Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0263

Návrh rozhodnutia Rady ktorým sa Grécko a Portugalsko oprávňujú na zavedenie osobitných opatrení odlišne od článku 21 ods. 1 smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu (Len znenia v gréckom a portugalskom jazyku sú autentické)  /* KOM/2006/0263 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 2.6.2006KOM(2006) 263 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa Grécko a Portugalsko oprávňujú na zavedenie osobitných opatrení odlišne od článku 21 ods. 1 smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu(Len znenia v gréckom a portugalskom jazyku sú autentické)(predložený Komisiou)ODÔVODNENIEKONTEXT NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Podľa článku 27 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia, môže Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, oprávniť ktorýkoľvek členský štát na uplatňovanie osobitných opatrení odlišne od tejto smernice s cieľom zjednodušiť postup stanovenia dane alebo zabrániť určitým druhom daňových únikov, alebo obchádzaniu daňových povinností. Listom, ktorý zaevidoval generálny sekretariát Komisie 19. septembra 2005, požiadalo Portugalsko o oprávnenie na zavedenie opatrení odlišne od článku 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS. V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS Komisia 8. marca 2006 informovala ostatné členské štáty o žiadosti predloženej Portugalskom. Komisia 9. marca 2006 oznámila Portugalsku, že dostala všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti. Listom zaevidovaným generálnym sekretariátom Komisie 15. marca 2006 grécke orgány požiadali o predĺženie svojej existujúcej výnimky, na ktorú boli oprávnené rozhodnutím 2002/736/ES (zmeneným a doplneným rozhodnutím 2004/227/ES). Zároveň požiadali o zmenu výnimky na prenesenie daňovej povinnosti odlišne od článku 21 ods. 1 smernice Rady 77/388/EHS. V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS Komisia listom z 28. marca 2006 informovala ostatné členské štáty o žiadosti predloženej Gréckom. Listom z 31. marca 2006 Komisia oznámila Grécku, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti. |120 | Všeobecný kontext Vo všeobecnosti článok 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS, v znení uvedenom v článku 28 písm. g) tejto smernice stanovuje, že podľa vnútorného systému zdaniteľná osoba, ktorá dodáva tovar alebo poskytuje služby, je spravidla povinná platiť daň z pridanej hodnoty (DPH). Grécko a Portugalsko majú v záujme uplatňovať postup prenesenia daňovej povinnosti, pri ktorom zdaniteľná osoba, ktorej sú dodávky tovaru a poskytované služby určené, je povinná platiť DPH z tohto tovaru: (1) dodávka železného a neželezného odpadu, šrotu a použitých materiálov vrátane polotovarov pochádzajúcich zo spracovania, výroby alebo tavenia neželezných kovov, (2) dodávka železných a neželezných, čiastočne spracovaných výrobkov a určitých pridružených spracovateľských služieb (3) dodávka zostatkov a iných recyklovateľných materiálov pozostávajúcich zo železných a neželezných kovov, ich zliatín, škvary, popola, listov a priemyselných zvyškov obsahujúcich kovy alebo ich zliatiny a dodávka služieb, rezania, fragmentácie a lisovania pre tieto výrobky, (4) dodávka a určité spracovateľské služby týkajúce sa železného odpadu, ako aj úlomkov, šrotu, odpadu a použitého a recyklovateľného materiálu pozostávajúceho z črepov, skla, papiera, kartónov a dosiek, handier, kostí, kože, kompozitnej usne, pergamenu, surových koží a kožiek, šliach, motúzov, šnúr, povrazov, lán, gumy a plastu, (5) dodávka materiálov uvedených v bode 4 po spracovaní formou čistenia, leštenia, výberu, rezania alebo odlievania do ingotov, (6) dodávka šrotu a odpadu zo spracovania základných materiálov. Prenesenie daňovej povinnosti sa uplatňuje iba na dodávky uskutočnené v Grécku a Portugalsku. Portugalsko zdôraznilo ťažkosti, s ktorými sa stretáva pri výbere stanovenej DPH v sektore obchodovania s odpadom, z dôvodu daňových únikov. Typickou formou daňových únikov je, ak podnik, ktorý je súčasťou dodávateľského reťazca odpadového materiálu, neplatí fakturovanú DPH daňovému úradu po opätovnom predaji surovín, hoci zákazníci tohto podniku si daň môžu v zmysle zákona odpočítať. Dôsledkom je zníženie príjmov štátu, ako aj nespravodlivá výhoda na trhu pre dodávateľa, čo negatívne vplýva na podniky, ktoré si plnia svoje povinnosti vyplývajúce zo zákona. Portugalsko odhaduje, že v sektore odpadu v roku 2005 nebola DPH zaplatená v súvislosti so 44 % daňových priznaní DPH. Grécko sa v tomto sektore stretlo s podobnými stratami príjmov. Na základe rozhodnutia Rady 2004/227/ES, ktorým sa predĺžila platnosť rozhodnutia Rady 2002/736/ES, bolo Grécko, pokiaľ ide o zdaniteľné osoby, ktoré nedosiahli v predchádzajúcom roku predaj týchto výrobkov prevyšujúci sumu 900 000 EUR, oprávnené na uplatňovanie výnimky na dodávky a vo vnútri Spoločenstva nadobudnutý určitý recyklovateľný odpad do konca roku 2005. Bola povolená aj výnimka vzťahujúca sa na dodávky a vo vnútri Spoločenstva nadobudnutý neželezný odpad, bez ohľadu na obrat, ktorý dosiahla zdaniteľná osoba. Grécky orgán usudzuje, že pri predchádzaní daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností výnimka nebola až taká účinná, ako sa predpokladalo. Podniky, na ktoré sa vzťahuje výnimka sú v nevýhode, pretože si nemôžu odpočítať daň z pridanej hodnoty (DPH) vzniknutú pri uskutočňovaní dodávok, a v dôsledku toho sú menej konkurencieschopné. To viedlo k zvýšenému počtu podnikov, ktoré žiadali o oprávnenie na neuplatňovanie výnimky. Túto možnosť stanovilo rozhodnutie 2002/736/ES. Spoločne s Portugalskom a ďalšími členskými štátmi má grécka vláda v záujme uplatňovať postup prenesenia daňovej povinnosti. Prenesenie daňovej povinnosti by bolo pre dodávateľa výhodné, pretože by sa nemusel vzdať svojho práva na odpočítanie, a zabezpečilo by širšiu pôsobnosť opatrenia, a teda by zabránilo ďalším daňovým únikom. Návrh umožňuje oprávnenie na prenesenie daňovej povinnosti do 31. decembra 2009. Malo by sa však zobrať do úvahy, že 16. marca 2005 Komisia predložila návrh na smernicu upravujúcu smernicu 77/388 EHS v súvislosti s určitými opatreniami s cieľom zjednodušiť postup stanovenia DPH a na pomoc v boji proti daňovým únikom a obchádzaniu daňových povinností, ktorou sa rušia určité rozhodnutia povoľujúce výnimky (racionalizácia uplatňovania výnimiek podľa v článku 27). Tento návrh medzi iným zahŕňa podobnú legislatívu v súvislosti s požadovaným opatrením. Z tohto dôvodu navrhovanej výnimke, výlučne do rozsahu v akom je zahrnutá v smernici o racionalizácii, uplynie účinnosť od nadobudnutia účinnosti opatrení v tejto oblasti, obsiahnutých v smernici, ktorá bude výsledkom návrhu na racionalizáciu. |130 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Podobné výnimky v súvislosti s článkom 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS boli povolené ďalším členským štátom. |141 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. |KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |219 | Neuplatňuje sa. |Získavanie a využívanie expertízy |229 | Externá expertíza nebola potrebná. |230 | Hodnotenie vplyvu Návrh rozhodnutia je zameraný na zjednodušenie postupu stanovenia dane a na boj proti možným daňovým únikom alebo obchádzaniu platenia DPH, a má preto potenciálny pozitívny hospodársky vplyv. V dôsledku malého rozsahu výnimky bude vplyv v každom prípade obmedzený. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Oprávnenie pre Grécko a Portugalsko uplatňovať opatrenie odlišne od článku 21 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388, pokiaľ ide o používanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti pri transakciách s domácimi dodávkami určitých odpadových materiálov. |310 | Právny základ Článok 27 ods. 1 šiestej smernice Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu - spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia. |329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z nasledujúceho dôvodu(-ov): |331 | Rozhodnutie sa týka oprávnenia udeleného dvom členským štátom na základe ich vlastnej žiadosti a nestanovuje žiadnu povinnosť. |332 | Vzhľadom na obmedzený rozsah výnimky, osobitné opatrenie je úmerné sledovanému cieľu. |Výber nástrojov |341 | Navrhované nástroje: iné. |342 | Iné prostriedky by neboli primerané z nasledujúceho(-ich) dôvodu(-ov): Podľa článku 27 šiestej smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu, výnimku zo spoločných pravidiel DPH je možné udeliť len na základe oprávnenia Rady, ktorá koná jednomyseľne na návrh Komisie. Rozhodnutie Rady je jediným primeraným nástrojom. |VPLYV NA ROZPOčET |409 | Návrh nemá žiadny dopad na rozpočet Spoločenstva. |DODATOčNÉ INFORMÁCIE |Preskúmanie/revízia/doložka o platnosti |533 | Návrh zahŕňa doložku o platnosti. |1.  NávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa Grécko a Portugalsko oprávňujú na zavedenie osobitných opatrení odlišne od článku 21 ods. 1 smernice Rady 77/388/EHS o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu(Len znenia v gréckom a portugalskom jazyku sú autentické)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na šiestu smernicu Rady 77/388/EHS zo 17. mája 1977 o zosúladení právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa daní z obratu – spoločný systém dane z pridanej hodnoty: jednotný základ jej stanovenia[1], a najmä na jej článok 27 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie[2],keďže:2.  Podľa článku 27 ods. 1 smernice 77/388/EHS môže Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, oprávniť ktorýkoľvek členský štát na uplatňovanie osobitných opatrení odlišne od tejto smernice s cieľom zjednodušiť postup stanovenia dane alebo zabrániť určitým druhom daňových únikov, alebo obchádzaniu daňových povinností.3.  Listom, ktorý zaevidoval generálny sekretariát Komisie 19. septembra 2005, požiadalo Portugalsko o oprávnenie na zavedenie osobitného opatrenia odlišne od článku 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS.4.  V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS Komisia listom z 8. marca 2006 informovala ostatné členské štáty o žiadosti predloženej Portugalskom. Listom z 9. marca 2006 Komisia oznámila Portugalsku, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.5.  Listom, ktorý zaevidoval generálny sekretariát Komisie 15. marca 2006, požiadalo Portugalsko o oprávnenie na zavedenie osobitného opatrenia odlišne od článku 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS.6.  V súlade s článkom 27 ods. 2 smernice 77/388/EHS Komisia listom z 28. marca 2006 informovala ostatné členské štáty o žiadosti predloženej Gréckom. Listom z 31. marca 2006 Komisia oznámila Grécku, že má všetky informácie, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti.7.  Účelom opatrenia odlišného od článku 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS je umožniť Grécku a Portugalsku vyrovnať sa s daňovými únikmi a obchádzaním daňových povinností v sektore odpadu. Podnikatelia v rámci reťazca obchodovania s odpadovým materiálom, z ktorých sa veľká časť „stratí“, často daňovým úradom po opätovnom predaji surovín neplatia DPH. Ich zákazníci, ktorým poslali platnú faktúru, však majú právo na odpočítanie dane.8.  Opatrenie je úmerné sledovaným cieľom, keďže sa nemá uplatňovať všeobecne, iba na osobitné sektory a dodávky, ktoré spôsobujú vážne problémy, pokiaľ ide o daňové úniky a obchádzanie daňových povinností.9.  Podobné výnimky boli udelené iným členským štátom s cieľom vyrovnať sa s daňovými únikmi a obchádzaním daňových povinností a zistilo sa, že boli účinné.10.  Oprávnenie by malo byť obmedzené na obdobie do 31. decembra 2009, aby sa na základe skúsenosti získanej k tomuto dátumu mohlo posúdiť, či je výnimka stále opodstatnená. Komisia však 16. marca 2005 navrhla smernicu o racionalizácii niektorých výnimiek podľa článku 27 smernice 77/388/EHS. Z tohto dôvodu je potrebné obmedziť obdobie uplatňovania tých častí tohto rozhodnutia, na ktoré sa vzťahuje uvedený návrh, do dátumu nadobudnutia účinnosti navrhovanej smernice.11.  Výnimka nemá žiadne negatívne dôsledky na vlastné zdroje Spoločenstva získané z DPH,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Odlišne od článku 21 ods. 1 smernice 77/388/EHS, v znení stanovenom v jej článku 28 písm. g), sa Grécko a Portugalsko oprávňujú na určenie zdaniteľnej osoby, ktorej sú určené dodávky tovaru a služieb uvedené v článku 2 tohto rozhodnutia, ako osoby povinnej platiť DPH.Článok 2Za osobu povinnú platiť DPH môžu byť určení príjemcovia týchto dodávok tovaru alebo služieb:(1) dodávka železného a neželezného odpadu, šrotu a použitých materiálov vrátane polotovarov pochádzajúcich zo spracovania, výroby alebo tavenia neželezných kovov,(2) dodávka železných a neželezných, čiastočne spracovaných výrobkov a určitých pridružených spracovateľských služieb,(3) dodávka zostatkov a iných recyklovateľných materiálov pozostávajúcich zo železných a neželezných kovov, ich zliatín, škvary, popola, listov a priemyselných zvyškov obsahujúcich kovy alebo ich zliatiny a dodávka služieb, rezania, fragmentácie a lisovania pre tieto výrobky,(4) dodávka a určité spracovateľské služby týkajúce sa železného odpadu, ako aj úlomkov, šrotu, odpadu a použitého a recyklovateľného materiálu pozostávajúceho z črepov, skla, papiera, kartónov a dosiek, handier, kostí, kože, kompozitnej usne, pergamenu, surových koží a kožiek, šliach, motúzov, šnúr, povrazov, lán, gumy a plastu,(5) dodávka materiálov uvedených v bode 4 po spracovaní formou čistenia, leštenia, výberu, rezania alebo odlievania do ingotov,(6) dodávka šrotu a odpadu zo spracovania základných materiálov.Článok 3Platnosť oprávnenia udeleného podľa článku 1 tohto rozhodnutia uplynie dňom nadobudnutia účinnosti smernice o racionalizácii výnimiek podľa článku 27 smernice 77/388/EHS, a to v rozsahu v akom sú dodávky uvedené v článku 2 tohto rozhodnutia obsiahnuté v tejto smernici, alebo 31. decembra 2009 podľa toho, ktorý prípad nastane skôr.Článok 4Toto rozhodnutie je adresované Helénskej republike a Portugalskej republike.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 145, 13.6.1977, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2006/18/ES, Ú. v. EÚ L 51, 22. 2.2006, p. 12).[2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].


