				|

		52011PC0934

			Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany /* KOM/2011/0934 v konečnom znení - 2011/0461 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

Odôvodnenie a ciele návrhu
Tento návrh má nahradiť rozhodnutie Rady
o ustanovení mechanizmu v oblasti civilnej ochrany[1],
ktoré uľahčuje posilnenú spoluprácu medzi členskými štátmi a Úniou v oblasti civilnej ochrany,
a finančný nástroj civilnej ochrany[2], ktorý poskytuje
financovanie pre akcie v rámci mechanizmu s cieľom
zabezpečiť ochranu pred prírodnými katastrofami a katastrofami
spôsobenými ľudskou činnosťou.
Po komplexnom vyhodnotení právnych predpisov
v oblasti civilnej ochrany za obdobie 2007 – 2009[3]
a so zreteľom na skúsenosti získané z predchádzajúcich závažných
mimoriadnych udalostí tento návrh zlučuje dve rozhodnutia Rady do jediného
právneho aktu. Finančné ustanovenia by sa mali posudzovať
v kontexte návrhov na finančný výhľad na roky 2014 – 2020, ako
sú uvedené v oznámení Komisie z 29. júna 2011 Rozpočet stratégie
Európa 2020[4].
Na základe nového článku zmluvy 196 ZFEÚ
o politike civilnej ochrany je cieľom mechanizmu podporovať,
koordinovať a dopĺňať akcie členských štátov
v oblasti civilnej ochrany zlepšovaním účinnosti systémov prevencie,
prípravy a reakcie na všetky druhy prírodných katastrof a katastrof
spôsobených ľudskou činnosťou v rámci Únie aj mimo nej.
Osobitné ciele sú zamerané na a) dosiahnutie vysokej úrovne ochrany proti
katastrofám zabránením alebo znížením ich účinkov a podporovaním
kultúry prevencie, b) zvýšenie stavu pripravenosti Únie reagovať na
katastrofy, c) uľahčenie rýchlych a účinných zásahov
v rámci reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof.
Návrh vychádza z oznámenia Komisie z roku
2010 Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na
katastrofy: úloha civilnej ochrany a
humanitárnej pomoci[5] a z oznámenia
Komisie z roku 2009 Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných katastrof a katastrof
spôsobených ľudskou činnosťou[6].
Tento návrh prispeje k cieľom Európy 2020
a k zvýšeniu bezpečnosti občanov EÚ a budovaniu odolnosti
voči prírodným a katastrofám spôsobených ľudskou činnosťou
ako dôležitej súčasti Štokholmského programu[7]
a Stratégie vnútornej bezpečnosti EÚ[8]. Okrem toho,
politika civilnej ochrany EÚ zníži podporou a presadzovaním opatrení na
zabránenie katastrof náklady hospodárstva EÚ spôsobené katastrofami a tým
aj prekážky rastu. Vyššia úroveň ochrany občanov, hmotných aktív a životného
prostredia bude celkovo minimalizovať nepriaznivý sociálny, hospodársky
a environmentálny vplyv katastrof, ktoré pravdepodobne zasiahnu
najcitlivejšie regióny a ľudí, a tým prispeje
k udržateľnejšiemu a inkluzívnejšiemu rastu.
Návrh takisto výrazne prispieva
k zjednodušeniu. Nové rozhodnutie spája do jediného textu ustanovenia
týkajúce sa fungovania mechanizmu a ustanovenia týkajúce sa financovania
jeho činností, ktoré boli v minulosti v samostatných
rozhodnutiach. V návrhu sa zjednodušujú aj existujúce postupy združovania
a spolufinancovania dopravy pomoci (napr. vyhýbaním sa systematickému
uhrádzaniu výdavkov vo výške 50 %, ako je tomu podľa súčasných
pravidiel, a určením vedúceho štátu v dopravných operáciách, na
ktorých sa zúčastňuje niekoľko členských štátov), čím
výrazne znižuje administratívne zaťaženie Komisie a členských
štátov. Stanovujú sa v ňom aj zjednodušené pravidlá aktivácie mechanizmu
v núdzových situáciách v tretích krajinách.
Posilnený mechanizmus prispeje
k vykonávaniu doložky o solidarite, o čom v roku 2012
predloží návrh Európska komisia a vysoký predstaviteľ.
Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu
Spoluprácu v oblasti civilnej ochrany
upravujú na úrovni EÚ dva právne nástroje: 1) rozhodnutie Rady 2007/779/ES,
Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu
Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (prepracovanie)[9] a 2) rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5.
marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj
civilnej ochrany[10], obidva zrušené týmto rozhodnutím.
Vzájomný súlad s ostatnými politikami a
cieľmi Únie
Osobitná pozornosť sa venovala
zabezpečeniu úzkej spolupráce medzi civilnou ochranou a humanitárnou
pomocou, ako aj súdržnosti s akciami vykonávanými v rámci iných politík a
nástrojov EÚ, najmä v oblastiach spravodlivosti, slobody a politiky
bezpečnosti vrátane konzulárnej podpory a ochrany kritickej
infraštruktúry, životného prostredia, najmä riadenia záplav a kontroly
nebezpečenstiev veľkých havárií, prispôsobenia sa zmenám klímy
zdravia, znečisťovania morí, vonkajších vzťahov a rozvoja.
Súdržnosť o statnými finančnými
nástrojmi EÚ sa zabezpečuje prostredníctvom viacerých ustanovení, v
ktorých sa zreteľne vymedzuje rozsah pôsobnosti nástroja
a vylučuje sa dvojité financovanie.

2.
KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU

Vypracovala sa správa o posúdení vplyvu
s cieľom preskúmať možnosti politiky a ich vplyvy vrátane
všetkých relevantných aspektov hodnotenia ex ante.[11]
Na proces posudzovania vplyvu dohliadala riadiaca skupina pre posudzovanie
vplyvu, ktorá zahŕňala 21 útvarov Komisie, a proces podporil
výsledok externej štúdie.
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Okrem radu podujatí so zainteresovanými
stranami uskutočnenými pred oznámením Komisie o reakcii na katastrofy
z roku 2010[12] sa uskutočnili tri adresné konzultácie so zainteresovanými
stranami[13].
Ďalšie zainteresované strany sú subjekty
pôsobiace v oblasti riadenia pri stave núdze, spoločenstvo humanitárnej
pomoci, orgány OSN, subjekty pôsobiace v oblasti výskumu, vnútornej
bezpečnosti, životného prostredia, zahraničnej politiky a v
ďalších súvisiacich oblastiach politiky.
Všetky pripomienky zainteresovaných strán sa
v plnej miere zohľadnili a zapracovali do správy o posúdení
vplyvu.
Posúdenie vplyvu
Hlavné zistené problémy sú 1) reaktívne a ad
hoc mechanizmy spolupráce EÚ v oblasti civilnej ochrany obmedzujú
účinnosť, výkonnosť a súdržnosť európskej reakcie na
katastrofy, 2) nedostupnosť kritických kapacít reakcie (výpadky kapacity),
3) obmedzené dopravné riešenia a ťažkopádne postupy sú prekážkou
optimálnej reakcie, 4) obmedzená pripravenosť pri výcviku a
cvičeniach a 5) chýbajúca integrácia politík prevencie.
V posúdení vplyvu sa posudzovalo niekoľko
možností politiky
Dostupnosť pomoci: 1) dobrovoľný fond bez finančného príspevku EÚ, 2) dobrovoľný
fond s obmedzeným spolufinancovaním EÚ, a 3) dobrovoľný fond s vyššou
mierou spolufinancovania EÚ, ako aj širším rozsahom možností (od prerušenia až
po silu civilnej ochrany EÚ);
Riešenie výpadkov kapacity: 1) žiadna akcia EÚ, 2) podpora členským štátom
pri budovaní chýbajúcej kapacity, 3) vyplnenie výpadkov kapacitami na úrovni
EÚ;
Riešenie obmedzených logistických
a finančných zdrojov na dopravu: 1)
prerušenie režimu, 2) žiadna zmena politiky, 3) zvýšenie maximálneho podielu
spolufinancovania pre najnaliehavejšie prioritné potreby a 4) zvýšenie
maximálneho podielu spolufinancovania vo všetkých oblastiach;
Zjednodušenie dopravných predpisov: 1) žiadna zmena politiky, 2) zjednodušenie existujúcich dopravných
predpisov;
Pripravenosť:
1) žiadne nové právne predpisy EÚ a žiadne zvýšenie financovania zo strany
EÚ, 2) všeobecný rámec politiky pripravenosti EÚ bez záväzných predpisov a
dodatočné financovanie zo strany EÚ, 3) finančné prostriedky EÚ pre
vnútroštátnu odbornú prípravu podmienené školiacimi strediskami
spĺňajúcimi určité minimálne požiadavky;
Prevencia: 1)
žiadne nové právne predpisy EÚ a žiadne zvýšenie financovania zo strany
EÚ, 2) všeobecný rámec EÚ politiky prevencie bez záväzných predpisov a
dodatočné financovanie zo strany EÚ, 3) k určitému dátumu
ukončenie vnútroštátnych plánov riadenia rizík katastrof;
Posúdenie vplyvu sa predkladá spolu s týmto
návrhom.

3.
PRÁVNY ZÁKLAD NÁVRHU

Zhrnutie navrhovanej akcie
Štruktúra textu vychádza zo štyroch hlavných
blokov politiky civilnej ochrany: prevencia, pripravenosť, reakcia a
vonkajší rozmer plus kapitola o finančných ustanoveniach.
a)           Ciele, predmet úpravy a rozsah
pôsobnosti
Jednou zo zmien je zosúladenie predmetu úpravy
mechanizmu s novým článkom zmluvy 196, ktorý obhajuje integrovaný
prístup k riadeniu v prípade katastrof. Všeobecný cieľ je
uvedený v článku 1 a podrobnejšie rozobraný v konkrétnych
cieľoch a podporený ukazovateľmi merania pokroku (článok 3).
Rozsah pôsobnosti (článok 2) pre akcie na
pomoc pri reakcii na katastrofy sa uplatňuje v rámci Únie aj mimo
nej. Opatrenia prevencie a pripravenosti sa týkajú Únie
a určitých tretích krajín uvedených v článku 28.
b)           Prevencia
Návrh obsahuje novú kapitolu o prevencii
s cieľom zvýšiť význam rámca politiky prevencie EÚ
a účinne ho prepojiť s pripravenosťou a akciami
reakcie.
V článku 5 sa ustanovujú úlohy Komisie, ktoré vychádzajú z oznámenia o prevencii z roku
2009 a záverov Rady.
V nadväznosti na prebiehajúce práce
v oblasti hodnotenia rizík a s cieľom zabezpečiť
účinnú spoluprácu v rámci mechanizmu sú členské štáty povinné
oznámiť svoje plány riadenia rizík do konca roka 2016 (článok 6). Sú
to dôležité plánovacie nástroje a prispievajú k politike súdržnosti
riadenia rizík, ako sa uvádza v Stratégii vnútornej bezpečnosti EÚ[14].

c)           Pripravenosť
Hlavný dôraz sa kladie na pripravenosť
akcií na zlepšenie plánovania reakcie s cieľom posilniť kapacitu
reakcie EÚ a celkovú úroveň pripravenosti na katastrofy veľkého
rozsahu. Ustanovenia vychádzajú z návrhov z oznámenia o reakcii na
katastrofy z roku 2010 a záverov Rady o európskej odbornej príprave
v oblasti zvládania katastrof[15]. Medzi hlavné zmeny patrí:
·
zriadenie a prevádzka centra pre núdzové reakcie (ERC). Centrum pre núdzové reakcie bude pokračovaním existujúceho
monitorovacieho a informačného centra (MIC), ktoré by sa malo
posilniť s cieľom zabezpečiť prevádzkovú kapacitu 24
hodín denne 7 dní v týždni [článok 7 písm. a)],
·
vytvorenie koherentného rámca plánovania pre
operácie reakcie pripravením referenčných scenárov, mapovaním existujúcich
kapacít a vypracovaním plánov pre nepredvídané udalosti na ich nasadenie.
Usiluje sa aj o dosiahnutie súčinnosti medzi materiálnou pomocou a
humanitárnou pomocou (článok 10),
·
vytvorenie európskej kapacity
na núdzové reakcie vo forme dobrovoľného fondu
predbežne určených kapacít, ktoré členské štáty dajú k dispozícii pre
operácie reakcie EÚ. Takisto je zdôraznená potreba zvýšenej viditeľnosti
prostriedkov (článok 11),
·
určenie výpadkov v kapacitách reakcie
a ich vyplnenie podporou vývoja doplňujúcich kapacít
financových z prostriedkov EÚ tam, kde sa to považuje za efektívnejšie než
jednotlivé investície členských štátov. Na tento
účel sa predpokladá osobitný monitorovací postup a Komisia je povinná
každé dva roky podávať správy o dosiahnutom pokroku Rade
a Európskemu parlamentu (článok 12),
·
rozšírenie pôsobnosti existujúcich akcií
pripravenosti EÚ v oblasti odbornej prípravy vrátane vytvorenia školiacej siete
a diverzifikácie programu odbornej prípravy. Komisia môže
tiež poskytnúť usmernenie v otázkach odbornej prípravy na úrovni EÚ
a medzinárodnej úrovni v oblasti civilnej ochrany (článok 13),
·
vysielanie tímov expertov, aby poskytovali
poradenstvo o opatreniach prevencie a pripravenosti na
žiadosť postihnutého štátu alebo OSN a jej agentúr (článok 13
ods. 2),
·
poskytnutie možnosti pomôcť členským
štátom pri predbežnom rozmiestnení kapacít núdzovej reakcie v logistických
centrách vo vnútri EÚ [článok 7 písm. f)].
d)           Reakcia
Cieľom navrhovaných zmien je
zabezpečiť účinnejšiu a rýchlejšiu reakciu prostredníctvom:
·
dočasného predbežného rozmiestnenia kapacít
v situáciách zvýšeného rizika (článok 15 ods. 2),
·
návrhu plánu núdzovej reakcie a žiadosti o
rozmiestnenie kapacít [článok 15 ods. 3 písm. c)],
·
vyžadovania, aby členské štáty
zabezpečili podporu hostiteľskej krajiny pre prichádzajúcu pomoc, ako
sa požaduje v záveroch Rady o podpore hostiteľskej krajiny[16]
(článok 15 ods. 6).
e)           Vonkajší rozmer operácií civilnej
ochrany
Pri operáciách mimo územia Únie návrh
podporuje konzistentnosť činnosti vykonávanej na
medzinárodnej úrovni v oblasti civilnej ochrany prostredníctvom:

