               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 7. 2018
            COM(2018) 517 final
            2018/0274(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o podpise dohody, v mene Európskej únie, vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou v súvislosti s konaním WTO týkajúcim sa riešenia sporu DS492 – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               V nadväznosti na správu panelu WTO prijatú 19. apríla 2017 v rámci konania WTO týkajúceho sa riešenia sporu DS492 Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa, ktorý iniciovala Čínska ľudová republika proti Európskej únii, bolo potrebné, aby sa EÚ riadila výslednými zisteniami. Panel predovšetkým zistil, že pri prideľovaní množstiev v rámci colných kvót dodávateľským krajinám podľa pravidiel WTO mala EÚ ako „osobitný faktor“ zohľadniť zvýšenú schopnosť Číny vyvážať výrobky z hydiny do EÚ po uvoľnení sanitárnych opatrení v júli 2008. Primeraná lehota na vykonanie uvedenej správy podľa pravidiel WTO začala plynúť od 19. apríla 2017.

               Dňa 12. marca 2018 poverila Rada Komisiu začať s Čínou rokovania o obojstranne prijateľnom riešení. S Radou (Výborom pre obchodnú politiku) sa viedli pravidelné konzultácie o obsahu rokovaní a ich napredovaní. Výsledkom rokovaní s Čínou je návrh dohody vo forme výmeny listov, ktorá bola parafovaná 18. júna 2018 v Ženeve (ďalej len „dohoda“). Dohoda by mala rešpektovať práva iných dodávateľov, ktoré boli dohodnuté v kontexte predchádzajúcich rokovaní o článku XXVIII dohody GATT. Komisia musí okrem toho stanoviť transparentné a primerané spravovanie colných kvót.

               Thajsko uviedlo, že súhlasí s pridelením colných kvót pre Čínu stanovených podľa dohody, a očakávame, že čoskoro (a v každom prípade pred podpisom tejto dohody) dostaneme písomné potvrdenie.

               Európska komisia preto navrhuje Rade, aby podpis dohody s výhradou jej neskoršieho uzavretia schválila.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Neuplatňuje sa – opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Neuplatňuje sa – opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) v spojení s článkom 218 ods. 5 ZFEÚ, ktorý sa týka podpisu medzinárodných dohôd.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Tento návrh patrí do výlučnej právomoci Únie podľa článku 3 ods. 1 písm. e) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje.

               •Proporcionalita

               Opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               •Výber nástroja

               Na základe článku 218 ods. 5 ZFEÚ sa vyžaduje rozhodnutie Rady poverujúce na podpis dohody.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX-POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Neuplatňuje sa – opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Uverejnenie plánu, pravidelné konzultácie so zástupcami priemyslu, zúčastnenými stranami a členskými štátmi. V spätnej väzbe od Európskeho združenia pre hydinu, vajcia a divé vtáctvo – EPEGA (European Poultry, Egg and Game Association) získanej v januári 2018 po zverejnení plánu konzultácií je vyjadrená jasná podpora otvoreniu týchto dodatočných kvót.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Neuplatňuje sa – opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               •Posúdenie vplyvu

               Neuplatňuje sa – opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Neuplatňuje sa – opatrenie sa prijíma v rámci vykonávania správy panelu WTO ako povinnosti Únie podľa Dohody o založení WTO.

               •Základné práva

               Neuplatňuje sa.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Pozri finančný výkaz.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Komisia navrhuje Rade, aby bola dohoda vo forme výmeny listov s Čínou v mene Únie podpísaná. Zároveň sa Rade predkladá aj samostatný návrh na uzavretie dohody o obojstranne prijateľnom riešení.

               Výsledky dohody možno zhrnúť takto:

               Európska únia otvorí tieto colné kvóty:

               –colnú kvótu vo výške 6 060 ton v colnej položke 1602.3929 (s pridelením osobitnej kvóty vo výške 6 000 ton pre Čínu a 60 ton pre všetky ostatné krajiny) s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 10,9 %

               –colnú kvótu vo výške 660 ton v colnej položke 1602.3985 (s pridelením osobitnej kvóty vo výške 600 ton pre Čínu a 60 ton pre všetky ostatné krajiny) s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 10,9 %

               –Colnú kvótu erga omnes vo výške 5 000 ton v colnej položke 1602.3219 s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 8 %

               Komisia prijme podľa článku 187 písm. a) nariadenia o jednotnej spoločnej organizácii trhov [nariadenie (ES) č. 1308/2013] vykonávacie nariadenia na rozšírenie a spravovanie predmetných kvót.

               Tieto vykonávacie opatrenia sa pripravujú zároveň s týmto návrhom.

               Po otvorení kvót EÚ a Čína oznámia dohodu orgánu WTO na urovnávanie sporov ako obojstranne prijateľné riešenie v súvislosti so sporom DS492.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

               Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Neuplatňuje sa.

