátnych dlhopisov, zatiaľ čo domáci bankový systém je fakticky odrezaný od medzinárodného financovania trhu a čoraz viac sa spolieha na financovanie prostredníctvom Eurosystému.Vzhľadom k tejto závažnej hospodárskej a finančnej poruche Írsko dňa 21. novembra 2010 oficiálne požiadalo o finančnú pomoc z Európskej únie, členských štátov eurozóny a Medzinárodného menového fondu (MMF) s cieľom podporiť politický program na obnovenie dôvery a umožnenie návratu ekonomiky k udržateľnému rastu, ako aj zabezpečenie finančnej stability v Írsku, eurozóne a EÚ. Návrh ekonomického a finančného ozdravného programu predložený Komisii a Rade má za cieľ obnoviť dôveru finančného trhu v írsky bankový sektor a štát. Obsahuje tri hlavné prvky. Po prvé, stratégiu finančného sektora, ktorá zahŕňa významné prepúšťanie, znižovanie zadlženosti a reorganizáciu bankového sektora doplnenú primeranou rekapitalizáciou. Po druhé, stratégiu ambicióznej fiškálnej konsolidácie, ktorou sa ustanovujú podrobné opatrenia fiškálnej konsolidácie zamerané na stále tempo poklesu hrubého verejného dlhu v strednodobom horizonte. Po tretie, ambiciózne štrukturálne reformy, najmä na trhu práce, s cieľom uľahčiť ozdravenie a posilnenie rastového potenciálu ekonomiky.Program zahŕňa obdobie rokov 2010 – 2013. Finančný balík programu pokryje finančné potreby až do výšky 85 miliárd EUR vrátane až 35 miliárd EUR na podporu bankového systému a až 50 miliárd EUR zahŕňajúcich možné fiškálne finančné potreby. Polovica z podporných opatrení bankovníctva (17,5 miliárd EUR) bude financovaná írskym príspevkom prostredníctvom vyrovnávacej pokladničnej hotovosti a investícií štátneho dôchodkového rezervného fondu. Bola požadovaná pomoc Únie Írsku až do výšky 22,5 mld. EUR v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSM) zriadeného nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010. To by bolo súčasťou celkovej pomoci poskytnutej európskymi partnermi Írska vo výške 45 mld. EUR spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 19,5 mld. SDR (približne 22,5 mld. EUR) v rámci rozšíreného fondu. V tejto súvislosti poskytnutie pomoci Únie Írsku až do výšky 22,5 miliardy EUR v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSM) zriadeného nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010 by umožnilo podporiť návrat ekonomiky k udržateľnému rastu, zabezpečilo riadne fungovanie bankového systému a zabezpečilo finančnú stabilitu v EÚ a eurozóne. Pomoc únie by bola vyplatená v 13 splátkach a súvisela by s podmienkami hospodárskej politiky. Musí byť poskytnutá v podmienkach podobných podmienkam Medzinárodného menového fondu.2010/0351 (NLE)Návrh naROZHODNUTIE RADYo poskytnutí finančnej pomoci Únie ÍrskuRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 122 ods. 2,so zreteľom na rozhodnutie Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky finančný stabilizačný mechanizmus[1],keďže:1.  Írsko sa nedávno dostalo pod rastúci tlak na finančných trhoch, čo odráža rastúce obavy o udržateľnosť írskych verejných financií z hľadiska komplexných opatrení verejnej podpory pre oslabený finančný sektor. Vzhľadom na svoju nadmernú orientáciu na realitné a stavebné projekty domáci bankový systém pocítil veľké straty v dôsledku kolapsu týchto odvetví. Súčasná hospodárska kríza a kríza bankového sektora mali dramatický vplyv aj na verejné financie Írska, čím sa znásobil vplyv recesie. Klesajúci príjem z daní, ako aj zvýšenie cyklických výdavkov, a to najmä v dôsledku rastúcej nezamestnanosti, prispeli k vysokému deficitu verejných financií a prudkému nárastu zadlženosti v porovnaní s ich priaznivým stavom pred krízou, a to aj napriek piatim významným balíkom fiškálnej konsolidácie, ktoré sa realizovali od polovice roka 2008. Opatrenia na podporu bankového sektora vrátane významných kapitálových injekcií vo veľkej miere prispeli k zhoršeniu stavu verejných financií. Znepokojenie nad súčasnou situáciou na trhu predovšetkým odráža skutočnosť, že platobná schopnosť Írska a bankového systému sa v kríze stali neoddeliteľne previazané. Toto viedlo k prudkému nárastu výnosov írskych štátnych dlhopisov, zatiaľ čo domáci bankový systém je fakticky odrezaný od medzinárodného financovania trhu a čoraz viac sa spolieha na financovanie prostredníctvom Eurosystému.2.  Vzhľadom k tejto závažnej hospodárskej a finančnej ťažkosti spôsobenej mimoriadnymi udalosťami mimo kontroly vlády írske úrady dňa 21. novembra 2010 oficiálne požiadali o finančnú pomoc z Európskej únie, členských štátov eurozóny a Medzinárodného menového fondu (MMF) s cieľom podporiť návrat ekonomiky k udržateľnému rastu, zabezpečiť dobre fungujúci bankový systém a ochrániť finančnú stabilitu v Európskej únii a eurozóne. Na technickej úrovni sa dosiahla dňa 28. novembra 2010 dohoda o komplexnom balíku opatrení na obdobie rokov 2010 – 2013.3.  