·
poskytovania pomoci prostredníctvom mechanizmu na
žiadosť Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr, alebo relevantnej
medzinárodnej organizácie (článok 16 ods. 1),
·
informovania Európskej služby pre vonkajšiu
činnosť zo strany Komisie s cieľom zabezpečiť
konzistenciu medzi operáciou civilnej ochrany a celkovými vzťahmi EÚ
s postihnutou krajinou (článok 16 ods. 3),
·
objasnenia prípadov, kedy je možné poskytovať
pomoc konzulárnej podpory so zohľadnením pripravovaného návrhu
smernice Rady o opatreniach koordinácie a spolupráce týkajúcich sa
konzulárnej ochrany občanov EÚ bez zastúpenia (článok 16 ods. 7).
f)            Ustanovenia o finančnej
podpore
Finančné ustanovenia sú začlenené do
novej kapitoly. Oprávnené akcie (články 20 – 23) sú usporiadané do
všeobecných akcií, akcií prevencie a pripravenosti a do akcií reakcie
a dopravy a zahŕňajú podporu pre navrhované nové akcie.
Ustanovenia týkajúce sa podpory pre dopravu v rámci súčasného
nástroja sú zmenené a doplnené, zjednodušené a zavádzajú zrevidované
podmienky financovania, ktoré zvyšujú mieru spolufinancovania na 85 % celkových
oprávnených nákladov a v určitých prípadoch, keď sú splnené
určité kritériá, až na 100 %.
Nové ustanovenia umožňujú jednému
členskému štátu prevziať vedenie v žiadosti o finančnú
podporu EÚ pre operácie, na ktorých sa podieľa niekoľko
členských štátov, a ktoré umožňujú postihnutému členskému
štátu žiadajúcemu o pomoc požiadať aj o spolufinancovanie
nákladov na dopravu.
Zmeny sa týkajú aj druhov finančného
zásahu s cieľom umožniť úhradu nákladov a zriadiť
zverenecké fondy. V prípade grantov a verejného obstarávania nebude
potrebné zahrnúť do ročného pracovného programu Komisie operácie
týkajúce sa reakcie na núdzové situácie (článok 25). Finančné ustanovenia
tohto rozhodnutia by sa mali uplatňovať od 1. januára 2014, pretože
sa týkajú finančného rámca na obdobie 2014 – 2020.
g)           Právny základ
Právnym základom tohto návrhu je článok
196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
h)           Zásada subsidiarity
Ciele návrhu nemožno v dostatočnej miere
dosiahnuť na úrovni členských štátov konajúcich samostatne.
Mechanizmus bol zriadený preto, lebo
veľké katastrofy môžu presiahnuť kapacity reakcie akéhokoľvek
členského štátu, ktorý už nemôže situáciu zvládnuť vlastnými silami.
Akcia EÚ v tejto oblasti zahŕňa riadenie situácií so silnou
nad-/viacnárodnou zložkou, ktorá nevyhnutne vyžaduje celkovú koordináciu a
zosúladené postupy prekračujúce vnútroštátnu úroveň. Spoločná
práca na prevencii a riadení rizík môže postupovať rýchlejšie vďaka
výmene skúseností a posilnenej súdržnosti na úrovni EÚ.
So zreteľom na prínosy v podobe zníženia
strát na ľudských životoch, environmentálnych, ekonomických a materiálnych
škôd, predstavuje návrh zrejmú pridanú hodnotu EÚ. Umožňuje členským
štátom, aby účinnejšie prispievali k pomoci EÚ v rámci mechanizmu a
ťažili z lepšej koordinácie a spolupráce. Návrh by mal zvýšiť
úroveň pripravenosti na veľké katastrofy a vytvoriť
súdržnejšiu politiku riadenia rizík katastrof. Súdržná a účinná
reakcia by sa mala zabezpečiť prostredníctvom kapacity na rýchlu
reakciu pripravenej pomôcť všade, kde je to potrebné.
Návrh sa okrem toho zameriava na úspory z
rozsahu, ako je nákladovo efektívna logistika a doprava, ucelená a účinná
reakcia prostredníctvom dobrovoľného fondu kapacít a lepšie využívanie
nedostatkových zdrojov spoločným využívaním kapacít financovaných EÚ.
i)            Zásada proporcionality
Návrh neprekračuje rámec toho, čo je
potrebné na dosiahnutie cieľov. Zameriava sa na nedostatky, ktoré
boli zistené pri zásahoch v minulosti, a vychádza z mandátu
udeleného Radou a Európskym parlamentom.
Administratívna záťaž Únie a
členských štátov je obmedzená a nezachádza za rámec toho, čo je
potrebné na dosiahnutie cieľov tejto revízie. Certifikačný a
registračný postup pre kapacity je jednoduchý a bude vykonávaný
prostredníctvom Spoločného pohotovostného
komunikačného a informačného systému (CECIS)[17].
Členské štáty sú povinné informovať Komisiu len o ukončení
plánov riadenia rizík s cieľom zaručiť vzájomný súlad s
prácou v prípravnom plánovaní a vypracúvaní scenárov.
Na predkladanie žiadostí o financovanie
sa nevyžaduje žiadny osobitný formát okrem toho, ktorý je uvedený v nariadení o
rozpočtových pravidlách. Osobitná pozornosť sa venuje
zabezpečeniu toho, aby postupy, ktoré sa majú dodržiavať v prípade závažných
katastrof, počítali s potrebnou pružnosťou a umožňovali prijatie
naliehavého opatrenia.
j)            Výber nástrojov
Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu
a Rady.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Oznámenie Komisie Rozpočet stratégie Európa
2020[18] predpokladá
rozpočtové záväzky na politiku civilnej ochrany EÚ vo výške 513 mil. EUR
v bežných cenách takto: 276 mil. EUR na operácie v rámci Únie a 237
mil. EUR na operácie mimo Únie.
2011/0461 (COD)
Návrh
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
o mechanizme Únie v oblasti
civilnej ochrany
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej článok 196,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným
parlamentom,
konajúc v súlade s riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Vzhľadom na výrazný nárast počtu a
závažnosti prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou
činnosťou v posledných rokoch a v situácii, v ktorej
budúce katastrofy pravdepodobne budú extrémnejšie, zložitejšie a
s ďalekosiahlejšími a dlhšie trvajúcimi dôsledkami vyplývajúcimi
najmä zo zmeny klímy a potenciálnej interakcie medzi viacerými prírodnými
a technologickými rizikami je stále dôležitejší integrovaný prístup
k zvládaniu katastrof. Únia by mala podporovať, koordinovať a
dopĺňať činnosti členských štátov v oblasti
civilnej ochrany s cieľom zlepšiť účinnosť systémov
predchádzania prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou
činnosťou, prípravy a reakcie na ne.
(2)
Mechanizmus v oblasti civilnej ochrany bol
zriadený rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom z 23. októbra 2001
o ustanovení mechanizmu Spoločenstva na podporu posilnenia spolupráce
pri pomocných zásahoch civilnej ochrany[19], ktoré bolo
prepracované rozhodnutím Rady 2007/779/ES, Euratom o ustanovení mechanizmu
Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany[20].
Financovanie tohto mechanizmu bolo zabezpečené rozhodnutím Rady
2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa
ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany[21], ktorý stanovil poskytovanie
finančnej pomoci ako príspevku na zlepšenie účinnosti reakcie na
veľké núdzové situácie a na zlepšenie preventívnych opatrení
a opatrení pripravenosti na všetky druhy núdzových situácií, ako aj na
pokračovanie opatrení, ktoré boli predtým prijaté podľa rozhodnutia
Rady 1999/847/ES z 9. decembra 1999, ktorým sa ustanovuje Akčný
program Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany[22].
Účinnosť finančného nástroja sa skončí 31. decembra
2013.
(3)
Ochrana, ktorá sa má zabezpečiť v rámci
mechanizmu Únie v oblasti civilnej
ochrany, by mala predovšetkým zahŕňať ochranu osôb, ale aj
životného prostredia a majetku, vrátane kultúrneho dedičstva, a to pred
všetkými prírodnými katastrofami a katastrofami spôsobenými ľudskou
činnosťou vrátane teroristických činov a technologických,
radiačných a environmentálnych havárií, znečistenia morí
a akútnych zdravotných mimoriadnych udalostí v rámci Únie alebo mimo nej.
Pri všetkých týchto katastrofách môže byť potrebné, aby civilná ochrana a
iná pomoc v núdzi doplnili spôsobilosti reakcie postihnutej krajiny.
(4)
Mechanizmus v oblasti civilnej ochrany
predstavuje viditeľné vyjadrenie európskej solidarity zabezpečením
praktického a včasného príspevku k prevencii
a pripravenosti na katastrofy a reakcii na veľké katastrofy
a ich bezprostrednú blízkosť. Týmto rozhodnutím by preto nemali
byť dotknuté recipročné práva a povinností členských štátov
vyplývajúce z dvojstranných alebo viacstranných zmlúv, ktoré súvisia so
záležitosťami, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, ani
povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie
a majetok na svojom území.
(5)
Mechanizmus by mal náležite
zohľadňovať príslušné právne predpisy a medzinárodné
záväzky Únie a využívať súčinnosti s príslušnými iniciatívami
Únie, ako sú napríklad európsky program monitorovania Zeme (GMES), Európsky
program na ochranu kritickej infraštruktúry (EPCIP) a spoločné
prostredie na výmenu informácií (CISE).
(6)
Mechanizmus má obsahovať všeobecný rámec
politiky pre akcie Únie na prevenciu rizík katastrof s cieľom
dosiahnuť vysokú úroveň ochrany a odolnosti proti katastrofám
zabránením alebo obmedzením ich účinkov a rozvíjaním kultúry prevencie.
Plány riadenia rizík majú zásadný význam pre zabezpečenie integrovaného
prístupu k zvládaniu katastrof, prepojenie predchádzania rizikám s akciami
pripravenosti a reakcie. Preto by mechanizmus mal obsahovať všeobecný
rámec pre ich oznamovanie a vykonávanie.
(7)
Prevencia má kľúčový význam pre ochranu
pred katastrofami a vyžaduje si ďalšie akcie, ako sa uvádza v záveroch
Rady z 30. novembra 2009 a v uznesení Európskeho parlamentu
z 21. septembra 2010 o oznámení Komisie o Prístupe Spoločenstva
k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof.[23]
(8)
Prehľad rizík uskutočnený na úrovni EÚ,
ktorý vychádza z vnútroštátneho úsilia v oblasti hodnotenia rizík, umožní
pridanie hodnoty vo forme zdokonaleného scenára a plánovania pre prípad
nepredvídaných udalostí vzhľadom na optimálnu koordináciu európskej akcií
v oblasti reakcie, pripravenosti a prevencie.
(9)
Prispievaním k ďalšiemu rozvíjaniu systémov
odhaľovania a včasného varovania by Únia mala členským štátom
pomáhať minimalizovať prípravný čas potrebný na reakciu na katastrofy a výstrahu občanov Únie. Tieto systémy
majú zohľadňovať existujúce a budúce informačné zdroje
a systémy a stavať na nich.
(10)
Mechanizmus by mal zahŕňať všeobecný
rámec politiky zameraný na neustále zlepšovanie úrovne pripravenosti systémov
civilnej ochrany, ich pracovníkov a občanov v rámci Únie. Zahŕňa programy odbornej prípravy a sieť odbornej
prípravy na úrovni Únie a členských štátov so zameraním na prevenciu katastrof, pripravenosť a reakciu na ne, ako sa
uvádza v záveroch Rady zo 14. novembra 2008 o európskych mechanizmoch
odbornej prípravy v oblasti zvládania katastrof.
(11)
Iné prípravné opatrenia zahŕňajú
zhromažďovanie informácií súvisiacich s potrebnými zdravotníckymi zdrojmi
a podnecovanie využívania nových technológií. V súlade s článkom 346 zmluvy by žiadny členský štát nemal
byť povinný poskytovať informácie, ktorých sprístupnenie odporuje,
podľa jeho názoru, základným záujmom jeho bezpečnosti.
(12)
S cieľom prispieť k budovaniu
spôsobilosti rýchlej reakcie v oblasti civilnej ochrany sa na úrovni Únie
podporuje vytváranie modulov pomocných zásahov civilnej ochrany pozostávajúcich
zo zdrojov jedného alebo viacerých členských štátov, ktoré usilujú o úplnú
interoperabilitu. Moduly by sa mali
organizovať na úrovni členských štátov a podliehať ich riadeniu
a vedeniu.
(13)
Mechanizmus by mal umožniť mobilizáciu
pomocných zásahov a uľahčiť ich koordináciu.
Posilnená spolupráca by mala vychádzať zo štruktúry
Únie, ktorá pozostáva z centra pre núdzové reakcie, európskej kapacity na núdzové reakcie vo forme
dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít od členských štátov,
vyškolených odborníkov, spoločného komunikačného a informačného
systému pre mimoriadne udalosti spravovaného Komisiou a kontaktných bodov
v členských štátoch. Mal by poskytovať
rámec na zhromažďovanie overených informácií o mimoriadnych udalostiach s
cieľom ich šírenia členským štátom a spoločného využívania
skúseností získaných pri zásahoch.
(14)
Na zlepšenie plánovania operácií reakcie na
katastrofy a zabezpečenie dostupnosti kľúčových kapacít je
potrebné vypracovať referenčné scenáre pre hlavné typy katastrof,
zmapovať existujúce kľúčové kapacity dostupné v členských
štátoch, vypracovať plány pre nepredvídané udalosti
na nasadenie kapacít a rozvíjať európsku kapacitu na
núdzové reakcie v podobe dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít z
členských štátov. Vypracúvanie plánov pre nepredvídané udalosti by mohlo
byť využité aj na určenie, či existujú výpadky v kapacitách
núdzovej reakcie dostupných v členských štátoch, ktoré by mohli byť
vyplnené kapacitami vybudovanými s podporou Únie, ktoré by boli spoločne
využívané v celej Únii.
(15)
V súvislosti so zásahmi pomoci reakcie na
katastrofy mimo Únie má mechanizmus napomáhať a podporovať akcie
uskutočňované členskými štátmi a Úniou ako celkom, aby podporoval konzistentnosť činnosti
vykonávanej na medzinárodnej úrovni v oblasti civilnej ochrany. V prípade účasti Organizácie Spojených
národov zohráva táto organizácia celkovú koordinačnú úlohu pri záchranných
operáciách v tretích krajinách. Pomoc
poskytovaná v rámci mechanizmu má byť koordinovaná s OSN a ďalšími
relevantnými medzinárodnými subjektmi, aby sa maximalizovalo využívanie
dostupných zdrojov a zabránilo zbytočnej duplicite úsilia. Posilnená koordinácia pomoci v oblasti civilnej
ochrany prostredníctvom mechanizmu je predpokladom podpory celkového
koordinačného úsilia a zabezpečenia komplexného príspevku Únie k
celkovému úsiliu. Pri závažných katastrofách, kde sa pomoc
poskytuje v rámci mechanizmu, ako aj nariadenia Rady (ES) č. 1257/96 z 20.
júna 1996 o humanitárnej pomoci[24], Komisia zabezpečuje účinnosť, súdržnosť
a doplnkovosť celkovej reakcie Únie, a to pri rešpektovaní Európskeho konsenzu o humanitárnej pomoci[25].
(16)
Treba zlepšiť dostupnosť primeraných
dopravných prostriedkov s cieľom podporiť rozvoj schopnosti
rýchlej reakcie na úrovni Únie. Únia by mala podporovať
a dopĺňať úsilie členských štátov uľahčovaním
zdieľania dopravných prostriedkov členských štátov
a v prípade potreby prispievať na financovanie dodatočných
dopravných prostriedkov, a to na základe určitých kritérií.
(17)
Pomocné zásahy by mali podliehať úplnej
koordinácii in situ s cieľom maximalizovať účinnosť
a zabezpečiť prístup k postihnutému obyvateľstvu. Komisia
by mala poskytovať primeranú logistickú podporu pre vyslané tímy expertov.
(18)
Mechanizmus by sa mal používať aj na podporu
konzulárnej pomoci občanom Únie pri závažných mimoriadnych udalostiach v
tretích krajinách, ak o to požiadajú konzulárne orgány členského štátu pre
svojich občanov, alebo vedúci štát, alebo členský štát, ktorý
koordinuje pomoc pre všetkých občanov Únie. Pojem vedúceho štátu by sa mal
chápať v súlade s usmernením Európskej únie na vykonávanie
koncepcie vedúceho štátu v konzulárnych otázkach[26].