               2018/0274 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o podpise dohody, v mene Európskej únie, vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou v súvislosti s konaním WTO týkajúcim sa riešenia sporu DS492 – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 5,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dňa 12. marca 2018 poverila Rada Komisiu začať s Čínou rokovania o obojstranne prijateľnom riešení v rámci konania WTO týkajúceho sa riešenia sporu DS492 Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa.

               (2)Uvedené rokovania sa ukončili a 18. júna 2018 bola parafovaná dohoda vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínou.

               (3)Dohoda by sa preto mala podpísať v mene Únie s výhradou jej uzavretia k neskoršiemu dátumu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Únie schvaľuje podpis dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínou s výhradou uzavretia uvedenej dohody
                  1
               .

               Text dohody, ktorá sa má podpísať, je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Týmto sa predseda Rady poveruje určiť osobu(-y) splnomocnenú(-é) podpísať dohodu v mene Únie.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

                        Príloha

                        FINANČNÝ VÝKAZ

                        FinancSt/18/2693978

                        CMaj

                        6.146.2018.1

                        agri.ddg1.a.2(2018)2626366

                        DÁTUM: 7. mája 2018

                        1.

                        ROZPOČTOVÝ RIADOK:

                        Kapitola 12 – Clá a ostatné poplatky

                        ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY:

                        22 844 mil. EUR

                        2.

                        NÁZOV: Návrh ROZHODNUTIA RADY o podpise dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou v mene Európskej únie v súvislosti s konaním WTO týkajúcim sa riešenia sporu DS492 – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa

                        3.

                        PRÁVNY ZÁKLAD: Zmluva o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 5

                        4.

                        CIELE: Schválenie podpisu dohody o otvorení colných kvót na určité výrobky z hydinového mäsa s pridelením osobitných množstiev pre Čínu a množstiev pre všetky ostatné krajiny v nadväznosti na konanie WTO týkajúce sa riešenia sporu DS492

                        5.

                        FINANČNÉ DÔSLEDKY

                        SÚČASNÉ ROZPOČTOVÉ OBDOBIE
                        2018
                        (mil. EUR)

                        ROZPOČTOVÝROK

                        2019

                        (mil. EUR)

                        NASLEDUJÚCE ROZPOČTOVÉ ROKY

                        2020 a nasledujúce roky

                        (mil. EUR)

                        5.0

                        VÝDAVKY

                        –
                              Z ROZPOČTU EÚ
                        (NÁHRADY/INTERVENCIE)

                        –
                              VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV

                        –
                              INÉ

                        Neuplatňuje sa.

                        –

                        –

                        5.1

                        PRÍJMY

                        –
                              VLASTNÉ ZDROJE EÚ
                        (POPLATKY/CLÁ)

                        –
                              VNÚTROŠTÁTNE

                        Neuplatňuje sa.

                        –

                        –

                        5.2

                        SPÔSOB VÝPOČTU:

                        6.0

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNEJ KAPITOLY BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO NIE

                        6.1

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO NIE

                        6.2

                        BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET?

                        ÁNO NIE

                        6.3

                        BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV?

                        ÁNO NIE

                        POZNÁMKY: Finančný vplyv otvorenia colných kvót sa posudzuje vo finančnom výkaze pripojenom k návrhu Komisie, ktorý sa týka rozhodnutia Rady o uzavretí dohody medzi Úniou a Čínskou ľudovou republikou.

                     (1)

                        Text dohody sa uverejní spolu s rozhodnutím o uzavretí dohody.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli5. 7. 2018
            COM(2018) 517 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o podpise dohody, v mene Európskej únie, vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou v súvislosti s konaním WTO týkajúcim sa riešenia sporu DS492 – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa

               PRÍLOHA

               DOHODA VO FORME VÝMENY LISTOV

               Medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou v súvislosti s konaním DS492 Európska únia – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa

               A. List Európskej únie

               Vážená pani/vážený pán,

               mám tú česť obrátiť sa na Vás vo veci vyššie uvedeného sporu, ktorým sa zaoberá WTO, a výsledkov našich rokovaní o obojstranne prijateľnom riešení.

               Európska únia otvorí tieto colné kvóty
                  1
               :

               colnú kvótu vo výške 6 060 ton v colnej položke 1602.3929 (s pridelením osobitnej kvóty vo výške 6 000 ton pre Čínu a 60 ton pre všetky ostatné krajiny) s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 10,9 %,

               colnú kvótu vo výške 660 ton v colnej položke 1602.3985 (s pridelením osobitnej kvóty vo výške 600 ton pre Čínu a 60 ton pre všetky ostatné krajiny) s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 10,9 %,

               Colnú kvótu erga omnes vo výške 5 000 ton v colnej položke 1602.3219 s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 8 %.