				|

		52013PC0679

			Návrh VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
S cieľom
uskutočniť náležité posúdenie plnenia podmienok v rámci programu
makroekonomických úprav Írska a zabezpečiť dokončenie
záverečného prieskumu v časovom rámci finančnej pomoci je
potrebné zmeniť vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/77/EÚ o poskytnutí
finančnej pomoci Írsku. Navrhovaná zmena má čisto technický charakter
a týka sa predĺženia obdobia dostupnosti finančnej pomoci
z troch rokov na tri roky a dva mesiace. Hlavné parametre programu makroekonomických
úprav, najmä dĺžka programu a celkové finančné krytie, sa nemenia.
V súlade s článkom 4 nariadenia
(EÚ) č. 473/2013 o spoločnom rozpočtovom harmonograme,
ktoré nadobudlo účinnosť 30. mája 2013, uverejnia írske orgány svoj
návrh rozpočtového plánu najneskôr 15. októbra 2013. Do konca novembra
2013 sa navyše očakávajú výsledky posúdenia súvahy podľa jednotlivých
podmienok programu. Pre komplexné a dôkladné posúdenie plnenia podmienok
programu je zjavne nevyhnutné, aby sa zohľadnili informácie obsiahnuté v
návrhu rozpočtového plánu a v diagnostike bánk. Preto sa dvanásta
a posledná misia zameraná na preskúmanie v rámci írskeho programu
nemôže začať pred 15. októbrom 2013. Vo vykonávacom rozhodnutí Rady
2011/77/EÚ sa v súčasnosti uvádza, že finančná pomoc je k
dispozícii po dobu troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí
platnosti tohto rozhodnutia. To znamená, že obdobie, počas ktorého je
pomoc dostupná, končí 8. decembra 2013. Všetky postupy na dokončenie
preskúmania a prípravu potrebných dokumentov by sa museli vtesnať do
niekoľkých týždňov, ktoré zostávajú do tohto dátumu, s rizikom,
že nebude čas na primeranú kontrolu pri posudzovaní plnenia podmienok
a že sa nestihne lehota kvôli nepredvídaným udalostiam, čím by Írsko
prišlo o záverečnú platbu. Na zníženie týchto rizík by sa obdobie
dostupnosti programu mohlo predĺžiť o dva mesiace.
Je potrebné
poznamenať, že takéto rozhodnutie zlepší predvídateľnosť
vyplácania podľa programu. Zároveň zlepší kvalitu preskúmania. Tieto
pozitívne účinky sú prospešné pre veriteľské aj dlžnícke krajiny a
prispievajú teda k stabilite eurozóny.
Po zohľadnení uvedených vysvetlení
sa Komisia domnieva, že zmeny spočívajúce v predĺžení obdobia
dostupnosti finančnej pomoci pre Írsko prispejú k dosiahnutiu cieľov
programu.
2013/0326 (NLE)
Návrh
VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa mení vykonávacie rozhodnutie
2011/77/EÚ o poskytnutí finančnej pomoci Únie Írsku
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na nariadenie Rady (EÚ)
č. 407/2010 z 11. mája 2010, ktorým sa zriaďuje európsky
finančný stabilizačný mechanizmus[1],
a najmä na jeho článok 3 ods. 2,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       Rada na žiadosť Írska
poskytla Írsku finančnú pomoc (vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ[2]) na podporu silného
ekonomického a reformného programu, ktorého cieľom je obnoviť
dôveru, zabezpečiť návrat hospodárstva k udržateľnému rastu
a ochrániť finančnú stabilitu v Írsku, eurozóne a Únii.
(2)       Dňa 10. júla 2013
Komisia dokončila desiate preskúmanie programu ekonomických reforiem
Írska.
(3)       Krátke predĺženie
obdobia dostupnosti finančnej pomoci je nevyhnutné, keďže by umožnilo
komplexné a dôkladné posúdenie plnenia programu v rámci konečného
preskúmania a zabezpečilo by, že o uvoľnení poslednej
splátky sa bude môcť rozhodnúť včas.
(4)       Vzhľadom na tento vývoj
by sa vykonávacie rozhodnutie 2011/77/EÚ malo zmeniť,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
V článku 1 ods. 2 vykonávacieho
rozhodnutia 2011/77/EÚ sa slová „po dobu 3 rokov“
nahrádzajú slovami „po dobu troch rokov a 2 mesiacov“.
Článok 2
Toto rozhodnutie
je určené Írsku.
Článok 3
Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       Predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 118,
12.5.2010, s. 1.
[2]               Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2011, s. 34.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 6. 2016
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY,
            ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie, pokiaľ ide o žiadosť Spojených štátov o výnimku WTO týkajúcu sa systému preferenčného zaobchádzania poskytovaného bývalému Poručenskému územiu Tichomorských ostrovov