(19)
V prípadoch, keď sa zvažuje použitie
vojenských kapacít na podporu operácií civilnej ochrany, by sa spolupráca s
vojenskými silami mala riadiť podmienkami, postupmi a kritériami ustanovenými
Radou alebo jej príslušnými orgánmi týkajúcimi sa sprístupnenia vojenských
kapacít relevantných pre ochranu civilného obyvateľstva.
(20)
Mala by sa umožniť účasť krajín
Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi
Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), pristupujúcich krajín, kandidátskych
krajín a potenciálnych kandidátskych krajín.
(21)
V záujme zabezpečenia jednotných podmienok na
vykonávanie tohto rozhodnutia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie
právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým
sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého
členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie, najmä
v súlade s postupom preskúmania[27].
(22)
Cieľ tohto rozhodnutia nie je možné
dostatočne dosiahnuť na úrovni členských štátov, a preto sa z
dôvodu rozsahu alebo účinkov navrhovanej akcie a so zohľadnením
úžitku, ktorý mechanizmus prinesie v súvislosti so znižovaním strát na
ľudských životoch a znižovaním škôd, dá lepšie dosiahnuť na úrovni
Únie. Ak na zvládnutie závažnej mimoriadnej udalosti nestačia spôsobilosti
reakcie postihnutého členského štátu, má byť tento štát schopný
obrátiť sa na mechanizmus o doplnenie vlastných zdrojov v oblasti civilnej
ochrany a iných zdrojov núdzovej reakcie. Únia môže preto prijať opatrenia
v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o založení
Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného
článku neprekračuje toto rozhodnutie rámec nevyhnutný na dosiahnutie
tohto cieľa.
(23)
Týmto rozhodnutím nie sú dotknuté akcie zahrnuté do
rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability[28]
[po prijatí aktualizovať na obdobie 2014 – 2020], opatrenia
v oblasti verejného zdravia prijaté podľa právnych predpisov Únie
týkajúcich sa akčných programov Únie v oblasti zdravia, ani opatrenia
týkajúce sa bezpečnosti spotrebiteľa prijaté podľa rozhodnutia Európskeho
parlamentu a Rady č. 1926/2006/ES z 18. decembra 2006, ktorým sa
ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej
politiky (2007 – 2013)[29] [po prijatí
aktualizovať na obdobie 2014 – 2020].
(24)
Z dôvodov súdržnosti by sa toto rozhodnutie
nemalo vzťahovať na akcie spadajúce do rozsahu pôsobnosti rozhodnutia
Rady 2007/124/ES, Euratom z 12. februára 2007, ktorým sa ustanovuje
akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky
(2007 – 2013) [po prijatí aktualizovať na obdobie 2014 – 2020], ako
súčasť všeobecného programu bezpečnosti a ochrany slobôd,
osobitného programu Predchádzanie, pripravenosť a riadenie následkov
terorizmu a iných bezpečnostných rizík[30],
alebo týkajúce sa udržiavania práva a poriadku a ochrany vnútornej
bezpečnosti. Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na činnosti, na
ktoré sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna
1996 o humanitárnej pomoci[31].
(25)
Ustanoveniami tohto rozhodnutia by nemalo byť
dotknuté prijímanie právne záväzných aktov podľa Zmluvy o Euratome,
v ktorých sa ustanovujú osobitné núdzové opatrenia pre prípad
jadrových alebo radiačných havárií.
(26)
Pokiaľ ide o katastrofy spôsobené
teroristickými útokmi, jadrovými alebo radiačnými haváriami, mechanizmus
by mal pokrývať iba akcie pripravenosti a reakcie v rámci kompetencie
civilnej ochrany.
(27)
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na akcie
v oblasti prevencie znečisťovania morí a pripravenosti
a reakcie na toto znečisťovanie, a to s výnimkou akcií
spadajúcich do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady
(ES) č. 1406/2002 z 27. júna 2002, ktorým sa ustanovuje Európska
námorná bezpečnostná agentúra [aktualizovať po prijatí nového aktu].
(28)
Aby Komisia zabezpečila vykonávanie tohto
rozhodnutia, Komisia môže financovať také činnosti súvisiace
s pripravenosťou, monitorovaním, kontrolou, auditom
a hodnotením, ktoré sú potrebné na riadenie programu a dosiahnutie
jeho cieľov.
(29)
Úhrada výdavkov a prideľovanie zákaziek
verejného obstarávania a grantov podľa finančného nástroja
civilnej ochrany by sa mala vykonávať v súlade s nariadením Rady
(ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný
rozpočet Európskych spoločenstiev[32] (nariadenie
o rozpočtových pravidlách). Z dôvodu osobitného charakteru akcie
v oblasti civilnej ochrany je vhodné ustanoviť, že granty možno
udeliť aj subjektom spravujúcim sa súkromným právom. Ďalej je
dôležité to, aby sa plnili pravidlá tohto nariadenia, najmä pokiaľ ide o
zásady hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti, ktoré sú v ňom
stanovené.
(30)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť
prostredníctvom primeraných opatrení v priebehu celého cyklu výdavkov aj
prostredníctvom prevencie, zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí,
vymáhaním stratených, omylom vyplatených alebo nesprávne použitých
finančných prostriedkov a vo vhodných prípadoch sankciami. Na
zabránenie nezrovnalostí a podvodov by sa mali prijať vhodné
opatrenia a potrebné kroky na vymáhanie stratených, omylom vyplatených
alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade
s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o
ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[33],
nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996
o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou
s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych
spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[34]
a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999
z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre
boj proti podvodom (OLAF)[35].
(31)
V tomto rozhodnutí je na roky 2012 – 2020
stanovená finančná referenčná suma predstavujúca základnú
referenčnú sumu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi
Európskym parlamentom, Radou a Komisiou z XX. YY. 2012
o spolupráci v záležitostiach rozpočtu a o riadnom
finančnom hospodárení rozpočtového orgánu v priebehu
ročného rozpočtového postupu. Táto suma by sa sčasti mala
financovať z okruhu 3 (Bezpečnosť a občianstvo)
a sčasti z okruhu 4 (Globálna Európa) finančného rámca na
roky 2014 – 2020.
(32)
Finančné ustanovenia tohto rozhodnutia by sa
mali uplatňovať od 1. januára 2014, pretože sa týkajú
viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020,
PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:
KAPITOLA I
Cieľ, rozsah pôsobnosti
a vymedzenie pojmov
Článok 1
Všeobecný
cieľ a predmet úpravy
1.
Cieľom mechanizmu Únie v oblasti
civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus“) je
podporovať, koordinovať a dopĺňať akcie členských
štátov v oblasti civilnej ochrany pri zlepšovaní účinnosti systémov
prevencie, prípravy a reakcie na prírodné katastrofy a katastrofy
spôsobené ľudskou činnosťou.
2.
Ochrana, ktorú má mechanizmus
zabezpečovať, sa vzťahuje prednostne na ľudí, ale aj na
životné prostredie a majetok vrátane kultúrneho dedičstva, a to pred
všetkými prírodnými katastrofami a katastrofami spôsobenými ľudskou činnosťou,
vrátane teroristických útokov a technologických, radiačných alebo
environmentálnych havárií, znečisťovania morí a akútnych
zdravotných mimoriadnych udalostí v rámci Únie alebo mimo
jej územia.
3.
Zásah Únie zlepšuje kapacity členských štátov
v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie v prípade výskytu závažných
katastrof, pričom minimalizuje ľudské a materiálne straty.
Cieľ tohto rozhodnutia nemožno dostatočne dosiahnuť na úrovni
členských štátov konajúcich samostatne a z dôvodu rozsahu alebo
účinkov navrhovanej akcie ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie.
4.
V tomto rozhodnutí sa ustanovujú všeobecné
pravidlá a pravidlá poskytovania finančnej
pomoci v rámci mechanizmu.
5.
Mechanizmom nie je dotknutá povinnosť členských štátov chrániť ľudí, životné prostredie
a majetok na svojom území pred katastrofami a vybaviť svoje
systémy riadenia mimoriadnych udalostí dostatočnými spôsobilosťami,
aby boli schopné primerane zvládnuť katastrofy takého rozsahu a povahy,
ktoré možno dôvodne predpokladať a na ktoré sa možno pripraviť.
6.
Mechanizmom nie sú dotknuté povinnosti vyplývajúce
z platných relevantných právnych predpisov Európskej únie alebo Európskeho
spoločenstva pre atómovú energiu, alebo z platných medzinárodných
dohôd.
7.
Toto rozhodnutie sa nevzťahuje na akcie
vykonávané podľa [nariadenia (ES) č. 1717/2006; nariadenia (ES)
č. 1257/96; nariadenia (ES) č. 1406/2002 [a právnych predpisov
Únie týkajúcich sa akčných programov v oblasti zdravia, vnútorných
záležitostí a spravodlivosti].
Článok 2
Rozsah
pôsobnosti
1.
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na preventívne
opatrenia a opatrenia pripravenosti v prípade všetkých druhov katastrof vo
vnútri Únie a v krajinách uvedených v článku 28.
2.
Toto rozhodnutie sa vzťahuje na akcie
s cieľom pomôcť pri reakcii na bezprostredné nepriaznivé
následky veľkej katastrofy bez ohľadu na jej povahu, vo vnútri alebo
mimo Únie, v prípade žiadosti o pomoc v súlade s týmto
rozhodnutím.
3.
V tomto rozhodnutí sa zohľadňujú
osobitné potreby izolovaných, okrajových a ostatných regiónov alebo
ostrovov Únie v prípade katastrofy.
Článok 3
Osobitné
ciele
1.
Mechanizmus podporuje, koordinuje alebo
dopĺňa posilnenú spoluprácu medzi Úniou a členskými štátmi
v záujme plnenia týchto osobitných cieľov:
(a)
dosiahnuť vysokú úroveň ochrany pred
katastrofami, a to zabránením alebo obmedzením ich účinkov
a podporovaním kultúry prevencie;
(b)
zvýšiť stav pripravenosti Únie na reakciu na
katastrofy;
(c)
uľahčiť rýchle a efektívne
zásahy reakcie na núdzové situácie v prípade závažných katastrof alebo ak
sa tieto katastrofy blížia.
2.
Pokrok v dosahovaní osobitných cieľov
stanovených v odseku 1 sa posudzuje prostredníctvom ukazovateľov,
ktoré sa okrem iného týkajú:
(a)
pokroku dosiahnutého pri vykonávaní rámca prevencie
pred katastrofou, meraného počtom členských štátov s plánmi
riadenia pre prípad katastrofy stanovenými v článku 4;
(b)
pokroku dosiahnutého pri zvyšovaní úrovne
pripravenosti na katastrofy, meraného počtom dostupných kapacít
pripravenosti na zásah v núdzovej situácii v rámci mechanizmu
a mierou ich interoperability;
(c)
pokroku dosiahnutého pri zlepšovaní reakcie na
katastrofy, meraného rýchlosťou a mierou koordinácie zásahov
v rámci mechanizmu a primeranosťou pomoci poskytovanej
vzhľadom na potreby na mieste.
Tieto ukazovatele sa používajú na monitorovanie,
hodnotenie a preskúmanie výkonnosti podľa potreby.
Článok 4
Vymedzenie
pojmov
Na účely tohto rozhodnutia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
1.
„katastrofa“ je akákoľvek situácia, ktorá má
alebo môže mať nepriaznivý vplyv na ľudí, životné prostredie alebo
majetok;
2.
„závažná katastrofa“ je
akákoľvek situácia, ktorá má alebo môže mať nepriaznivý vplyv na
ľudí, životné prostredie alebo majetok a ktorá môže viesť k žiadosti
o pomoc na základe mechanizmu;
3.
„reakcia“ je akákoľvek
akcia vykonaná na základe mechanizmu počas závažnej katastrofy alebo po
nej s cieľom riešiť jej bezprostredné nepriaznivé dôsledky;
4.
„pripravenosť“ je stav
pohotovosti a spôsobilosť ľudských a materiálnych zdrojov, ktoré
umožňujú zabezpečiť účinnú rýchlu reakciu na mimoriadnu
udalosť a ktoré sú výsledkom vopred uskutočnenej akcie;
5.
„prevencia“ je akákoľvek
akcia zameraná na zníženie rizika alebo zabránenie ujmy,
ktorá by mohla vzniknúť ľuďom, na životnom
prostredí alebo majetku v dôsledku katastrof;
6.
„včasné varovanie“ je
včasné a účinné poskytnutie informácií, ktoré umožňuje
prijať akcie na vyhnutie sa rizikám alebo na ich zníženie a
zabezpečiť pripravenosť na účinnú reakciu;
7.
„modul“ je sebestačné,
autonómne a vopred vzhľadom na úlohy a potreby vymedzené usporiadanie
spôsobilostí členských štátov alebo mobilný operačný tím
členských štátov, ktoré predstavujú kombináciu ľudských a
materiálnych prostriedkov a ktoré možno charakterizovať na základe ich
kapacity zasiahnuť alebo na základe úlohy (úloh), ktorú sú schopné
vykonať;
8.
„hodnotenie rizík“ sú celkové prierezové procesy
určenia rizík, analýzy rizík a hodnotenia rizík vykonávané na účely
posudzovania na vnútroštátnej úrovni.
9.
„plány riadenia rizík“ sú plánovacie nástroje
pripravené členskými štátmi na predvídanie rizík, odhadovanie ich vplyvov
a vypracovanie, výber a realizáciu opatrení na zníženie, prispôsobenie a
zmiernenie rizík a ich vplyvov nákladovo efektívnym spôsobom, ako aj na
určenie rámca na integráciu rôznych odvetví či nástrojov riadenia
rizík konkrétneho ohrozenia do spoločného celkového plánu;
10.
„podpora hostiteľskej krajiny“ je akákoľvek
akcia vykonaná v etape pripravenosti a reakcie krajiny, ktorá dostáva pomoc,
ako aj tranzitných krajín, zameraná na odstránenie predvídateľných
prekážok poskytovaniu a využívaniu medzinárodnej pomoci;
11.
„kapacita reakcie“ je pomoc, ktorá môže byť
poskytnutá prostredníctvom mechanizmu na požiadanie, vrátane modulov,
vybavenia, záchranných zásob, odborných znalostí a služieb.
KAPITOLA II
Prevencia
Článok 5
Akcie
prevencie
Na splnenie cieľov a akcií v oblasti
prevencie Komisia:
(a)
podniká kroky na zlepšenie poznatkovej základne o
rizikách katastrof a napomáha spoločné využívanie skúseností,
osvedčených postupov a informácií;
(b)
podporuje a presadzuje hodnotenie a mapovanie rizík
členských štátov;
(c)
vytvára a pravidelne aktualizuje prehľad
prírodných rizík a rizík spôsobených ľudskou činnosťou, ktorým
Únia možno bude čeliť, a to so zohľadnením budúceho vplyvu zmeny
klímy;
(d)
presadzuje a podporuje vypracovanie a vykonávanie
plánov riadenia rizík členských štátov, vrátane usmernení o ich obsahu a
poskytuje v prípade potreby primerané stimuly;
(e)
zvyšuje informovanosť o význame prevencie
rizík a podporuje členské štáty pri informovaní verejnosti, jej vzdelávaní
a zvyšovaní informovanosti;
(f)
podporuje členské štáty a tretie krajiny
uvedené v článku 28 pri prevencii závažných katastrof;
(g)
vykonáva ďalšie preventívne úlohy potrebné na
dosiahnutie cieľov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. a).
Článok 6
Plány
riadenia rizík
1.
V záujme zabezpečenia účinnej spolupráce
v rámci tohto mechanizmu členské štáty oznámia Komisii svoje plány riadenia
rizík.
2.
Plány riadenia rizík zohľadnia vnútroštátne
hodnotenia rizík a iné relevantné hodnotenia rizík a sú vo vzájomnom
súlade s inými relevantnými plánmi platnými v tomto členskom
štáte.
3.
Členské štáty zabezpečia, aby najneskôr
do konca roka 2016 boli ich plány riadenia rizík pripravené a oznámené
Komisii v ich najnovšej podobe.
KAPITOLA III
Pripravenosť
Článok 7
Všeobecné
akcie Komisie v oblasti pripravenosti
Komisia vykonáva tieto akcie zamerané na
pripravenosť:
(a)
zriadenie a riadenie centra pre núdzové reakcie,
ktoré zabezpečuje operačnú kapacitu 24 hodín denne a 7 dní v týždni a