               Európska únia a Čína si navzájom oznámia ukončenie svojich interných postupov potrebných na nadobudnutie platnosti tejto dohody. Dohoda nadobúda platnosť 14 dní po dátume prijatia posledného oznámenia. Európska únia otvorí uvedené colné kvóty odo dňa nadobudnutia platnosti tejto dohody.

               Po otvorení colných kvót Európska únia a Čína oznámia dohodu orgánu WTO na urovnávanie sporov ako obojstranne prijateľné riešenie v súlade s článkom 3 bodom 6 Dohovoru o urovnávaní sporov v súvislosti s konaním DS492 Európska únia – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa. Na základe toho Čína potvrdzuje, že v súvislosti s konaním DS492 nepožiada o začatie postupov podľa článku 21 bodu 5 Dohovoru o urovnávaní sporov, ani nepodá žiadosť o pozastavenie koncesií alebo iných záväzkov podľa článku 22 bodu 6, ak bude Európska únia dodržiavať všetky svoje záväzky podľa tejto dohody.

               Bol by som Vám zaviazaný, ak by ste mohli potvrdiť, že Vaša vláda súhlasí s vyššie uvedeným znením.

               Mám tú česť navrhnúť, aby v prípade, že vyššie uvedený obsah listu bude pre Vašu vládu prijateľný, tvoril tento list spolu s Vaším potvrdením Dohodu vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Čínskou ľudovou republikou.

               Vážená pani/vážený pán, prijmite, prosím, prejav mojej najhlbšej úcty.

               Cc. Thajsko

               V mene Európskej únie

               B. List Čínskej ľudovej republiky

               Vážená pani/vážený pán,

               mám tú česť potvrdiť prijatie Vášho listu s dnešným dátumom tohto znenia:

               „Mám tú česť obrátiť sa na Vás vo veci vyššie uvedeného sporu, ktorým sa zaoberá WTO, a výsledkov našich rokovaní o obojstranne prijateľnom riešení.

               Európska únia otvorí tieto colné kvóty
                  2
               :

               colnú kvótu vo výške 6 060 ton v colnej položke 1602.3929 (s pridelením osobitnej kvóty vo výške 6 000 ton pre Čínu a 60 ton pre všetky ostatné krajiny) s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 10,9 %,

               colnú kvótu vo výške 660 ton v colnej položke 1602.3985 (s pridelením osobitnej kvóty vo výške 600 ton pre Čínu a 60 ton pre všetky ostatné krajiny) s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 10,9 %,

               Colnú kvótu erga omnes vo výške 5 000 ton v colnej položke 1602.3219 s colnou sadzbou v rámci kvóty vo výške 8 %.

               Európska únia a Čína si navzájom oznámia ukončenie svojich interných postupov potrebných na nadobudnutie platnosti tejto dohody. Dohoda nadobúda platnosť 14 dní po dátume prijatia posledného oznámenia. Európska únia otvorí uvedené colné kvóty odo dňa nadobudnutia platnosti tejto dohody.

               Po otvorení colných kvót Európska únia a Čína informujú orgán WTO na urovnávanie sporov o tejto dohode, ktorá slúži ako obojstranne prijateľné riešenie v súlade s článkom 3 bodom 6 Dohovoru o urovnávaní sporov v súvislosti s konaním DS492 Európska únia – Opatrenia s vplyvom na colné koncesie na určité výrobky z hydinového mäsa. Na základe toho Čína potvrdzuje, že v súvislosti s konaním DS492 nepožiada o začatie postupov podľa článku 21 bodu 5 Dohovoru o urovnávaní sporov, ani nepodá žiadosť o pozastavenie koncesií alebo iných záväzkov podľa článku 22 bodu 6, ak bude Európska únia dodržiavať všetky svoje záväzky podľa tejto dohody.“

               Mám tú česť týmto vyjadriť súhlas svojej vlády s uvedeným listom.

               V mene Čínskej ľudovej republiky

                     (1)

                        Thajsko súhlasí s pridelením prvých dvoch colných kvót pre Čínu.

                     (2)

                        Thajsko súhlasí s pridelením prvých dvoch colných kvót pre Čínu.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 7. 2018
            COM(2018) 350 final
            2018/0214(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu z roku 1958 je zmluva, ktorú spravuje Svetová organizácia duševného vlastníctva (WIPO). Je otvorená pre zmluvné strany Parížskeho dohovoru na ochranu priemyslového vlastníctva. Jej zmluvné strany sú povinné na svojich územiach chrániť označenia pôvodu výrobkov iných zmluvných strán, ktoré sú ako také uznané a chránené v krajine pôvodu a zapísané na medzinárodnom úrade WIPO, pokiaľ tieto strany do jedného roka od podania žiadosti o zápis neoznámia, že takúto ochranu nie sú schopné zabezpečiť.