Návrh ekonomického a finančného ozdravného programu (ďalej „program“) predložený Komisii a Rade má za cieľ obnoviť dôveru finančného trhu v írsky bankový sektor a štát a umožniť hospodárstvu návrat k udržateľnému rastu. Na dosiahnutie týchto cieľov program obsahuje tri hlavné prvky. Po prvé, stratégiu finančného sektora, ktorá zahŕňa významné prepúšťanie, znižovanie zadlženosti a reorganizáciu bankového sektora doplnenú primeranou rekapitalizáciou v potrebnom rozsahu. Po druhé, stratégiu ambicióznej fiškálnej konsolidácie v nadväznosti na Národný plán obnovy 2011 – 2014 uverejnený orgánmi dňa 24. novembra 2010. Tento plán stanovuje podrobné opatrenia fiškálnej konsolidácie zamerané na stály pokles hrubého verejného dlhu v strednodobom horizonte. Orgány sú odhodlané znížiť deficit pod 3 % HDP do roku 2015, čo je revidovaný termín stanovený Radou dňa [7]. decembra 2010. Po tretie, aj v nadväznosti na Národný plán obnovy program stanovuje ambiciózne štrukturálne reformy, najmä na trhu práce, s cieľom uľahčiť ozdravenie a posilnenie rastového potenciálu ekonomiky. Na podporu tejto ambicióznej politiky príslušné orgány žiadajú o finančnú podporu z Únie, členských štátov eurozóny, bilaterálnych úverov z Veľkej Británie, Švédska, Dánska a Medzinárodného menového fondu.4.  Podľa aktuálnej prognózy Komisie pre nominálny rast HDP (1,4 % v roku 2011, 2,7 % v roku 2012 a 3,8 % v roku 2013), fiškálna úprava uvedená v Odporúčaní Rady pre Írsko zo [7]. 12. 2010 podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy je v súlade s pomerom dlhu k HDP vo výške 98,9 % v roku 2010, 113,5 % v roku 2011, 120,0 % v roku 2012 a 121,8 % v roku 2013. Pomer dlhu k HDP by preto mal byť stabilizovaný v roku 2013 a mal by byť nastavený na klesajúce tempo pri predpoklade ďalšieho pokroku v znižovaní deficitu. Dynamika dlhu je ovplyvnená niekoľkými operáciami pod čiarou, ktoré by mali zvýšiť pomer dlhu k HDP o 5,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2011 a 0,8 percentuálneho bodu HDP v roku 2012 a znížiť o 1,3 percentuálneho bodu HDP v roku 2013. Patria k nim plánované kapitálové injekcie do bánk v roku 2011, zníženie hotovostných rezerv a rozdiely medzi naakumulovanými a hotovostnými platbami úrokov.5.  Na základe posúdenia zo strany Komisie v spolupráci s ECB možno uviesť, že Írsko potrebuje financovanie v celkovej výške 85 miliárd EUR v období od decembra 2010 do konca roka 2013. Bez ohľadu na významné fiškálne úpravy môže finančný nedostatok štátu tvoriť sumu až 50 miliárd EUR v priebehu programového obdobia. To predpokladá sadzby pre prolongáciu splatného dlhodobého dlhu vo výške 0 % do konca roka 2011, 20 % v roku 2012 a 80 % v roku 2013. Konzervatívne predpoklady týkajúce sa prolongácie sú tiež urobené vzhľadom na krátkodobý dlh. Stratégia finančného sektora obsiahnutá v programe, ktorý má obnoviť dôveru v írsky bankový systém na udržateľnom základe, obsahuje systém bankovej podpory až do výšky 35 mld. EUR. To zahŕňa okamžitú kapitálovú injekciu až do výšky 10 miliárd EUR do vybraných bánk, aby sa ich pomer základného kapitálu Tier 1 dostal na úroveň 12 %, a zároveň financovanie včasných opatrení na podporu znižovania zadlženosti a s prihliadnutím na zrážky na dodatočné úvery s cieľom ich prevodu do Národnej agentúry pre správu aktív (NAMA). Ďalšie rezervy podmieneného kapitálu vo výške 25 miliárd EUR by mali poskytnúť ubezpečenie, že banky sú schopné vyhovieť súčasným i budúcim kapitálovým požiadavkám. Skutočné potreby finančných prostriedkov však môžu byť podstatne nižšie, najmä ak sa podmienky na trhu významne zlepšia a neobjavia sa žiadne závažné neočakávané straty bánk v priebehu programového obdobia.6.  Program by bol financovaný prostredníctvom príspevkov z externých zdrojov a využívania írskej finančnej rezervy. Pomoc Únie Írsku by dosiahla sumu 22,5 mld. EUR v rámci európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (EFSM) zriadeného nariadením Rady (EÚ) č. 407/2010 z 11. mája 2010. To by bolo súčasťou celkovej pomoci poskytnutej európskymi partnermi Írska vo výške 45 mld. EUR. V nadväznosti na podporu z EFSM by úvery z partnerských krajín Írska z EÚ zahŕňali príspevky z Európskeho nástroja finančnej stability (17,7 mld. EUR) a bilaterálne poskytnutie podpory z Veľkej Británie, Švédska a Dánska (celkovo 4,8 mld. EUR). Okrem toho Írsko požiadalo o úver od Medzinárodného menového fondu v sume 19,5 mld. SDR (približne 22,5 mld. EUR) v rámci rozšíreného fondu. Írsky príspevok by bol 17,5 mld. EUR a pochádzal by z využitia existujúcich rezerv pokladničnej hotovosti a príspevkov zo štátneho dôchodkového rezervného fondu (NPRF). Podpora z EFSM musí byť poskytnutá v podmienkach podobných podmienkam Medzinárodného menového fondu.7.  Rada by mala pravidelne preskúmavať hospodársku politiku uskutočňovanú Írskom, najmä v súvislosti s každoročným preskúmaním aktualizácie írskeho programu stability a implementácie národného programu reforiem, ako aj v rámci postupu pri nadmernom deficite.8.  Finančná pomoc Únie by mala byť v správe Komisie. Špecifické podmienky hospodárskej politiky dohodnuté s Írskom by mali byť stanovené v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky by mali byť stanovené v zmluve o úvere.9.  Komisia by mala v pravidelných intervaloch overovať, či podmienky hospodárskej politiky spojené s poskytnutím pomoci sú splnené, a to prostredníctvom kontrolných služobných ciest a pravidelného podávania správ írskych orgánov na štvrťročnom základe.10.  V priebehu vykonávania programu by mala Komisia poskytovať ďalšie politické poradenstvo a technickú pomoc v osobitných oblastiach.11.  