               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 3. 2020
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o Európskom roku železníc (2021)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019
                  1
                vymedzila európsku zelenú dohodu pre Európsku úniu a jej občanov. Uvedené oznámenie opätovne potvrdzuje záväzok Komisie riešiť klimatické a environmentálne výzvy, čo je úloha, ktorá definuje túto generáciu. Ide o novú stratégiu rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov. Európska zelená dohoda je neoddeliteľnou súčasťou tejto stratégie Komisie pri vykonávaní Agendy OSN 2030 a plnení cieľov udržateľného rozvoja
                  2
               . Cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Európsku úniu schválila Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019
                  3
                a Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020
                  4
               .

               Európska zelená dohoda požaduje najmä urýchlenie prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, keďže doprava je zodpovedná za štvrtinu emisií skleníkových plynov v Únii a tento podiel stále rastie. Pokiaľ chceme dosiahnuť klimatickú neutralitu, musíme do roku 2050 znížiť emisie z dopravy o 90 %. K tomuto zníženiu budú musieť prispieť všetky druhy dopravy. Komisia v rámci európskej zelenej dohody oznámila stratégiu pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu, ktorá sa má prijať v roku 2020 a ktorá sa bude zaoberať touto výzvou a všetkými zdrojmi emisií. Okrem iných plánovaných opatrení by sa podstatná časť zo 75 % vnútrozemskej nákladnej dopravy, ktorá sa v súčasnosti uskutočňuje po cestách, mala presunúť na železnice a vnútrozemské vodné cesty.

               Železničná doprava musí zohrávať významnú úlohu pri urýchľovaní znižovania emisií z dopravy ako jeden z najekologickejších a energeticky najúčinnejších druhov dopravy. Je do veľkej miery elektrifikovaná a produkuje oveľa menej CO2 ako porovnateľná cestná alebo letecká doprava. Ide navyše o jediný druh dopravy, ktorý od roku 1990 takmer nepretržite znižoval emisie CO2 napriek rastúcemu objemu dopravy: do roku 2016 sa železničná doprava podieľala iba na 0,5 % emisií CO2 v rámci všetkých druhov dopravy. Železničná doprava okrem toho predstavuje iba 2 % celkovej spotreby energie v Únii v oblasti dopravy, pričom v roku 2016 sa ňou prepravilo 11,2 % nákladu a 6,6 % cestujúcich zo všetkých druhov dopravy
                  5
               . Spotreba energie v železničnej doprave sa v rokoch 1990 – 2016
                  6
                znížila a čoraz viac sa využívajú obnoviteľné zdroje energie.

               Podiel osobnej železničnej dopravy na pozemskej doprave v Únii sa v rokoch 2007 – 2016 zvýšil zo 7,0 % na 7,6 %, naopak v prípade nákladnej dopravy v Únii po vrchole v roku 2011 (19 %) nastal v roku 2017 pokles na 16,65 %
                  7
               . Skutočnému jednotnému európskemu železničnému priestoru stojí v ceste ešte veľa prekážok, a to aj vzhľadom na potrebu minimalizovať hluk. Prekonanie týchto prekážok spolu so znižovaním nákladov a zrýchlením inovácie umožní využiť plný potenciál železničnej dopravy. Preto potrebuje ďalšiu podporu, aby sa stala atraktívnejšou pre cestujúcich a podniky ako dopravný prostriedok, ktorý spĺňa ich každodenné i dlhodobejšie potreby mobility. Rastúci podiel cestujúcich a nákladu v rámci železničnej dopravy prispeje aj k zníženiu preťaženia a emisií škodlivých pre ľudské zdravie, najmä pokiaľ ide o znečistenie ovzdušia.

               Cieľom návrhu vyhlásiť rok 2021 za „Európsky rok železníc“ je podporiť železničnú dopravu v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode, a to aj so zreteľom na udržateľnú a inteligentnú mobilitu. Prostredníctvom projektov, diskusií, podujatí, výstav a iniciatív v celej Európe bude Európsky rok železníc propagovať železničnú dopravu ako atraktívny a udržateľný spôsob cestovania a prepravy po Európe so zameraním na občanov, podniky a orgány, pričom zdôrazní svoj celoúnijný a inovačný rozmer. Oslovením občanov mimo železničného sektora prostredníctvom špecializovaných podujatí a komunikačných kampaní presvedčia viac ľudí a podnikov, aby využívali železničnú dopravu.

               Rok 2021 je dôležitým rokom pre politiku Únie v oblasti železničnej dopravy. Bude to prvý celý rok, počas ktorého sa budú v celej EÚ uplatňovať pravidlá dohodnuté v rámci štvrtého železničného balíka
                  8
               , najmä pokiaľ ide o otvorenie trhu pre služby vnútroštátnej osobnej dopravy a zníženie nákladov a administratívnej záťaže pre železničné podniky pôsobiace v celej EÚ. V mnohých členských štátoch narastá záujem verejnosti o železnice vrátane nočných vlakov, čoho dôkazom je popularita hashtagu #DiscoverEU
                  9
               . Okrem toho bude medzinárodný umelecký festival Europalia
                  10
                v roku 2021 zameraný na vplyv železnice na umenie a vyzdvihne dôležitú úlohu železničnej dopravy pri presadzovaní sociálnych, hospodárskych a priemyselných zmien. Rok 2021 je preto mimoriadne vhodný na začatie tejto iniciatívy.

               Rovnako ako pri predchádzajúcich Európskych rokoch je hlavným cieľom zlepšiť informovanosť o problémoch a príležitostiach a zdôrazniť úlohu Únie pri podpore spoločných riešení. Cieľom Európskeho roka železníc je povzbudiť a podporiť úsilie Únie, členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov a iných organizácií pri zvyšovaní podielu osobnej a nákladnej železničnej dopravy. Európsky rok by mal predovšetkým podporovať železničnú dopravu ako udržateľný, inovatívny a bezpečný spôsob dopravy, pričom osloví širokú verejnosť, a najmä mládež. Takisto by mal vyzdvihnúť európsky a cezhraničný rozmer železničnej dopravy, ktorá zbližuje občanov, umožňuje im objavovať rozmanitosť Únie, posilňuje súdržnosť a prispieva k integrácii vnútorného trhu Únie. Okrem toho by mal posilniť prínos železničnej dopravy k hospodárstvu, priemyslu a spoločnosti ako celku a zdôrazniť jej dôležitú úlohu vo vzťahoch medzi Úniou a tretími krajinami, najmä západným Balkánom.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Ako sa uvádza vyššie, Európsky rok železníc podporí železničnú dopravu v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode, a to aj so zreteľom na udržateľnú a inteligentnú mobilitu. Bude vychádzať aj z existujúcich iniciatív a politík v oblasti železničnej dopravy, ako je otvorenie trhu pre služby vnútroštátnej osobnej dopravy a zníženie nákladov a administratívnej záťaže pre železničné podniky pôsobiace v celej Únii. Podobne ako v prípade ostatných Európskych rokov budú k opatreniam patriť informačné a propagačné kampane, podujatia a iniciatívy na únijnej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Ich úlohou bude odovzdávať kľúčové posolstvá a šíriť informácie o príkladoch osvedčených postupov.

               Európsky rok bude príležitosťou podnietiť orgány členských štátov a príslušný sektor, aby nadviazali spoluprácu pri podpore železničnej dopravy. Vyvinie sa maximálne úsilie s cieľom zabezpečiť, aby sa činnosti organizované v priebehu Európskeho roka prispôsobili potrebám a okolnostiam v jednotlivých členských štátoch. Od členských štátov sa preto požaduje, aby vymenovali národného koordinátora zodpovedného za organizáciu ich účasti na Európskom roku železníc. Zriadi sa európska riadiaca skupina, ktorej členmi budú aj zástupcovia národných koordinátorov. Komisia bude zvolávať zasadnutia národných koordinátorov s cieľom koordinovať priebeh Európskeho roka a vymieňať si informácie o jeho realizácii na úrovni Únie a členských štátov.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Európsky rok železníc súvisí s inými oblasťami politiky Únie, ako sú regionálny rozvoj, konkurencieschopnosť priemyslu, udržateľný cestovný ruch, inovácie, zamestnanosť, vzdelávanie, mládež, kultúra a prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, ako aj s väzbami Únie s jej susednými krajinami. Vyzdvihne európsky a cezhraničný rozmer železníc ako prostriedku na prepravu tovaru, cestovanie, objavovanie a prepájanie kontinentu s dôrazom na udržateľnosť a orientáciu na budúcnosť. Niektoré činnosti v rámci Európskeho roka by sa mohli financovať z existujúcich programov Únie, ako sú Horizont Európa, Nástroj na prepájanie Európy, európske štrukturálne a investičné fondy, Kreatívna Európa, Erasmus+, DiscoverEU alebo Európa pre občanov.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Právnym základom tohto návrhu je článok 91 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). V článku 91 sa totiž stanovuje, že berúc do úvahy špecifické črty dopravy Európsky parlament a Rada v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom a Výborom regiónov stanovia ďalšie potrebné ustanovenia na účely vykonávania článku 90 ZFEÚ. V článku 90 ZFEÚ sa uvádza, že ciele zmlúv sa sledujú v rámci spoločnej dopravnej politiky. Hlavným cieľom tohto návrhu je prispieť k zvýšeniu podielu osobnej a nákladnej železničnej dopravy. Tento cieľ ako taký patrí do rozsahu pôsobnosti článku 91 ZFEÚ.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Tento návrh je v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Ciele tohto návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť len činnosťou členských štátov. Dôvodom je, že pri činnosti len na národnej úrovni by sa nemohol využívať európsky rozmer výmeny skúseností a osvedčených postupov medzi členskými štátmi. V článku 3 bode 3 ZEÚ sa konkrétne stanovuje, že Európska únia vytvára vnútorný trh, usiluje sa o trvalo udržateľný rozvoj Európy založený okrem iného na zlepšení kvality životného prostredia, podporuje vedecký a technický pokrok, ako aj hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Únia dosahuje svoje ciele primeranými prostriedkami podľa rozsahu, v akom boli na ňu zmluvami prenesené príslušné právomoci. Opatrenia na úrovni Únie by navyše boli prínosom pre opatrenia členských štátov, konkrétne vďaka zvýšenej viditeľnosti, viacstranným partnerstvám, nadnárodnej výmene informácií a zvyšovaniu informovanosti a šíreniu osvedčených postupov v celej Únii v rámci Európskeho roka.