               Zmluvnými stranami Lisabonskej dohody je sedem členských štátov: Bulharsko (od roku 1975), Česká republika (od roku 1993), Slovensko (od roku 1993), Francúzsko (od roku 1966), Maďarsko (od roku 1967), Taliansko (od roku 1968) a Portugalsko (od roku 1966). Tri členské štáty Únie dohodu podpísali, ale neratifikovali (Grécko, Rumunsko a Španielsko). Samotná Únia nie je zmluvnou stranou, keďže v Lisabonskej dohode sa stanovuje len členstvo štátov.

               Lisabonská dohoda bola revidovaná od roku 2009 do roku 2015 s cieľom i) zlepšiť jej súčasný rámec, ii) začleniť ustanovenia, v ktorých sa uvádza, že Lisabonský systém sa uplatňuje aj v súvislosti so zemepisnými označeniami, a ii) začleniť možnosť pristúpenia medzivládnych organizácií, ako je EÚ.

               Rada prijala 7. mája 2015 rozhodnutie, ktorým sa Komisia splnomocňuje na účasť na diplomatickej konferencii, ktorá sa konala v Ženeve od 11. do 21. mája 2015 a na ktorej sa 20. mája 2015 prijal Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“). So zreteľom na rozhodnutie Súdneho dvora Európskej únie z 25. októbra 2017 vo veci C-389/15 bolo toto rozhodnutie nahradené rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/416 z 5. marca 2018 o poverení začať rokovania o revidovanej lisabonskej dohode o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach.

               Ženevským aktom sa rozširuje rozsah pôsobnosti Lisabonského systému okrem označení pôvodu aj na všetky zemepisné označenia. Je zlučiteľný s Dohodou WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (TRIPS) a s príslušnými právnymi predpismi Únie o ochrane zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov, pričom umožňuje medzinárodným organizáciám (ako je Európska únia) stať sa zmluvnými stranami.

               V revidovanej dohode sa uvádzajú podmienky a postupy, ktorými môžu zmluvné strany požiadať o ochranu zapísaných označení pôvodu a zemepisných označení, a zároveň sa v nej umožňujú primerané záruky a prechodné obdobia pre určité subjekty.

               Pokiaľ ide o postupy podávania žiadostí a medzinárodný zápis, zmluvné strany môžu požadovať vyhlásenie o zámere, ktoré sa má použiť v prípade, že je to potrebné v záujme ochrany podľa ich vnútroštátneho práva [článok 5 ods. 5 Ženevského aktu a pravidlo 5 ods. 4 vykonávacieho predpisu k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu Lisabonskej dohody (ďalej len „vykonávací predpis“)]. Pokiaľ ide o informácie o prepojení medzi vlastnosťami výrobku a jeho zemepisným pôvodom, ktoré je podľa staršej verzie Lisabonskej dohody nepovinné, nebude v rámci zmluvnej strany existovať ochrana označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, ak je v nej táto požiadavka povinná a žiadosť túto požiadavku nespĺňa. V žiadostiach musí žiadateľ podľa najlepšieho vedomia uviesť, či ochrana nebola udelená pre určité prvky označenia pôvodu alebo zemepisného označenia (pravidlo 5 ods. 5).

               Registračné poplatky sa zvyšujú z 500 CHF na 1 000 CHF a zaviedol sa budúci flexibilný prístup s cieľom umožniť členom podľa potreby ďalej prispievať do rozpočtu. Na zemepisné označenie prechádzajúce zo starého do nového systému sa platí prechodný poplatok vo výške 500 CHF. Od zmluvných strán sa môže požadovať individuálny poplatok na krytie nákladov na vecné preskúmanie medzinárodného zápisu.

               V článku 9 sa stanovuje záväzok pre každú zmluvnú stranu na ochranu zapísaných označení pôvodu a zemepisných označení na svojom území v rámci vlastného právneho systému a právnej praxe, ale v súlade s podmienkami tohto aktu, s výhradou odmietnutia, vzdania sa, vyhlásenia neplatnosti alebo zrušenia, ktoré môže nadobudnúť účinnosť s ohľadom na jeho územie.