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Cieľom tohto návrhu je určiť pozíciu, ktorú má Európska únia zaujať v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“), pokiaľ ide o žiadosť Spojených štátov o predĺženie výnimky WTO, a umožniť tak Európskej únii podporiť túto žiadosť o výnimku.

               Schválenie žiadosti Spojených štátov o predĺženie výnimky WTO by Spojeným štátom umožnilo naďalej poskytovať preferenčné zaobchádzanie pre oprávnené výrobky z bývalého Poručenského územia Tichomorských ostrovov (Republika Marshallových ostrovov, Mikronézske federatívne štáty, Spoločenstvo ostrovov Severné Mariány a Palauská republika) dovezené na colné územie Spojených štátov do 31. decembra 2026.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Neuplatňuje sa

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Neuplatňuje sa

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že ak je v rámci orgánu zriadeného medzinárodnou dohodou potrebné prijať rozhodnutie s právnymi účinkami, Rada na návrh Komisie alebo vysokého predstaviteľa Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku prijme rozhodnutie, ktorým sa určuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie. Udelenie výnimky, aby Spojené štáty mohli priznať preferenčné zaobchádzanie pre oprávnené výrobky z bývalého Poručenského územia Tichomorských ostrovov, spadá do rozsahu pôsobnosti tohto ustanovenia, keďže rozhodnutie prijíma orgán zriadený medzinárodnou dohodou (Generálna rada WTO alebo Konferencia ministrov WTO), ktorá má vplyv na práva a povinnosti Európskej únie.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Neuplatňuje sa

               •Proporcionalita

               Neuplatňuje sa

               •Výber nástroja

               Neuplatňuje sa

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Neuplatňuje sa

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Neuplatňuje sa

               5.ĎALŠIE PRVKY

               Komisia bude poverená zaujať v mene Európskej únie pozíciu na podporu žiadosti Spojených štátov o výnimku WTO v rozsahu potrebnom na to, aby mali Spojené štáty povolenie poskytovať preferenčné zaobchádzanie pre oprávnené výrobky z bývalého Poručenského územia Tichomorských ostrovov do 31. decembra 2026.

               Spojené štáty požadujú predĺženie výnimky (WT/L/694 z 1. augusta 2007) z článku I ods. 1 GATT 1994, aby mohli naďalej priznávať bývalému Poručenskému územiu Tichomorských ostrovov tradičné colné preferencie v súlade so svojimi medzinárodnými záväzkami.

               Podľa Spojených štátov je systém preferenčného vstupu pre vývoz z týchto ostrovov na trh Spojených štátov opodstatnený z historických aj ekonomických dôvodov.

               Spojené štáty sa zaviazali zaistiť bezpečnosť a hospodársky rozvoj štátov bývalého Poručenského územia Tichomorských ostrovov v rámci poručenskej dohody s Bezpečnostnou radou OSN v roku 1947.

               Na základe poručenskej dohody vytvorili Spojené štáty dlhoročné historické väzby s bývalým Poručenským územím Tichomorských ostrovov a z hospodárskeho hľadiska bolo dlhodobým hlavným cieľom tohto systému podporovať rozširovanie obchodu a hospodársky rozvoj príjemcov v súlade s cieľmi dohody GATT a s obchodnými, finančnými a rozvojovými potrebami zvýhodnených krajín. Spojené štáty vo svojej žiadosti ďalej uvádzajú, že tento cieľ sa stal ešte dôležitejším vzhľadom na to, že každé z bývalých poručenských území sa stalo samosprávnym subjektom.

               Žiadosť o výnimku by bola tretím predĺžením preferenčného sadzobného zaobchádzania. Spojeným štátom bola 8. septembra 1948 udelená výnimka z povinností vyplývajúcich z článku I ods. 1 GATT 1947 na dobu neurčitú. Podľa odseku 1 písm. b) bodu iii) GATT 1994 sa výnimka preskúmala a pri nadobudnutí platnosti Dohody z Marrákeša o založení Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „Dohoda o založení WTO“) 1. januára 1995 sa začlenila do GATT 1994 s dvojročnými uplynutiami platnosti. Keďže v súlade s ustanoveniami odseku 2 Dohovoru týkajúceho sa výnimiek zo záväzkov podľa Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 by platnosť výnimky z 8. septembra 1948, pokiaľ by sa nepredĺžila, uplynula 31. decembra 1996, táto výnimka bola predĺžená 14. októbra 1996. Druhýkrát bola predĺžená 1. augusta 2007 a vzťahuje sa na obdobie do 31. decembra 2016.

               Pre Európsku úniu nepredstavuje žiadosť o výnimku ekonomický problém, pretože sa nepredpokladá, že by preferenčné zaobchádzanie malo nepriaznivý vplyv na obchod EÚ so zvýhodnenými krajinami.

               Vzhľadom na uvedené skutočnosti by sa Európska únia mala pripojiť k vznikajúcemu konsenzu v prospech žiadosti o výnimku v Generálnej rade WTO.

               2016/0191 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY,

               ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie, pokiaľ ide o žiadosť Spojených štátov o výnimku WTO týkajúcu sa systému preferenčného zaobchádzania poskytovaného bývalému Poručenskému územiu Tichomorských ostrovov

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V článku IX ods. 3 a 4 Dohody z Marrákeša o založení Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „Dohoda o založení WTO“) sa stanovujú postupy udeľovania výnimky z povinnosti uloženej členskej krajine WTO na základe Dohody o založení WTO alebo niektorej z mnohostranných obchodných dohôd.

               (2)Spojeným štátom bola udelená výnimka z povinností vyplývajúcich z článku I ods. 1 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 (ďalej len „GATT 1994“), ktorá bola naposledy predĺžená 1. augusta 2007 a vzťahuje sa na obdobie do 31. decembra 2016.

               (3)Spojené štáty predložili žiadosť podľa článku IX ods. 3 Dohody o založení WTO, aby boli do 31. decembra 2016 oslobodené od povinností vyplývajúcich z článku I ods. 1 GATT 1994 v rozsahu potrebnom na to, aby mohli naďalej poskytovať preferenčné zaobchádzanie pre oprávnené výrobky z bývalého Poručenského územia Tichomorských ostrovov (Republika Marshallových ostrovov, Mikronézske federatívne štáty, Spoločenstvo ostrovov Severné Mariány a Palauská republika) dovezené na colné územie Spojených štátov.

               (4)Vyhovenie žiadosti Spojených štátov o výnimku WTO by nemalo mať nepriaznivý vplyv ani na hospodárstvo Európskej únie, ani na obchodné vzťahy s krajinami zvýhodnenými výnimkou.

               (5)Je preto vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade WTO, na podporu žiadosti Spojených štátov o výnimku,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v Generálnej rade Svetovej obchodnej organizácie, je podporiť žiadosť Spojených štátov o oslobodenie od povinností vyplývajúcich z článku I ods. 1 Všeobecnej dohody o clách a obchode 1994 do 31. decembra 2026 v súlade s podmienkami žiadosti Spojených štátov o výnimku.