               •Proporcionalita

                  Tento návrh je v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 ods. 4 ZEÚ. Navrhovaný postup je jednoduchý. Vychádza z existujúcich programov a zamerania komunikačných činností na témy Európskeho roka. Pre orgány, ktoré budú tento návrh vykonávať, nepredstavuje žiadne neprimerané obmedzenie riadenia. Činnosť Únie bude podporovať a dopĺňať úsilie členských štátov a sektora. Touto činnosťou sa v prvom rade zlepší účinnosť vlastných nástrojov Únie. Zároveň bude pôsobiť ako hnací motor, keďže sa ňou podporí súčinnosť a spolupráca medzi členskými štátmi, regionálnymi a miestnymi orgánmi, súkromnými a verejnými podnikmi a širokou občianskou spoločnosťou. Činnosť Únie sa bude zameriavať len na identifikované výzvy.

               •Výber nástroja

                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady predstavuje najvhodnejší nástroj na zabezpečenie úplného zapojenia legislatívneho orgánu do vyhlásenia roku 2021 za Európsky rok železníc.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

                  Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Možnosť vyhlásiť rok 2021 za „Európsky rok železníc“ bola 9. decembra 2019 predmetom diskusie s rôznymi pozvanými zástupcami železničného sektora (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), Železničnou agentúrou Európskej únie (ERA), Shift2Rail a zástupcami festivalu Europalia. Všetci účastníci vyjadrili širokú podporu tejto iniciatíve, pričom zdôraznili význam železničnej dopravy pri dosahovaní cieľa dekarbonizácie a jej cezhraničný rozmer. Očakáva sa, že zainteresované strany z odvetvia železničnej dopravy, najmä železničné podniky, prevádzkovatelia staníc, výrobcovia a vnútroštátne orgány sa budú aktívne zapájať do organizácie podujatí pod záštitou Európskeho roka, či už na úrovni EÚ, členských štátov alebo na miestnej úrovni. Konzultácie s usporiadateľmi medzinárodného umeleckého festivalu Europalia ukázali značný potenciál pre synergie s Európskym rokom. Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov nedávno prijali stanoviská z vlastnej iniciatívy
                  11
               ,
                  12
               , ktoré preukazujú záujem ich členov o podporu železníc ako udržateľného a inovatívneho spôsobu dopravy.

               •Získavanie a využívanie expertízy

                  Neuplatňuje sa.

               •Posúdenie vplyvu

               Posúdenie vplyvu nie je potrebné, pretože ciele navrhovanej iniciatívy patria medzi ciele existujúcich programov Únie. Navrhovaná iniciatíva nezaväzuje Komisiu k žiadnym konkrétnym opatreniam legislatívneho charakteru. Nebude mať ani významný spoločenský, hospodársky či environmentálny vplyv nad rámec existujúcich nástrojov.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

                  Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

                  Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

                  Výška potrebných finančných prostriedkov pridelených na vykonávanie tohto rozhodnutia na roky 2020 – 2021 sa odhaduje na 8 000 000 EUR. Vykonávanie Európskeho roka bude zahŕňať primerané finančné prostriedky, ktoré sa v prípade roku 2020 určia v kontexte rozpočtových postupov a v prípade roku 2021 v súlade s viacročným finančným rámcom na roky 2021 – 2027.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

                  V návrhu sa Komisii stanovuje povinnosť podať do 31. decembra 2022 správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom hodnotení iniciatív v rámci Európskeho roka.

               2020/0035 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o Európskom roku železníc (2021)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 91,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  13
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  14
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Komisia vo svojom oznámení z 11. decembra 2019
                  15
                vymedzila európsku zelenú dohodu pre Európsku úniu a jej občanov. Európska zelená dohoda je nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje, kde budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule a kde hospodársky rast nezávisí od využívania zdrojov.

               (2)Európska rada vo svojich záveroch z 12. decembra 2019
                  16
                schválila cieľ dosiahnuť do roku 2050 klimaticky neutrálnu Európsku úniu.

               (3)Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. januára 2020
                  17
                uvítal oznámenie Komisie o „európskej zelenej dohode“ a vyzval, aby sa nevyhnutný prechod na klimaticky neutrálnu spoločnosť uskutočnil najneskôr do roku 2050.

               (4)V súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode treba pretransformovať hospodárstvo Únie a prehodnotiť politiky, najmä v oblasti dopravy a mobility, čo znamená urýchlenie prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu. Za štvrtinu emisií skleníkových plynov v Únii je zodpovedná doprava, pričom tento podiel sa neustále zvyšuje. Pokiaľ chceme dosiahnuť klimatickú neutralitu, musíme do roku 2050 znížiť emisie z dopravy o 90 %. Pri dosahovaní udržateľnej dopravy sú prvoradí používatelia, ktorým musíme poskytnúť cenovo dostupnejšie, prístupnejšie, zdravšie a čistejšie alternatívy k ich súčasným návykom v oblasti mobility. V rámci európskej zelenej dohody sa má urýchliť prechod na udržateľnú a inteligentnú mobilitu s cieľom riešiť tieto výzvy. Podstatná časť zo 75 % vnútrozemskej nákladnej dopravy, ktorá sa v súčasnosti uskutočňuje po cestách, by sa mala presunúť na železnice a vnútrozemské vodné cesty.

               (5)Železničná doprava zohráva významnú úlohu pri dosahovaní cieľa klimatickej neutrality do roku 2050. Je jedným z najekologickejších a energeticky najúčinnejších spôsobov dopravy. Do veľkej miery je elektrifikovaná a jej emisie CO2 sú oveľa nižšie ako porovnateľná cestná či letecká doprava, pričom navyše ide o jediný spôsob dopravy, ktorý od roku 1990 neustále znižoval svoje emisie CO2. Spotreba energie v železničnej doprave sa navyše v rokoch 1990 – 2016
                  18
                znížila a čoraz viac sa využívajú obnoviteľné zdroje energie.

               (6)Vďaka prepojeniu hlavných dopravných tepien Únie s jej okrajovými regiónmi a územiami prispieva odvetvie železničnej dopravy k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.

               (7)Zatiaľ čo podiel osobnej železničnej dopravy na pozemnej doprave v Únii sa od roku 2007 len mierne zvýšil, podiel nákladnej dopravy sa znížil. Skutočnému jednotnému európskemu železničnému priestoru stojí v ceste ešte veľa prekážok, a to aj vzhľadom na potrebu minimalizovať hluk. Prekonanie týchto prekážok spolu so znižovaním nákladov a zrýchlením inovácie umožní využiť plný potenciál železničnej dopravy. Preto potrebuje ďalší impulz, aby sa stala atraktívnejšou pre cestujúcich aj pre podniky.

               (8)S cieľom podporiť železničnú dopravu v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode, a to aj so zreteľom na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, by sa rok 2021 mal vyhlásiť za „Európsky rok železníc“. Bude to dôležitý rok pre politiku Únie v oblasti železničnej dopravy, keďže pôjde o prvý celý rok, v ktorom sa v celej Únii budú uplatňovať pravidlá dohodnuté v rámci štvrtého železničného balíka, konkrétne v súvislosti s otvorením trhu pre služby vnútroštátnej osobnej dopravy a znížením nákladov a administratívnej záťaže pre železničné podniky pôsobiace v celej Únii. V mnohých členských štátoch narastá záujem verejnosti o železnice vrátane nočných vlakov, čoho dôkazom je popularita hashtagu #DiscoverEU. Okrem toho bude medzinárodný umelecký festival Europalia v roku 2021 zameraný na vplyv železnice na umenie a vyzdvihne dôležitú úlohu železničnej dopravy pri presadzovaní sociálnych, hospodárskych a priemyselných zmien,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Predmet

               Rok 2021 sa vyhlasuje za „Európsky rok železníc“ (ďalej len „Európsky rok“).