Operácie, ktoré finančná pomoc Únie pomáha financovať, musia byť v súlade s politikou Únie a v súlade s právnymi predpismi Únie. Intervencie na podporu finančných inštitúcií musia byť vykonávané v súlade s pravidlami EÚ pre hospodársku súťaž.12.  Pomoc by mala byť poskytnutá s cieľom podporiť úspešnú realizáciu programu.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 113.  Únia sprístupní Írsku úver vo výške maximálne 22,5 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti 7,5 roka.14.  Finančná pomoc je k dispozícii po dobu troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí platnosti tohto rozhodnutia.15.  Komisia poskytne Írsku finančnú pomoc Únie v maximálne 13 splátkach. Splátka môže byť vyplatená v jednej alebo viacerých tranžiach. Doby splatnosti jednotlivých tranží v rámci prvej splátky môžu byť dlhšie, než je maximálna priemerná doba splatnosti uvedená v odseku 1. V takýchto prípadoch sa splatnosť ďalších tranží stanoví tak, aby sa maximálna priemerná doba splatnosti uvedená v odseku 1 dosiahla vtedy, keď budú všetky splátky vyplatené.16.  Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď zmluva o úvere a memorandum o porozumení nadobudnú platnosť.17.  Írsko uhrádza skutočné náklady financovania Únie pre každú tranžu zvýšené o maržu 292,5 bázických bodov, čo má za následok podmienky podobné podmienkam, na základe ktorých sa poskytuje podpora zo strany MMF.18.  Okrem toho náklady uvedené v článku 7 nariadenia č. 407/2010 sa účtujú Írsku.19.  Ak je to potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami s najvyššou úverovou kvalitou.20.  Komisia rozhodne o výške a vyplatení ďalších splátok. Komisia rozhodne o výške tranží.Článok 221.  Pomoc je spravovaná Komisiou v súlade so záväzkami Írska a odporúčaniami Rady, najmä odporúčaniami určenými Írsku v súvislosti s vykonávaním jeho národného programu reforiem, ako aj s vykonávaním Paktu o stabilite a raste.22.  Komisia dohodne s orgánmi Írska osobitné podmienky hospodárskej politiky spojené s finančnou pomocou, ako je stanovené v článku 3. Tieto podmienky sa stanovia v memorande o porozumení v súlade so záväzkami a odporúčaniami uvedenými v odseku 1. Podrobné finančné podmienky sa stanovia v zmluve o úvere, ktorá sa uzavrie s Komisiou.23.  Komisia bude v pravidelných intervaloch overovať, či sa plnia podmienky hospodárskej politiky spojené s pomocou. Za týmto účelom írske orgány poskytnú všetky potrebné informácie Komisii a budú s ňou plne spolupracovať. Komisia informuje Hospodársky a finančný výbor o prípadnom refinancovaní pôžičiek alebo zmene finančných podmienok.24.  S cieľom zabezpečiť makrofinančnú stabilitu Írsko prijme a implementuje dodatočné konsolidačné opatrenia v prípade, že tieto opatrenia budú potrebné počas programu pomoci. Írske orgány vopred konzultujú s Komisiou prijatie akýchkoľvek takýchto dodatočných opatrení.Článok 325.  Ozdravný program pripravený írskymi orgánmi sa týmto schvaľuje.26.  Čerpanie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivej realizácie ozdravného programu írskej vlády, ktorý sa zahrnie do programu stability Írska, Národného programu reforiem a najmä špecifických podmienok hospodárskej politiky stanovených v memorande o porozumení. Tieto podmienky zahŕňajú, okrem iného, opatrenia stanovené podľa odsekov 4 až 9 tohto článku.27.  Aby Írsko smerovalo k zníženiu deficitu pod 3 % HDP do roku 2015, celkový deficit verejných financií nesmie prekročiť 10,6 % predpokladaného HDP v roku 2011, 8,6 % HDP v roku 2012 a 7,5 % HDP v roku 2013. Tempo odhadovaného ročného deficitu nezahŕňa prípadný priamy účinok potenciálnych opatrení na podporu bánk v súvislosti s vládnou stratégiou týkajúcou sa finančného sektora ako je to stanovené v memorande o hospodárskej a finančnej politike (MEFP) a uvedené v memorande o porozumení, ktoré má byť podpísané Komisiou a írskymi úradmi. Toto tempo je ďalej v súlade s predbežným stanoviskom Eurostatu k spôsobu účtovania podľa ESA 95 času zaúčtovania úrokových platieb zo zmeniek splatných v prospech Anglo Irish Bank[2] tak, že revízia tohto stanoviska by viedla k revízii tempa deficitu.28.  Opatrenia uvedené v odsekoch 7 až 9 prijme Írsko pred koncom uvedeného roka s presnými termínmi pre roky 2011 až 2013, ako je stanovené v memorande o porozumení, ktoré podpíšu Komisia a írske orgány. Írsko sa pripraví na prijatie dodatočných konsolidačných opatrení na zníženie deficitu pod 3 % HDP do roku 2015 v prípade, že sa prejaví riziko poklesu cieľového deficitu uvedené v odseku 3.29.  ohľadom na obnovenie dôvery k finančnému sektoru sa Írsko primerane rekapitalizuje, rýchlo zníži zadlženosť a dôkladne reštrukturalizuje bankový systém, ako je stanovené v memorande o porozumení. Írsko najmä:a) prijme opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa spoločnosti Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Educational Building Society a Irish Life and Permanent podľa potreby rekapitalizovali vo forme vlastného imania s cieľom zabezpečiť, aby minimálna kapitálová požiadavka vo výške 10,5 % základného kapitálu Tier 1 bola zachovaná v závislosti od výsledkov prehľadu o obozretnej kapitálovej primeranosti (Prudential Capital Adequacy Review) na rok 2011,b) vykoná odpredaj podielov v bankách získaných počas krízy v čo najkratšej lehote a spôsobom zlučiteľným s finančnou stabilitou a s ohľadom na verejné financie,c) zrealizuje osobitný plán pre riešenie Anglo Irish Bank a Irish Nationwide Building Society, v ktorom sa bude snažiť minimalizovať kapitálové straty vyplývajúce z riešenia týchto neživotaschopných úverových inštitúcií.30.  