slúži členským štátom a Komisii na účely mechanizmu;
(b)
spravovanie Spoločného pohotovostného
komunikačného a informačného systému (CECIS) s cieľom
umožniť komunikáciu a spoločné využívanie informácií medzi centrom
pre núdzové reakcie a kontaktnými bodmi členských štátov;
(c)
prispievanie k rozvoju systémov odhaľovania a
včasného varovania a výstrahy pre prípady katastrof s cieľom
umožniť rýchlu reakciu a podporovať ich vzájomné prepojenie a ich
napojenie na centrum pre núdzové reakcie a CECIS. Tieto systémy
zohľadňujú existujúce a budúce informačné, monitorovacie a
detekčné zdroje a systémy a stavajú na nich;
(d)
vytvorenie a udržiavanie spôsobilosti mobilizácie
a čo najrýchlejšieho vyslania tímov expertov zodpovedných za:
–
posúdenie potrieb v štáte žiadajúcom o pomoc,
–
v prípade potreby napomáhanie koordinácie operácií
pomoci pri mimoriadnych situáciách na mieste a v prípade potreby a vhodnosti
udržiavanie spojenia s príslušnými orgánmi štátu žiadajúceho o pomoc,
–
podporu žiadajúceho štátu s odbornými
znalosťami v oblasti prevencie, pripravenosti a akcií reakcie;
(e)
vytvorenie a udržiavanie spôsobilosti
poskytovať logistickú podporu a pomoc odborným tímom, modulom a iným
kapacitám reakcie nasadeným v rámci mechanizmu, ale aj ďalším subjektom v
teréne;
(f)
pomáhanie členským štátom pri predbežnom
rozmiestňovaní prostriedkov núdzovej reakcie v logistických centrách
v rámci Únie;
(g)
uskutočňovanie akejkoľvek inej
podpornej a doplňujúcej akcie potrebnej v rámci mechanizmu na dosiahnutie
cieľa uvedeného v článku 3 ods. 1 písm. b).
Článok
8
Moduly
1.
Členské štáty pracujú na rozvoji modulov, najmä s cieľom splniť v rámci mechanizmu prioritné potreby
súvisiace so zásahmi alebo podporou.
2.
Moduly pozostávajú zo zdrojov jedného
alebo viacerých členských štátov.
Moduly sú schopné
vykonávať vopred vymedzené úlohy v oblastiach reakcie v súlade
s uznanými medzinárodnými usmerneniami, a teda je možné ich vyslať vo veľmi krátkom čase od žiadosti
o pomoc, pričom sú schopné pracovať sebestačne a autonómne
v danom čase.
Moduly sú
interoperabilné s inými modulmi. Absolvujú odbornú prípravu a cvičenia, ktoré im umožnia splniť
požiadavku interoperability a spadajú
pod právomoc osoby, ktorá je zodpovedná za ich prevádzku.
Moduly sú schopné
poskytovať pomoc ostatným orgánom Únie a/alebo medzinárodným inštitúciám,
najmä Organizácii Spojených národov.
3.
Komisia prijme opatrenia na zlepšenie
interoperability modulov so zohľadnením osvedčených postupov na
medzinárodnej úrovni a úrovni členských štátov.
Článok 9
Všeobecné
akcie členských štátov v oblasti pripravenosti
1.
Členské štáty vopred určia zásahové
moduly alebo iné kapacity v rámci svojich príslušných útvarov, a najmä útvarov
ich civilnej ochrany alebo iných útvarov pre mimoriadne situácie, ktoré by
mohli byť k dispozícii pre zásah alebo by sa mohli urýchlene zriadiť
alebo vyslať, a to spravidla do 12 hodín od žiadosti o pomoc. Zohľadnia, že zloženie modulov alebo iných
kapacít môže závisieť od typu závažnej katastrofy a od konkrétnych potrieb
z nej vyplývajúcich.
2.
Členské štáty vopred určia odborníkov,
ktorí môžu byť vyslaní ako súčasť odborných tímov, ako sa uvádza
v článku 7 písm. d).
3.
Členské štáty zvážia možnosť
poskytnúť v prípade potreby iné druhy zásahovej podpory, ktorú môžu
dať k dispozícií príslušné útvary, napr. špecializovaný personál a
vybavenie na riešenie konkrétnej katastrofy, vrátane využitia zdrojov, ktoré
môžu poskytnúť mimovládne organizácie a iné relevantné subjekty, na účely článku 16 ods. 7.
4.
Členské štáty môžu v súlade s primeranými
bezpečnostnými opatreniami poskytovať informácie o relevantných
vojenských kapacitách, ktoré by sa mohli použiť ako posledná možnosť
v rámci pomoci prostredníctvom mechanizmu, ako napríklad doprava a logistická
alebo zdravotnícka podpora.
5.
Členské štáty poskytnú relevantné informácie o
odborníkoch, moduloch a inej zásahovej podpore podľa odsekov 1 až 4 tohto
článku Komisii a podľa potreby budú tieto informácie pohotovo
aktualizovať.
6.
Členské štáty určia kontaktné body
a zodpovedajúcim spôsobom o tom informujú Komisiu.
7.
Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na
zabezpečenie podpory hostiteľskej krajiny pre pomoc prichádzajúcu
z iných členských štátov.
8.
Členské štáty s podporou Komisie, ak o ňu
požiadajú, prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie včasnej dopravy
pomoci, ktorú ponúkajú.
Článok 10
Plánovanie
operácií
1.
Komisia a členské štáty spolupracujú na
zlepšení plánovania operácií reakcie v rámci mechanizmu. Na tento účel:
a)      Komisia v spolupráci s členskými
štátmi vypracuje referenčné scenáre pre katastrofy v rámci Európskej
únie aj mimo nej, a to so zohľadnením plánov riadenia rizík uvedených v
článku 6;
b)      členské štáty určia a zmapujú
existujúce kľúčové kapacity, ktoré by mohli byť
k dispozícii pre reakciu na tieto scenáre v rámci mechanizmu, a informujú
o nich Komisiu;
c)      Komisia v spolupráci s členskými
štátmi vypracuje plány pre nepredvídané udalosti pre nasadenie týchto kapacít,
vrátane dopravy, a preskúma ich na základe skúseností z mimoriadnych
udalostí a cvičení.
2.
Komisia a členské štáty určia
a zabezpečia synergiu medzi materiálnou pomocou a humanitárnou
pomocou poskytnutou z finančných prostriedkov Európskej únie a
členských štátov pri plánovaní operácií reakcie mimo Európskej únie.
Článok 11
Európska
kapacita na núdzové reakcie
1.
Týmto sa zriaďuje európska kapacita na núdzové
reakcie vo forme dobrovoľného fondu predbežne viazaných kapacít reakcie
členských štátov.
2.
Na základe referenčných scenárov Komisia v
spolupráci s členskými štátmi vymedzí typy a počet kapacít
potrebných pre európsku kapacitu na núdzové reakcie (ďalej len „ciele
kapacity“).
3.
Komisia vymedzí požiadavky na kvalitu kapacít,
ktoré majú byť viazané pre európsku kapacitu na núdzové reakcie.
Členské štáty zodpovedajú za zabezpečenie ich kvality.
4.
Komisia vytvorí a riadi proces certifikácie a
registrácie kapacít, ktoré členské štáty sprístupnia európskej kapacite na
núdzové reakcie.
5.
Členské štáty na základe dobrovoľnosti
určia a zaregistrujú kapacity, ktoré viažu pre európsku kapacitu na
núdzové reakcie. Registráciu viacnárodných modulov poskytnutých dvomi alebo
viacerými členskými štátmi vykonajú spoločne všetky príslušné
členské štáty.
6.
Kapacity registrované v európskej kapacite na
núdzové reakcie sú k dispozícii pre operácie reakcie na mimoriadne udalosti
v rámci tohto mechanizmu, a to na žiadosť Komisie prostredníctvom
centra pre núdzové reakcie. Členské štáty informujú čo najskôr
Komisiu o všetkých závažných dôvodoch, ktoré im bránia sprístupniť
kapacity v konkrétnej mimoriadnej udalosti.
7.
V prípade nasadenia zostávajú kapacity pod velením
a riadením členských štátov. Koordináciu medzi jednotlivými kapacitami
zabezpečuje Komisia prostredníctvom centra pre núdzové reakcie. Kapacity
zostávajú k dispozícii na vnútroštátne účely členských štátov,
keď nie sú nasadené do operácií v rámci mechanizmu.
8.
Členské štáty a Komisia zabezpečia
primerané zviditeľnenie zásahov európskej kapacity na núdzové reakcie.
Článok 12
Riešenie
výpadkov kapacity
1.
Komisia monitoruje pokrok dosahovaný v rámci
plnenia cieľov v oblasti kapacity a v spolupráci s členskými
štátmi identifikuje výpadky v európskej kapacite na núdzové reakcie.
2.
Komisia podporuje členské štáty pri riešení
výpadkov kapacity a pri ich vypĺňaní najprimeranejším a nákladovo
najviac efektívnym spôsobom vrátane:
a)      podpory členských štátov, ktoré majú
záujem o rozvoj kapacít reakcie, ktoré nie sú od európskej kapacity na núdzové
reakcie k dispozícii alebo nie sú k dispozícii
v dostatočnom množstve, alebo
b)      rozvoja kapacít reakcie na úrovni Únie,
kde to je efektívnejšie z hľadiska nákladov, ktoré môžu slúžiť
ako spoločný nárazník pre spoločné riziká.
3.
Akékoľvek kapacity vytvorené v súlade
s týmto článkom kontrolujú a riadia zainteresované členské
štáty. Komisia vypracuje vzory dohôd medzi Komisiou a zapojenými
členskými štátmi. Členské štáty spravujúce kapacity zodpovedajú za
ich registráciu v súlade s vnútroštátnymi postupmi.
4.
Tieto kapacity sú súčasťou európskej
kapacity na núdzové reakcie. K dispozícii sú pre operácie na núdzové reakcie
v rámci mechanizmu, a to na žiadosť Komisie prostredníctvom centra
pre núdzové reakcie. Keď sa tieto kapacity nevyužívajú v rámci mechanizmu,
sú k dispozícii na vnútroštátne účely členských štátov, ktoré
ich spravujú.
5.
Členské štáty a Komisia zabezpečia
primerané zviditeľnenie kapacít vybudovaných v súlade s týmto
článkom.
6.
Komisia každé dva roky informuje Európsky parlament
a Radu o pokroku dosiahnutom pri dosahovaní cieľov v oblasti kapacity
a o zostávajúcich výpadkoch v rámci európskej kapacity na núdzové reakcie.
7.
Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov vymedziť
tieto modality rozvoja, riadenia, údržby a sprístupňovania týchto
kapacít všetkým členským štátom prostredníctvom mechanizmu:
a)      spôsoby podpory členských štátov pri
rozvoji kapacít reakcie, ktoré od európskej kapacity na núdzové reakcie nie sú
inak k dispozícii alebo nie sú k dispozícii v dostatočnom
množstve;
b)      spôsoby rozvoja kapacít na úrovni Únie,
aby slúžili ako spoločný nárazník proti spoločným rizikám;
c)      spôsoby riadenia a údržby kapacít
uvedených v písmenách a) a b);
d)      spôsoby sprístupnenia kapacít uvedených
v písmenách a) a b) všetkým členským štátom prostredníctvom
mechanizmu.
8.
Tieto vykonávacie akty sa prijímajú v súlade
s postupom preskúmania uvedenom v článku 31 ods. 2.
Článok 13
Odborná
príprava, získané skúsenosti a rozširovanie skúseností
1.
Komisia plní tieto úlohy v oblasti odbornej
prípravy, získaných skúseností a rozširovania skúseností:
a)      vytvorenie programu
a siete odbornej prípravy pre pracovníkov civilnej ochrany a ďalších
pracovníkov riadenia mimoriadnych udalostí so zameraním na predchádzanie
katastrof, pripravenosť a reakciu na ne, a to s cieľom posilniť
koordináciu, zlučiteľnosť a doplnkovosť medzi modulmi
a ostatnými kapacitami uvedenými v článkoch 8, 9 a 11, a zvyšovanie odbornej spôsobilosti odborníkov uvedených v článku 7
písm. d). Program bude zahŕňať
spoločné kurzy, cvičenia a systém výmeny odborníkov, v rámci ktorého
možno vyslať jednotlivcov do iných členských štátov;
b)      rozvíjanie usmerňovania odborného
vzdelávania v oblasti civilnej ochrany Únie a medzinárodnej civilnej
ochrany vrátane odborného vzdelávania v oblasti prevencie, pripravenosti a
reakcie;
c)      organizovanie a podpora workshopov,
seminárov a pilotných projektov o hlavných aspektov prevencie, pripravenosti a
reakcie;
d)      vytvorenie programu zo skúseností získaných
zo zásahov, cvičení a programov odborného vzdelávania realizovaných v
rámci mechanizmu vrátane príslušných aspektov prevencie, pripravenosti a
reakcie, rozširovanie týchto skúseností a vo vhodných prípadoch ich
vykonávanie;
e)      stimulovanie a povzbudzovanie
zavádzania a využívania nových technológií na účely tohto mechanizmu.
2.
Na žiadosť členského štátu, tretej
krajiny, Organizácie Spojených národov alebo jej agentúr môže Komisia
podporiť poskytovanie poradenstva o opatreniach v oblasti prevencie
a pripravenosti prostredníctvom nasadenia tímu odborníkov na mieste.
KAPITOLA IV
Reakcia
Článok 14
Oznamovanie
závažných katastrof v rámci Únie
1.
V prípade, že sa v rámci Únie vyskytne
alebo bezprostredne hrozí závažná katastrofa, ktorá má alebo môže mať
cezhraničné účinky, členský štát, v ktorom sa táto
katastrofa vyskytla alebo sa pravdepodobne vyskytne, to bezodkladne oznámi
Komisii a tým členským štátom, ktoré môžu byť touto katastrofou
prípadne postihnuté.
Prvý pododsek sa neuplatňuje v prípade, že
povinnosť oznámenia už bola splnená podľa príslušných právnych
predpisov Európskej únie alebo Európskeho spoločenstva pre atómovú
energiu, alebo platných medzinárodných dohôd.
2.
V prípade, že sa v rámci Únie vyskytne alebo
bezprostredne hrozí závažná katastrofa, ktorá môže viesť k žiadosti o
pomoc od jedného členského štátu alebo viacerých členských štátov,
členský štát, v ktorom sa mimoriadna udalosť udiala alebo sa
pravdepodobne udeje, to bezodkladne oznámi Komisii, ak sa dá očakávať
žiadosť o pomoc prostredníctvom centra pre núdzové
reakcie, aby Komisia mohla zodpovedajúcim spôsobom
informovať ostatné členské štáty a aktivovať
svoje príslušné útvary.
3.
Oznámenia uvedené v odsekoch 1 a 2 sa primerane
vykonajú prostredníctvom CECIS.
Článok 15
Reakcia
na závažné katastrofy v rámci Únie
1.
Keď sa v rámci Únie vyskytne alebo
bezprostredne hrozí závažná katastrofa, členský štát môže požiadať o
pomoc prostredníctvom centra pre núdzové reakcie.
Žiadosť je čo najkonkrétnejšia.
2.
V situáciách zvýšeného rizika môže členský
štát takisto požiadať o pomoc vo forme dočasného predbežného
rozmiestnenia kapacít reakcie.
3.
Po prijatí žiadosti o pomoc Komisia podľa
potreby a bezodkladne:
a)      postúpi žiadosť kontaktným bodom
ostatných členských štátov;
b)      zhromaždí overené informácie o katastrofe
a rozšíri ich členským štátom;
c)      navrhne plán reakcie na základe potrieb
v teréne a predbežne vypracovaných plánov pre nepredvídané udalosti a
vyzve členské štáty na nasadenie konkrétnych kapacít z európskej
kapacity na núdzové reakcie v súlade s plánom;
d)      uľahčí
mobilizáciu tímov, odborníkov, modulov a inej zásahovej podpory, než je z európskej kapacity na núdzové reakcie;
e)      vykoná ďalšie úlohy potrebné na
dosiahnutie cieľov uvedených v článku 3 ods. 1 písm. c).
4.
Akýkoľvek členský štát, ktorému je
určená žiadosť o pomoc, bezodkladne rozhodne, či je schopný
poskytnúť požadovanú pomoc, a informuje o tom žiadajúci členský štát
prostredníctvom CECIS, pričom uvedie rozsah a podmienky pomoci, ktorú by
mohol poskytnúť. Centrum pre núdzové reakcie
priebežne informuje členské štáty.
5.
Žiadajúci členský štát je zodpovedný za
riadenie pomocných zásahov. Orgány žiadajúceho členského štátu ustanovia
usmernenia a v prípade potreby vymedzia úlohy zverené zásahovým modulom alebo
iným kapacitám. Podrobnosti o realizácii týchto úloh sú v právomoci poverenej
osoby, ktorú vymenuje členský štát poskytujúci pomoc. Žiadajúci
členský štát môže tiež požiadať o nasadenie tímu odborníkov v záujme
podpory ním uskutočňovaného posudzovania, uľahčenia koordinácie
na mieste (medzi tímami členských štátov), poskytnutia technického
poradenstva alebo na pomoc s vykonávaním iných úloh podľa potreby.
6.
Žiadajúci členský štát prijme potrebné
opatrenia na zabezpečenie podpory hostiteľskej krajiny pre
prichádzajúcu pomoc.
Článok 16
Podpora
konzistentnosti v reakcii na závažné katastrofy mimo EÚ
1.
V prípade závažnej katastrofy mimo EÚ alebo jej
bezprostrednej hrozby postihnutá krajina, Organizácia Spojených národov a jej
agentúry alebo príslušné medzinárodné organizácie môžu požiadať o pomoc