               Článok 2

               Ciele

               Cieľom Európskeho roka je podnietiť a podporiť úsilie Únie, členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov a iných organizácií zvýšiť podiel cestujúcich a nákladu v železničnej doprave. Európsky rok najmä

               a)podporí železničnú dopravu ako udržateľný, inovatívny a bezpečný spôsob dopravy, v prvom rade vyzdvihnutím jej významnej úlohy pri dosahovaní cieľa Únie v oblasti klimatickej neutrality do roku 2050 a oslovovaním širšej verejnosti, najmä mládeže;

               b)vyzdvihne európsky a cezhraničný rozmer železničnej dopravy, ktorá zbližuje občanov, umožňuje im objavovať rozmanitosť Únie, posilňuje súdržnosť a prispieva k integrácii vnútorného trhu Únie;

               c)zvýši prínos železničnej dopravy k hospodárstvu, priemyslu a spoločnosti Únie tak, že zahŕňa najmä aspekty regionálneho rozvoja, konkurencieschopnosti priemyslu, udržateľného cestovného ruchu, inovácie, zamestnanosti, vzdelávania, mládeže a kultúry a zlepšenia prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím;

               d)prispeje k propagácii železničnej dopravy ako dôležitej súčasti vzťahov medzi Úniou a susednými krajinami, najmä západným Balkánom, a to najmä na základe záujmu a potrieb partnerských krajín a odborných znalostí Únie v oblasti železničnej dopravy.

               Článok 3

               Obsah opatrení

               1.Medzi opatrenia, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 2, patria tieto činnosti na úrovni Únie, na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni súvisiace s cieľmi Európskeho roka:

               a)iniciatívy a podujatia na podporu diskusie, zvyšovania informovanosti a jednoduchšieho zapojenia občanov, podnikov a subjektov verejného sektora s cieľom zvýšiť podiel osobnej a nákladnej železničnej dopravy ako prostriedku na boj proti zmene klímy, a to prostredníctvom viacerých kanálov a nástrojov vrátane podujatí v členských štátoch;

               b)informačné kampane, výstavy, inšpiratívne činnosti, vzdelávacie a osvetové kampane na podporu zmien v správaní cestujúcich, spotrebiteľov a podnikov a na stimulovanie aktívneho zapojenia širokej verejnosti pri dosahovaní cieľov udržateľnejšej dopravy;

               c)výmena skúseností a osvedčených postupov medzi národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi, občianskou spoločnosťou, podnikmi a školami, pokiaľ ide o podporu využívania železničnej dopravy a spôsob podnecovania zmeny správania na všetkých úrovniach;

               d)realizovanie štúdií a inovačných činností a šírenie ich výsledkov na európskej alebo vnútroštátnej úrovni a

               e)podpora projektov a sietí súvisiacich s Európskym rokom, aj prostredníctvom médií, sociálnych sietí a iných online komunít.

               2.Inštitúcie a orgány Únie, ako aj členské štáty, môžu na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni pri propagačných činnostiach uvedených v odseku 1 odkazovať na Európsky rok a používať jeho vizuálnu identitu.

               Článok 4

               Koordinácia na úrovni členských štátov

               Za organizovanie účasti na Európskom roku na vnútroštátnej úrovni zodpovedajú členské štáty. Členské štáty na uvedený účel vymenujú národných koordinátorov. Národní koordinátori zabezpečujú koordináciu príslušných činností na vnútroštátnej úrovni.

               Článok 5

               Koordinácia na úrovni Únie

               1.Komisia pravidelne zvoláva zasadnutia národných koordinátorov s cieľom koordinovať priebeh Európskeho roka. Uvedené zasadnutia takisto slúžia ako príležitosti na výmenu informácií o realizácii Európskeho roka na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie; zástupcovia Európskeho parlamentu sa môžu zúčastňovať na týchto zasadnutiach ako pozorovatelia.

               2.Koordinácia Európskeho roka na úrovni Únie má prierezový prístup s cieľom vytvoriť synergie medzi rôznymi programami a iniciatívami Únie, ktoré financujú projekty v oblasti železničnej dopravy alebo ktoré majú rozmer železničnej dopravy.

               3.Komisia zvoláva pravidelné zasadnutia zainteresovaných strán a zástupcov organizácií alebo subjektov, ktoré sú aktívne v oblasti železničnej dopravy, vrátane existujúcich nadnárodných sietí a príslušných mimovládnych organizácií, ako aj mládežníckych organizácií a komunít, aby jej pomohli pri realizácii Európskeho roka na úrovni Únie.

               Ak to umožňuje rozpočet, Komisia môže zorganizovať výzvy na predkladanie návrhov a projektov, ktoré môžu získať podporu za ich mimoriadny prínos k cieľom Európskeho roku.

               Článok 6

               Medzinárodná spolupráca

               Na účely Európskeho roka Komisia v prípade potreby spolupracuje s príslušnými medzinárodnými organizáciami, pričom zabezpečuje viditeľnosť účasti Únie.

               Článok 7

               Monitorovanie a hodnotenie

               Komisia predloží do 31. decembra 2022 Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom hodnotení iniciatív ustanovených v tomto rozhodnutí.

               Článok 8

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               OBSAH

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

               1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)

               1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:

               1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy

               1.4.2.Prínos zapojenia Únie (môže byť výsledkom rôznych faktorov, napr. lepšej koordinácie, právnej istoty, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti). Na účely tohto bodu je „prínos zapojenia Únie“ hodnota vyplývajúca zo zásahu Únie, ktorá dopĺňa hodnotu, ktorú by inak vytvorili len samotné členské štáty.

               1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

               1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

               1.5.Trvanie a finančný vplyv

               1.6.Plánovaný spôsob riadenia

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly

               2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie

               2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               3.2.2.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na administratívne rozpočtové prostriedky

               3.2.2.1.Odhadované potreby ľudských zdrojov

               3.2.3.Príspevky od tretích strán

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

               1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

               1.1.Názov návrhu/iniciatívy

                  Európsky rok železníc (2021)

               1.2.Príslušné oblasti politiky (programové zoskupenie)

                  (2020)

                  Oblasť politiky: Mobilita a doprava

                  (2021)

                  Okruh 1 „Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika“: Klaster politík 1 „Výskum a inovácie“ a klaster politík 2 „Európske strategické investície“.

                  Okruh 3 „Prírodné zdroje a životné prostredie“: Klaster politík 9: „Životné prostredie a ochrana klímy“.

               1.3.Návrh/iniciatíva sa týka:

               X novej akcie

               ◻ novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu
                  19

               ◻ predĺženia trvania existujúcej akcie

               ◻ zlúčenia jednej alebo viacerých akcií do ďalšej/novej akcie alebo presmerovania jednej alebo viacerých akcií na ďalšiu/novú akciu

               1.4.Dôvody návrhu/iniciatívy

               1.4.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte vrátane podrobného harmonogramu prvotnej fázy vykonávania iniciatívy

                  Krátkodobé: zlepšenie imidžu železničnej dopravy medzi občanmi a podnikmi, lepšia informovanosť o význame vyššieho podielu osobnej a nákladnej železničnej dopravy, a to v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode.

                  Dlhodobé: zvýšenie podielu cestujúcich a nákladu v železničnej doprave s cieľom prispieť k zníženiu emisií skleníkových plynov z dopravných činností v Únii, v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode.

               1.4.2.Prínos zapojenia Únie (môže byť výsledkom rôznych faktorov, napr. lepšej koordinácie, právnej istoty, väčšej účinnosti alebo komplementárnosti). Na účely tohto bodu je „prínos zapojenia Únie“ hodnota vyplývajúca zo zásahu Únie, ktorá dopĺňa hodnotu, ktorú by inak vytvorili len samotné členské štáty.

                  Európsky a cezhraničný rozmer dopravy, najmä železničnej. Právne predpisy Únie na dosiahnutie integrovaného jednotného európskeho železničného priestoru, ako napríklad odstránenie bariér vnútroštátneho trhu a technických prekážok.

                  Únijný rozmer opatrení zameraných na urýchlenie prechodu na udržateľnú a inteligentnú mobilitu, v súlade s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie o európskej zelenej dohode.

               1.4.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

                  Európske roky usporiadané v posledných 10 rokoch preukázali svoju hodnotu ako účinné nástroje na zvyšovanie informovanosti, ktoré majú vplyv tak na verejnosť, ako aj na tvorcov verejnej mienky, a vytvorili synergie medzi rôznymi oblasťami intervencie na úrovni EÚ a členských štátov.

               1.4.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi

                  Európsky rok železníc súvisí s inými oblasťami politiky Únie, ako sú regionálny rozvoj, konkurencieschopnosť priemyslu, udržateľný cestovný ruch, inovácie, zamestnanosť, vzdelávanie, mládež, kultúra a prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, ako aj s väzbami Únie s jej susednými krajinami. Vyzdvihne európsky a cezhraničný rozmer európskych železníc ako prostriedku na prepravu tovaru, cestovanie, objavovanie a prepájanie kontinentu s dôrazom na udržateľnosť a orientáciu na budúcnosť. Niektoré činnosti v rámci Európskeho roka by sa mohli financovať z existujúcich programov Únie.

               1.5.Trvanie a finančný vplyv

               X obmedzené trvanie

               –X
                     v platnosti od 1. 1. 2021 do 31. 12. 2021

               –X
                     Finančný vplyv trvá od roku 2020 do roku 2021 pre viazané rozpočtové prostriedky a od roku 2020 do roku 2022 pre platobné rozpočtové prostriedky.

               ◻ neobmedzené trvanie

               –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,

               –a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu.

               1.6.Plánovaný spôsob riadenia
                  20

               X Priame riadenie na úrovni Komisie

               –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie

               –◻
                     prostredníctvom výkonných agentúr

               ◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi

               ◻ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria:

               –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili,

               –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte),

               –◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond,

               –◻ subjekty uvedené v článkoch 70 a 71 nariadenia o rozpočtových pravidlách,

               –◻ verejnoprávne subjekty,

               –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky,

               –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte.

               –V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.

               Poznámky:

                  […]

               2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

               2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ

               Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.