               V článku 11 sa stanovuje obsah ochrany. V článku 11 ods. 1 písm. a) sa vyžaduje, aby každá zmluvná strana poskytla právne prostriedky na zabránenie použitiu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia pre tovary rovnakého druhu, ale odlišného pôvodu a pre tovary, ktoré nie sú toho istého druhu alebo služby, ak by takéto použitie naznačovalo alebo znamenalo spojenie medzi týmito tovarmi alebo službami a príjemcami, pričom by mohlo poškodiť ich záujmy alebo poškodiť alebo zmierniť či získať nečestnú výhodu z všeobecnej známosti označenia pôvodu/zemepisného označenia. Článok 11 ods. 1 písm. b) sa okrem toho vzťahuje na akýkoľvek iný postup, ktorý by mohol zavádzať spotrebiteľov, pokiaľ ide o skutočný pôvod, provenienciu alebo povahu tovaru. V článku 11 ods. 2 sa v zásade rozširuje uplatňovanie článku 11 ods. 1 písm. a) na prípady uvedené v článku 23 ods. 1 dohody TRIPS („aj v prípadoch, keď sa skutočný pôvod výrobkov uvádza, alebo sa použije zemepisné označenie v preklade, alebo je sprevádzané výrazmi, ako sú ,druh‘, ,typ‘, ,štýl‘, ,kópia‘, alebo podobne“), avšak bez obmedzenia rozsahu pôsobnosti na vína a liehoviny.

               V článku 12 sa účinne zabezpečuje, aby sa chránené označenia následne nestali všeobecnými.

               V článku 13 ods. 1 sa výslovne stanovuje koexistencia označení pôvodu alebo zemepisných označení s predchádzajúcimi právami na ochrannú známku, a to v súlade so zisteniami poroty WTO v spore medzi EÚ a USA/Austrália (DS174/DS290), že koexistencia je založená na článku 17 dohody TRIPS. V článku 13 sa umožňuje zmluvným stranám poskytnúť obmedzené výnimky na práva vyplývajúce z ochrannej známky v tom zmysle, že takáto predchádzajúca ochranná známka za určitých okolností neoprávňuje svojho majiteľa zabrániť tomu, aby bola zapísanému označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu udelená ochrana alebo aby sa použilo v tejto zmluvnej strane.

               V oznámení o zamietnutí účinkov medzinárodného zápisu sa uvedú dôvody, na ktorých sa zamietnutie zakladá (článok 15). Zrušenie zamietnutia je možné v súlade s postupmi stanovenými vo vykonávacom predpise (pravidlo 11). Hoci sa v Ženevskom akte neuvádza výslovný odkaz na rokovania zamerané na dosiahnutie odvolania zamietnutia ochrany označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, rokovania sa môžu v každom prípade uskutočniť aj bez výslovného odkazu.

               V článku 17 (prechodné obdobie) sa stanovuje možnosť postupného ukončenia predchádzajúcich použití.

               Pokiaľ ide o dôvody na zneplatnenie zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, v príslušnom článku 19 sa neodkazuje na dôvody neplatnosti, a preto umožňuje každej zmluvnej strane uplatniť svoje vnútroštátne pravidlá v súlade s právnymi predpismi EÚ, v ktorých sa takisto neuvádza podrobný zoznam dôvodov neplatnosti.

               Ženevský akt nadobudne platnosť tri mesiace od jeho ratifikácie piatimi zmluvnými stranami (článok 29 ods. 2).

               Únia má výlučnú právomoc na uzatvorenie Ženevského aktu Lisabonskej dohody. Vyplýva to z rozsudku Súdneho dvora Európskej únie z 25. októbra 2017 vo veci C-389/15, Komisia/Rada, v ktorom sa objasnilo, že návrh revidovanej Lisabonskej dohody, t. j. Ženevský akt, je určený hlavne na uľahčenie alebo úpravu obchodovania medzi Úniou a tretími štátmi, a jednak, že je spôsobilý mať priamy a bezprostredný účinok na toto obchodovanie, v dôsledku čoho jeho vyjednávanie patrí do výlučnej právomoci, ktorú v oblasti spoločnej obchodnej politiky upravenej v článku 207 ods. 1 ZFEÚ Únii priznáva článok 3 ods. 1 ZFEÚ.

               Pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky, Únia zaviedla jednotné a úplné systémy na ochranu zemepisných označení pre vína (1970), liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny (1992). Vzhľadom na výlučnú povahu právnych predpisov Únie týkajúcich sa ochrany zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov nemajú mať členské štáty vlastné systémy ochrany, ani samy chrániť poľnohospodárske zemepisné označenia tretích členských krajín Lisabonského systému. Pokiaľ však Únia nie je zmluvnou stranou Ženevského aktu, nemôže predkladať poľnohospodárske zemepisné označenia zapísané na úrovni Únie na ochranu v rámci Lisabonského systému ani chrániť zemepisné označenia tretích členských krajín na základe tohto systému.

               V záujme toho, aby Únia riadne uplatňovala svoju výlučnú právomoc v súvislosti so Ženevským aktom Lisabonskej dohody a svoje funkcie v kontexte svojich úplných systémov ochrany poľnohospodárskych zemepisných označení, by sa EÚ mala stať zmluvnou stranou.