               Túto pozíciu vyjadrí Komisia.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda


Dôležité právne oznámenie

|

52005PC0166

Návrh rozhodnutia Rady o dočasnom zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej (Brassica napus L. ssp. oleifera) pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2 vo Francúzsku podľa smernice 2001/18/ES  /* KOM/2005/0166 v konečnom znení */

	Brusel, 26.4.2005KOM(2005) 166 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADYo dočasnom zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2 vo Francúzsku podľa smernice 2001/18/ES(predložená Komisiou)ODÔVODNENIE1. Rozhodnutím Komisie 98/291/ES z 22. apríla 1998 podľa smernice Rady 90/220/EHS o uvedení geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej na trh ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2 sa súhlasilo, že výrobok môže byť uvedený na trh.2. Úrady Spojeného kráľovstva 9. júna 1998 súhlasili s uvedením tohto výrobku na trh.3. Podľa článku 35 ods. 1 smernice 2001/18/ES, ktorá nahrádza smernicu 90/220/EHS postupy s ohľadom na oznámenia o uvedení geneticky modifikovaných organizmov na trh, ktoré neboli ešte ukončené do 17. októbra 2002 sú predmetom ustanovení smernice 2001/18/ES.4. Francúzske úrady 20. novembra 1998 informovali Komisiu o svojom rozhodnutí dočasne zakázať používanie a predaj danej geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej na dva roky a uviedlo dôvody v súlade s článkom 16 smernice 90/220/EHS. Toto opatrenie bolo znovuobnovené 26. júla 2001.5. Vedecký výbor pre rastliny zvážil, že informácie predložené Francúzskom nepredstavujú nové dôležité odborné poznatky, ktoré by sa nezohľadňovali v pôvodnom hodnotení spisu a ktoré by poskytovali príležitosť na preskúmanie pôvodného stanoviska o tomto výrobku.6. Francúzsko oznámilo 6. októbra 2003 a 27. augusta 2004 Komisii svoje rozhodnutie obnoviť uvedené opatrenie o zákaze na jeden rok do 17. októbra 2006, prípadne odôvodnenie s odkazom na článok 23 smernice 2001/18/ES.7. Grécko 5. marca 2004 predložilo Komisii dodatočné informácie na podporu svojich národných opatrení o jarnej repke olejnej pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2, ktoré majú priame dôsledky na vedecké zhodnotenie súčasných národných opatrení prijatých Francúzskom.8. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EÚBP) zvážil, že informácie, ktoré Grécko predložilo, nepredstavujú nové vedecké poznatky, ktoré by narúšali posúdenie rizika vplyvu jarnej repky olejnej pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2 na životné prostredie.9. Článok 23 smernice 2001/18/ES vyžaduje, aby pri takýchto okolnostiach Komisia rozhodla v súlade s postupmi stanovenými v článku 30 ods. 2 smernice, v ktorej sa články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES uplatňujú so zreteľom na ustanovenia článku 8.10. Pretože Vedecký výbor pre rastliny, ako aj EÚBP zvážili, že výrobok nepredstavuje ohrozenie ľudského zdravia alebo životného prostredia, Komisia pripravila návrh rozhodnutia, ktorým žiada Francúzsko o zrušenie jeho opatrení o jarnej repke olejnej pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2.11. Návrh rozhodnutia bol predložený v súlade s článkom 5 ods. 2 rozhodnutia 1999/468/ES na vyslovenie stanoviska výboru ustanoveného podľa článku 30 smernice 2001/18/ES.12. Výbor nedoručil žiadne stanovisko po porade z 29. novembra 2004, preto Komisia v súlade s článkom 5 ods. 4 rozhodnutia 1999/468/ES bezodkladne predložila Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa prijmú a oznámia Európskemu parlamentu.13. Článok 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES ustanovuje, že Rada môže, ak je to vhodné vzhľadom na takúto pozíciu, rozhodnúť kvalifikovanou väčšinou do troch mesiacov v súlade s článkom 30 ods. 2 smernice 2001/18/ES. Ak počas týchto troch mesiacov Rada kvalifikovanou väčšinou oznámila, že je to v rozpore s návrhom, Komisia môže opätovne posúdiť, ak ku koncu stanovenej lehoty Rada neprijala navrhovaný vykonávací akt a ani neuviedla svoj nesúhlas, potom navrhovaný vykonávací akt prijme Komisia.NávrhROZHODNUTIA RADYo dočasnom zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej ( Brassica napus L. ssp. oleifera ) pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2 vo Francúzsku podľa smernice 2001/18/ES(Text s významom pre EHP) (Len francúzsky text je autentický)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS [1], najmä na jej článok 23 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:Rozhodnutím Komisie 98/291/ES z 22. apríla 1998 o uvedení geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej ( Brassica napus L. ssp. o leifera )na trh podľa smernice Rady 90/220/EHS[2] sa rozhodlo, že by sa malo súhlasiť s uvedením tohto výrobku na trh.Príslušné úrady Spojeného kráľovstva 9. júna 1998 súhlasili s uvedením tohto výrobku na trh.Podľa článku 35 ods. 1 smernice 2001/18/ES, ktorá nahrádza smernicu 90/220/EHS[3] postupy s ohľadom na oznámenia o umiestnení geneticky upravených organizmov na trh, ktoré neboli ešte ukončené do 17. októbra 2002 sú predmetom ustanovení smernice 2001/18/ES.Francúzsko 20. novembra 1998 informovalo Komisiu o svojom rozhodnutí dočasne zakázať používanie a predaj danej jarnej repky olejnej na dva roky a uviedlo dôvody v súlade s článkom 16 ods. 1 smernice 90/220/EHS. Toto opatrenie bolo znovuobnovené 26. júla 2001.Vedecký výbor pre rastliny zvážil, že informácie predložené Francúzskom nepredstavujú nové dôležité vedecké poznatky, ktoré by sa nezohľadňovali v pôvodnom hodnotení spisu a ktoré by poskytovali príležitosť na preskúmanie pôvodného stanoviska o tomto výrobku.Francúzsko oznámilo 6. októbra 2003 a 27. augusta 2004 Komisii svoje rozhodnutie obnoviť uvedené opatrenie o zákaze na jeden rok do 17. októbra 2006, prípadne [4],[5]odôvodnenie s odkazom na článok 23 smernice 2001/18/ES.Grécko 5. marca 2004 predložilo Komisii dodatočné informácie na podporu svojich národných opatrení o jarnej repke olejnej pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2, ktoré majú priame dôsledky na vedecké zhodnotenie súčasných národných opatrení prijatých Francúzskom.Európsky úrad pre bezpečnosť potravín (EÚBP) zvážil, že informácie, ktoré Grécko predložilo, nepredstavujú nové vedecké poznatky, ktoré by narúšali posúdenie rizika vplyvu repky olejnej pochádzajúcej z procesu transformácie Topasu 19/2 na životné prostredie.Za daných okolností nie je žiaden dôvod považovať výrobok za škodlivý pre ľudské zdravie a životné prostredie.Francúzsko by preto malo tieto opatrenia zrušiť.Nebolo doručené žiadne stanovisko výboru, ktorý bol založený podľa článku 30 smernice 2001/18/ES o opatreniach stanovených v návrhu rozhodnutia Komisie po následnej porade s výborom z 29. novembra 2004 v súlade s postupom stanoveným v článku 30 ods. 2 smernice,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Opatrenia prijaté Francúzskom o zákaze používania a predaja geneticky modifikovanej jarnej repky olejnej, ktorej bolo povolené uvedenie na trh rozhodnutím 98/291/ES, nie sú opodstatnené podľa ustanovení článku 23 smernice 2001/18/ES.Článok 2Francúzsko by malo vykonať potrebné kroky na dosiahnutie súladu s týmto rozhodnutím najneskôr do 20 dní po oznámení.Článok 3Toto rozhodnutie je určené Francúzskej republike.V Bruseli [...] 2005Za Radupredseda

[1] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1

[2] Ú. v. ES L 131,5.5.1998, s. 26

[3] Ú. v. ES L 117, 8.5.1990, s. 15

[4] Arrêté du 25 juillet 2003 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 187 du 14 août 2003, p. 14061

[5] Arrêté du 19 juillet 2004 portant suspension de la mise sur le marché de colza génétiquement modifié au titre de l'article 23 de la directive 2001/18/CE, J.O. de la République française n° 194 du 21 août 2004, p. 28


|

52010PC0462

/* KOM/2010/0462 v konečnom znení  - COD 2010/0242*/  Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o Európskom roku aktívneho starnutia (2012)