                  Pracovný program Európskeho roku

                  Vytvorenie riadiaceho výboru

               2.2.Systémy riadenia a kontroly

               2.2.1.Opodstatnenie navrhovaných spôsobov riadenia, mechanizmov vykonávania financovania, spôsobov platby a stratégie kontroly

                  Priame riadenie v zmysle článku 62 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách je uprednostňovaným spôsobom, pretože opatrenia bude vykonávať Európska komisia, konkrétne GR MOVE, ktoré zabezpečí koordináciu s členskými štátmi a rôznymi zainteresovanými stranami.

               2.2.2.Informácie o zistených rizikách a systémoch vnútornej kontroly zavedených na ich zmierňovanie

                  Zistené riziká: nedostatočne viditeľné iniciatívy, príliš veľké očakávania vzhľadom na obmedzený rozpočet.

                  Zriadenie systému vnútorných kontrol: pravidelné posudzovanie rizika v rámci riadiaceho výboru.

               2.2.3.Odhad a opodstatnenie nákladovej účinnosti kontrol (pomer medzi nákladmi na kontroly a hodnotou súvisiacich riadených finančných prostriedkov) a posúdenie očakávaných úrovní rizika chyby (pri platbe a uzavretí)

                  Kontroly sú súčasťou systému vnútorných kontrol GR MOVE. Tieto nové činnosti budú viesť k vzniku nepodstatných dodatočných nákladov na kontroly na úrovni GR.

               2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

               Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia, napr. zo stratégie na boj proti podvodom.

                  Komisia zabezpečí, aby pri vykonávaní činností financovaných v zmysle tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Únie chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným nezákonným činnostiam prostredníctvom účinných kontrol a vymáhania neoprávnene vyplatených súm a v prípade zistenia nezrovnalostí prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií. Komisia je oprávnená vykonávať kontroly a overenia na mieste podľa tohto rozhodnutia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi. Európsky úrad pre boj proti podvodom uskutoční v prípade potreby vyšetrovanie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF).

               3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

               3.1.Okruh viacročného finančného rámca a nové navrhované rozpočtové riadky výdavkov

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                           výdavkov

                        Príspevky

                        Okruh 1 [Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika]

                        DRP/NRP
                           21

                        krajín EZVO
                           22

                        kandidátskych krajín
                           23

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        06 02 05 00 (2020)/02 20 04 01 (2021 – 22)

                        01 02 02 50

                        02 03 01

                        Ostatné riadky by sa mohli určiť v rozpočtových postupoch

                        DRP/NRP

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/
                        NIE

                        ÁNO/NIE

                        Okruh viacročného finančného rámca

                        Rozpočtový riadok

                        Druh
                        výdavkov

                        Príspevky

                        Okruh 3 [Prírodné zdroje a životné prostredie]

                        DRP/NRP
                           24

                        krajín EZVO
                           25

                        kandidátskych krajín
                           26

                        tretích krajín

                        v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách

                        09 02 xx

                        Ostatné riadky by sa mohli určiť v rozpočtových postupoch

                        DRP/NRP

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/NIE

                        ÁNO/
                        NIE

                        ÁNO/NIE

               3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky

               Ďalej uvedené programy a rozpočtové riadky sú orientačné. Primerané finančné prostriedky sa určia v kontexte rozpočtových postupov prostredníctvom prerozdelenia v roku 2020 v rámci existujúceho finančného plánu; v roku 2021 sa konkrétne rozpočtové prostriedky identifikujú v rámci balíka finančných prostriedkov určených na realizáciu budúcich programov a finančného plánovania, v súlade s platnými viacročnými finančnými rámcami.

               3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        <…>

                        Okruh 1 [Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika]; Okruh 3 [Prírodné zdroje a životné prostredie]

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        Operačné rozpočtové prostriedky

                        06 02 05 (rozpočet na rok 2020)/02 20 04 01 (2021 – 2022) Činnosti na podporu európskej dopravnej politik

                        Záväzky

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Platby

                        (2)

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Operačné rozpočtové prostriedky

                        01 02 02 50 Horizont Európa

                        02 03 01 Nástroj na prepájanie Európy – doprava

                        09 02 LIFE

                        Záväzky

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Platby

                        (2)

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        Rozpočtové prostriedky okruhov 1 a 3 SPOLU

                        Záväzky

                        = 1 + 3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Platby

                        = 2 + 3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Okruh viacročného finančného
                        rámca

                        7

                        „Administratívne výdavky“

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        Ľudské zdroje

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Ostatné administratívne výdavky

                        0,010

                        0,010

                        Rozpočtové prostriedky SPOLU v rámci OKRUHU 7 viacročného finančného rámca

                        (Záväzky spolu = Platby spolu)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Po roku 2027

                        SPOLU

                        Rozpočtové prostriedky
                        všetkých OKRUHOV
                           viacročného finančného rámca SPOLU

                        Záväzky

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Platby

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na administratívne rozpočtové prostriedky

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov

               –X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        Roky

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        SPOLU

                        OKRUH 7
                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Ostatné administratívne výdavky

                        0,010

                        0,010

                        Medzisúčet OKRUHU 7
                        viacročného finančného rámca

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Mimo OKRUHU 7
                           27

                        viacročného finančného rámca

                        Ľudské zdroje

                        Iné
                        administratívne výdavky

                        Medzisúčet
                        mimo OKRUHU 7
                        viacročného finančného rámca

                        SPOLU

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               3.2.2.1.Odhadované potreby ľudských zdrojov

               –◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               –X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času

                        Roky

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        Ústredie a zastúpenia Komisie

                        1

                        2

                        0,5

                        Delegácie

                        Výskum

                        • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: EPPČ) – ZZ, MZ, VNE, DAZ a PED
                           28

                        Okruh 7

                        Financované z OKRUHU 7 viacročného finančného rámca

                        ‒ ústredie

                        – delegácie

                        Financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu programu
                           29

                        ‒ ústredie

                        – delegácie

                        Výskum

                        Iné (uveďte)

                        SPOLU

                        1

                        2

                        0,5

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

                        Úradníci a dočasní zamestnanci

                        Organizácia a koordinácia komunikačných kampaní a podujatí; riadenie výziev na predkladanie návrhov; približne 10 misií v členských štátoch v roku 2021.

                        Externí zamestnanci

                        Neuplatňuje sa.

               3.2.3.Príspevky od tretích strán

               Návrh/iniciatíva:

               –X
                     nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami

               3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy

               –X
                     Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

               PRÍLOHA
               k LEGISLATÍVNEMU FINANČNÉMU VÝKAZU

               Názov návrhu/iniciatívy:

                  Európsky rok železníc (2021)

               1. POTREBNÉ ĽUDSKÉ ZDROJE a NEVYHNUTNÉ NÁKLADY NA TIETO ZDROJE

               2. NÁKLADY na OSTATNÉ ADMINISTRATÍVNE VÝDAVKY

               3. METÓDY VÝPOČTU POUŽITÉ na ODHAD NÁKLADOV

               3.1. Ľudské zdroje

               3.2. Ostatné administratívne výdavky

                  Táto príloha, ktorú vyplnia všetky GR/útvary, ktoré sa zúčastňujú na návrhu/iniciatíve, musí byť súčasťou legislatívneho finančného výkazu po začatí konzultácie medzi zainteresovanými útvarmi.

                  Tabuľky s údajmi sú použité ako zdroj tabuliek nachádzajúcich sa v legislatívnom finančnom výkaze. Slúžia výlučne na vnútorné použitie v rámci Komisie.

               1. Náklady na potrebné ľudské zdroje

               ◻
                     Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

               X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        OKRUH 7

                        viacročného finančného rámca

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        SPOLU

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        Ústredie a zastúpenia Komisie

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        Delegácie Únie

                        AD

                        AST

                        • Externí zamestnanci
                           30

                        Celkový balík prostriedkov

                        ZZ

                        VNE

                        DAZ

                        Delegácie Únie

                        ZZ

                        MZ

                        VNE

                        DAZ

                        PED

                        Iné rozpočtové riadky (uveďte)

                        Medzisúčet – OKRUH 7

                        viacročného finančného rámca SPOLU

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

                        Mimo OKRUHU 7

                        viacročného finančného rámca

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        SPOLU

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        EPPČ

                        Rozpočtové prostriedky

                        • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)

                        Výskum

                        AD

                        AST

                        • Externí zamestnanci
                           31

                        Externí zamestnanci financovaní z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“)

                        – ústredie

                        ZZ

                        VNE

                        DAZ

                        – delegácie Únie

                        ZZ

                        MZ

                        VNE

                        DAZ

                        PED

                        Výskum

                        ZZ

                        VNE

                        DAZ

                        Iné rozpočtové riadky (uveďte)

                        Medzisúčet – mimo OKRUHU 7

                        viacročného finančného rámca

               Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               2. Náklady na ostatné administratívne výdavky

               (a)1.Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov

               X
                     Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        OKRUH 7

                        viacročného finančného rámca SPOLU

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Spolu

                        Ústredie:

                        Výdavky na služobné cesty a reprezentáciu

                         0,010

                        0,010

                        Náklady na konferencie a zasadnutia

                        Výbory
                           32

                        Štúdie a konzultácie

                        Informačné a riadiace systémy

                        Vybavenie a služby IKT
                           33

                        Iné rozpočtové riadky (ak je to potrebné, uveďte)

                        Delegácie Únie:

                        Náklady na služobné cesty, konferencie a reprezentáciu

                        Ďalšie odborné vzdelávanie

                        Nadobudnutie, nájom a súvisiace výdavky

                        Zariadenie, nábytok, dodávky a služby

                        Medzisúčet OKRUHU 7

                        viacročného finančného rámca

                         0,010

                        0,010

               v mil. EUR (zaokrúhlené na tri desatinné miesta)

                        Mimo OKRUHU 7

                        viacročného finančného rámca

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        2024

                        2025

                        2026

                        Spolu

                        Výdavky na technickú a administratívnu pomoc (okrem externých zamestnancov) z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“)

                        – ústredie

                        – delegácie Únie

                        Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu

                        Iné rozpočtové riadky (ak je to potrebné, uveďte)

                        Medzisúčet – mimo OKRUHU 7

                        viacročného finančného rámca

                        SPOLU

                        OKRUH 7 a mimo OKRUHU 7
                        viacročného finančného rámca

                        0,010

                        0,010

               Požadované administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo ktoré boli prerozdelené, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení.