               Na to, aby sa Európska únia stala zmluvnou stranou Ženevského aktu, aspoň jeden z jej členských štátov musí byť zmluvnou stranou Parížskeho dohovoru, pričom Únia musí vyhlásiť, že bola v súlade so svojimi vnútornými postupmi riadne oprávnená stať sa zmluvnou stranou tohto aktu a že podľa jej ustanovujúcej zmluvy sa uplatňujú právne predpisy, podľa ktorých možno získať regionálne názvy ochrany, pokiaľ ide o zemepisné označenia. Všetky členské štáty sú zmluvnými stranami Parížskeho dohovoru. Pokiaľ ide o právne predpisy, podľa ktorých možno získať regionálne názvy ochrany so zreteľom na zemepisné označenia, Únia v súlade so svojimi ustanovujúcimi zmluvami zaviedla jednotné a úplné systémy na ochranu zemepisných označení pre vína (1970), liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny (1992).

               Týmto návrhom rozhodnutia Rady Komisia žiada o povolenie Rady na pristúpenie Európskej únie k Ženevskému aktu.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Pokiaľ ide o poľnohospodárske výrobky, EÚ zaviedla jednotné a úplné systémy na ochranu zemepisných označení pre vína (1970), liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny (1992). Prostredníctvom týchto systémov sú chránené názvy príslušných výrobkov predmetom ďalekosiahlej ochrany v celej EÚ na základe postupu jednej žiadosti. Kľúčové ustanovenia sú v súčasnosti zavedené v nariadení (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013 pre vína, v nariadení (EÚ) č. 251/2014 z 26. februára 2014 pre aromatizované vína, v nariadení (ES) č. 110/2008 z 15. januára 2008 pre destiláty a v nariadení (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 pre poľnohospodárske výrobky a potraviny.

               •Súlad s ostatnými politikami Únie

               Pristúpenie Únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody je v súlade so všeobecnou politikou EÚ zameranou na podporu a rozšírenie ochrany zemepisných označení prostredníctvom bilaterálnych, regionálnych a multilaterálnych dohôd.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Vzhľadom na predmet zmluvy by toto rozhodnutie Rady malo byť založené na článku 207 a článku 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Podľa článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) sa zásada subsidiarity neuplatňuje na oblasti výlučnej právomoci EÚ.

               •Proporcionalita

               Bez pristúpenia by Únia a jej členské štáty stále nemohli využívať výhody Ženevského aktu Lisabonskej dohody. Vzhľadom na výlučnú povahu obchodnej politiky Únie vrátane obchodných aspektov duševného vlastníctva nemajú mať členské štáty EÚ vlastné systémy ochrany zemepisného označenia, ani samy nemôžu chrániť poľnohospodárske zemepisné označenia tretích členských krajín Lisabonského systému. Samotná Únia, pokiaľ nie je zmluvnou stranou, nemôže predkladať poľnohospodárske zemepisné označenia zapísané na úrovni EÚ na ochranu v rámci Lisabonského systému ani chrániť zemepisné označenia tretích členských krajín na základe tohto systému. Na to, aby EÚ mohla riadne uplatňovať svoju výlučnú právomoc v oblasti poľnohospodárskych zemepisných označení v Lisabonskom systéme, mala by sa stať členom.

               •Výber nástroja

               Rozhodnutie Rady o uzavretí pristúpenia Únie k Ženevskému aktu je vhodným právnym nástrojom so zreteľom na článok 28 Ženevského aktu Lisabonskej dohody (Stať sa zmluvnou stranou tohto aktu).

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Neuplatňuje sa.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Plán pristúpenia EÚ k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o ochrane označení pôvodu a zemepisných označení bol zverejnený 21. decembra 2017 s termínom zaslania pripomienok zainteresovaných strán do 18. januára 2018. V stanovenej lehote bolo doručených osem pripomienok. Všetky okrem jednej boli v podstate pozitívne, pokiaľ ide o túto iniciatívu, a podporujú pristúpenie EÚ. V troch pripomienkach bol vyjadrený názor, že EÚ by mala pokročiť v diskusii o uznávaní a ochrane nepoľnohospodárskych zemepisných označení. Dve pripomienky boli proti užšiemu zoznamu, keďže všetky zemepisné označenia Únie by mali byť oprávnené na ochranu podľa Ženevského aktu.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               V štúdii z októbra 2012, ktorú vykonala spoločnosť AND International, s názvom „Hodnota produkcie poľnohospodárskych výrobkov a potravín, vín, aromatizovaných vín a liehovín chránených zemepisným označením“ (http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/value-gi_en.htm) sa zistilo niekoľko prínosov politiky zemepisných označení EÚ pre spotrebiteľov (zabezpečenie kvality), výrobcov (otvorenosť systému pre všetkých výrobcov dodržiavajúcich požiadavky na kvalitu; spravodlivá hospodárska súťaž; cenová prirážka; účinná ochrana), spoločnosť ako celok (napojenie hodnotných výrobkov na vidiecke oblasti; zachovávanie tradícií; opätovné prepojenie výrobcov a spotrebiteľov) a životné prostredie (prepojenie tradičných výrobkov s krajinou a poľnohospodárskymi systémami). Pri posúdení hospodárskych údajov o každom z 2 768 zemepisných označení zapísaných v EÚ27 od roku 2005 do roku 2010 sa v štúdii zistilo najmä to, že priemerná cena výrobku so zemepisným označením je 2,23 násobku ceny porovnateľného výrobku bez zemepisného označenia. Predajná hodnota zemepisných označení EÚ (vo všetkých odvetviach) bola 54,3 miliardy EUR v roku 2010 (5,7 % celkového objemu potravín a nápojov EÚ); odhadovaná vývozná hodnota zemepisných označení v EÚ je 11,5 miliardy EUR (15 % vývozu potravinárskeho alebo nápojového priemyslu EÚ).