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 6.9.2010KOM(2010) 462 v konečnom znení2010/0242 (COD)NávrhROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo Európskom roku aktívneho starnutia (2012)(Text s významom pre EHP)SEK(2010) 1002DÔVODOVÁ SPRÁVA1. KONTEXT NÁVRHUEurópska únia sa nachádza v procese významného starnutia populácie, ako zdôraznila Komisia v roku 2008 vo svojej druhej správe o demografii „ Uspokojovanie sociálnych potrieb v starnúcej spoločnosti“ . Podľa najnovších odhadov Eurostatu vydaných v roku 2008 by v Európskej únii mali do roku 2060 pripadať na každú osobu staršiu ako 65 rokov iba dve osoby v produktívnom veku (15 - 64 rokov) v porovnaní s dnešným pomerom štyroch osôb v produktívnom veku na jednu osobu staršiu ako 65 rokov. Najsilnejší tlak sa v tomto smere očakáva v období rokov 2015 – 2035, kedy generácia narodená v období zvýšenej pôrodnosti (baby boom) dosiahne dôchodkový vek. Tento posun je daný kombináciou nízkej pôrodnosti a rastúcej strednej dĺžky života. Naozaj žijú Európania dnes dlhšie a zdravšie ako predtým. Od roku 1960 sa stredná dĺžka života zvýšila o osem rokov a demografické odhady predpovedajú ďalší päťročný nárast v nasledujúcich štyridsiatich rokoch. Ide o historický úspech, ktorý si zaslúži byť ocenený.Populačná pyramída EÚ jasne ukazuje nárast generácie narodenej tesne po skončení druhej svetovej vojny označujúci začiatok zvýšenej pôrodnosti (baby boom). Podľa scenára, ktorý berie do úvahy pravdepodobné zvýšenie imigrácie a pôrodnosti sa od roku 2012 európska populácia v produktívnom veku začne zmenšovať, zatiaľ čo počet obyvateľov starších ako 60 rokov sa bude aj naďalej zvyšovať približne o dva milióny ľudí ročne[1].Tieto demografické zmeny predstavujú výzvy a príležitosti. Starnutie populácie môže zvýšiť tlak na verejné rozpočty a dôchodkové systémy ako aj na personál sociálnych a opatrovateľských služieb pre starších ľudí. Staroba je ešte stále často spájaná s chorobou a závislosťou a starší ľudia sa môžu cítiť vylúčení zo zamestnania, ako aj z rodiny a spoločenského života. Existuje obava, že staršie generácie by sa mohli stať príliš veľkou záťažou pre mladšie, t. j. ľudí v produktívnom veku, a že by to mohlo viesť k napätiu medzi generáciami.Tento pohľad si však nevšíma významný skutočný a potenciálny prínos, ktorý môžu mať pre spoločnosť starší ľudia a najmä generácia narodená v období zvýšenej pôrodnosti. Významná príležitosť na riešenie problému demografického starnutia a zachovania medzigeneračnej solidarity spočíva teda v zabezpečení toho, aby generácia narodená v období zvýšenej pôrodnosti mohla zostať dlhšie na trhu práce a byť zdravá, aktívna a samostatná tak dlho, ako je to možné.V rámci stratégie zamestnanosti členské štáty začali prijímať opatrenia na zvrátenie trendu predčasného odchodu do dôchodku tak, že sa v EÚ-27 miera zamestnanosti ľudí vo veku 55-64 rokov zvýšila z 36,9 % v roku 2000 na 46 % v roku 2009. Podpora starších pracovníkov v tom, aby zostali zamestnaní, si vyžaduje najmä zlepšenie pracovných podmienok a ich prispôsobenie zdravotnému stavu a potrebám starších pracovníkov, obnovenie ich zručností poskytovaním lepšieho prístupu k celoživotnému vzdelávaniu a preskúmanie daňových systémov a systémov dávok na zabezpečenie účinných stimulov na predĺženie pracovnej činnosti.Aktívne starnutie je tiež efektívnym nástrojom na riešenie otázok chudoby v starobe. V roku 2008 bolo v Európskej únii 19 % ľudí vo veku nad 65 rokov ohrozených chudobou. Značný počet starších ľudí prežíva starobu ako obdobie marginalizácie. Zatiaľ čo lepšie pracovné príležitosti pre starších ľudí by mohli pomôcť vyriešiť niektoré z príčin chudoby u tejto vekovej skupiny, aktívna účasť na dobrovoľnej činnosti by mohla znížiť izoláciu starších ľudí. Obrovský potenciál, ktorý staršie osoby predstavujú pre spoločnosť ako dobrovoľníci alebo opatrovatelia, by sa mohol lepšie zmobilizovať odstránením existujúcich prekážok na neplatenú prácu a poskytnutím správneho rámca.Oznámenie Komisie „Európa 2020 - Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“, uvádza spôsoby ako ukončiť krízu a pripraviť hospodárstvo EÚ pre nasledujúce desaťročie. V súvislosti s inkluzívnym rastom Komisia zdôrazňuje význam podpory zdravého a aktívneho starnutia populácie s cieľom, okrem iného, dosiahnuť vysokú zamestnanosť, investovať do zručností a znížiť chudobu.Navrhovaný európsky rok aktívneho starnutia by povzbudil úsilie členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti vynaložené pri podpore aktívneho starnutia a aktívnejšej mobilizácii potenciálu generácie narodenej v období zvýšenej pôrodnosti.Do stredu pozornosti by sa malo dostať veľké úsilie zahŕňajúce obdobie rokov 2011 - 2014, počas ktorého sa EÚ zameria v mnohých svojich programoch a politikách na problematiku aktívneho starnutia a zavedie rámec, v ktorom sa môžu nové iniciatívy a partnerstvá podporujúce aktívne starnutie na všetkých úrovniach (na úrovni členského štátu, regiónu, miestnej úrovni, na úrovni sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti) podporovať a propagovať.V roku 2011 by orgány verejnej správy, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti na všetkých úrovniach boli povzbudzované k tomu, aby sa angažovali pri dosahovaní konkrétnych cieľov týkajúcich sa aktívneho starnutia. Pozornosť sa zameria na aktivity v priebehu európskeho roka. Ciele by sa mali uviesť na európskej webovej stránke, ktorá by sa potom stala internetovou stránkou európskeho roka a slúžila by tiež ako nástroj na monitorovanie a hodnotenie.V roku 2012 by sa pozornosť európskeho roka zamerala na začatie vykonávania záväzkov prijatých v priebehu roka 2011, zvyšovanie povedomia širokej verejnosti, uverejnenie týchto iniciatív prostredníctvom mediálnych aktivít a zapojenie ďalších multiplikátorov. Mali by sa predložiť výsledky projektov týkajúcich sa aktívneho starnutia financovaných v rámci existujúcich rozpočtových položiek a programov.2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A OČAKÁVANÝ VPLYV2.1. KonzultácieKeďže sa Komisia sama zaviazala ku komplexnému prístupu pri rozvoji a implementácii politík EÚ, požiadala o názory zainteresovaných strán na tému aktívneho starnutia a medzigeneračnej solidarity, ako aj na podobu možného európskeho roka, s cieľom získať podklady pre svoj formálny návrh a podporiť transparentnosť a včasnú koordináciu.Včasná konzultácia bola v podobe on-line dotazníka, prostredníctvom ktorého sa ponúkla členským štátom, sociálnym partnerom, mimovládnym organizáciám a ďalším zainteresovaným stranám a odborníkom možnosť vyjadriť svoje názory. Viac ako dva mesiace bol dotazník prístupný na webovej stránke „ Váš hlas v Európe “, ktorý je jednotným prístupovým bodom Európskej komisie pre širokú škálu konzultácií. Dotazník sa zameral na nasledujúce témy: hrozby a možnosti starnutia vo vzťahu k medzigeneračnej solidarite, odporúčané opatrenia politiky, osobitná úloha EÚ pri podpore správneho politického riešenia, témy a aktivity pre európsky rok a zapojenie zainteresovaných strán.Respondenti sa vo všeobecnosti vyslovili v prospech európskeho roka na tému aktívneho starnutia. Uvítali aspekt zvyšovania povedomia, rozhodnejšie uvedenie kľúčových tém v rámci politickej agendy a agendy verejnej politiky. Tiež zastávali názor, že sa tak dostane uznania a podpory ľuďom, ktorí už pracujú na týchto témach, podporí sa zdieľanie osvedčených postupov a vytvoria sa inovatívne prístupy a nové synergie medzi existujúcimi hráčmi. Respondenti tiež chceli, aby európsky rok zanechal dlhodobé dedičstvo čiastočne vytváraním dlhodobých iniciatív. Respondenti všetkých typov (organizácie občianskej spoločnosti, orgány verejnej správy, sociálni partneri, atď.) preukázali veľkú ochotu zapojiť sa do európskeho roka s uvedením činností, ktoré plánovali zorganizovať na zabezpečenie takého roka, a navrhnutím ďalších projektov.2.2. Očakávaný vplyvPolitické reakcie týkajúce sa aktívneho starnutia všeobecne spadajú do právomoci členských štátov, ktoré zvyšujú svoje úsilie o mobilizáciu potenciálu starších ľudí. Odpovede získané zo strany vnútroštátnych orgánov členských štátov však v prevažnej väčšine podporovali myšlienku prijať opatrenia Únie a privítali najmä európsky rok na túto tému. Podľa nich by Európska únia mohla podporiť úsilie vnútroštátnych orgánov tým, že vytvorí priaznivejšie prostredie so zvýšeným povedomím u tvorcov