               3. METÓDY VÝPOČTU

               3.1. Ľudské zdroje

               V tejto časti sa stanovuje metóda výpočtu použitá na odhad ľudských zdrojov považovaných za potrebné [predpokladané pracovné zaťaženie vrátane konkrétnych pracovných miest (pracovné profily Sysper 2), kategórií zamestnancov a zodpovedajúcich priemerných nákladov]

                        OKRUH 7 viacročného finančného rámca

                        Poznámka: Priemerné náklady na každú kategóriu zamestnancov v ústrediach sú k dispozícii na webovom sídle BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        .

                        • Úradníci a dočasní zamestnanci

                        1 EPPČ v roku 2020 na prípravu a koordináciu podujatí

                        2 EPPČ v roku 2021 na riadenie výzvy na predkladanie návrhov

                        0,5 EPPČ v roku 2022 na vypracovanie záverečnej správy

                        • Externí zamestnanci

                        Mimo OKRUHU 7 viacročného finančného rámca

                        • Len miesta financované z rozpočtu na výskum

                        • Externí zamestnanci

               3.2. Ostatné administratívne výdavky

               Uveďte podrobnosti o metóde výpočtu použitej pri každom rozpočtovom riadku,

               a najmä východiskové predpoklady (napr. počet zasadnutí za rok, priemerné náklady atď.)

                        OKRUH 7 viacročného finančného rámca

                        Približne 10 misií v členských štátoch v roku 2021

                        Mimo OKRUHU 7 viacročného finančného rámca

                     (1)

                        Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 11. decembra 2019, Európska zelená dohoda [COM(2019) 640 final].

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

                     (3)

                        Závery Európskej rady z 12. decembra 2019

                     (https://www.consilium.europa.eu/media/41768/12-euco-final-conclusions-en.pdf).

                     (4)

                        Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o európskej zelenej dohode [2019/2956(RSP)].

                     (5)

                        Štatistická príručka o doprave v EÚ za rok 2019.

                     (6)

                        Štatistická príručka o doprave v EÚ za rok 2019.

                     (7)

                        Štatistická príručka o doprave v EÚ za rok 2019.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_en.

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_sk.

                     (10)

                        https://europalia.eu.

                     (11)

                        Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Zabezpečenie inkluzívneho sektorového prechodu na digitalizovaný železničný priemysel (prijaté 30. 10. 2019, CCMI/169-EESC-2019).

                     (12)

                        Stanovisko Výboru regiónov – Potenciál odvetvia železničnej dopravy pri dosahovaní priorít politiky EÚ (prijaté 4. decembra 2019, CDR 1939/2019).

                     (13)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (14)

                        Ú. v. EÚ C …, …, s. ….

                     (15)

                        Oznámenie Komisie Európskemu Parlamentu, Európskej Rade, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov z 11. decembra 2019, Európska zelená dohoda [COM(2019) 640 final].

                     (16)

                        Závery Európskej rady z 12. decembra 2019.

                     (17)

                        Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. januára 2020 o európskej zelenej dohode [2019/2956(RSP)].

                     (18)

                        Štatistická príručka GR MOVE 2019 „Doprava EÚ v číslach“ (zdroj: Eurostat).

                     (19)

                        Podľa článku 58 ods. 2 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

                     (20)

                        Vysvetlenie spôsobov riadenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (21)

                        DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (22)

                        EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (23)

                        Kandidátske krajiny a prípadne potenciálni kandidáti zo západného Balkánu.

                     (24)

                        DRP = diferencované rozpočtové prostriedky/NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky.

                     (25)

                        EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

                     (26)

                        Kandidátske krajiny a prípadne potenciálni kandidáti zo západného Balkánu.

                     (27)

                        Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie vykonávania programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

                     (28)

                        ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (29)

                        Čiastkový strop pre externých zamestnancov financovaných z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

                     (30)

                        ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (31)

                        ZZ = zmluvný zamestnanec; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; DAZ = dočasný agentúrny zamestnanec; PED = pomocný expert v delegácii.

                     (32)

                        Uveďte typ výboru a skupinu, do ktorej patrí.

                     (33)

                        IKT: Informačné a komunikačné technológie. Musí sa konzultovať DIGIT.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 3. 2020
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku

               2020/0038 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o existencii nadmerného deficitu v Rumunsku

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 126 ods. 6,

               so zreteľom na návrh Komisie,

               so zreteľom na pripomienky Rumunska,

               keďže:

               (1)Podľa článku 126 ZFEÚ sa členské štáty musia vyhýbať nadmernému deficitu verejných financií.

               (2)Pakt stability a rastu vychádza z cieľa zdravých verejných financií, ktoré sú prostriedkom na posilňovanie podmienok pre cenovú stabilitu a silný udržateľný rast smerujúci k vytváraniu pracovných miest.

               (3)V postupe pri nadmernom deficite (EDP) podľa článku 126 ZFEÚ, bližšie stanovenom v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku
                  1
                (ktorý je súčasťou Paktu stability a rastu), sa stanovuje prijatie rozhodnutia o existencii nadmerného deficitu. V protokole č. 12 o postupe pri nadmernom deficite, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a ZFEÚ, sa stanovujú ďalšie ustanovenia týkajúce sa vykonávania postupu pri nadmernom deficite. V nariadení Rady (ES) č. 479/2009
                  2
                sa stanovujú podrobné pravidlá a definície na uplatňovanie uvedených ustanovení.

               (4)Ak sa Komisia podľa článku 126 ods. 5 ZFEÚ domnieva, že v členskom štáte existuje alebo sa môže vyskytnúť nadmerný deficit, predloží dotknutému členskému štátu stanovisko a v tomto zmysle informuje Radu. Po tom, ako Komisia zohľadnila svoju správu prijatú na základe článku 126 ods. 3 ZFEÚ, a so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru prijaté na základe článku 126 ods. 4 ZFEÚ Komisia dospela k záveru, že v Rumunsku existuje nadmerný deficit. Komisia preto [4. marca] 2020 adresovala Rumunsku takéto stanovisko a v tomto zmysle informovala Radu
                  3
               .

               (5)V článku 126 ods. 6 ZFEÚ sa uvádza, že Rada má zvážiť akékoľvek pripomienky, ktoré príslušný členský štát prípadne predloží, pred tým, ako po celkovom zhodnotení rozhodne, či existuje nadmerný deficit. V prípade Rumunska toto celkové zhodnotenie vedie k nasledujúcim záverom.

               (6)Podľa údajov, ktoré rumunské orgány oznámili 30. septembra 2019 a ktoré následne overil Eurostat, dosiahol deficit verejných financií v Rumunsku v roku 2018 výšku 3,0 % HDP, zatiaľ čo verejný dlh sa nachádzal na úrovni 35,0 % HDP. Tieto pomery sa so zreteľom na revidované údaje o HDP oznámené národným štatistickým úradom po uverejnení tlačovej správy Eurostatu mierne zmenili, pričom deficit v roku 2018 predstavoval 2,9 % HDP a dlh bol na úrovni 34,7 % HDP. V oznámení sa na rok 2019 plánuje deficit verejných financií vo výške 2,8 % HDP.

               (7)Vláda 10. decembra 2019 prijala fiškálno-rozpočtovú stratégiu na roky 2020 až 2022 (ďalej len fiškálna stratégia) obsahujúcu cieľový deficit verejných financií vo výške 3,8 % HDP v roku 2019. To je výrazne nad referenčnou hodnotou 3 % HDP stanovenou v zmluve. Prekročenie referenčnej hodnoty v roku 2019 rovnako nepredstavuje výnimku na účely zmluvy a Paktu stability a rastu, keďže nevyplýva ani z neobvyklej udalosti, ani z prudkého hospodárskeho poklesu. V prognóze Komisie zo zimy 2020 sa v roku 2019 predpokladá rast reálneho HDP vo výške 3,9 % a v roku 2020 vo výške 3,8 %, zatiaľ čo produkčná medzera by sa mala nachádzať na hodnotách okolo nuly. V roku 2019 predstavovali jednorazové položky 0,1 % HDP a boli spôsobené refundáciou environmentálnej kolkovej dane z automobilov. Plánované prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP nie je na účely zmluvy a Paktu stability a rastu dočasné. V prognóze útvarov Komisie zo zimy 2020, ktorá bola rozšírená o fiškálne premenné, sa v roku 2019 predpokladá deficit verejných financií vo výške 4,0 % HDP, v roku 2020 vo výške 4,9 % a v roku 2021 vo výške 6,9 %. Predpokladané zvýšenie deficitu je spôsobené najmä výrazným zvyšovaním dôchodkov. Vláda vo fiškálnej stratégii takisto predpokladá, že deficit verejných financií zostane v rokoch 2020 a 2021 nad referenčnou hodnotou a predpokladá, že deficit bude v roku 2020 na úrovni 3,6 % HDP a v roku 2021 na úrovni 3,4 %. Kritérium deficitu stanovené v ZFEÚ nie je preto prima facie splnené.