Írsko prijme najneskôr do konca roka 2010 tieto opatrenia:Prijatie rozpočtu na rok 2011 vrátane opatrení fiškálnej konsolidácie v celkovej výške 6 miliárd EUR zameraných na zníženie deficitu verejných financií v lehote uvedenej v článku 3 ods. 3. V rozpočte sa zahrnú opatrenia na zvýšenie príjmov o najmenej o 1,4 miliardy EUR v roku 2011 vrátane zníženia daňových pásiem týkajúcich sa osobných príjmov a úverov alebo zodpovedajúce opatrenia s cieľom dosiahnuť výnos 945 miliónov EUR v roku 2011, zníženie dôchodkových daňových úľav a odpočítateľných položiek súvisiacich s dôchodkom s cieľom získať 155 miliónov EUR v roku 2011, zníženie všeobecných daňových výdavkov s cieľom získať 220 miliónov EUR v roku 2011, zvýšenie spotrebných daní a dane z rôznych opatrení s cieľom získať 80 miliónov EUR v roku 2011. Okrem toho sa v rozpočte stanoví, že vláda navrhne metódy, ako zvýšiť príjmy o najmenej 700 miliónov EUR v jednorazových a ďalších opatreniach v roku 2011. Rozpočet takisto zahŕňa zníženie bežných výdavkov v roku 2011 vo výške najmenej 2,09 miliardy EUR vrátane zníženia výdavkov na sociálnu ochranu, zníženia zamestnanosti vo verejnej službe, zníženia existujúcich dôchodkov v oblasti verejnej služby na základe postupného vyrovnávania nad 4 %, úspor ostatných výdavkov vrátane znižovania výdavkov na tovary a služby a ďalšie transferové platby, zníženia vo výške najmenej 1,8 miliardy EUR vo verejných kapitálových výdavkoch oproti existujúcim plánom na rok 2011. Za výnimočných okolností sa v úzkej spolupráci s Komisiou zvážia ďalšie opatrenia prinášajúce úspory porovnateľné s uvedenými opatreniami.31.  Írsko prijme do konca roka 2011 tieto opatrenia:a) zníženie platov o 10 % v prípade nových účastníkov vstupujúcich do verejnej služby. Vláda tiež zváži vhodné úpravy vrátane tých, ktoré sa týkajú mzdových nákladov vo verejnej službe, aby kompenzovala prípadné nedostatky z predpokladaných úspor vyplývajúcich z administratívnej efektívnosti a zníženia počtu verejných služieb.b) prijatie rozpočtu na rok 2012 vrátane opatrení fiškálnej konsolidácie vo výške aspoň 3 miliárd EUR a zameraných na zníženie deficitu verejných financií v lehote uvedenej v článku 3 ods. 3. V návrhu rozpočtu sa najmä zahrnú opatrenia, ktoré prinesú príjem 1,5 mld. EUR za celý rok vrátane, okrem iného, zníženia daňových pásiem týkajúcich sa osobných príjmov a úverov; zníženie súkromných dôchodkových daňových úľav; zníženie všeobecných daňových výdavkov; zavedenie novej dane z majetku; reforma dane z kapitálových výnosov a dane z kapitálových akvizícií; zvýšenie uhlíkovej dane. V rozpočte sa zabezpečí zníženie výdavkov v roku 2012 o 2,1 mld. EUR vrátane zníženia sociálnych výdavkov zníženia zamestnanosti vo verejnom sektore úprav v oblasti dôchodkov vo verejnom sektore a v ďalších programových výdavkoch a zníženia kapitálových výdavkov.c) dokončenie nezávislého posúdenia presunu zodpovednosti za poskytovanie vodohospodárskych služieb z miestnych orgánov na vodárenské služby a príprava návrhov na realizáciu s cieľom začať účtovanie v roku 2012 – 2013.d) prijatie právnych predpisov o zvýšení štátneho dôchodkového veku na 66 rokov v roku 2014, 67 v roku 2021 a 68 v roku 2028 s cieľom zvýšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Následne sa nároky na dôchodok pre nových účastníkov vo verejnej službe zreformujú s účinnosťou od roku 2011. To bude zahŕňať posúdenie zrýchleného odchodu do dôchodku pre niektoré kategórie štátnych zamestnancov a valorizáciu dôchodkov podľa rastu spotrebiteľských cien. Dôchodky budú založené na priemerných zárobkoch získaných počas pracovnej kariéry. Dôchodkový vek nových účastníkov bude naviazaný na dôchodkový vek štátnych dôchodkov.c) prijatie opatrení, ktoré posilnia dôveryhodnú rozpočtovú stratégiu a posilnia rozpočtový rámec. Írsko prijme a zrealizuje fiškálne pravidlo, podľa ktorého sa akékoľvek dodatočné neplánované príjmy v rokoch 2011 – 2015 použijú na zníženie deficitu a dlhu. V súlade s návrhom uvedeným v Národnom pláne obnovy na roky 2011 – 2014 Írsko zriadi rozpočtovú poradnú radu na poskytovanie nezávislého hodnotenia vládneho rozpočtu a prognóz. Írsko prijme zákon o fiškálnej zodpovednosti zavádzajúci strednodobý výdavkový rámec so záväznými viacročnými výdavkovými stropmi v každej oblasti. Toto sa vykoná s prihliadnutím na akékoľvek revidované ekonomické reformy správy vecí verejných na úrovni EÚ a nadviaže na už zrealizované reformy.f) Írsko prijme legislatívne zmeny na odstránenie obmedzení obchodu a hospodárskej súťaže v chránených sektoroch vrátane právnej profesie, lekárskych služieb a lekárenskej profesie.g) rekapitalizácia írskych domácich bánk na počiatočnú úroveň 12 % základného kapitálu Tier 1 s prihliadnutím na zrážky na dodatočné úvery s cieľom ich prevodu do NAMA a financovanie skorého zníženia zadlženosti sprístupnením 10 miliárd EUR v systéme. Rekapitalizácia bude mať podobu akciového podielu (alebo rovnocenných nástrojov pre spoločnosť Educational Building Society).h) zavedenie právnych predpisov na reformu minimálnej mzdy s cieľom podporiť vytváranie pracovných miest a zabrániť narušeniam spôsobeným sektorovými minimálnymi mzdami, a po dohode s Komisiou zrealizovať nezávislé preskúmanie rámca registrovaných pracovných zmlúv a nariadení o zamestnanosti.i) reforma systému dávok v nezamestnanosti na zvýšenie stimulov pre skorý odchod zo stavu nezamestnanosti. Aktivačné opatrenia sa posilnia lepším stanovením potrieb uchádzačov o zamestnanie, zvýšením angažovanosti a rozpracovaním sankcií s cieľom zabezpečiť hľadanie zamestnania alebo školenie pre príjemcov. Toto musí podliehať účinnejšej kontrole. Sankčný mechanizmus musí byť nastavený tak, aby spôsobil citeľnú stratu príjmu bez nadmerného potrestania.j) uverejnenie hĺbkového preskúmania režimu osobného dlhu a začatie prác na reforme právnych predpisov, ktoré budú udržiavať rovnováhu medzi záujmami veriteľov a dlžníkov.k) príprava správy, ktorá bude obsahovať nezávislé hodnotenie odvetvia elektriny a plynu s cieľom prispieť k verejnému financovaniu potrieb, ako aj k zvýšeniu hospodárskej súťaže. Orgány budú konzultovať s Komisiou výsledky tohto hodnotenia s cieľom stanoviť vhodné ciele.l) na posilnenie konkurencie na otvorených trhoch sa zreformuje legislatíva s cieľom vytvoriť spoľahlivejšie odstrašenie prostredníctvom prípadného ukladania pokút a iných sankcií v oblasti hospodárskej súťaže. Okrem toho orgány pre hospodársku súťaž sa požiadajú, aby stanovili sektory, ktoré sú vylúčené z pôsobnosti práva hospodárskej súťaže, a aby identifikovali postupy na riešenie tohto vylúčenia.m) na podporu rastu v oblasti maloobchodu vláda vykoná štúdiu s cieľom preskúmať hospodársky vplyv odstránenia súčasného limitu na veľkosť maloobchodných priestorov s cieľom zvýšiť konkurenciu a znížiť ceny pre spotrebiteľov. Implementácia politiky vyplývajúcej zo štúdie sa prerokuje s Komisiou.32.  Írsko prijme do konca roka 2012 tieto opatrenia:a) prijatie rozpočtu na rok 2013 vrátane opatrení fiškálnej konsolidácie vo výške aspoň 3,1 miliardy EUR zameraných na zníženie deficitu verejných financií v lehote uvedenej v článku 3 ods. 3. V rozpočte sa zahrnú najmä opatrenia na zvýšenie príjmov najmenej o 1,1 mld. EUR (vrátane prenosu z roku 2012), vrátane zníženia daňových pásiem týkajúcich sa osobných príjmov a úverov, zníženia súkromnej dôchodkovej daňovej úľavy, zníženia všeobecných daňových výdavkov a zavedenia dane z majetku. V rozpočte sa tiež zabezpečí zníženie výdavkov v roku 2013 vo výške najmenej 2 miliardy EUR vrátane zníženia sociálnych výdavkov, zníženia zamestnanosti vo verejnej službe, úprav dôchodkov vo verejnej službe, znížení ďalších programových výdavkov a zníženia kapitálových výdavkov.b) predloženie právnych predpisov parlamentu s cieľom reformovať režim osobného dlhu so zreteľom na zabezpečenie lepšej rovnováhy medzi záujmami veriteľov a dlžníkov.33.  V záujme zabezpečenia bezproblémového vykonávania podmienok programu a pomoci odstrániť nerovnováhu udržateľným spôsobom bude Komisia priebežne poskytovať poradenstvo a pomoc v daňových a štrukturálnych reformách a pri reforme finančného trhu a v rámci programu pomoci bude spolu s MMF a v spolupráci s ECB pravidelne preskúmavať účinnosť a hospodársky a sociálny vplyv dohodnutých opatrení a odporúčať potrebné korekcie s cieľom posilniť rast a vytváranie pracovných príležitostí, zabezpečiť potrebnú fiškálnu konsolidáciu a minimalizáciu škodlivých sociálnych dôsledkov, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejšie skupiny írskeho obyvateľstva.Článok 4Pre riadenie finančnej pomoci Únie si Írsko otvorí osobitný účet v Centrálnej banke Írska.Článok 5Toto rozhodnutie je určené Írsku.Článok 6Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.V BruseliZa RadupredsedaVÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET(pozri článok 16 vnútorných pravidiel)PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTIČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJENÁZOV AKCIE: EURÓPSKY FINANČNÝ STABILIZAČNÝ MECHANIZMUS – FINANČNÁ POMOC ÍRSKU1. NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV01 04 01 03 Záruka Európskej únie pre úvery Únie vystavená pre finančnú pomoc podľa európskeho finančného stabilizačného mechanizmu2. PRÁVNY ZÁKLAD:Článok 122 ods. 2 zmluvy; nariadenie Rady č. 407/210.3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH)Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by bol dlžník (Írsko) v omeškaní.Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Je predpoklad, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať.3a – Bežný rokNeuplatňuje sa.CA |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) |Presuny |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3b – PrenosyNeuplatňuje sa.CA |Prenosy |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu |3c – Ďalší finančný rokNeuplatňuje sa.CA |Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. |Presuny |Ďalšie rozpočtové prostriedky |Rozpočtové prostriedky spolu |Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program |Disponibilný zostatok |Suma na navrhovanú akciu | p.m. |4. OPIS AKCIENavrhovaná strednodobá finančná pomoc Írsku pozostáva z úveru Únie (ktorý má byť financovaný z pôžičiek Únie na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 22,5 miliardy EUR. Poskytne sa v rámci medzinárodného finančného balíka. Úvery od partnerských krajín Írska z EÚ by zahŕňali príspevky z Európskeho nástroja finančnej stability (EUR 17,7 mld. EUR) a bilaterálne poskytnutie podpory z Veľkej Británie, Švédska a Dánska (4,8 mld. EUR). Okrem toho Írsko požiadalo o úver z Medzinárodného menového fondu v sume 19,5 mld. SDR (približne 22,5 mld. EUR) v rámci rozšíreného fondu. Írsky príspevok by bol 17,5 mld. EUR a pochádzal by z využitia existujúcich rezerv pokladničnej hotovosti a príspevkov zo štátneho dôchodkového rezervného fondu (NPRF). Finančná podpora Únie Írsku je určená na podporu návratu ekonomiky k udržateľnému rastu a zabezpečenie dobre fungujúceho bankového systému. Súčasne táto pomoc prispieva k zachovaniu finančnej stability v EÚ a v eurozóne prostredníctvom obnovenia dôvery.Pôžičky Únie získané na kapitálových trhoch alebo z finančných inštitúcií za účelom poskytnutia úveru Írsku sú hradené z rozpočtu Únie. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Írsku, je 22,5 miliardy EUR.Štruktúra pre záruku poskytnutú z rozpočtu Európskej únie umožní Komisii vykonávať dlhovú službu, ak by Írsko neplnilo zmluvné záväzky.Na účely dodržania svojich záväzkov Komisia môže dočasne čerpať svoje hotovostné zdroje na vykonávanie dlhovej služby. V tomto prípade sa uplatní článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2007/436/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1).5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTUNeuplatňuje sa.6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH)Neuplatňuje sa.Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby |Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky |Rok n |Rok n+1 |Rok n |Rok n+1 |Spolu |[1] Ú. v. EÚ L 118, 12.5.2010, s. 1.[2] Pozri http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/methodology/advice_member_states


				|

		52013PC0243

			Návrh ROZHODNUTIE RADY, ktorým sa určuje pozícia, ktorú má Európska únia zaujať, pokiaľ ide o určité rezolúcie, o ktorých sa má hlasovať v rámci Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno (OIV) /* COM/2013/0243 final - 2013/0129 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
              KONTEXT NÁVRHU
Medzinárodná organizácia pre vinič
a víno (OIV) je medzivládna vedecko-technická organizácia činná
v sektore viniča, vína, vínnych nápojov, stolového hrozna, hrozienok
a iných vinohradníckych produktov. Cieľom OIV je i) poskytovať
prostredníctvom publikácií a organizovania podujatí a sympózií
informácie, ii) pomáhať iným medzinárodným organizáciám zapojeným do
normalizačných činností a iii) prispievať k medzinárodnej
harmonizácii existujúcich postupov a noriem. V súčasnosti je 44
štátov členom OIV, z toho 20 členských štátov Únie. EÚ
v súčasnosti nie je členom OIV.
Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007
z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie
poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité
poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej
organizácii trhov, Ú. v. EÚ L 299, s. 1) určité rezolúcie, ktoré OIV
prijala a uverejnila, ovplyvňujú na úrovni EÚ právo EÚ. V nariadení o
jednotnej spoločnej organizácii trhov sa ustanovujú odkazy na rezolúcie
OIV, a to v týchto ustanoveniach:
- analytické metódy stanovovania zloženia
produktov sektora vinohradníctva a vinárstva a určité špecifikácie
čistoty a identifikácie látok používaných pri enologických postupoch,
a to spôsobom, podľa ktorého sa pravidlá prijaté a uverejnené OIV
v tejto oblasti stávajú ipso facto záväznými v rámci EÚ
[článok 120g nariadenia o jednotnej SOT a článok 9 nariadenia
Komisie (ES) č. 606/2009 z 10. júla 2009, ktorým sa ustanovujú určité
podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 479/2008,
pokiaľ ide o kategórie vinárskych výrobkov, enologické postupy a
uplatniteľné obmedzenia, Ú. v. EÚ L 193, s. 1];
- enologické postupy prijaté a uverejnené OIV, z
ktorých musí Komisia vychádzať pri povoľovaní takýchto postupov
[článok 120f nariadenia o jednotnej SOT]; ako aj
- rovnaké enologické postupy, na základe ktorých
musí EÚ akceptovať vína vyrobené v tretích krajinách, a ktoré sa teda
stávajú ipso facto záväznými v EÚ (článok 158a nariadenia o
jednotnej SOT).
Podobne podľa nariadenia Komisie (ES) č.
2870/2000 z 19. decembra 2000, ktorým sa stanovujú referenčné metódy
analýzy liehovín v Spoločenstve (Ú. v. ES L 333, s. 20),
majú určité rezolúcie prijaté a uverejnené OIV vplyv na právo EÚ.
V článku 3 nariadenia (ES) č. 2870/2000 sa ustanovuje odkaz
na rezolúcie OIV pre prípady, keď referenčné analytické metódy
Spoločenstva na zisťovanie a kvantifikáciu látok obsiahnutých v
konkrétnej liehovine nie sú stanovené.
Na základe rozhovorov medzi skupinami expertov
počas príprav valného zhromaždenia OIV možno očakávať, že na
programe valného zhromaždenia budú na prijatie predložené tieto rezolúcie
majúce právny účinok v rámci acquis EÚ:
- Návrh rezolúcií OENO-TECHNO 11-498 a 11-499,
ktorými sa zavádzajú nové enologické postupy. V súlade
s článkami 120f a článkom 158a nariadenia (ES) č.