               •Posúdenie vplyvu

               Požiadavky na lepšiu právnu reguláciu tejto iniciatívy nezahŕňajú posúdenie vplyvu, plán vykonávania či verejnú konzultáciu. Plán pristúpenia EÚ k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach bol zverejnený 21. decembra 2017 s termínom zaslania pripomienok zainteresovaných strán do 18. januára 2018. Bolo doručených osem pripomienok.

               V usmerneniach o lepšej právnej regulácii sa objasnilo, že posúdenie vplyvu by sa malo uskutočniť len vtedy, keď je to užitočné, pričom je to potrebné posúdiť v závislosti od konkrétneho prípadu. V zásade nie je posúdenie vplyvu potrebné, ak má Komisia k dispozícii len obmedzenú alebo nijakú možnosť výberu. V uvedenom prípade je to práve tak, keďže pristúpenie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody je opodstatnené vzhľadom na výlučnú právomoc Únie v záležitostiach, na ktoré sa vzťahuje Ženevský akt, a keďže tento krok by predstavoval aj logický záver po vykonaní preskúmania Lisabonského systému, do ktorého sa EÚ zapojila.

               V prípade členstva EÚ to bude viesť k celému radu výhod. Zabezpečilo by sa tak, že súčasné a budúce zemepisné označenia zapísané na úrovni EÚ, ale nezapísané siedmimi členskými štátmi EÚ v Lisabonskej únii, by sa mohli stať oprávnenými na ochranu v rámci Lisabonského systému. Zemepisné označenia EÚ by v zásade mohli získať rýchlu, neobmedzenú ochranu na vysokej úrovni vo všetkých súčasných a budúcich zmluvných stranách Ženevského aktu. Zriadeným multilaterálnym registrom by sa zvýšilo dobré meno európskych zemepisných označení vzhľadom na široký zemepisný rozsah ochrany podľa Ženevského aktu. Očakáva sa, že zlepšenou medzinárodnou ochranou zemepisných označení vyplývajúcou z pristúpenia EÚ sa upevnia a potenciálne rozšíria pozitívne vplyvy ochrany zemepisných označení na inkluzívny rast a zamestnanosť s vysokou pridanou hodnotou produkcie v poľnohospodárstve, na obchod a investičné toky, konkurencieschopnosť podnikov, najmä MSP, na fungovanie vnútorného trhu a hospodársku súťaž, ako aj na ochranu práv duševného vlastníctva. Duševné vlastníctvo poľnohospodárov a výrobcov potravín, pokiaľ ide o ich výrobky chránené zemepisným označením, je vystavené vykorisťovaniu a strate, a to najmä na svetových trhoch. Pristúpenie EÚ k Lisabonskému systému by pomohlo vidieckym zainteresovaným stranám chrániť na globálnej úrovni to, čo je cenné na miestnej úrovni, čím by sa vyvážil obvyklý trend globalizácie smerom k jednotným komoditným normám a tlaku na znižovanie cien poľnohospodárskych výrobkov. V súčasnej politickej a hospodárskej neistote by to vidieckym spoločenstvám poskytlo viditeľný dôkaz, že EÚ koná s cieľom brániť a chrániť ich záujmy po celom svete. Keďže Ženevský akt je v zásade rovnocenný s právnymi predpismi EÚ o ochrane zemepisných označení pre poľnohospodárske výrobky, neočakáva sa, že si bude pristúpenie EÚ vyžadovať značné úpravy podstaty týchto právnych predpisov.