               (8)Verejný dlh Rumunska v roku 2018 predstavoval 34,7 % HDP. V prognóze Komisie zo zimy 2020, ktorá bola rozšírená o fiškálne premenné, ako aj vo fiškálnej stratégii sa predpokladá, že verejný dlh sa bude do roku 2021 zvyšovať, ale zostane pod referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve. Podľa fiškálnej stratégie sa predpokladá, že verejný dlh sa v roku 2021 zvýši až na 37,8 % HDP. Komisia predpokladá v roku 2021 výraznejšie zvýšenie na 41,9 % HDP. Kritérium dlhu podľa ZFEÚ je teda splnené.

               (9)Komisia v súlade s požiadavkami článku 126 ods. 3 ZFEÚ analyzovala aj všetky závažné faktory vo svojej správe podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ. Ako sa stanovuje v článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, vždy, keď pomer dlhu verejnej správy k HDP nie je vyšší ako referenčná hodnota, závažné faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu. Pri posudzovaní dodržiavania kritéria deficitu sa zohľadnili uvedené závažné faktory, a to najmä nedostatok účinných opatrení v reakcii na odporúčania Rady na základe postupu pri značnej odchýlke od roku 2017, obmedzený pokrok Rumunska v oblasti uskutočňovania štrukturálnych reforiem a vysoké riziká ohrozujúce fiškálnu udržateľnosť v Rumunsku v strednodobom a dlhodobom horizonte. Nijak to však nemení záver, že kritérium deficitu podľa ZFEÚ nie je splnené,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Z celkového zhodnotenia vyplýva, že v Rumunsku existuje nadmerný deficit z dôvodu nedodržania kritéria deficitu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Rumunsku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

                     (3)

                        Všetky dokumenty súvisiace s postupom pri nadmernom deficite pre Rumunsko možno nájsť na adrese: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_sk#ongoing-procedure


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 3. 2020
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o predĺžení nároku na koprodukcie podľa článku 5 Protokolu o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Dohoda o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kóreou bola podpísaná 6. októbra 2010 a uzavretá v roku 2015 prijatím rozhodnutia Rady 2015/2169 o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej (ďalej len „rozhodnutie“). Protokol o kultúrnej spolupráci (ďalej len: „protokol“) uzavretý medzi stranami v rámci dohody o voľnom obchode stanovuje rámec, v ktorom strany spolupracujú na uľahčení výmen kultúrnych aktivít, tovarov a služieb okrem iného aj v audiovizuálnom odvetví a na zlepšení podmienok, ktorými sa takéto výmeny riadia.

               Protokolom sa strany v súlade so svojimi príslušnými právnymi predpismi okrem iného dohodli udeliť audiovizuálnym koprodukciám medzi producentmi z EÚ a Kórey nárok využívať svoje príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu za určitých osobitných podmienok.

               Takéto koprodukcie možno považovať za európske diela v EÚ a za kórejské v Kórei, pokiaľ sa dodržiavajú podmienky stanovené v článku 5 protokolu [pozri najmä bod 8 písm. a) až c)].

                  Tento nárok bol stanovený na obdobie troch rokov (od 1. júla 2011 do 30. júna 2014) a bol obnovený dvakrát na ďalšie trojročné obdobia. Prvé obnovenie trvalo do 30. júna 2017, zatiaľ čo súčasný nárok trvá do 30. júna 2020. Teraz sa navrhuje, aby Rada vydala vyhlásenie o obnovení nároku na ďalšie tri roky.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Podprogram MEDIA programu Kreatívna Európa podporuje rozvoj a distribúciu európskych audiovizuálnych diel zo zúčastnených európskych krajín. Príjemcovia z tretích krajín sa môžu zúčastňovať na niektorých programoch za predpokladu, že sú splnené určité podmienky.

                  Niektoré programy pomáhajú vytvárať priaznivé prostredie pre koprodukcie, najmä programy v oblasti prístupu na trh a odbornej prípravy, ktorými sa financujú trhy, stretnutia určené na nadväzovanie kontaktov a semináre, a to aj s Kóreou. Okrem toho program medzinárodnej koprodukcie pomáha európskym a medzinárodným koprodukčným partnerom vrátane kórejských združovať sa a poskytuje nepriamu podporu audiovizuálnym dielam koprodukovaným medzinárodnými koprodukčnými fondmi vrátane koprodukcií s Kóreou za určitých podmienok.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               EÚ a Kórea uzavreli protokol o kultúrnej spolupráci v roku 2015 ako súčasť dohody o voľnom obchode. Bol vnímaný hlavne ako nástroj na podporu Dohovoru o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov Organizácie Spojených národov pre vzdelávanie, vedu a kultúru (UNESCO) z roku 2005.

               Súčasný nárok predpokladá, že koprodukcie budú podporované zoskupeniami vnútroštátnych programov a fondmi určenými na audiovizuálnu produkciu. Nárok zároveň umožňuje, aby sa koprodukčné diela považovali za európske diela podľa definície európskych diel uvedenej v článku 1 písm. n) bode iii) smernice o audiovizuálnych mediálnych službách.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Postup na obnovenie nároku je stanovený v článku 5 protokolu. Podnikli sa požadované kroky.

                  V článku 5 ods. 8 protokolu sa uvádza, že ak sa rozhodlo, že nárok sa má obnoviť, môže byť predĺžený o ďalšie trojročné obdobie a následne bude automaticky obnovovaný na ďalšie rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ktorákoľvek strana neukončí nárok písomným oznámením najmenej tri mesiace pred uplynutím obdobia. Koprodukcie, ktoré existovali už pred takýmto ukončením, môžu naďalej využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu.

                  Je vhodné predložiť návrh rozhodnutia Rady o obnovení nároku. Takýto návrh by mal vychádzať z článku 218 ods. 6 ZFEÚ, keďže sa týka vyhlásenia o predĺžení v čase uplatňovania časti medzinárodnej dohody. Pravidlá tvorby vôle inštitúcií Únie sú stanovené zmluvami a členské štáty ani samotné inštitúcie nimi nemôžu disponovať. Rozhodnutia Rady o uzatvorení medzinárodných dohôd sa nemôžu odchýliť od zmlúv, pokiaľ ide o postup predloženia vyhlásenia o predĺžení záväzkov vyplývajúcich z medzinárodných dohôd, ktoré sa týmito rozhodnutiami uzatvárajú.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

                  Predĺženie nároku bude pre európsky audiovizuálny priemysel predstavovať príležitosť udržať svoje postavenie a získať väčší trhový podiel, ako aj skúsenosti a znalosti na rýchlo rastúcom kórejskom trhu.

                  Zatiaľ čo niektoré členské štáty úspešne realizovali audiovizuálne koprodukcie na dvojstrannom základe, mnohé ďalšie štáty tak ešte neurobili, a preto nárok na úrovni EÚ má stále potenciál umožniť účasť väčšieho počtu krajín.

                  Európska komisia má obmedzené právomoci, pokiaľ ide o výrobu filmov, keďže toto je úlohou národných filmových fondov, a to aj pokiaľ ide o medzinárodné koprodukcie. Na praktické vykonávanie protokolu preto bude treba zintenzívniť úsilie zo strany filmových fondov jednotlivých štátov.

               •Proporcionalita

                  Štúdie a údaje z Európskeho audiovizuálneho observatória ukázali, že koprodukcie majú vyššiu sledovanosť. V roku 2017 tvorili európske filmy 17 % uvádzaných filmov v Kórei, ale predstavovali len 5 % celkovej návštevnosti kín. Rozdiel medzi podielom na filmoch uvedených do kín a podielom na návštevnosti ukazuje, že existuje veľký nevyužitý potenciál, a lepšia spolupráca by ho mohla pomôcť zužitkovať. Koprodukčný nárok by mohol vytvoriť viac príležitostí pre európsky audiovizuálny priemysel, pokiaľ ide o vývoz a propagáciu v Kórei, a mohol by predstavovať vstupnú bránu do Ázie. Preto by uplatňovanie koprodukčného nároku pomohlo získať trhový podiel v čase, keď trh rastie (celková návštevnosť kín v Kórei sa v období od roku 2013 do 2017 zvýšila o 23 %). Prítomnosť kórejských filmov v EÚ je však dosť obmedzená (údaje za roky 2014 – 2018 ukazujú, že podiel na počte uvádzaných filmov je 0,4 %, zatiaľ čo podiel na návštevnosti je 0,1 %).

                  Zdá sa, že doterajšie nedostatočné vykonávanie protokolu je spôsobené nedostatkom konkrétnych informácií o dostupných stimuloch pre koprodukciu na vnútroštátnej úrovni. Preto treba prijať cielené opatrenia týkajúce sa prístupu k financovaniu, odbornej príprave, nadväzovaniu kontaktov, a to na európskej aj vnútroštátnej úrovni.

                  Úspech dvojstranných koprodukcií je okrem toho dôkazom, že existuje kapacita a potenciál urobiť viac. Na predbežných rokovaniach pracovnej skupiny pre audiovizuálnu oblasť členské štáty naznačili, že by boli ochotné na únijnej úrovni spolupracovať v záujme podpory koprodukcií v rámci protokolu, pričom by sa vychádzalo z najlepších postupov na dvojstrannej úrovni.