politík a širokej verejnosti, pomôže mobilizovať tvorcov politík a zúčastnené strany na všetkých úrovniach, podporí vzájomné učenie v celej Európe, bude sledovať pokrok a pomôže definovať spoločné ciele a úlohy.Zdá sa, že súčasné aktivity na úrovni EÚ nie sú správne zamerané na riešenie toho, čo je potrebné urobiť: 1) zvýšiť povedomie širokej verejnosti, tvorcov politík a ďalších zúčastnených strán o význame aktívneho starnutia a potrebe urobiť viac pre mobilizáciu potenciálu baby-boomu; 2) podporiť výmenu informácií a skúseností medzi členskými štátmi a zúčastnenými stranami; 3) poskytnúť členským štátom a zúčastneným stranám príležitosť na rozvoj opatrení prostredníctvom konkrétnych činností a zaviazaním sa ku konkrétnym cieľom.Bude nevyhnutná široká podpora na všetkých úrovniach spoločnosti a od širokej škály zúčastnených strán. Kľúčovou úlohou je mobilizovať zúčastnené strany spôsobom, ktorý bude viesť k významným opatreniam na vnútroštátnej, regionálnej, miestnej i podnikovej úrovni v celej EÚ. Po dosiahnutí väčšieho politického impulzu a zviditeľnení politiky aktívneho starnutia môžu byť tvorcovia politík vyzvaní, aby prijali ešte ambicióznejšie iniciatívy.Pokiaľ by európsky rok zahŕňal činnosti koordinované na úrovni EÚ, bola by Komisia schopná zabezpečiť, aby konkrétne činnosti európskeho roka boli v súlade s ďalšími iniciatívami a programami EÚ.3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHUČlánok 151 Zmluvy o fungovaní Európskej únie stanovuje, že EÚ a členské štáty majú za cieľ „podporovať zamestnanosť pracovníkov, zlepšovať životné a pracovné podmienky tak, aby sa dosiahlo ich zosúladenie pri zachovaní dosiahnutej úrovne, primeraná sociálna ochrana, sociálny dialóg, dialóg medzi sociálnymi partnermi, rozvoj ľudských zdrojov so zreteľom na permanentne vysokú zamestnanosť a boj proti vylučovaniu z trhu práce.“ Za účelom dosiahnutia týchto cieľov EÚ „podporuje a dopĺňa činnosti členských štátov v oblastiach pracovných podmienok, integrácie osôb vylúčených z trhu práce a boja proti vylučovaniu osôb zo spoločnosti“ (článok 153 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ).Ciele uvedené v článku 151 sú základom návrhu rozhodnutia o Európskom roku aktívneho starnutia (2012), ktorého cieľom je povzbudzovať a podporovať úsilie členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti vynaložené pri podpore aktívneho starnutia.Hlavný účel návrhu patrí do pôsobnosti článku 153 ods. 1, lebo návrh sa zameriava na zvyšovanie všeobecného povedomia, podnecovanie diskusie a vzájomného zdieľania skúseností medzi členskými štátmi a zúčastnenými stranami s cieľom presadzovať lepšie príležitosti a pracovné podmienky pre účasť starších pracovníkov na trhu práce a bojovať proti sociálnemu vylúčeniu.Hlavným zámerom je podporovať aktívne starnutie v oblasti zamestnanosti vytvorením lepších príležitostí pre zapojenie starších pracovníkov a podporovať aktívne starnutie v spoločnosti, a to bojom proti sociálnemu vylúčeniu prostredníctvom dobrovoľnej práce, zdravého starnutia a samostatného života.V dôsledku toho má návrh rozhodnutia svoj právny základ v článku 153 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.Návrh rozhodnutia je v súlade so zásadou subsidiarity, ako je uvedené článku 5 Zmluvy o Európskej únii. Vzhľadom na potrebu medzinárodnej výmeny informácií a šírenia osvedčených postupov v celej EÚ nie je možné ciele navrhovaného európskeho roka úplne dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu navrhovaných opatrení môžu byť lepšie dosiahnuté na úrovni EÚ.4. VPLYV NA ROZPOČETRealizácia európskeho roka nevyžaduje žiadne dodatočné finančné prostriedky. Ročné alebo viacročné nastavenie priorít podľa rozpočtových línií a programov generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť a iných súvisiacich programov poskytuje dostatočný priestor pre finančnú rezervu na realizáciu európskeho roka v obdobnom rozsahu, aký mali predchádzajúce európske roky. Administratívne prostriedky je možné tiež čerpať z existujúcich administratívnych rozpočtov.2010/0242 (COD)NávrhROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo Európskom roku aktívneho starnutia (2012)(Text s významom pre EHP)EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 153 ods. 2,so zreteľom na návrh Európskej komisie,po postúpení návrhu legislatívneho aktu parlamentom jednotlivých štátov,so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2],so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3],konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,keďže:1.  EÚ podľa článku 147 zmluvy prispieva k vysokej úrovni zamestnanosti podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi, podporou a podľa potreby aj doplňovaním ich opatrení v tejto oblasti.2.  EÚ podľa článku 153 ods. 1 zmluvy podporuje a dopĺňa činnosti členských štátov v oblastiach pracovných podmienok, integrácie osôb vylúčených z trhu práce a boja proti vylučovaniu osôb zo spoločnosti.3.  EÚ podľa článku 25 Charty základných práv Európskej únie uznáva a rešpektuje právo starých ľudí na dôstojný a nezávislý život a na účasť na spoločenskom a kultúrnom živote.4.  Potrebu riešiť vplyv starnutia obyvateľstva na európske sociálne modely uznala Európska rada na niekoľkých svojich po sebe nasledujúcich zasadnutiach. Hlavná odpoveď na tieto náhle zmeny vo vekovej štruktúre spočíva v podpore aktívneho starnutia a zaistení toho, aby generácie baby-boomu, ktoré sú celkove zdravšie a vzdelanejšie ako iné ročníky pred nimi, mali dobré podmienky pre zamestnanosť a aktívne zapojenie do spoločnosti.5.  Vzhľadom na rastúci podiel starších ľudí v Európe je dnes viac než kedykoľvek predtým dôležité podporovať zdravé starnutie. Zdravé starnutie môže prispievať k zvýšenej účasti starších osôb na trhu práce, môže im umožniť byť v spoločnosti dlhšie aktívni, môže zlepšiť individuálnu kvalitu ich života a obmedziť tlak na systémy zdravotnej a sociálnej starostlivosti.6.  Komisia prezentovala svoj názor na demografické výzvy, ktorým EÚ čelí, a na možnosti ich riešenia vo svojich oznámeniach „Demografická budúcnosť Európy – pretvorme výzvu na príležitosť“ z 12. októbra 2006 a „Riešenie vplyvu starnutia obyvateľstva v EÚ“ z 21. apríla 2009.7.  Dňa 22. februára 2007 prijala Rada uznesenie „Príležitosti a výzvy demografickej zmeny v Európe: prínos starších osôb k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju“, v ktorom zdôraznila potrebu zvýšiť možnosti aktívneho zapojenia starších ľudí, nové ekonomické príležitosti („strieborná ekonomika“) vzniknuté v dôsledku rastúceho dopytu starších ľudí po určitých druhoch tovaru a služieb, ako i význam kladného postoja verejnosti voči starším ľuďom.8.  Dňa 8. júna 2009 prijala Rada závery nazvané „Rovnaké príležitosti pre ženy a mužov: aktívne a dôstojné starnutie“, kde uznáva, že staršie ženy a muži v celej EÚ čelia v snahe o aktívny a dôstojný život vážnym problémom, a navrhuje členským štátom a Komisii prijať celý rad opatrení.9.  Dňa 20. novembra 2009 prijala Rada závery nazvané „Zdravé a dôstojné starnutie“, kde okrem iného vyzvala Komisiu, aby „pripravila informačné aktivity na podporu aktívneho starnutia, vrátane prípadného vyhlásenia roku 2012 Európskym rokom aktívneho starnutia a medzigeneračnej solidarity“.10.  Vo svojom oznámení „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ Komisia zdôraznila, ako je pre sociálnu súdržnosť a vyššiu produktivitu dôležité, aby Európska komisia podporovala zdravé a aktívne starnutie populácie. Navrhla kľúčovú iniciatívu „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“, podľa ktorého by členské štáty mali predovšetkým podporovať politiku aktívneho starnutia, a kľúčovú iniciatívu „Európska platforma na boj proti chudobe“. Splnenie cieľov tejto politiky vyžaduje zapojenie všetkých úrovní vlády i rôznych mimovládnych subjektov; na úrovni EÚ je možné tieto ciele podporovať činnosťami súvisiacimi s európskym rokom, ktoré sú zamerané na zvyšovanie povedomia a posilnenie výmeny osvedčených postupov. Vnútroštátni koordinátori by mali dbať na to, aby vnútroštátne opatrenia boli koordinované a v súlade s celkovými cieľmi európskeho roka. Tiež sa plánuje účasť ďalších inštitúcií a zúčastnených strán.11.  Dňa 7. júna 2010 prijala Rada závery pod názvom „Aktívne starnutie“, v ktorých vyzvala Komisiu, aby „pokračovala v príprave Európskeho roka aktívneho starnutia v roku 2012, počas ktorého je možné vyzdvihnúť výhody aktívneho starnutia a jeho prínosy medzigeneračnej solidarite a zverejniť sľubné iniciatívy na podporu aktívneho starnutia na všetkých úrovniach“.12.  