1234/2007 sa týmito rezolúciami ovplyvní acquis.
- Návrh rezolúcií OENO-SCMA 9-418, 10-440, 10-480,
11-477, 11-478, 12-510 a 12-511, ktorými sa zavádzajú analytické metódy.
V súlade s článkom 120g nariadenia (ES) č. 1234/2007 tieto
rezolúcie ovplyvnia acquis.
- Návrh rezolúcií OENO-MICRO 11-496 a 11-497,
OENO-SPECIF 10-459, 11-481, 11-482, 11-487, 11-488 a 11-495, ktorými sa
zavádzajú špecifikácie čistoty a identifikácie látok používaných pri
enologických postupoch. V súlade s článkom 9 nariadenia (ES)
č. 606/2009 sa týmito rezolúciami ovplyvní acquis.
- Návrh rezolúcie OENO-SCMA 12-521, ktorou sa
zavádza metóda analýzy určitých liehovín. V súlade
s článkom 3 nariadenia (ES) č. 2870/2000 sa touto rezolúciou
ovplyvní acquis.
Uvedené rezolúcie dopodrobna prediskutovali
vedeckí a technickí experti sektora vinohradníctva a vinárstva.
Prispieva sa nimi k medzinárodnej harmonizácii vinohradníckych
a vinárskych noriem a zriaďuje sa rámec zabezpečujúci
spravodlivú súťaž pri predaji produktov vinohradníctva a vinárstva. Mali
by sa preto podporiť.
Na základe minulých skúseností možno
očakávať, že program valného zhromaždenia OIV sa ešte bude
vyvíjať a doplnia sa doňho ďalšie rezolúcie
ovplyvňujúce acquis. S cieľom zabezpečiť
účinnosť práce valného zhromaždenia a dodržiavanie pravidiel
zmlúv Komisia včas doplní a/alebo zmení tento návrh, aby Rade umožnila
prijať pozíciu, ktorá sa má zaujať aj v prípade týchto rezolúcií.
2013/0129 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY,
ktorým sa určuje pozícia, ktorú má
Európska únia zaujať, pokiaľ ide o určité rezolúcie, o ktorých
sa má hlasovať v rámci Medzinárodnej organizácie pre vinič a víno
(OIV)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 43 v spojení s jej článkom
218 ods. 9,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Medzinárodná organizácia pre
vinič a víno (OIV) je medzivládna vedecko-technická organizácia
činná v sektore viniča, vína, vínnych nápojov, stolového hrozna,
hrozienok a iných vinohradníckych produktov. Cieľom OIV je i)
poskytovať prostredníctvom publikácií a organizovania podujatí
a sympózií informácie, ii) pomáhať iným medzinárodným organizáciám
zapojeným do normalizačných činností a iii) prispievať k
medzinárodnej harmonizácii existujúcich postupov a noriem.
V súčasnosti je 44 štátov členom OIV, z toho 20
členských štátov Únie. EÚ v súčasnosti nie je členom OIV.
(2)       Podľa nariadenia Rady
(ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej
organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre
určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej
spoločnej organizácii trhov, Ú. v. EÚ L 299, s. 1) určité rezolúcie,
ktoré OIV prijala a uverejnila, ovplyvňujú na úrovni EÚ právo EÚ. V
nariadení o jednotnej spoločnej organizácii trhov sa ustanovujú odkazy na
rezolúcie OIV, a to v týchto ustanoveniach:
- analytické metódy stanovovania zloženia
produktov sektora vinohradníctva a vinárstva a určité špecifikácie
čistoty a identifikácie látok používaných pri enologických postupoch,
a to spôsobom, podľa ktorého sa pravidlá prijaté a uverejnené OIV
v tejto oblasti stávajú ipso facto záväznými v rámci EÚ
[článok 120g nariadenia o jednotnej SOT a článok 9 nariadenia
Komisie (ES) č. 606/2009 z 10. júla 2009, ktorým sa ustanovujú určité
podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 479/2008,
pokiaľ ide o kategórie vinárskych výrobkov, enologické postupy a
uplatniteľné obmedzenia, Ú. v. EÚ L 193, s. 1];
- enologické postupy prijaté a uverejnené OIV, z
ktorých musí Komisia vychádzať pri povoľovaní takýchto postupov
(článok 120f nariadenia o jednotnej SOT); ako aj
- rovnaké enologické postupy, na základe ktorých
musí EÚ akceptovať vína vyrobené v tretích krajinách, a ktoré sa teda
stávajú ipso facto záväznými v EÚ (článok 158a nariadenia o
jednotnej SOT).
(3)       Podobne podľa nariadenia
Komisie (ES) č. 2870/2000 z 19. decembra 2000, ktorým sa stanovujú
referenčné metódy analýzy liehovín v Spoločenstve (Ú. v. ES
L 333, s. 20), majú určité rezolúcie prijaté a uverejnené
OIV vplyv na právo EÚ. V článku 3 nariadenia (ES)
č. 2870/2000 sa ustanovuje odkaz na rezolúcie OIV pre prípady,
keď referenčné analytické metódy Spoločenstva na zisťovanie
a kvantifikáciu látok obsiahnutých v konkrétnej liehovine nie sú stanovené.
(4)       Nasledujúce zasadnutie
valného zhromaždenia OIV sa uskutoční 8. júna 2013. Pri tejto príležitosti
valné zhromaždenie preskúma a pravdepodobne prijme rezolúcie, ktoré budú
mať uvedený právny účinok.
(5)       Preto je nevyhnutné pred
uvedeným zasadnutím valného zhromaždenia OIV prijať pozíciu, ktorú majú
členské štáty (členovia OIV) konajúce spoločne v záujme EÚ
zaujať na zasadnutí valného zhromaždenia OIV, pokiaľ ide o uvedené
rezolúcie.