prostredníctvom centra pre núdzové reakcie.
2.
Komisia podporuje konzistentnosť pri
poskytovaní pomoci prostredníctvom týchto akcií:
a)      udržiavanie nepretržitého dialógu s
kontaktnými bodmi členských štátov, aby bol zabezpečený účinný a
súdržný príspevok európskej kapacity na núdzové reakcie prostredníctvom
mechanizmu k celkovému úsiliu, a to najmä prostredníctvom:
–
bezodkladného informovania členských štátov o
úplných žiadostiach o pomoc,
–
podpory spoločného posúdenia situácie a
potrieb, poskytovania odborného poradenstva, resp.
uľahčenia koordinácie pomoci poskytovanej prostredníctvom prítomnosti
tímu odborníkov na mieste,
–
spoločného využívania relevantných posúdení a
analýz so všetkými relevantnými subjektmi,
–
poskytovania prehľadu
pomoci, ktorú ponúkajú členské štáty a iné subjekty,
–
poradenstva o druhu pomoci, ktorá je potrebná, aby
sa zabezpečil súlad poskytovanej pomoci s posúdením potrieb,
–
pomoci pri prekonávaní akýchkoľvek praktických
ťažkostí pri dodávke pomoci, napríklad v oblasti prepravy a v colnej
oblasti;
b)      okamžité navrhnutie plánu reakcie na
základe potrieb na mieste a predbežne vypracovaných plánov pre
nepredvídané udalosti, a vyzvanie členských štátov na nasadenie
osobitných kapacít z európskej kapacity na núdzové reakcie v súlade s plánom;
c)      udržiavanie styku s
postihnutou treťou krajinou v súvislosti s technickými detailmi, ako
napríklad presná potreba pomoci, prijatie ponúk a praktické mechanizmy na
prijímanie a rozdeľovanie pomoci na mieste;
d)      udržiavanie styku
alebo spolupráca s Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí
(UNOCHA) a inými príslušnými subjektmi, ktorí prispievajú k celkovému
úsiliu, aby sa dosiahla čo najvyššia synergia, nachádzali možné oblasti
dopĺňania a zabránilo sa duplicite a výpadkom;
e)      udržiavanie styku so
všetkými relevantnými aktérmi, najmä v záverečnej etape zásahu pomoci v
rámci mechanizmu, na účely uľahčenia hladkého odovzdania.
3.
Bez toho, aby bola dotknutá úloha Komisie vymedzená
v odseku 2, a pri rešpektovaní nevyhnutností pre bezprostrednú
prevádzkovú reakciu prostredníctvom mechanizmu, Komisia po aktivácii informuje
Európsku službu pre vonkajšiu činnosť s cieľom
zabezpečiť súdržnosť medzi operáciou civilnej ochrany
a celkovými vzťahmi Únie s postihnutou krajinou.
4.
Na mieste sa v príslušných prípadoch
zabezpečí styk s delegáciou Únie s cieľom
uľahčiť jej kontakty s vládou postihnutej krajiny.
V prípade potreby poskytuje delegácia logistickú podporu tímom odborníkov
na oblasť civilnej ochrany uvedeným v odseku 2 písm. a) druhej
zarážke.
5.
Akýkoľvek členský štát, ktorému je
žiadosť o pomoc určená, bezodkladne rozhodne, či je schopný
poskytnúť požadovanú pomoc, a informuje o tom centrum pre núdzové reakcie
prostredníctvom CECIS, pričom uvedie rozsah a podmienky pomoci, ktorú by
mohol poskytnúť. Centrum pre núdzové reakcie priebežne informuje
členské štáty.
6.
Zásahy podľa tohto článku sa môžu
vykonať ako autonómny pomocný zásah, alebo ako príspevok k zásahu vedeného
medzinárodnou organizáciou. Koordinácia EÚ je úplne integrovaná s celkovou
koordináciou zabezpečovanou Úradom OSN pre koordináciu humanitárnych
záležitostí (UNOCHA), v prípade jej účasti, a rešpektuje jej
vedúcu úlohu.
7.
Mechanizmus môže takisto podporovať konzulárnu
pomoc občanom Únie pri rozsiahlych katastrofách v tretích krajinách, ak o
to požiada či požiadajú:
a)      konzulárne úrady členského štátu pre
svojich občanov;
b)      vedúci štát alebo členský štát
koordinujúci pomoc pre všetkých občanov Únie.
O túto podporu možno požiadať najmä v
prípade potreby pre nezastúpených občanov Únie v zmysle smernice Rady
2012/X/EÚ[36].
8.
V prípade potreby môže Komisia v závislosti od
prípadu vykonávať ďalšie úlohy s cieľom
zabezpečiť súdržnosť poskytovania pomoci.
9.
Koordinácia prostredníctvom mechanizmu nemá vplyv
na dvojstranné styky medzi členskými štátmi a postihnutou krajinou ani na
spoluprácu medzi členskými štátmi a Organizáciou Spojených národov. Takéto
dvojstranné styky môžu byť tiež využité ako príspevok ku koordinácii
prostredníctvom mechanizmu.
10.
Úloha Komisie uvedená v tomto článku nemá
vplyv na právomoci a zodpovednosť členských štátov za ich tímy,
moduly a inú podporu vrátane vojenských kapacít. Najmä podpora súdržnosti
ponúkaná Komisiou nemá znamenať vydávanie príkazov tímom, modulom
a inej podpore členských štátov, ktoré sa nasadzujú na
dobrovoľnom základe podľa koordinácie na úrovni veliteľstva
a na mieste katastrofy.
11.
Je nutné vyvíjať úsilie o synergie s ostatnými
nástrojmi Európskej únie, najmä s akciami financovanými podľa nariadenia
(ES) č. 1257/96.
12.
Členské štáty poskytujúce pomoc v núdzi, ako
sa uvádza v odseku 1, priebežne plne informujú centrum pre núdzové reakcie o
svojich činnostiach.
13.
Tímy a moduly členských štátov na mieste,
ktoré sa zúčastňujú na zásahu prostredníctvom mechanizmu udržiavajú
úzke styky s centrom pre núdzové reakcie a tímami odborníkov na
mieste uvedenými v odseku 2 písm. a) druhej zarážke.
Článok
17
Podpora
na mieste
1.
Komisia môže vybrať, vymenovať
a vyslať tím odborníkov zložený z odborníkov poskytnutých
členskými štátmi, Komisiou a ďalšími útvarmi a agentúrami Únie,
UNOCHA alebo inými medzinárodnými organizáciami, a to v závislosti od
špecifickosti misie v prípade závažnej katastrofy v rámci Únie v súlade
s článkom 15 ods. 5 alebo na žiadosť o odborné znalosti
z oblasti prevencie a pripravenosti, ako je vymedzené v článku 13 ods.
2.
2.
Odsek 1 sa uplatní aj v prípade, keď
Komisia podporuje spoločné posúdenie situácie a potrieb a/alebo
uľahčenie koordinácie na mieste pomoci prostredníctvom vyslania tímu
odborníkov na miesto, ako sa uvádza v článku 16 ods. 2 písm. a)
druhej zarážke.
3.
Uplatňuje sa tento postup výberu
a menovania odborníkov:
a)      členské štáty nominujú odborníkov na
základe ich zodpovednosti, ktorí môžu byť nasadení do expertných tímov;
b)      Komisia vyberie odborníkov a vedúceho pre
tieto tímy na základe ich kvalifikácie a skúseností vrátane úrovne absolvovanej odbornej prípravy v oblasti mechanizmu,
predchádzajúcich skúseností s misiami v rámci mechanizmu a
ďalšej práce v oblasti medzinárodného záchranného úsilia. Výber sa zakladá aj na ďalších kritériách
vrátane jazykových zručností, aby sa zabezpečilo, že tím ako celok
disponuje zručnosťami, ktoré sú potrebné v konkrétnych situáciách.
4.
V prípade, že sú tímy odborníkov vyslané,
uľahčujú koordináciu medzi zásahovými tímami členských štátov
a udržiavajú styky s príslušnými orgánmi žiadajúceho štátu. Centrum pre
núdzové reakcie udržiava úzke styky so tímami odborníkov a poskytuje im
usmernenie a logistickú a inú podporu.
5.
V prípade potreby môže Komisia nasadiť spôsobilosť logistickej podpory a pomoci
na podporu tímov odborníkov, modulov členských štátov a ďalších
kapacít reakcie nasadených v rámci mechanizmu.
Článok 18
Doprava
1.
Komisia môže podporovať členské štáty pri získavaní prístupu k vybaveniam a dopravným prostriedkom
prostredníctvom:
a)      poskytovania a
spoločného využívania informácií o vybavení a dopravných prostriedkoch,
ktoré môžu členské štáty sprístupniť, a to s cieľom
uľahčiť združovanie takéhoto vybavenia alebo dopravných
prostriedkov;
b)      pomoci členským
štátom pri určení dopravných prostriedkov, ktoré môžu byť
k dispozícii z iných zdrojov vrátane komerčného trhu, a
uľahčovania prístupu členských štátov k nim;
c)      pomoci členským štátom pri identifikácii vybavenia, ktoré môže byť k dispozícii z iných
zdrojov vrátane komerčného trhu.
2.
Komisia môže dopĺňať dopravu
zabezpečovanú členskými štátmi prostredníctvom poskytnutia
ďalších dopravných prostriedkov potrebných na zabezpečenie rýchlej
reakcie na veľké katastrofy.
KAPITOLA V
Finančné
ustanovenia
Článok 19
Rozpočtové zdroje
1.
Finančná referenčná suma na vykonávanie
tohto rozhodnutia na obdobie 2014 až 2020 je 513 000 000 EUR
v bežných cenách.
276 000 000 EUR v bežných cenách
bude pochádzať z okruhu 3 finančného rámca (Bezpečnosť
a občianstvo) a 237 000 000 EUR v bežných cenách
z okruhu 4 (Globálna Európa.
2.
Rozpočtové prostriedky pochádzajúce
z úhrad príjemcov na akcie v rámci reakcie na núdzové situácie predstavujú
pripísaný príjem v zmysle článku 18 ods. 2 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
3.
Finančné prostriedky uvedené v odseku 1
môžu kryť aj náklady súvisiace s prípravnými, monitorovacími,
kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami, ktoré sú
potrebné na riadenie programu a dosiahnutie jeho cieľov.
Takéto náklady sa môžu vzťahovať najmä
na štúdie, zasadnutia odborníkov, informačné a komunikačné akcie
vrátane spoločného informovania o politických prioritách Európskej
únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto rozhodnutia, výdavky
spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu informácií
(vrátane ich prepojenia s existujúcimi alebo budúcimi systémami určenými na
podporu výmeny údajov medzi sektormi a súvisiace vybavenie) spolu so všetkými
ostatnými výdavkami na technickú a administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisii
pri vykonávaní tohto rozhodnutia.
Článok 20
Všeobecné oprávnené akcie
Na finančnú pomoc sú
oprávnené tieto všeobecné akcie:
(a)
štúdie, prieskumy, modelovanie a zostavovanie
scenárov na uľahčenie výmeny poznatkov, najlepších postupov
a informácií, a to v záujme zlepšenia prevencie, pripravenosti
a účinnej reakcie;
(b)
odborná príprava, semináre, výmena pracovníkov
a odborníkov, vytváranie sietí, demonštračné projekty a prenos
technológií, a to v záujme zlepšenia prevencie, pripravenosti a účinnej
reakcie;
(c)
akcie týkajúce sa monitorovania, posudzovania
a hodnotenia;
(d)
informovanie verejnosti, vzdelávanie
a zvyšovanie informovanosti a súvisiace akcie šírenia informácií, a
to v záujme minimalizácie účinkov katastrof na občanov Únie
a s cieľom pomôcť občanom Únie účinnejšie sa
chrániť;
(e)
zriadenie programu skúsenosti získaných zo zásahov
a cvičení v kontexte mechanizmu, ako aj v oblastiach
súvisiacich s prevenciou a pripravenosťou;
(f)
komunikačné akcie a opatrenia na podporu
zviditeľnenia práce európskej civilnej ochrany v oblastiach
prevencie, pripravenosti a reakcie.
Článok 21
Oprávnené akcie v oblasti prevencie a pripravenosti
Na finančnú pomoc sú
oprávnené tieto akcie v oblasti prevencie a pripravenosti:
(a)
vypracovanie plánov riadenia rizík
a prehľadu rizík v celej Únii;
(b)
zachovanie funkcií poskytovaných centrom pre
núdzové reakcie v súlade s článkom 7 písm. a) s cieľom
uľahčiť rýchlu reakciu v prípade závažnej katastrofy;
(c)
rozvoj a udržiavanie urgentnej kapacity
prostredníctvom siete školených odborníkov členských štátov, ktorí môžu
byť urýchlene k dispozícii, aby pomohli s úlohami centra pre
núdzové reakcie v oblasti monitorovania, informovania a koordinácie;
(d)
zriadenie a udržiavanie CECIS a nástrojov
umožňujúcich komunikáciu a výmenu informácií medzi centrom pre
núdzové reakcie a kontaktnými bodmi členských štátov a ostatnými
účastníkmi v kontexte mechanizmu;
(e)
prispievanie k rozvoju systémov zisťovania,
včasného varovania a pohotovosti pri katastrofách s cieľom
umožniť rýchlo reagovať a podporiť ich vzájomné prepojenia
a ich prepojenie s centrom pre núdzové reakcie a CECIS. Tieto
systémy zohľadnia existujúce a budúce zdroje a systémy informácií,
monitorovania alebo zisťovania a vychádzajú z nich;
(f)
plánovanie operácií reakcie v rámci
mechanizmu, ako aj prostredníctvom vypracúvania scenárov, mapovania kapacít
a plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí;
(g)
vytvorenie a udržiavanie európskej kapacity na
núdzové reakcie uvedenej v článku 11;
Finančný príspevok Únie na akcie podľa
tohto bodu má formu jednotkových nákladov určených podľa druhu
kapacity a nepresiahne 25 % celkových oprávnených nákladov;
(h)
zisťovanie a riešenie
výpadkov európskej kapacity na núdzové reakcie v súlade
s článkom 12;
Akcie vykonávané v súlade s týmto bodom vychádzajú
zo starostlivej analýzy potrieb a pomeru vynaložených prostriedkov k
celkovému zisku podľa druhu kapacít so zreteľom na
pravdepodobnosť a vplyv príslušných rizík. Finančný príspevok Únie na
akcie podľa tohto bodu nepresiahne 85 % celkových oprávnených nákladov;
(i)
zabezpečenie dostupnosti potrebných
logistických kapacít na poskytovanie technickej pomoci a podpory pre
európsku kapacitu na núdzové reakcie, tímy odborníkov a ostatné moduly
a kapacity reakcie vyslané v rámci mechanizmu, ako aj pre ostatných
aktérov na mieste;
(j)
pomoc členským štátom pri premiestňovaní
prostriedkov pomoci v núdzových situáciách v logistických centrách
v rámci Únie.
Článok 22
Oprávnené akcie v rámci reakcie
Na finančnú pomoc sú
oprávnené tieto akcie v rámci reakcie:
(a)
vysielanie tímov odborníkov spolu s potrebným
vybavením v súlade s článkom 17;
(b)
nasadenie kapacít uvedených v článku 21
písm. g), h) a i) na žiadosť Komisie a prostredníctvom centra pre
núdzové reakcie v prípade závažných katastrof;
(c)
podporovanie členských štátov pri získavaní
prístupu k vybaveniu, dopravným prostriedkom a príslušnej logistike,
ako sa uvádza v článku 23;
(d)
akákoľvek podporná a doplnková akcia
potrebná v rámci mechanizmu na dosiahnutie cieľov uvedených
v článku 3 ods. 1 písm. c).
Článok 23
Oprávnené
akcie spojené s vybavením, dopravnými prostriedkami a príslušnou
logistikou
1.
Na finančnú pomoc sú oprávnené tieto akcie
s cieľom umožniť prístup k vybaveniu, dopravným prostriedkom
a príslušnej logistike v rámci mechanizmu:
(a)
poskytovanie a zdieľanie informácií
o vybavení a dopravných prostriedkoch, ktoré môžu sprístupniť
členské štáty s cieľom uľahčiť združovanie
takéhoto vybavenia alebo dopravných prostriedkov;
(b)
pomoc členským štátom pri určovaní
dopravných prostriedkov, ktoré môžu byť sprístupnené z iných zdrojov
vrátane komerčného trhu, a uľahčovanie ich prístupu
k nim;
(c)
pomoc členským štátom pri určovaní
vybavenia, ktoré môže byť sprístupnené z iných zdrojov vrátane
komerčného trhu;
(d)
financovanie dopravných prostriedkov
a príslušnej logistiky potrebnej na zabezpečenie rýchlej reakcie
v prípade závažných katastrof. Takéto akcie sú oprávnené na finančnú
podporu len v prípade, ak spĺňajú tieto kritériá:
·
žiadosť o pomoc bola podaná v rámci
mechanizmu v súlade s článkami 15 a 16,
·
na zabezpečenie účinnosti reakcie na
núdzovú situáciu v rámci mechanizmu sú potrebné dodatočné dopravné
prostriedky,
·
pomoc zodpovedá potrebám, ktoré zistilo centrum pre
núdzové reakcie, a poskytuje sa v súlade s odporúčaniami
vydanými centrom pre núdzové reakcie, pokiaľ ide o technické špecifikácie,
kvalitu, načasovanie a formy poskytovania,
·
pomoc schválila v rámci mechanizmu žiadajúca
krajina, Organizácia Spojených národov alebo jej agentúry, alebo príslušná medzinárodná
organizácia,
·
pri katastrofách v tretích krajinách
dopĺňa táto pomoc celkovú humanitárnu reakciu Únie, ak je tam
prítomná.
2.