Vo svojom návrhu rozhodnutia Rady pod názvom „Usmernenia politík zamestnanosti členských štátov“ z 27. apríla 2010, ktoré v usmerneniach 7 a 8 vyzýva členské štáty k väčšiemu zapojeniu do trhu práce prostredníctvom politík na podporu aktívneho starnutia, Komisia navrhla zvýšiť mieru zamestnanosti starších pracovníkov prostredníctvom inovácie v organizácii práce a zamestnateľnosť týchto pracovníkov zvyšovaním kvalifikácie a účasti na systémoch celoživotného vzdelávania. Usmernenie 10 zdôrazňuje potrebu posilniť systémy sociálnej ochrany, celoživotné vzdelávanie a politiky aktívnej inklúzie s cieľom vytvoriť príležitosti v rôznych štádiách ľudského života a poskytnúť ľuďom ochranu proti riziku sociálneho vylúčenia.13.  Vo svojom oznámení „Digitálny program pre Európu“, prvej kľúčovej iniciatíve stratégie EÚ do roku 2020 prijatej 19. mája 2010, Komisia zdôraznila význam informačných a komunikačných technológií (IKT) pre dôstojnú starobu a navrhla predovšetkým posilnenie spoločného programu bývania s podporou okolia (Ambient Assisted Living – AAL). V Digitálnom programe pre Európu bolo tiež odporučené prijať spoločné opatrenia za účelom zvýšenia schopnosti práce s digitálnymi technológiami všetkých Európanov vrátane starších osôb – skupiny, ktorá má výrazne zastúpenie medzi 150 miliónmi občanov (okolo 30 % z celkového počtu obyvateľov), ktorí internet nikdy nepoužili.14.  Komisia realizuje Európsky akčný plán pre oblasť zdravotného postihnutia, ktorý obsahuje príslušné opatrenia týkajúce sa starších osôb s ohľadom na vzájomný vzťah medzi zdravotným postihnutím a starnutím. V nadväznosti na koncepciu „Dizajn pre všetkých“ sú dôležité najmä opatrenia zamerané na prístupnosť. Okrem toho EÚ a všetky členské štáty podpísali Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý obsahuje príslušné ustanovenia pre staršie osoby.15.  Na aktívne starnutie sa zameriava niekoľko programov EÚ, ako je Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja, program PROGRESS, program celoživotného vzdelávania, program v oblasti verejného zdravia, špecifické programy v oblasti informačných a komunikačných technológií a v oblasti sociálno-ekonomických a humanitných vied v Siedmom rámcovom programe pre výskum a vývoj, akčný plán „Dôstojné starnutie v informačnej spoločnosti“, spoločný program výskumu a vývoja v oblasti bývania s podporou okolia (AAL), program pre konkurencieschopnosť a inovácie, ktorý zahŕňa pilotné projekty na zavádzanie informačných a komunikačných technológií pre dôstojné starnutie a akčný plán mestskej mobility. Spolufinancovanie činností európskeho roka zo strany EÚ bude v súlade s prioritami a pravidlami, ktoré sa na ročnom alebo viacročnom základe vzťahujú na existujúce programy a autonómne rozpočtové línie v oblastiach zamestnanosti, sociálnych vecí a rovnakých príležitostí. Tam, kde je to vhodné, by mohli európsky rok podporiť i programy a opatrenia v iných oblastiach, ako sú vzdelanie a kultúra, zdravie, výskum, informačná spoločnosť, regionálny politika a dopravná politika.16.  Ciele navrhovaného Európskeho roka aktívneho starnutia nie je možné v plnej miere dosiahnuť na úrovni členských štátov v dôsledku potreby nadnárodnej výmeny informácií a šírenia osvedčených postupov v celej Únii, a preto ich možno z hľadiska rozsahu navrhovaného opatrenia lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 Zmluvy o EÚ neprekračuje toto rozhodnutie rámec nevyhnutný na dosiahnutie uvedených cieľov.PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1 PredmetRok 2012 sa vyhlasuje za Európsky rok aktívneho starnutia (ďalej len „európsky rok“).Článok 2CieleCelkovým cieľom európskeho roka je podnecovať a podporovať úsilie členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti zamerané na podporu aktívneho starnutia a vynaložiť väčšie úsilie pre mobilizáciu potenciálu rýchle rastúceho počtu obyvateľov nad 55 rokov tak, aby bola zachovaná solidarita medzi generáciami. Aktívne starnutie znamená vytvorenie lepších príležitostí a pracovných podmienok pre starších pracovníkov tak, aby mohli zohrávať svoju úlohu na trhu práce, boj proti sociálnemu vylúčeniu posilnením aktívneho zapojenia do spoločnosti a podporu zdravého starnutia. S ohľadom na uvedené má európsky rok tieto ciele:17.  zvyšovať všeobecné povedomie o význame aktívneho starnutia s cieľom vyzdvihnúť užitočnosť starších osôb pre spoločnosť a hospodárstvo, podporovať aktívne starnutie a viac sa snažiť o mobilizáciu potenciálu starších osôb,18.  podnecovať diskusiu a rozvíjať vzájomnú výmenu skúseností medzi členskými štátmi a zúčastnenými stranami na všetkých úrovniach s cieľom podporovať politiku aktívneho starnutia, stanoviť a šíriť osvedčené postupy a podporovať spoluprácu a súčinnosť,19.  ponúknuť rámec pre záväzky a konkrétne opatrenia, ktoré umožnia členským štátom a zúčastneným stranám na všetkých úrovniach, aby prostredníctvom konkrétnych činností vypracovali príslušné politiky a zaviazali sa ku konkrétnym cieľom týkajúcim sa aktívneho starnutia.Článok 3Obsah opatrení20.  Medzi opatrenia, ktoré sa majú prijať na dosiahnutie cieľov stanovených v článku 2, patria tieto činnosti na úrovni EÚ, vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni:21.  konferencie, podujatia a iniciatívy na podporu diskusie, zvyšovania povedomia a vytvárania konkrétnych záväzkov,22.  informačné, propagačné a vzdelávacie kampane,23.  výmena informácií, skúseností a osvedčených postupov,24.  výskum a prieskumy na úrovni EÚ alebo na vnútroštátnej úrovni a šírenie výsledkov.25.  Komisia alebo členské štáty môžu označiť ďalšie činnosti ako prínosné pre ciele európskeho roka a umožniť, aby bol názov európskeho roka využitý na propagáciu týchto činností, pokiaľ prispejú k cieľom stanoveným v článku 2.26.  Komisia a členské štáty zohľadnia pri realizácii európskeho roka rodovú rovnosť.Článok 4Koordinácia s členskými štátmiKaždý členský štát určí vnútroštátneho koordinátora, ktorý bude zodpovedný za organizáciu účasti tohto štátu na európskom roku. Vnútroštátni koordinátori by mali dbať tiež na to, aby vnútroštátne aktivity boli správne koordinované.Článok 5Koordinácia na úrovni EÚKomisia zvoláva zasadnutia vnútroštátnych koordinátorov za účelom koordinácie na úrovni EÚ a za účelom výmeny informácií vrátane informácií o prijatých záväzkoch a ich realizácii v členských štátoch.Koordinácia na úrovni EÚ je tiež v pôsobnosti existujúcich politických výborov a poradných skupín.Komisia tiež zvoláva zasadnutia zástupcov európskych organizácií alebo subjektov pôsobiacich v oblasti aktívneho starnutia, aby jej pomáhali s organizáciou priebehu európskeho roka.Na činnostiach európskeho roka sa podieľajú Európsky parlament, členské štáty, Európsky hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov.Článok 6Súlad a komplementárnosťKomisia spolu s členskými štátmi zabezpečí, aby boli opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí v súlade s ostatnými programami a iniciatívami EÚ, ako aj vnútroštátnymi a regionálnymi programami a iniciatívami, ktoré pomáhajú dosahovať ciele európskeho roka.Článok 7HodnotenieDo 30. júna 2014 Komisia predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o implementácii, výsledkoch a celkovom hodnotení iniciatív stanovených v tomto rozhodnutí.Článok 8Nadobudnutie účinnostiToto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Článok 9Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V …,Za Európsky parlament Za Radupredseda predseda [1] Druhá európska správa o demografii: Uspokojovanie sociálnych potrieb v starnúcej spoločnosti. SEK(2008) 2911http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=502&newsId=419&furtherNews=yes.[2] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[3] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 4. 2017
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o podpise, v mene Európskej únie a jej členských štátov, a predbežnom vykonávaní Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               Pripojený návrh predstavuje právny nástroj na podpísanie a predbežné vykonávanie Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej. Cieľom tohto protokolu je zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej Únii (ďalej len „protokol“).