(6)       Návrhmi rezolúcií OENO-TECHNO
11-498 a 11-499 sa zavádzajú nové enologické postupy. V súlade
s článkami 120f a článkom 158a nariadenia (ES) č.
1234/2007 sa týmito rezolúciami ovplyvní acquis.
(7)       Návrhmi rezolúcií OENO-SCMA
9-418, 10-440, 10-480, 11-477, 11-478, 12-510 a 12-511 sa zavádzajú
analytické metódy. V súlade s článkom 120g nariadenia (ES)
č. 1234/2007 sa týmito rezolúciami ovplyvní acquis.
(8)       Návrhmi rezolúcií OENO-MICRO
11-496 a 11-497, OENO-SPECIF 10-459, 11-481, 11-482, 11-487, 11-488
a 11-495 sa zavádzajú špecifikácie čistoty a identifikácie látok
používaných pri enologických postupoch. V súlade s článkom 9
nariadenia (ES) č. 606/2009 sa týmito rezolúciami ovplyvní acquis.
(9)       Návrhom rezolúcie OENO-SCMA
12-521 sa zavádza metóda analýzy určitých liehovín. V súlade
s článkom 3 nariadenia (ES) č. 2870/2000 sa touto rezolúciou
ovplyvní acquis.
(10)     Uvedené rezolúcie dopodrobna
prediskutovali vedeckí a technickí experti sektora vinohradníctva
a vinárstva. Prispieva sa nimi k medzinárodnej harmonizácii
vinohradníckych a vinárskych noriem a zriaďuje sa rámec
zabezpečujúci spravodlivú súťaž pri predaji produktov vinohradníctva
a vinárstva. Mali by sa preto podporiť.
(11)     S cieľom
umožniť potrebnú flexibilitu počas rokovaní pred zasadnutím valného
zhromaždenia OIV by sa členské štáty, ktoré sú členmi OIV, mali
splnomocniť na vyjadrenie súhlasu so zmenami v uvedených rezolúciách za
predpokladu, že uvedené zmeny nemenia ich podstatu,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Pozícia Únie na zasadnutí valného zhromaždenia
OIV v roku 2013 je v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu
a vyjadria ju členské štáty Únie, ktoré sú členmi OIV, konajúc
spoločne v záujme Únie.
Článok 2
1.           Ak je pravdepodobné, že
pozíciu uvedenú v článku 1 ovplyvnia nové vedecké alebo technické
informácie predložené pred zasadnutiami OIV alebo počas nich, členské
štáty Únie, ktoré sú členmi OIV, požiadajú o odloženie hlasovania na
zasadnutí valného zhromaždenia OIV dovtedy, kým sa na základe nových
skutočností neurčí pozícia Únie.
2.           Členské štáty Únie, ktoré
sú členmi OIV a konajú spoločne v záujme Únie, môžu po vzájomnej
dohode, najmä priamo na mieste, a bez ďalšieho rozhodnutia Rady,
ktorým sa určuje pozícia Únie, súhlasiť so zmenami v návrhoch
rezolúcií uvedených v prílohe k tomuto rozhodnutiu, ktorými sa nemení
podstata uvedených rezolúcií.
Článok 3
Toto
rozhodnutie je určené členským štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
Členské štáty konajúce spoločne
v záujme Únie podporia len, s výhradou všetkých budúcich preskúmaní
na základe nového vývoja, tieto návrhy rezolúcií na úrovni 7 o analytických
metódach určovania zloženia produktov sektora vinohradníctva
a vinárstva, o špecifikáciách čistoty a identifikácie látok
používaných pri enologických postupoch a o enologických postupoch:
OENO-TECHNO 11-498, úprava súborov
enologických postupov, pokiaľ ide o enzýmy,
OENO-TECHNO 11-499, riadenie obsahu plynu
rozpusteného vo víne prostredníctvom membránových kontaktorov,
OENO-SCMA 9-418, Praktická príručka
posudzovania, kontroly kvality a analýzy neistoty analytických metód vo
vinárstve,
OENO-SCMA 10-440, usmernenia pre čuchové
a chuťové hodnotenie chýb a chorôb vín,
OENO-SCMA 10-480, stanovovanie metanolu
plynovou chromatografiou,
OENO-SCMA 11-477, zisťovanie prítomnosti
a množstva (kvalitatívna a kvantitatívna analýza) ftalátov vo vínach,
OENO-SCMA 11-478, analýza anorganických prvkov
vo vínach a liehovinách prostredníctvom ICP-AES (indukčne viazaná plazma-atómová emisná spektrometria),
OENO-SCMA 12-510, stanovovanie kyseliny
octovej vo vínnom octe hmotnostným spektrometrom na meranie pomerov stabilných
izotopov 13C/12C,
OENO-SCMA 12-511, metóda stanovovania pomeru
izotopov 18O/16O vody vo vínnom octe,
OENO-SCMA 12-521, zisťovanie prítomnosti
a množstva (kvalitatívna a kvantitatívna analýza) ftalátov v liehovinách,

OENO-MICRO 11-496, monografia
o autolyzátoch kvasiniek,
OENO-MICRO 11-497, bunkové steny kvasiniek –
kódex;
OENO-SPECIF 10-459, monografia
o inaktivovaných kvasinkách,
OENO-SPECIF 11-481, monografia
o ultrafiltračných membránach,
OENO-SPECIF 11-482, monografia
o nanofiltračných membránach,
OENO-SPECIF 11-487, revízia monografie
o meraní enzymatickej aktivity cinamoyl esterázy v enzymatických
prípravkoch (OIV-OENO 6-2007),
OENO-SPECIF 11-488, revízia monografie o
stanovovaní enzymatickej aktivity (1-3-ß,1-6-ß) beta-glukanázy v enzymatických
prípravkoch (OIV-OENO 340-2010),
OENO-SPECIF 11-495, monografia
o bielkovinách rastlinného pôvodu – úprava súboru.