Výška finančnej podpory Únie pre dopravné
prostriedky a príslušnú logistiku nepresiahne 85 % celkových
oprávnených nákladov. Finančná podpora Únie na dopravné prostriedky
a príslušnú logistiku môže pokrývať najviac 100 % celkových
oprávnených nákladov v prípade splnenia jedného z týchto kritérií:
(a)
náklady sa vzťahujú na logistické operácie
v dopravných centrách (vrátane okrem iného nakladania alebo vykladania
nákladu a prenájmu skladových priestorov);
(b)
náklady sa vzťahujú na miestnu dopravu
a sú nevyhnutné na uľahčenie združovania kapacít alebo
koordinované poskytovanie pomoci;
(c)
náklady sa vzťahujú na prepravu prostriedkov
uvedených v článku 21 písm. g), h) a i).
3.
V prípade dopravných a súvisiacich
logistických operácií zahŕňajúcich niekoľko členských
štátov môže vedenie pri žiadosti o finančnú podporu Únie na celú
operáciu prevziať jeden členský štát.
4.
Ak členský štát požiada o pomoc
prostredníctvom mechanizmu, môže požiadať o finančnú podporu
Únie aj na prepravu kapacít nachádzajúcich sa mimo jeho územia.
5.
Ak členské štáty požiadajú Komisiu
o uzavretie zmlúv o poskytovaní dopravných a logistických
služieb, Komisia môže žiadať úhradu časti nákladov podľa sadzieb
financovania uvedených v predchádzajúcich odsekoch.
Článok 24
Príjemcovia
Podľa tohto
rozhodnutia možno granty udeliť právnickým osobám, a to bez ohľadu na
to, či sa spravujú súkromným, alebo verejným právom.
Článok 25
Druhy finančného zásahu a vykonávacie postupy
1.
Finančnú pomoc Únie uskutočňuje
Komisia v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách.
2.
Finančná pomoc podľa tohto rozhodnutia
môže mať akúkoľvek z foriem uvedených v nariadení
o rozpočtových pravidlách, najmä formu grantov, úhrady výdavkov,
verejného obstarávania alebo príspevkov do zvereneckých fondov.
3.
Na vykonávanie tohto rozhodnutia Komisia prijme
ročné pracovné programy v súlade s postupom uvedeným
v článku 31 ods. 2, a to s výnimkou akcií v rámci reakcie na núdzové
situácie uvedených v kapitole IV, ktoré nemožno vopred predpokladať.
V programoch sa stanovia ciele, ktoré sa budú sledovať,
očakávané výsledky, spôsob vykonávania a ich celková suma. Budú
obsahovať aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, sumu pridelenú na
každú akciu a orientačný časový plán vykonávania. Pri grantoch
sa uvedú priority, základné kritériá hodnotenia a maximálna miera
spolufinancovania.
Článok 26
Komplementárnosť a konzistentnosť akcie Únie
1.
Akcie prijímajúce finančnú pomoc podľa
tohto rozhodnutia nemôžu prijímať pomoc z ostatných finančných
nástrojov Únie.
Komisia zabezpečí, aby žiadatelia
o finančnú pomoc podľa tohto rozhodnutia a príjemcovia
takejto pomoci poskytovali informácie o finančnej pomoci prijímanej
z iných zdrojov vrátane všeobecného rozpočtu Únie
a o podaných žiadostiach o prijatie takejto pomoci.
2.
Je nutné vyvíjať úsilie o synergiu
a komplementárnosť s ostatnými nástrojmi Únie. V prípade
reakcie v tretích krajinách zabezpečí Komisia komplementárnosť
a súdržnosť akcií financovaných podľa tohto rozhodnutia
a akcií financovaných podľa nariadenia (ES) č. 1257/96.
3.
Keď pomoc podľa mechanizmu prispieva
k širšej humanitárnej reakcii Únie, akcie poberajúce finančnú pomoc
podľa tohto rozhodnutia sú v súlade s humanitárnymi zásadami uvedenými
v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci.
Článok 27
Ochrana finančných záujmov Únie
1.
Komisia prijme príslušné opatrenia na
zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe
tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Únie uplatňovaním
preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym
činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených
súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním
účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2.
Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú
právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých
príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli
poskytnuté finančné prostriedky Únie na základe tohto rozhodnutia.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže
vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov,
ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s
postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia,
či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou
týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo
akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné
záujmy Únie.
Bez toho, aby bol dotknutý prvý a druhý pododsek
platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú
výsledkom vykonávania tohto rozhodnutia, musia Komisii, Dvoru audítorov
a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto
auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.
KAPITOLA VI
Všeobecné ustanovenia
Článok 28
Účasť
tretích krajín a medzinárodných organizácií
1.         Účasť na mechanizme je
otvorená pre
(a)
krajiny Európskeho združenia voľného obchodu
(EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), a to
v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP, ako aj
pre ostatné európske krajiny, ak to umožňujú dohody a postupy;
(b)
pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny
a potenciálne kandidátske krajiny, a to v súlade so všeobecnými
zásadami a všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín
na programoch Únie stanovenými v príslušných rámcových zmluvách
a rozhodnutiach rady pre pridruženie alebo v podobných dohodách.
2.         Finančnú pomoc uvedenú
v článku 20 a článku 21 písm. a) až f) možno udeliť aj
krajinám prichádzajúcim patriacim do rozsahu pôsobnosti európskej susedskej
politiky, ako aj potenciálnym kandidátskym krajinám, ktoré nie sú
účastníkmi mechanizmu.
3.         Medzinárodné alebo regionálne
organizácie môžu spolupracovať na činnostiach v rámci mechanizmu, ak
to umožňujú bilaterálne alebo multilaterálne dohody medzi týmito
organizáciami a Úniou.
Článok 29
Príslušné
orgány
Na účely uplatňovania tohto
rozhodnutia členské štáty určia príslušné orgány a zodpovedajúcim
spôsobom o tom informujú Komisiu.
Článok 30
Vykonávacie
akty
1.
Komisia prijme vykonávacie akty týkajúce sa:
(a)
fungovania centra pre núdzové reakcie podľa
článku 7 písm. a)
(b)
fungovania CECIS podľa článku 7 písm. b),
(c)
modalít v súvislosti s tímami odborníkov, ako sa
uvádza v článku 17, vrátane podmienok pre výber odborníkov,
(d)
podmienok určovania modulov podľa
článku 8,
(e)
podmienok pre zdroje, ktoré sú k dispozícii pre
pomocné zásahy podľa článku 9,
(f)
fungovania kapacity na núdzové reakcie vo forme
dobrovoľného fondu, ako sa uvádza v článku 11,
(g)
modalít v súvislosti so zisťovaním
a riešením výpadkov v európskej kapacite na núdzové reakcie, ako sa
uvádza v článku 12,
(h)
modalít v súvislosti s programom odbornej prípravy,
ako sa uvádza v článku 13,
(i)
modalít uplatňovaných v prípade zásahov vo
vnútri Únie, ako sa uvádza v článku 15, ako aj v prípade zásahov mimo
Únie, ako sa uvádza v článku 16,
(j)
modalít v súvislosti s dopravou, ako sa uvádza
v článkoch 18 a 23.
2.
Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade
s postupom preskúmania uvedeným v článku 31 ods. 2.
Článok 31
Postup
výboru
1.
Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v
zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.
Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa
článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Ak výbor nevydá žiadne
stanovisko, Komisia neprijme návrh vykonávacieho aktu a uplatňuje sa
článok 5 ods. 4 tretí pododsek nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 32
Hodnotenie
1.
Akcie poberajúce finančnú pomoc sa pravidelne
monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie.
2.
Komisia vyhodnotí uplatňovanie tohto
rozhodnutia a predloží Európskemu parlamentu a Rade:
(a)
najneskôr 30. júna 2017 správu o priebežnom
hodnotení dosiahnutých výsledkov a kvalitatívnych a kvantitatívnych
aspektoch vykonávania tohto rozhodnutia,
(b)
najneskôr do 31. decembra 2018 oznámenie o pokračovaní
vykonávania tohto rozhodnutia,
(c)
najneskôr do 31. decembra 2021správu
o hodnotení ex post.
K záverom sú prípadne priložené návrhy na zmeny a
doplnenia tohto rozhodnutia.
KAPITOLA VII
Záverečné ustanovenia
Článok 33
Prechodné
ustanovenia
1.
Akcie, ktoré sa začali pred 1. januárom 2014
na základe rozhodnutia 2007/162/ES, Euratom[37], sa
v príslušných prípadoch naďalej spravujú v súlade
s uvedeným rozhodnutím.
2.
Členské štáty zabezpečia na vnútroštátnej
úrovni nerušený prechod medzi akciami vykonávanými v kontexte
predchádzajúceho finančného nástroja civilnej ochrany a akciami
vykonávanými podľa nových ustanovení stanovených v tomto rozhodnutí.
Článok 34
Zrušenie
Rozhodnutia 2007/162/ES, Euratom a 2007/779/ES,
Euratom sa zrušujú. Články 1 až 14 rozhodnutia 2007/162/ES, Euratom sa
naďalej uplatňujú do 31. decembra 2013 vrátane, a to bez toho, aby
bol dotknutý článok 33 ods. 1.
Odkazy na zrušené rozhodnutia sa považujú za
odkazy na toto rozhodnutie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou
v prílohe.
Článok 35
Nadobudnutie
účinnosti
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Články 19 až 27 (finančné ustanovenia)
sa však uplatňujú od 1. januára 2014.
Článok 36
Adresáti
Toto
rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA 1
Tabuľka
zhody
 || Rozhodnutie Rady 2007/162 ES, Euratom || Rozhodnutie Rady 2007/779 ES, Euratom || Toto rozhodnutie
 || Článok 1 ods. 1 ||   || _
 || Článok 1 ods. 2 ||   || Článok 1 ods. 4
 || Článok 1 ods. 3 ||   || _
 || Článok 1 ods. 4 ||   || Článok 2 ods. 3
 ||   || Článok 1 ods. 1 || _
 ||   || Článok 1 ods. 2 prvý pododsek || Článok 1 ods. 2
 ||   || Článok 1 ods. 2 druhý pododsek || Článok 1 ods. 6
 || Článok 2 ods. 1 ||   || Článok 2 ods. 1
 || Článok 2 ods. 2 ||   || Článok 2 ods. 2
 || Článok 2 ods. 3 ||   || Článok 1 ods. 7
 ||   || Článok 2 ods. 1 || _
 ||   || Článok 2 ods. 2 || Článok 13 ods. 1 písm. a)
 ||   || Článok 2 ods. 3 || Článok 13 ods. 1 písm. c)
 ||   || Článok 2 ods. 4 || Článok 7 písm. d)
 ||   || Článok 2 ods. 5 || Článok 7 písm. a)
 ||   || Článok 2 ods. 6 || Článok 7 písm. b)
 ||   || Článok 2 ods. 7 || Článok 7 písm. c)
 ||   || Článok 2 ods. 8 || Článok 18 ods. 1
 ||   || Článok 2 ods. 9 || Článok 18 ods. 2
 ||   || Článok 2 ods. 10 || Článok 16 ods. 7
 ||   || Článok 2 ods. 11 || _
 || Článok 3 || Článok 3 || Článok 4
 || Článok 4 ods. 1 ||   || Článok 20
 || Článok 4 ods. 2 písm. a) ||   || Článok 22 písm. a)
 || Článok 4 ods. 2 písm. b) ||   || Článok 22 písm. c) a Článok 23 ods. 1 písm. a), b a c)
 || Článok 4 ods. 2 písm. c) ||   || Článok 23 ods. 1 písm. d)
 || Článok 4 ods. 3 ||   || Článok 23 ods. 2
 || Článok 4 ods. 4 ||   || Článok 30 ods. 1 písm. j)
 ||   || Článok 4 ods. 1 || Článok 9 ods. 1
 ||   || Článok 4 ods. 2 || Článok 9 ods. 2
 ||   || Článok 4 ods. 3 || Článok 8 ods. 1 a 2
 ||   || Článok 4 ods. 4 || Článok 9 ods. 3
 ||   || Článok 4 ods. 5 || Článok 9 ods. 4
 ||   || Článok 4 ods. 6 || Článok 9 ods. 5
 ||   || Článok 4 ods. 7 || Článok 9 ods. 8
 ||   || Článok 4 ods. 8 || Článok 9 ods. 6
 || Článok 5 ||   || Článok 24
 ||   || Článok 5 ods. 1 || Článok 7 písm. a)
 ||   || Článok 5 ods. 2 || Článok 7 písm. b)
 ||   || Článok 5 ods. 3 || Článok 7 písm. c)
 ||   || Článok 5 ods. 4 || Článok 7 písm. d)
 ||   || Článok 5 ods. 5 || Článok 13 ods. 1 písm. a)
 ||   || Článok 5 ods. 6 || _
 ||   || Článok 5 ods. 7 || Článok 13 ods. 1 písm. d)
 ||   || Článok 5 ods. 8 || Článok 13 ods. 1 písm. e)
 ||   || Článok 5 ods. 9 || Článok 18
 ||   || Článok 5 ods. 10 || Článok 7 písm. e)
 ||   || Článok 5 ods. 11 || Článok 7 písm. g)
 || Článok 6 ods. 1 ||   || Článok 25 ods. 1
 || Článok 6 ods. 2 ||   || Článok 25 ods. 2
 || Článok 6 ods. 3 ||   || Článok 25 ods. 3 druhá a tretia veta
 || Článok 6 ods. 4 ||   || Článok 25 ods. 3 druhá a tretia veta
 || Článok 6 ods. 5 ||   || Článok 25 ods. 3 prvá veta
 || Článok 6 ods. 6 ||   || _
 ||   || Článok 6 || Článok 14
 || Článok 7 ||   || Článok 28 ods. 1
 ||   || Článok 7 ods. 1 || Článok 15 ods. 1
 ||   || Článok 7 ods. 2 || Článok 15 ods. 3
 ||   || Článok 7 ods. 2 písm. a) || Článok 15 ods. 3 písm. a)
 ||   || Článok 7 ods. 2 písm. c) || Článok 15 ods. 3 písm. b)
 ||   || Článok 7 ods. 2 písm. b) || Článok 15 ods. 3 písm. d)
 ||   || Článok 7 ods. 3 prvá a tretia veta || Článok 15 ods. 4 a článok 16 ods. 5
 ||   || Článok 7 ods. 4 || Článok 15 ods. 5
 ||   || Článok 7 ods. 5 || _
 ||   || Článok 7 ods. 6 || Článok 17 ods. 4 štvrtá veta
 || Článok 8 ||   || Článok 26
 ||   || Článok 8 ods. 1 prvý pododsek || Článok 16 ods. 1
 ||   || Článok 8 ods. 1 druhý pododsek || Článok 16 ods. 6 prvá veta
 ||   || Článok 8 ods. 1 tretí pododsek || _
 ||   || Článok 8 ods. 1 štvrtý pododsek || _
 ||   || Článok 8 ods. 2 || Článok 16 ods. 3
 ||   || Článok 8 ods. 3 || _
 ||   || Článok 8 ods. 4 písm. a) || Článok 16 ods. 2 písm. a)
 ||   || Článok 8 ods. 4 písm. b) || Článok 16 ods. 2 písm. c)
 ||   || Článok 8 ods. 4 písm. c) || Článok 16 ods. 2 písm. d)
 ||   || Článok 8 ods. 4 písm. d) || Článok 16 ods. 2 písm. e)
 ||   || Článok 8 ods. 5 || Článok 16 ods. 8
 ||   || Článok 8 ods. 6 prvý pododsek || Článok 17 ods. 1 a 3 písm. b)
 ||   || Článok 8 ods. 6 druhý pododsek || Článok 17 ods. 4 druhá veta
 ||   || Článok 8 ods. 7 prvý pododsek || _
 ||   || Článok 8 ods. 7 druhý pododsek || Článok 16 ods. 6 druhá veta
 ||   || Článok 8 ods. 7 tretí pododsek || Článok 16 ods. 9
 ||   || Článok 8 ods. 7 štvrtý pododsek || Článok 16 ods. 11
 ||   || Článok 8 ods. 7 piaty pododsek || _
 ||   || Článok 8 ods. 8 || Článok 16 ods. 10
 ||   || Článok 8 ods. 9 písm. a) || Článok 16 ods. 12
 ||   || Článok 8 ods. 9 písm. b) || Článok 16 ods. 13
 || Článok 9 ||   || Článok 16 ods. 6
 ||   || Článok 9 || Článok 18
 || Článok 10 ||   || Článok 19 ods. 3
 ||   || Článok 10 || Článok 28
 || Článok 11 ||   || _
 ||   || Článok 11 || Článok 29
 || Článok 12 ods. 1 ||   || Článok 27 ods. 1
 Článok 12 ods. 2 ||   || _
 Článok 12 ods. 3 ||   || _
 Článok 12 ods. 4 ||   || _
 Článok 12 ods. 5 ||   || _
   || Článok 12 ods. 1 || Článok 30 ods. 1 písm. e)
 ||   || Článok 12 ods. 2 || Článok 30 ods. 1 písm. a)
 ||   || Článok 12 ods. 3 || Článok 30 ods. 1 písm. b)
 ||   || Článok 12 ods. 4 || Článok 30 ods. 1 písm. c)
 ||   || Článok 12 ods. 5 || Článok 30 ods. 1 písm. h)
 ||   || Článok 12 ods. 6 || Článok 30 ods. 1 písm. d)
 ||   || Článok 12 ods. 7 || _
 ||   || Článok 12 ods. 8 || _
 ||   || Článok 12 ods. 9 || Článok 30 ods. 1 písm. i)
 || Článok 13 || Článok 13 || Článok 31
 || Článok 14 ||   || Článok 19
 || Článok 15 || Článok 14 || Článok 32
 ||   || Článok 15 || Článok 34
 || Článok 16 ||   || Článok 35 ods. 2
 || Článok 17 || Článok 16 || Článok 36
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ
VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.    Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele

              1.5.    Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný
spôsob riadenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.    Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
výdavkov
              3.2.    Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Zlučiteľnosť
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ

1.
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.
Názov návrhu/iniciatívy

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu
a Rady o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

1.2.
Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[38]

Príslušná oblasť politiky
a súvisiace činnosti:
23 03 – Finančný nástroj civilnej
ochrany

1.3.
Druh návrhu/iniciatívy

¨ Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie.
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[39].

ü Návrh/iniciatíva sa
týka predĺženia trvania existujúcej akcie.
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu.

1.4.
Ciele
1.4.1.
Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú
predmetom návrhu/iniciatívy

Týmto rozhodnutím sa ustanovuje mechanizmus Únie
v oblasti civilnej ochrany na podporu, koordináciu a doplnenie akcií
členských štátov v oblasti civilnej ochrany pri zlepšovaní
účinnosti systémov prevencie, prípravy a reakcie na prírodné
katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

1.4.2.
Konkrétne ciele a príslušné činnosti v
rámci ABM/ABB

Konkrétny cieľ č. 1
DOSIAHNUŤ
VYSOKÚ ÚROVEŇ OCHRANY PRED KATASTROFAMI ZABRÁNENÍM ICH ÚČINKOM ALEBO
ICH ZMIERNENÍM A PODPOROVANÍM KULTÚRY PREVENCIE;
Konkrétny cieľ č. 2
ZLEPŠIŤ
STAV PRIPRAVENOSTI ÚNIE S CIEĽOM REAGOVAŤ NA KATASTROFY;
Konkrétny cieľ č. 3
UĽAHČIŤ
RÝCHLE A ÚČINNÉ ZÁSAHY REAKCIE NA NÚDZOVÉ SITUÁCIE V PRÍPADE ZÁVAŽNÝCH
KATASTROF ALEBO ICH BEZPROSTREDNEJ HROZBY.
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
23 03
Finančný nástroj civilnej ochrany

1.4.3.
Očakávané výsledky a vplyv

Uveďte
účinky, ktoré by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové
skupiny.
Návrh:
– umožní Únii podporovať,
koordinovať a dopĺňať akcie členských štátov v oblasti
civilnej ochrany prostredníctvom mechanizmu civilnej ochrany Únie (mechanizmus)
v priebehu viacročného finančného rámca rokov 2014 – 2020, najmä
vrátane:
a) opatrení na zabránenie účinkom
katastrofy a na ich zmiernenie;
b) akcií určených na zlepšenie stavu
pripravenosti Únie reagovať na katastrofy vrátane akcií na zvýšenie
povedomia občanov EÚ;
c) akcií v oblasti zásahov pomoci pri
katastrofách v rámci mechanizmu.
Tento návrh umožní pokračovanie
činností v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie na
katastrofy, ktorých sa týka rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom a ktoré
sú financované prostredníctvom finančného nástroja civilnej ochrany (2007/162/ES,
Euratom). Zahŕňa vytvorenie európskej kapacity na núdzové reakcie na
základe viazaných prostriedkov členských štátov, rozvoj Európskeho
centra pre núdzové reakcie, posilnenie a zjednodušenie dopravných
opatrení a podporu pre členské štáty pri vypracúvaní vnútroštátnych
plánov riadenia rizika.

1.4.4.
Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
Konkrétny cieľ: dosiahnuť vysokú úroveň ochrany pred katastrofami zabránením
ich účinkom alebo ich zmiernením a podporovaním kultúry prevencie
1. počet členských štátov, ktoré
majú vypracované vnútroštátne posúdenia rizík a plány riadenia rizík;
2. počet a typ štúdií
a projektov na zlepšovanie vedomostnej základne;
3. zavádzanie nových technológií.
Konkrétny cieľ: zlepšiť
stav pripravenosti Únie reagovať na katastrofy
1. počet odborníkov kvalifikovaných
na požadovanej úrovni;
2. počet školení a cvičení a
druhy kurzov zahrnutých do programu odborného vzdelávania;
3. počet výmen v rámci siete odborného
vzdelávania EÚ;
4. počet a druh prostriedkov viazaných pre
dobrovoľné združenie (kapacita na núdzové reakcie);
5. počet členských štátov, ktoré zaviazali
prostriedky pre dobrovoľné združenie;
6. sumy spolufinancovania prostriedkov v
dobrovoľnom združení, ktoré poskytla EÚ;
7. počet a druh zistených kritických výpadkov
kapacity;
8. počet a druh vyriešených výpadkov s podielom a
bez podielu EÚ na financovaní;
9. scenáre reakcie na núdzové situácie v rámci EÚ a
mimo EÚ, ktoré vypracovala Komisia s podporou členských štátov a ktoré sa
vzťahujú na úplný zoznam potenciálnych závažných katastrof;
10. komplexný inventár prostriedkov dostupných v
členských štátoch a analýza výpadkov, ktoré vypracovala Komisia s podporou
členských štátov.
Konkrétny cieľ: uľahčiť rýchle a účinné zásahy reakcie na
núdzové situácie v prípade závažných katastrof alebo v prípade
bezprostredného ohrozenia
1. rýchlosť operácií: čas, ktorý uplynie od
žiadosti o pomoc po nasadenie pomoci na mieste a plné sprevádzkovanie
posudzovacích/koordinačných tímov;
2. pomer medzi nasadenými prostriedkami zo združenia a
dodatočnými ad hoc ponukami od členských štátov;
3. miera splnenia naliehavých prioritných potrieb;
4. počet a rozmer dopravných grantov a služieb;
5. čas potrebný na spracovanie jednotlivých
žiadostí o granty/služby a celkový čas strávený spracovaním
finančných operácií;
6. suma, ktorou sa EÚ podieľa na financovaní
dopravných operácií (vrátane priemernej sadzby na operáciu);
7. pomer podielu EÚ na financovaní dopravy oproti
celej výške dopravných nákladov;
8. počet grantov/služieb a celková suma
podielu EÚ na financovaní dopravy pridelená postihnutým členským štátom.

1.5.
Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.
Potreby, ktoré sa majú uspokojiť
v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

Politika
civilnej ochrany EÚ vychádza z rozhodnutia Rady 2007/779/ES, Euratom s
neobmedzeným trvaním a z rozhodnutia Rady 2007/162/ES, Euratom. Rozhodnutie
2007/162 počíta s financovaním akcií v rámci mechanizmu a jeho
platnosť uplynie na konci roka 2013.
Z
dôvodu zjednodušenia boli dva uvedené legislatívne návrhy zlúčené do
jediného legislatívneho návrhu, ktorého cieľom je zlepšenie a ďalšie
posilnenie mechanizmu civilnej ochrany Únie v období viacročného
finančného rámca rokov 2014 – 2020.
Tento
návrh vychádza z dvoch existujúcich právnych predpisov upravujúcich oblasť
civilnej ochrany, ako aj z oznámenia z roku 2010 Smerovanie k účinnejšej
európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci a
zohľadňuje nedostatky zistené v komplexnom hodnotení právnych
predpisov týkajúcich sa civilnej ochrany na obdobie 2007 – 2009.
Cieľom
tohto návrhu je podporiť akcie na účel riešenia výpadkov zistených v
hodnotení. Hlavnými akciami sú:
1)
rozvoj centra pre núdzové reakcie (ERC), ktoré zabezpečuje operačnú
kapacitu 24 hodín denne 7 dní v týždni a slúži členským štátom a Komisii
na účely mechanizmu;
2)
posun od reaktívnej a ad hoc koordinácie k vopred naplánovanému, vopred
usporiadanému a predvídateľnému systému civilnej ochrany EÚ;
3)
zisťovanie a riešenie kritických výpadkov kapacity reakcie;
4)
zlepšovanie finančnej a logistickej dopravnej podpory
a dosiahnutie efektívnejších dopravných operácií z hľadiska
nákladov a 5) vypracovanie vnútroštátnych plánov riadenia rizika
a prehľadu rizík celej EÚ.

1.5.2.
Prínos zapojenia EÚ

Prínos zapojenia EÚ prichádza vo forme:
– znižovania strát na ľudských životoch, životnom
prostredí, hospodárskych a materiálnych škôd,
– lepšej koordinácie činností v oblasti civilnej
ochrany, pretože všetky ponuky pomoci sa pred prijatím orgánmi postihnutého
štátu overujú v MIC,
– efektívnosti nákladov, pretože pomoc, ktorú prijíma
postihnutý štát, môže byť združená s pomocou ostatných krajín prostredníctvom
dopravného postupu,
– zlepšenej účinnosti prostredníctvom zvýšenej
úrovne pripravenosti a súdržnejšej politiky riadenia rizík katastrof,
– súdržnej a účinnej reakcie prostredníctvom
vytvorenia kapacity rýchlej reakcie pripravenej pomôcť všade v EÚ a v
tretích krajinách, kde je to potrebné,
– lepšej viditeľnosti reakcie EÚ na katastrofy,
– lepšieho využitia vzácnych prostriedkov
zdieľaním prostriedkov financovaných EÚ.

1.5.3.
Poznatky získané z podobných skúseností v
minulosti

Tieto návrhy vychádzajú:
– zo skúseností získaných v núdzových situáciách,
ktoré riešil mechanizmus od svojho vytvorenia v roku 2001,
– zo skúseností získaných z projektov financovaných v
rámci výziev na predkladanie návrhov od roku 2007 v oblasti pripravenosti a
prevencie,
– zo skúseností získaných z pilotného projektu
financovaného v rámci výzvy na predkladanie návrhov v roku 2008 s názvom Výzva
na predkladanie návrhov na pilotný projekt s cieľom zvýšiť spoluprácu
medzi členskými štátmi v oblasti boja proti lesným požiarom,
– zo skúseností získaných zo 17 projektov a 3 zákaziek
financovaných v rámci prípravnej akcie spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ,
–
z uznesenia Európskeho parlamentu zo 4. septembra 2007 o prírodných
katastrofách toho leta,
– z oznámenia o posilnení kapacít Únie v oblasti
reakcie na katastrofy [KOM(2008) 130],
–
z vyhlásenia Európskeho parlamentu z 11. marca 2008 o včasnom varovaní
občanov v prípade mimoriadnych situácií veľkých rozmerov,
–
z uznesenia Európskeho parlamentu z 19. júna 2008 o zvýšení kapacity Únie v
oblasti reakcie na katastrofy,
– z oznámenia Prístup spoločenstva k prevencii
prírodných a človekom spôsobených katastrof KOM(2009) 82,
– z oznámenia Komisie Európskemu parlamentu a Rade
Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha
civilnej ochrany a humanitárnej pomoci [KOM(2010) 600 v konečnom znení z
26. októbra 2010], ako aj z oznámenia o posilnení kapacít Únie v oblasti
reakcie na katastrofy KOM(2008) 130 v konečnom znení,
– z hodnotenia uplatňovania mechanizmu
civilnej ochrany a finančného nástroja civilnej ochrany v rokoch 2007
– 2009 [správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade SEK(2011) 1311
v konečnom znení] týkajúceho sa aj prípravnej akcie kapacity rýchlej
reakcie EÚ, ktoré bolo prijaté v novembri 2011 [KOM(2011) 696].

1.5.4.
Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi

Konzistencia s:
– nariadením Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996
o humanitárnej pomoci,
– nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
1406/2002 z 27. júna 2002, ktorým sa ustanovuje Európska námorná
bezpečnostná agentúra,
– nariadením Rady (ES) č. 2012/2002 z
11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje fond solidarity Európskej
únie,
– nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.
1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj stability.

1.6.
Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

ü Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
Finančné ustanovenia s obmedzeným
trvaním:
–
ü Rozpočtové prostriedky pokrývajú obdobie od 1. 1. 2014 do 31. 12.
2020
–
ü  Finančný vplyv trvá od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 (platby sa
uskutočňujú do 31. 12. 2022)

1.7.
Plánovaný spôsob hospodárenia[40]

Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
¨ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s vykonávaním rozpočtu
na:
–
¨  výkonné agentúry
–
¨  orgány zriadené spoločenstvami[41]
–
¨  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej
služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy
V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom
základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových
pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
X Spoločné hospodárenie s
medzinárodnými organizáciami orgány OSN
V prípade
viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“
presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:
Neuvádza sa.