               Podľa Aktu o pristúpení sa Chorvátsko zaväzuje pristúpiť k medzinárodným dohodám, ktoré podpísala alebo uzavrela Európska únia a jej členské štáty, prostredníctvom protokolu k uvedeným dohodám.

               Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), bola podpísaná 21. júna 1996 a nadobudla platnosť 1. júla 1999.

               Komisia bola rozhodnutím Rady zo 14. septembra 2012
                  1
                poverená začať rokovania s dotknutými tretími krajinami s cieľom uzatvoriť príslušné protokoly. Rokovania s Uzbeckou republikou boli úspešne ukončené výmenou verbálnych nót.

               Navrhovaným protokolom sa Chorvátska republika stáva zmluvnou stranou dohody a EÚ sa zaväzuje k zabezpečeniu autentického znenia dohody v chorvátskom jazyku.

               Komisia pokladá výsledky rokovaní za uspokojivé a žiada Radu, aby v mene Európskej únie a jej členských štátov povolila podpísanie protokolu.

               2017/0082 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o podpise, v mene Európskej únie a jej členských štátov, a predbežnom vykonávaní Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 207 a 209 v spojení s jej článkom 218 ods. 5,

               so zreteľom na Akt o pristúpení Chorvátskej republiky, a najmä na jeho článok 6 ods. 2,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)V súlade s článkom 6 ods. 2 Aktu o pristúpení Chorvátska, pristúpenie Chorvátska k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“)
                  2
               , sa má schváliť prostredníctvom protokolu k uvedenej dohode. V súlade s článkom 6 ods. 2 aktu o pristúpení sa má na takéto pristúpenie uplatňovať zjednodušený postup, podľa ktorého má protokol uzavrieť Rada konajúca jednomyseľne v mene členských štátov a dotknuté tretie krajiny.

               (2)Dňa 14. septembra 2012 Rada poverila Komisiu, aby začala rokovania s Uzbekistanom s cieľom upraviť dohodu
                  3
               . Rokovania boli úspešne ukončené výmenou verbálnych nót.

               (3)Preto by sa mal v mene Únie a jej členských štátov podpísať protokol s výhradou jeho uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               (4)Protokol by sa mal predbežne vykonávať od dátumu pristúpenia Chorvátska k Únii, aby sa zabezpečilo jeho účinné uplatňovanie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Únie a jej členských štátov schvaľuje podpis Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, na účely zohľadnenia pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii s výhradou jeho uzavretia.

               Text protokolu je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Generálny sekretariát Rady vydá pre osobu(-y), ktorú(-é) označí vyjednávač protokolu, plnú moc na podpísanie protokolu, s výhradou jeho uzatvorenia.

               Článok 3

               Protokol sa predbežne vykonáva od 1. júla 2013 v súlade s jeho článkom 4 ods. 3 až do nadobudnutia jeho platnosti.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Rozhodnutie Rady a Komisie 1999/593/ES, ESUO, Euratom z 31. mája 1999 o uzatvorení Dohody o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na druhej strane (Ú. v. ES L 229, 31.8.1999, s. 1).

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania týkajúce sa úpravy dohôd podpísaných alebo uzavretých medzi Európskou úniou alebo Európskou úniou a jej členskými štátmi s jednou alebo viacerými tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami so zreteľom na pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii (dokument Rady č. 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli24. 4. 2017
            COM(2017) 186 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o podpise, v mene Európskej únie a jej členských štátov, a predbežnom vykonávaní Protokolu k Dohode o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii

               PROTOKOL
                  K DOHODE O PARTNERSTVE A SPOLUPRÁCI, KTOROU SA ZAKLADÁ PARTNERSTVO MEDZI EURÓPSKYMI SPOLOČENSTVAMI A ICH
                  ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA JEDNEJ STRANE A UZBECKOU REPUBLIKOU
                  NA STRANE DRUHEJ NA ÚČELY ZOHĽADNENIA PRISTÚPENIA

               CHORVÁTSKEJ REPUBLIKY

               K EURÓPSKEJ ÚNII

               BELGICKÉ KRÁĽOVSTVO,

               BULHARSKÁ REPUBLIKA,

               ČESKÁ REPUBLIKA,

               DÁNSKE KRÁĽOVSTVO,

               SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO,

               ESTÓNSKA REPUBLIKA,

               ÍRSKO,

               HELÉNSKA REPUBLIKA,

               ŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO,

               FRANCÚZSKA REPUBLIKA,

               CHORVÁTSKA REPUBLIKA,

               TALIANSKA REPUBLIKA,

               CYPERSKÁ REPUBLIKA,

               LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,

               LITOVSKÁ REPUBLIKA,

               LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO,

               MAĎARSKO,

               MALTSKÁ REPUBLIKA,

               HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO,

               RAKÚSKA REPUBLIKA,

               POĽSKÁ REPUBLIKA,

               PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,

               RUMUNSKO,

               SLOVINSKÁ REPUBLIKA,

               SLOVENSKÁ REPUBLIKA,

               FÍNSKA REPUBLIKA,

               ŠVÉDSKE KRÁĽOVSTVO,

               SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA

               zmluvné strany Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (ďalej len „členské štáty“),

               EURÓPSKA ÚNIA (ďalej len „Únia“) a

               EURÓPSKE SPOLOČENSTVO PRE ATÓMOVÚ ENERGIU

                  na jednej strane

               a

               UZBECKÁ REPUBLIKA

                  na strane druhej

               (ďalej spolu len „zmluvné strany“),

               KEĎŽE Dohoda o partnerstve a spolupráci, ktorou sa zakladá partnerstvo medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), bola podpísaná vo Florencii 21. júna 1996,

               KEĎŽE Zmluva o pristúpení Chorvátskej republiky k Európskej únii bola podpísaná v Bruseli 9. decembra 2011,

               KEĎŽE podľa článku 6 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky a o úpravách Zmluvy o Európskej únii, Zmluvy o fungovaní Európskej únie a Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu sa má pristúpenie Chorvátskej republiky k dohode dohodnúť uzavretím protokolu k dohode,

               SO ZRETEĽOM NA pristúpenie Chorvátskej republiky k Európskej únii 1. júla 2013,

               SA DOHODLI takto:

               ČLÁNOK 1

               Chorvátska republika týmto pristupuje ako zmluvná strana k Dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a jej členskými štátmi na jednej strane a Uzbeckou republikou na strane druhej, ktorá bola podpísaná vo Florencii 21. júna 1996. Chorvátska republika rovnakým spôsobom ako ostatné členské štáty Únie prijíma a berie na vedomie znenia dohody, a spoločných vyhlásení, vyhlásení a výmeny listov pripojené k záverečnému aktu a podpísané v ten istý deň, ako aj protokoly podpísané v rokoch 2004, 2008 a 2011, ktoré tvoria neoddeliteľnú súčasť dohody.

               ČLÁNOK 2

               V primeranom čase od parafovania tohto protokolu Únia oznámi svojim členským štátom a Uzbeckej republike znenie dohody v chorvátskom jazyku. S výhradou nadobudnutia platnosti tohto protokolu sa jazykové znenie uvedené v prvej vete tohto článku stáva autentickým za rovnakých podmienok ako anglické, bulharské, české, dánske, estónske, fínske, francúzske, grécke, holandské, litovské, lotyšské, maďarské, maltské, nemecké, poľské, portugalské, rumunské, slovenské, slovinské, španielske, švédske, talianske a uzbecké znenie dohody.

               ČLÁNOK 3

               Tento protokol je neoddeliteľnou súčasťou dohody.

               ČLÁNOK 4

               1.
                     Zmluvné strany schvália tento protokol v súlade so svojimi postupmi. Zmluvné strany si oznámia ukončenie postupov potrebných na tento účel. Schvaľovacia listina sa uloží na Generálnom sekretariáte Rady Európskej únie.

               2.
                     Tento protokol nadobúda platnosť prvým dňom mesiaca nasledujúceho po uložení poslednej schvaľovacej listiny.

               3.
                     Až do nadobudnutia jeho platnosti sa tento protokol vykonáva predbežne s účinnosťou od 1. júla 2013.

               ČLÁNOK 5

               Tento protokol je vypracovaný v dvoch pôvodných vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, chorvátskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom, talianskom jazyku a uzbeckom jazyku, pričom všetky tieto znenia sú rovnako autentické.

               NA DÔKAZ TOHO podpísaní splnomocnení zástupcovia, náležite na tento účel oprávnení,

               podpísali tento protokol.

               V … dňa … roku ...

               ZA EURÓPSKU ÚNIU, EURÓPSKE SPOLOČENSTVO PRE ATÓMOVÚ ENERGIU A ČLENSKÉ ŠTÁTY

               ZA UZBECKÚ REPUBLIKU