               •Výber nástroja

                  Vhodným nástrojom pre každé takéto výslovné vyhlásenie o obnovení nároku je rozhodnutie Rady, ktoré vychádza z článku 218 ods. 6 ZFEÚ, keďže sa týka predĺženia v čase uplatňovania časti medzinárodnej dohody.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               V protokole sa predpokladá, že každá strana zriadi domácu poradnú skupinu (ďalej len „skupina“), ktorá sa bude skladať z predstaviteľov kultúry a audiovizuálneho odvetvia činných v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje tento protokol. Skupina EÚ sa zišla 17. októbra 2019 v Bruseli s cieľom zhodnotiť výsledky uplatňovania nároku, pokiaľ ide o posilnenie kultúrnej rozmanitosti a vzájomne prospešnej spolupráce pri koprodukčných dielach. Zainteresované strany tiež prispeli ku konzultácii zaslaním svojich písomných pripomienok.

               Vo všeobecnosti zainteresované strany skonštatovali nedostatok audiovizuálnych koprodukcií medzi EÚ a Kóreou za podmienok uvedených v protokole a uviedli, že protokol je napriek tomu potenciálne užitočným nástrojom. Boli otvorené obnoveniu nároku na koprodukcie medzi EÚ a Kóreou, hoci existovali určité pochybnosti o jeho pridanej hodnote v praxi, ktoré sa museli objasniť. Zainteresované strany takisto skonštatovali, že treba podporovať protokol na odvetvovej, štátnej aj únijnej úrovni s cieľom zdôrazniť jeho výhody.

               Po týchto konzultáciách členských štátov a na základe stanoviska skupiny sa Komisia teraz vyzýva, aby potvrdila, že nárok by sa mal obnoviť.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Štúdie a údaje z Európskeho audiovizuálneho observatória ukázali, že koprodukcie majú vyššiu sledovanosť.

               V roku 2017 v porovnaní s inými vývoznými trhmi tvorili európske filmy 17 % uvádzaných filmov v Kórei, ale predstavovali len 5 % celkovej návštevnosti kín. Rozdiel medzi podielom na filmoch uvedených do kín a podielom na návštevnosti ukazuje, že existuje veľký nevyužitý potenciál, a lepšia spolupráca by ho mohla pomôcť zužitkovať. Koprodukčný nárok by mohol vytvoriť viac príležitostí pre európsky audiovizuálny priemysel, pokiaľ ide o vývoz a propagáciu v Kórei, a mohol by predstavovať vstupnú bránu do Ázie. Preto by uplatňovanie koprodukčného nároku pomohlo získať trhový podiel v čase, keď trh rastie (celková návštevnosť kín v Kórei sa v období od roku 2013 do 2017 zvýšila o 23 %). Prítomnosť kórejských filmov v EÚ je však dosť obmedzená (údaje za roky 2014 – 2018 ukazujú, že podiel na počte uvádzaných filmov je 0,4 %, zatiaľ čo podiel na návštevnosti je 0,1 %).

               •Posúdenie vplyvu

               Neuplatňuje sa.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Neuplatňuje sa.

               •Základné práva

               Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Komisia bude neustále monitorovať uplatňovanie nároku audiovizuálnej koprodukcie, vychádzajúc z údajov Európskeho audiovizuálneho observatória a priemyslu, najmä pokiaľ ide o sektor animácie.

               Výbor pre kultúrnu spoluprácu medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na druhej strane zasadne raz za rok s cieľom monitorovať pokrok a diskutovať o výzvach a príležitostiach.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

                  Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Nárok sa predĺži o ďalšie tri roky, a to do júna 2023. Nárok je stanovený v článku 5 protokolu, tak ako sa uvádza v ďalšom texte:

               „Na účely tohto protokolu koprodukcia znamená audiovizuálne dielo vyrobené producentmi z Kórey a z EÚ, do ktorého títo producenti investovali v súlade s podmienkami tohto protokolu.

               Strany podporujú rokovania o nových koprodukčných dohodách a vykonávanie existujúcich koprodukčných dohôd medzi jedným alebo viacerými členskými štátmi Európskej únie a Kóreou. Strany opätovne potvrdzujú, že členské štáty Európskej únie a Kórea môžu poskytnúť finančné príspevky na koprodukčné audiovizuálne diela definované v príslušných existujúcich alebo budúcich dvojstranných koprodukčných dohodách, ktorých stranami je jeden alebo viacero členských štátov Európskej únie a Kórea.

               Strany v súlade so svojimi príslušnými právnymi predpismi uľahčujú koprodukcie medzi producentmi zo strany EÚ a z Kórey aj tým, že umožnia koprodukciám využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu.

               Koprodukčné audiovizuálne diela majú nárok využívať program podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu strany EÚ, keďže sa považujú za európske diela v súlade s článkom 1 písm. n) bodom i) smernice 89/552/EHS, zmenenej smernicou 2007/65/ES, alebo s jej následnými zmenami
                  1
                na účely požiadaviek na podporu audiovizuálnych diel podľa článku 4 ods. 1 a článku 3i ods. 1 smernice 89/552/EHS, zmenenej smernicou 2007/65/ES alebo jej následných zmien
                  2
               . Koprodukčné audiovizuálne diela majú nárok využívať kórejský program podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu uvedený v odseku 3, keďže sa považujú za kórejské diela na účely článku 40 Zákona o podpore filmov a videoproduktov (zákon č. 9676, 21. máj 2009) alebo jeho následných zmien a článku 71 Zákona o vysielaní (zákon č. 9280, 31. december 2008) alebo jeho následných zmien a Oznámenia o podiele programov (oznámenie kórejskej komisie pre komunikáciu č. 2008-135, 31. december 2008) alebo jeho následných zmien.

               Nárok koprodukcií využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu sa udelí za týchto podmienok:

               a) koprodukčné audiovizuálne diela sa realizujú medzi podnikmi, ktoré vlastní a i naďalej bude vlastniť, či už priamo alebo prostredníctvom väčšinovej účasti, členský štát Európskej únie alebo Kórea a/alebo štátni príslušníci členského štátu Európskej únie alebo Kórey;

               b) výkonný riaditeľ, resp. riaditelia alebo manažér, resp. manažéri koprodukčných podnikov sú štátnymi príslušníkmi členského štátu Európskej únie alebo Kórey a môžu preukázať, že majú v danej krajine bydlisko;

               c) účasť producentov z dvoch členských štátov Európskej únie bude potrebná v prípade každého koprodukčného audiovizuálneho diela s výnimkou animovaných diel. V prípade animovaných diel je potrebná účasť producentov z troch členských štátov Európskej únie. Podiel finančného príspevku producenta alebo producentov z každého členského štátu Európskej únie nie je nižší ako 10 percent;

               d) minimálny príslušný finančný príspevok producentov zo strany EÚ (spolu) a producentov z Kórey (spolu) na koprodukčné audiovizuálne dielo s výnimkou animovaných diel nesmie byť nižší ako 30 percent celkových výrobných nákladov na audiovizuálne dielo. Pokiaľ ide o animované diela, tento príspevok nesmie byť nižší ako 35 percent celkových výrobných nákladov;

               e) príspevok producentov každej zo strán (spolu) zahŕňa skutočnú technickú a umeleckú účasť, pričom je zabezpečená rovnováha medzi príspevkami oboch strán. Najmä v prípade koprodukčných audiovizuálnych diel s výnimkou animovaných diel sa technický a umelecký príspevok producentov každej strany (spolu) nesmie líšiť o viac ako 20 percentuálnych bodov v porovnaní s ich finančným príspevkom a nesmie v žiadnom prípade predstavovať viac ako 70 percent celkového príspevku. Pokiaľ ide o animované diela, technický a umelecký príspevok producentov každej strany (spolu) sa nesmie líšiť o viac ako 10 percentuálnych bodov v porovnaní s ich finančným príspevkom a nesmie v žiadnom prípade predstavovať viac ako 65 percent celkového príspevku;

               f) účasť producentov z tretích krajín, ktoré ratifikovali dohovor UNESCO, sa v prípade koprodukčného audiovizuálneho diela pripúšťa do maximálnej výšky 20 percent, ak je to možné, celkových výrobných nákladov a/alebo technického alebo umeleckého príspevku na audiovizuálne dielo.“

               Strany opätovne potvrdzujú, že nárok koprodukcií využívať svoje príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu zabezpečuje recipročné výhody a že koprodukcie spĺňajúce kritériá získajú status európskeho/kórejského diela bez toho, aby museli vyhovieť ďalším podmienkam.

               Nárok koprodukcií využívať príslušné programy podpory miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu sa stanovuje na obdobie troch rokov.

               2020/0039 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o predĺžení nároku na koprodukcie podľa článku 5 Protokolu o kultúrnej spolupráci k Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 167 ods. 3 v spojení s článkom 218 ods. 6,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

                (1) Dňa 1. októbra 2015 Rada prijala rozhodnutie 2015/2169 o uzavretí Dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Kórejskou republikou na strane druhej.

               (2) Dohoda obsahuje Protokol o kultúrnej spolupráci (ďalej len „protokol“), ktorý podľa článku 1 stanovuje rámec, v ktorom strany spolupracujú na uľahčení výmen kultúrnych aktivít, tovarov a služieb, okrem iného aj v audiovizuálnom odvetví.