2.
OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.
Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania
správ

Uveďte
časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto
opatrenia.
Akcie a opatrenia poberajúce finančnú pomoc
podľa týchto rozhodnutí sa pravidelne monitorujú.
Komisia vypracuje a predloží Európskemu parlamentu a
Rade:
– správu o priebežnom hodnotení najneskôr 30. júna
2017,
– oznámenie o pokračujúcom vykonávaní tohto
rozhodnutia najneskôr 31. decembra 2018,
– správu o hodnotení po ukončení najneskôr do 31.
decembra 2021.

2.2.
Systémy riadenia a kontroly
2.2.1.
Zistené riziká

V prípade neposkytnutia ďalších pracovných miest
môže nedostatočné personálne obsadenie viesť k riziku neschopnosti
– reagovať na všetky výzvy vyplývajúce zo
zvýšenia počtu operácií v oblasti civilnej ochrany, najmä z
hľadiska novej širšej úlohy centra pre núdzové reakcie a politických
požiadaviek,
– vyvíjať/pridávať činnosti,
– využívať/vyvíjať nové technologické
systémy zabezpečujúce neprerušenú dostupnosť,
– primerane reagovať na bezprostredne hroziace
núdzové situácie v oblasti civilnej ochrany.

2.2.2.
Plánované metódy kontroly

 Informácie o vytvorení systému vnútornej kontroly Pri návrhoch právnych predpisov sa predpokladá použitie existujúceho systému vnútornej kontroly, ktorý zaručuje, že finančné prostriedky dostupné v rámci nového nástroja sa využijú náležite a v súlade s príslušnými právnymi predpismi.   Súčasný systém je zostavený takto: 1. systém vnútornej kontroly v rámci GR ECHO (3 osoby), zameraný na dodržiavanie platných administratívnych predpisov a právnych predpisov v účinnosti v oblasti civilnej ochrany. Na tento účel sa používajú normy vnútornej kontroly; 2. audity grantov a zákaziek pridelených v rámci nástroja audítormi GR ECHO (6 audítorov); 3. hodnotenie činností externými partnermi.   Audit akcií môžu vykonávať aj externé subjekty. 1. OLAF (prípady podvodov); 2. Dvor audítorov. Súčasný systém sa plánuje zachovať. V súvislosti so zvýšeným financovaním z nástroja možno predpokladať zvýšené zameranie na civilnú ochranu s cieľom riadne kontrolovať výdavky z nástroja.   Odhad nákladov a prínosov Pri vnútorných auditoch sa odhadované náklady týkali sumy na návrh právnych predpisov. Odhadujú sa na 19 000 EUR (127 000 EUR * 3 * 0,05), ak je civilnej ochrane venovaných 5% dostupného pracovného času. GR ECHO má momentálne 6 externých audítorov. Za predpokladu, že venujú 5 % svojho pracovného času transakciám, ktoré spolufinancuje/financuje nový finančný nástroj civilnej ochrany, znamenalo by to náklady na externý audit vo výške približne 38 000 EUR. Skúsenosti z minulosti ukazujú, že prínosy kontroly by mali prevážiť náklady a zabezpečiť lepší súlad so zavedenými pravidlami. Výsledkom auditov vykonávaných v minulosti bolo zníženie celkového príspevku EÚ odpočítaním nákladov, ktoré nie sú oprávnené na spolufinancovanie.   Posúdenie očakávanej úrovne rizika nesúladu Ako ukázali predchádzajúce audity projektu spolufinancovaného zo súčasného nástroja, existuje riziko nevhodného využitia finančných prostriedkov. Z tohto dôvodu je rozumné navrhnúť pre budúce akcie existujúci systém. So zreteľom na vyššiu sumu dostupných finančných prostriedkov možno predpokladať zvýšený počet externých audítorov. Odhadovaná úroveň súladu by mala dosiahnuť 98 % (úroveň chybovosti menej ako 2 %).

2.3.
Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam

Uveďte existujúce
a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a
nezrovnalosťami.
ECHO ďalej rozpracuje svoju stratégiu boja proti
podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie zameranou na boj proti podvodom
(CAFS) prijatou 24. júna 2011 s cieľom zabezpečiť okrem iného,
aby:
vnútorné kontroly GR ECHO súvisiace s bojom proti
podvodom boli v úplnom súlade s CAFS;
bol prístup GR ECHO k riadeniu rizika podvodov
prispôsobený zisťovaniu rizikových oblastí podvodov a primeraných reakcií;
systémy používané na úhradu finančných
prostriedkov EÚ v tretích krajinách umožňovali vybrať príslušné údaje
s cieľom poskytnúť tieto údaje riadeniu rizika podvodu (napr. dvojité
financovanie).
sa v prípade potreby vytvorila sieť skupín a
primerané IT nástroje určené na analýzu prípadov podvodu.

3.
ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.
Príslušné okruhy viacročného finančného
rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov
V poradí,
v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca
a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo a názov || DRP/NRP[42] || krajín EZVO[43] || kandidátskych krajín[44] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 3 || 23 03 01 Civilná ochrana v rámci Únie   || DRP || ÁNO || ÁNO* || ÁNO* || NIE
 3 || 23 01 04 02 Civilná ochrana – Výdavky na administratívne riadenie || NRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE
 4 || 23 03 06 Zásahy civilnej ochrany v tretích krajinách || DRP || ÁNO || ÁNO* || ÁNO* || NIE
*
Účasť
v nástroji je otvorená pre kandidátske krajiny, krajiny EHP (Island,
Lichtenštajnsko a Nórsko).
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov……………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.
Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.
Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || Okruh 3 Bezpečnosť a občianstvo
 GR: ECHO – Humanitárna pomoc a civilná ochrana ||   ||   || 2014[45] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 a nasledujúce roky || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 03 01 Civilná ochrana v rámci Únie || Záväzky || 36,4 || 37,4 || 38,4 || 38,4 || 39,4 || 40,4 || 41,4 || Neuv. || 271,8
 Platby || 30 || 34 || 34 || 34 || 35 || 35 || 35 || 34.8 || 271,8
 Rozpočtové prostriedky administratívnej povahy financované z finančného krytia pre osobitné programy[46] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 01 04 02 Civilná ochrana – Výdavky na administratívne riadenie ||   || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || Neuv. || 4,2
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 3 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 37 || 38 || 39 || 39 || 40 || 41 || 42 || Neuv. || 276
 Platby || 30,6 || 34,6 || 34,6 || 34,6 || 35,6 || 35,6 || 35,6 || 34,8 || 276
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || Okruh 4 Globálna Európa
 GR: ECHO – Humanitárna pomoc a civilná ochrana ||   ||   || 2014[47] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 a nasledujúce roky || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 23 03 06 Zásahy civilnej ochrany v tretích krajinách || Záväzky || 32 || 33 || 33 || 34 || 34 || 35 || 36 || Neuv. || 237
 Platby || 25 || 30 || 30 || 31 || 31 || 32 || 33 || 25 || 237
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 4 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 32 || 33 || 33 || 34 || 34 || 35 || 36 ||   || 237
 Platby || 25 || 30 || 30 || 31 || 31 || 32 || 33 || 25 || 237
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || 69 || 71 || 72 || 73 || 74 || 76 || 78 || Neuv. || 513
 Platby || 55 || 64 || 64 || 65 || 66 || 67 || 68 || 64 || 513
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 4 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 69 || 71 || 72 || 73 || 74 || 76 || 78 || Neuv. || 513
 Platby || 55 || 64 || 64 || 65 || 66 || 67 || 68 || 64 || 513
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 GR: ECHO – Humanitárna pomoc a civilná ochrana ||
  Ľudské zdroje || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 48,314
  Ostatné administratívne výdavky || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 4,2
 GR ECHO – Humanitárna pomoc a civilná ochrana SPOLU || Rozpočtové prostriedky ||   7,502   || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 52,514
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 7,502   || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 7,502 || 52,514
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 a nasledujúce roky || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 76,502 || 78,502 || 79,502 || 80,502 || 81,502 || 83,502 || 85,502 || Neuv. || 565,514
 Platby || 62,502 || 71,502 || 71,502 || 72,502 || 73,502 || 74,502 || 75,502 || 64,000 || 565,514

3.2.2.
Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové
prostriedky

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov
–
ü  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[48] || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 – Prevencia[49]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Počet financovaných projektov prevencie || Dohody o grantoch || 0.3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 10 || 3 || 70 || 21
 Štúdie || Počet zákaziek || 0.1 || 5 || 0.5 || 5 || 0.5 || 5 || 0.5 || 5 || 0.5 || 5 || 0.5 || 5 || 0.5 || 5 || 0.5 || 35 || 3,5
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || 15 || 3.5 || 15 || 3.5 || 15 || 3.5 || 15 || 3.5 || 15 || 3.5 || 15 || 3.5 || 15 || 3.5 || 105 || 24,5
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 – Pripravenosť ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Počet financovaných projektov pripravenosti (vrátane školení a cvičení) || Dohody o grantoch a zákazky || 0.5 || 50 || 25 || 54 || 27 || 56 || 28 || 58 || 29 || 60 || 30 || 64 || 32 || 62 || 31 || 404 || 202
 Systémy včasného varovania || Počet admin. opatrení || 0.4 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 5 || 2 || 35 || 14
 Kapacita na núdzové reakcie || Počet dohôd o grantoch a zákaziek || 1 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 16 || 19 || 19 || 115 || 115
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet || 71 || 43 || 75 || 45 || 77 || 46 || 79 || 47 || 81 || 48 || 85 || 50 || 86 || 52 || 554 || 331
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 – Reakcia[50]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Nasadenie expertov || Počet zákaziek || 0,005 || 200[51] || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 200 || 1 || 1400 || 7
  Počet dopravných operácií v rámci EÚ || Dohoda o grante/ zmluva o poskytovaní služieb || 0,250 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 2 || 0,5 || 14 || 3,5
  Počet dopravných operácií mimo EÚ || Dohoda o grante/ zmluva o poskytovaní služieb || 0,3 || 70[52] || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 70 || 21 || 490 || 147
 Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 272 || 22,5 || 1904 || 157,5
 NÁKLADY SPOLU || 358 || 69 || 362 || 71 || 364 || 72 || 366 || 73 || 368 || 74 || 372 || 76 || 373 || 78 || 2563 || 513
   ||

3.2.3.
Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové
prostriedky
3.2.3.1.
Zhrnutie

–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov
–
ü  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR (zaokrúhlené
na 3 desatinné miesta)
   || 2014 [53] || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 6,902 || 48,314
 Ostatné administratívne výdavky || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 0,550 || 3.85
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 7,452   || 52,164
 Mimo OKRUHU 5[54] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné výdavky administratívnej povahy || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 4,2
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 8,052   || 56,364

3.2.3.2.
Odhadované potreby ľudských zdrojov
3.2.3.3.
¨      Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov

–
ü  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je
uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa
zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 23 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 35 || 35
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[55]
 23 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE z celkového finančného krytia) || 36 || 36 || 36 || 36 || 36 || 36 || 36
 XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [56] || – sídlo[57] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – delegácia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ďalšie rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 71 || 71 || 71 || 71 || 71 || 71 || 71
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí sú už pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových
obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa
majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Spravovanie dohôd o grantoch a zákaziek; vykonávanie a sledovanie politickej práce; administratívna podpora
 Externí zamestnanci || Zabezpečenie chodu centra pre núdzové reakcie 24 hodín denne 7 dní v týždni; potrebná práca v teréne; administratívna podpora

3.2.4.
Zlučiteľnosť s platným
viacročným finančným rámcom

–
ü  Návrh/iniciatíva je porovnateľná so súčasným
viacročným finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo
viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a
uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.
Nový
viacročný finančný rámec rokov 2014 – 2020 podľa oznámenia
Rozpočet stratégie Európa 2020 (KOM(2011) 500 v konečnom znení
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie nástroja flexibility alebo
revíziu viacročného finančného rámca[58].
Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy a
rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy.

3.2.5.
Účasť tretích strán na financovaní

–
Návrh/iniciatíva bude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Spolu
 Príspevky krajín EZVO na rozpočtový riadok 230301 + 230306[59] || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 0,650 || 4,550
 Príspevky tretích krajín za účasť v mechanizme civilnej ochrany[60] || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,126 || 0,882
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 0,776 || 5,432

3.3.
Odhadovaný vplyv na
príjmy

–
ü  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.
–
¨  Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené
v nasledujúcej tabuľke:
¨         vplyv na vlastné zdroje
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[61]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... uveďte toľko rokov, koľko je potrebné na zobrazenie trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok ................ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte
príslušné rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
[1]               Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2007, s. 9.
[2]               Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9.
[3]               KOM(2011) 696 v konečnom
znení.
[4]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[5]               KOM(2010) 600 v konečnom znení.
[6]               KOM(2009) 82 v konečnom znení.
[7]               C 115/1, 4.5.2010.
[8]               KOM(2010) 673 v konečnom
znení.
[9]               Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2007, s. 9.
[10]             Ú. v. EÚ L 71/9, 10.3.2007, s. 9.
[11]             Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1.
[12]             KOM(2010) 600 v konečnom znení.
[13]             Všeobecné zasadnutia zúčastnených strán sa konali 6.
apríla a 17. júna 2011 so 600 pozvanými zúčastnenými stranami
s približne po 120 účastníkov. Zasadnutie generálnych riaditeľov
CO sa konalo v Budapešti v dňoch 23. až 25. mája 2011.
[14]             KOM(2010) 673 v konečnom znení.
[15]             15520/08.
[16]             15874/10.
[17]             CECIS uľahčuje komunikáciu
medzi MIC a vnútroštátnymi orgánmi, čím urýchľuje
a zefektívňuje reakciu.
[18]             KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[19]             Ú. v. ES L 297, 15.11.2001, s. 7.
[20]             Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2007, s. 9.
[21]             Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9.
[22]             Ú. v. ES L 327, 21.12.1999, s. 53.
[23]             KOM(2009) 82 v konečnom znení.
[24]             Ú. v. ES L 163, 2.7.1996 s. 1.
[25]             Ú. v. EÚ C 25, 30.1.2008, s. 1.
[26]             Ú. v. EÚ C 317, 12.12.2008, s. 6.
[27]             Ú. v. ES L 55, 16.2.2003, s. 13.
[28]             Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 1.
[29]             Ú. v. EÚ L 404, 30.12.2006, s. 39.
[30]             Ú. v. EÚ L 58, 24.2.2007, s. 1.
[31]             Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1.
[32]             Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.
[33]             Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.
[34]             Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.
[35]             Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.
[36]             Ú. v. EÚ L
[37]             Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9 – 17.
[38]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[39]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[40]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[41]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[42]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[43]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[44]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[45]             Rok N je rokom, v ktorom sa začína
vykonávať návrh/iniciatíva.
[46]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[47]             Rok N je rokom, v ktorom sa
začína vykonávať návrh/iniciatíva.
[48]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[49]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2 „Konkrétne ciele...“.
[50]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2
„Konkrétne ciele...“.
[51]             Na základe odhadovaného počtu 20
katastrof ročne a odhadovaného priemeru 10 expertov na katastrofu.
[52]             Na základe odhadovaného počtu 7
letov na katastrofu mimo EÚ a odhadovaného priemeru 10 katastrof
ročne.
[53]             Rok N je rokom, v ktorom sa
začína vykonávať návrh/iniciatíva.
[54]             Technická a/alebo administratívna
pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo
akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[55]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ =
pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert
v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[56]             V rámci stropu pre externých
pracovníkov z operačných rozpočtových prostriedkov (bývalé
riadky „BA“).
[57]             V podstate pre štrukturálne
fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV)
a Európsky fond pre rybné hospodárstvo.
[58]             Pozri body 19 a 24
medziinštitucionálnej dohody.
[59]             Na základe poplatkov zaplatených
v roku 2011.
[60]             Na základe poplatkov zaplatených
v roku 2011 (v súčasnosti len Chorvátsko).
[61]             Pokiaľ ide o tradičné
vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia
predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 %
nákladov na výber.