               (3) Podľa článku 5 ods. 8 písm. b) protokolu sa po uplynutí počiatočného obdobia troch rokov nárok obnoví na ďalšie rovnako dlhé obdobia, pokiaľ ktorákoľvek strana neukončí nárok písomným oznámením najmenej tri mesiace pred uplynutím prvého alebo akéhokoľvek nasledovného obdobia.

               (6) S domácou poradnou skupinou, ako je stanovené v článku 3 ods. 5 protokolu, boli vedené konzultácie o predĺžení obdobia nároku podľa článku 5 ods. 8 protokolu.

               (7) Týmto rozhodnutím by nemali byť dotknuté príslušné právomoci Únie a členských štátov,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Rada stanovuje, že nárok audiovizuálnych koprodukcií využívať príslušné programy strán zamerané na podporu miestneho/regionálneho kultúrneho obsahu, ako je stanovené v článku 5 protokolu, sa týmto obnovuje na obdobie troch rokov od 1. júla 2020 do 30. júna 2023.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. apríla 2020.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Poslednou zmenou bola smernica (EÚ) 2018/1808, ktorou sa mení smernica 2010/13/EÚ o koordinácii niektorých ustanovení upravených zákonom, iným právnym predpisom alebo správnym opatrením v členských štátoch týkajúcich sa poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) s ohľadom na meniace sa podmienky na trhu, Ú. v. EÚ L 303, 28.11.2018.

                     (2)

                        Pozri poznámku pod čiarou č. 1. Revidovaná smernica o audiovizuálnych mediálnych službách posilňuje propagáciu európskych diel tým, že v článku 13 ods. 1 vyžaduje, aby poskytovatelia videa na požiadanie zabezpečili vo svojich katalógoch minimálne 30 % európskych diel a zaistili zdôraznenie týchto diel.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli7. 5. 2020
            COM(2020) 182 final
            2020/0072(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v súvislosti s Dohovorom o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantiku v otázke začlenenia Makaronézie do morskej oblasti v zmysle dohovoru OSPAR

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka pozície, ktorá sa má zaujať v mene Únie v súvislosti s plánovaným prijatím zmeny Dohovoru o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantiku (ďalej len „dohovor OSPAR“).

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor OSPAR

               Dohovor OSPAR sa zameriava na ochranu morskej oblasti severovýchodného Atlantiku pred nepriaznivými účinkami ľudskej činnosti, pričom jeho cieľom je chrániť ľudské zdravie a zachovať morské ekosystémy a kde je to prakticky možné, obnoviť poškodené morské oblasti. Podpísalo ho 16 zmluvných strán: Belgicko, Dánsko, EÚ
                  1
               , Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Írsko, Island, Luxembursko, Nemecko, Nórsko, Portugalsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švajčiarsko a Švédsko. Na ministerskom stretnutí osloskej a parížskej komisie konajúcom sa 22. septembra 1992 v Paríži bol predmetný dohovor otvorený na podpis a platnosť nadobudol 25. marca 1998.

               2.2.Komisia OSPAR

               Komisia OSPAR (zriadená podľa článku 10 dohovoru) pozostáva zo zástupcov každej zmluvnej strany; schádza sa v pravidelných intervaloch a vždy v prípade zvláštnych okolností. K jej úlohám patrí dohľad nad plnením dohovoru a skúmanie stavu morskej oblasti, účinnosti prijatých opatrení, priorít a potreby dodatočných alebo odlišných opatrení.

               Podľa článku 20 dohovoru má každá zmluvná strana v komisii jeden hlas. EÚ disponuje počtom hlasov rovnajúcim sa počtu jej členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami dohovoru. EÚ nevykonáva svoje hlasovacie právo v prípadoch, keď toto právo vykonávajú jej členské štáty, a naopak.

               Podľa článku 15 ods. 3 dohovoru prijíma komisia zmenu dohovoru jednomyseľne všetkými hlasmi zmluvných strán.

               2.3.Pripravovaný akt komisie OSPAR

               Komisia OSPAR má na výročnom zasadnutí prijať zmenu článku 1 písm. a) dohovoru, ktorou sa upravujú hranice morskej oblasti v zmysle dohovoru OSPAR tak, aby zahŕňala aj vody patriace do portugalskej a španielskej jurisdikcie a medzinárodné vody medzi nimi (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Cieľom pripravovaného aktu je zahrnúť do morskej oblasti v zmysle dohovoru OSPAR aj vody okolo Makaronézie (Madeira a Kanárske ostrovy), čím sa zabezpečí lepšie zosúladenie dohovoru OSPAR s rámcovou smernicou EÚ o morskej stratégii
                  2
                a zvýši sa koordinácia v záujme ochrany a zachovania bohatej biodiverzity a zraniteľných ekosystémov nachádzajúcich sa v oblasti Makaronézie.

               Zmena dohovoru nadobúda platnosť v prípade tých zmluvných strán, ktoré ju ratifikovali, prijali alebo schválili, tridsiaty deň po dni, keď depozitár prijal oznámenie o jej ratifikácii, prijatí alebo schválení najmenej siedmimi zmluvnými stranami, v zmysle ustanovení článku 15 dohovoru OSPAR. Potom predmetná zmena nadobúda platnosť pre ktorúkoľvek ďalšiu zmluvnú stranu tridsiaty deň po dni, keď bola listina o ratifikácii, prijatí alebo o schválení zmeny uložená.

               Kým uvedená zmena dohovoru OSPAR nenadobudne platnosť, môžu ju Portugalsko a Španielsko, ako aj každá iná zmluvná strana predbežne uplatňovať na základe príslušných ustanovení Viedenského dohovoru o zmluvnom práve z 23. mája 1969, najmä článku 25 o „dočasnom vykonávaní“.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Subregión Makaronézia je súčasťou severovýchodného regiónu Atlantického oceánu v súlade s článkom 4 rámcovej smernice o morskej stratégii a predstavuje najväčší morský subregión európskych morí. Má bohatú rozmanitosť biotopov a druhov, pričom niektoré z nich sa nachádzajú aj v zozname ohrozených a/alebo ubúdajúcich druhov a biotopov zostavenom dohovorom OSPAR. Morská oblasť v zmysle dohovoru OSPAR pokrýva v súčasnosti vody makaronézskeho subregiónu iba čiastočne, v zmysle jeho vymedzenia dohodnutého na úrovni EÚ.

               Portugalsko a Španielsko, jediné krajiny EÚ a dohovoru OSPAR, ktoré majú teritoriálne vody v Makaronézii, predložili spoločný návrh na zmenu dohovoru OSPAR, ktorej cieľom je zosúladiť morskú oblasť v zmysle dohovoru OSPAR s vymedzením v rámcovej smernici o morskej stratégii. Takýmto zosúladením sa týmto dvom krajinám vďaka posilnenej spolupráci na úrovni OSPAR uľahčí vykonávanie rámcovej smernice o morskej stratégii a prostredníctvom mobilizácie dohovoru OSPAR sa zvýši ochrana zraniteľných druhov a biotopov v tomto regióne, ako aj jeho jedinečná morská a pobrežná biodiverzita.

               Pozícia Únie je potrebná, pretože v záujme dosiahnutia tohto zosúladenia bude potrebné zmeniť právne záväzný text – dohovor OSPAR, ktorého zmluvnou stranou je aj EÚ. Keďže touto zmenou sa uľahčí vykonávanie právnych predpisov EÚ a zlepší sa ochrana životného prostredia, navrhuje sa, aby Únia zmenu článku 1 písm. a) dohovoru OSPAR podporila.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  3
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Komisia OSPAR je orgán zriadený dohodou, konkrétne dohovorom OSPAR.

               Akt, ktorý má komisia OSPAR prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt má právne účinky, pretože sa ním mení existujúci akt s právnymi účinkami, konkrétne dohovor OSPAR.

               Pripravovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohovoru OSPAR.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú ochrany životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom komisie OSPAR sa zmení dohovor OSPAR, ktorého zmluvnou stranou je aj Únia, je vhodné ho po prijatí uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2020/0072 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v súvislosti s Dohovorom o ochrane morského prostredia severovýchodného Atlantiku v otázke začlenenia Makaronézie do morskej oblasti v zmysle dohovoru OSPAR

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohovor OSPAR (ďalej len „dohoda“) uzavrela Únia rozhodnutím Rady 98/249/ES zo 7. októbra 1997
                  4
                a platnosť nadobudol 25. marca 1998.

               (2)V súlade s článkom 15 dohody prijíma komisia zmenu dohovoru jednomyseľne všetkými hlasmi zmluvných strán.

               (3)Komisia OSPAR má prijať zmenu článku 1 písm. a) dohovoru OSPAR, ktorou sa do morskej oblasti v zmysle dohovoru OSPAR začlení subregión Makaronézia.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v komisii OSPAR, keďže zmena dohovoru OSPAR bude pre Úniu záväzná,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutí komisie OSPAR, je podporiť zmeny článku 1 písm. a) dohovoru OSPAR, ktorými sa do morskej oblasti v zmysle dohovoru OSPAR začlení subregión Makaronézia.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 98/249/ES zo 7. októbra 1997 o uzavretí Dohovoru o ochrane morského prostredia v severovýchodnom Atlantiku (Ú. v. ES L 104, 3.4.1998, s. 1).

                     (2)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19).

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady 98/249/ES zo 7. októbra 1997 o uzavretí Dohovoru o ochrane morského prostredia v severovýchodnom Atlantiku (Ú. v. ES L 104, 3.4.1998, s. 1).