               Z administratívneho hľadiska sa v Ženevskom akte stanovuje jednotný súbor pravidiel na získanie ochrany vo všetkých členských štátoch, a teda aj jednoduchší a účinnejší mechanizmus v porovnaní so súčasnou praxou EÚ pri riešení rôznych miestnych postupov prostredníctvom bilaterálnych dohôd. Z hľadiska obchodnej politiky sa tým preukáže zodpovedná vedúca úloha EÚ pri podpore multilateralizmu. Pristúpením EÚ sa nepredpokladá vytvorenie dodatočných nákladov či záťaže pre hospodárske subjekty EÚ alebo členské štáty EÚ, ktoré chcú mať zemepisné označenia chránené v rámci Lisabonského systému, v porovnaní so súčasným stavom. Naopak sa očakáva, že to povedie k zníženiu týchto administratívnych nákladov a záťaže.

               Pre podniky nebude mať pristúpenie EÚ za následok nijaké dodatočné úpravy, dodržiavanie súladu či transakčné náklady alebo iné administratívne zaťaženie, ako sú potenciálne individuálne poplatky za preskúmanie, ktoré sa môžu v rámci Lisabonskej dohody uplatňovať, ale ktoré budú znížené o úspory vyplývajúce z medzinárodného postupu.

               Ženevský akt umožňuje pristúpenie EÚ spolu s jej členskými štátmi. Vzhľadom na jednotnú a úplnú povahu systému ochrany zemepisných označení EÚ pre poľnohospodárske výrobky by však akékoľvek označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, ktoré predložilo sedem členských štátov EÚ v Lisabonskom systéme (v súčasnosti okolo 800) a ktoré sú oprávnené na ochranu podľa právnych predpisov EÚ, už nemali byť chránené vnútroštátnymi právnymi predpismi, ale výlučne prostredníctvom právnych predpisov EÚ. Rovnako to bude, aj pokiaľ ide o ochranu zemepisných označení s pôvodom v tretích členských krajinách Lisabonského systému a predložených týmito tretími členskými krajinami. V dôsledku toho bude mať pristúpenie EÚ za následok menšie administratívne zaťaženie, pokiaľ ide o účasť členských štátov EÚ na Lisabonskom systéme.

               Najmä keď EÚ pristúpi, bude existovať možnosť odvolávať sa na register Lisabonského systému, namiesto toho, aby sa podrobne viedli bilaterálne rokovania o ochrane zemepisných označení. To by bolo v súlade s praxou v ostatných oblastiach práv duševného vlastníctva, kde EÚ zaväzuje svojich partnerov, aby pristúpili k medzinárodným dohodám v oblasti práv duševného vlastníctva, ako sú Bernský dohovor o autorských právach a Madridský protokol o ochranných známkach, a dodržiavali ich, namiesto vytvárania spleti rôznych podnikov, ktoré môžu zmiasť zainteresované strany.

               Pristúpením EÚ sa pravdepodobne poskytne stimul pre ďalšie tretie krajiny, aby pristúpili k Lisabonskému systému, keďže by sa im tak zabezpečil prístup k ochrane v celej Lisabonskej únii, pričom by mohli využívať efektívny postup preskúmania jednotlivých zemepisných označení v prípade rovnocennosti svojho systému so systémom EÚ.

               Pristúpenie EÚ môže mať mimoriadne pozitívny vplyv na rozvojové krajiny, ktoré zvažujú pristúpenie k Ženevskému aktu, keďže ich zemepisné označenia by mohli získať ochranu v EÚ prostredníctvom Lisabonského systému. Záujem 17-členného afrického úradu pre duševné vlastníctvo, OAPI, o pristúpenie k Lisabonskej dohode je priaznivý a svedčí o príťažlivosti tohto nástroja pre zemepisné označenia na ochranu práv a tradičných hodnôt poľnohospodárov v rozvojových krajinách.

               Pokiaľ ide o možné nevýhody, mohlo by k nim patriť doteraz ešte obmedzené členstvo v Lisabonskom systéme, obava, že pokrok v oblasti zemepisných označení v rámci WTO by sa mohol ešte viac vzdialiť z dosahu; skepticizmus niektorých členských štátov EÚ voči pristúpeniu EÚ a neistota z hľadiska finančného vplyvu. Modernizovaný systém podľa Ženevského aktu by však mal byť atraktívnejším pre potenciálnych nových členov; pokrok v rámci WIPO by mohol mať dokonca pozitívny vplyv na diskusie o zemepisných označeniach v rámci WTO, a to vytváraním vhodných synergií a približovaním revidovanej Lisabonskej dohody k postupu WTO; od členských štátov EÚ s výhradami voči Lisabonskému systému sa nebude vyžadovať, aby sa pripojili; členovia Lisabonskej dohody dosiahli pokrok vo svojom úsilí o zabezpečenie finančnej udržateľnosti Lisabonského systému.

               Po dôkladnom zvážení výhody pristúpenia EÚ k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody prevažujú nad nevýhodami. S cieľom dosiahnuť pristúpenie EÚ k Lisabonskému systému bude musieť Komisia pripraviť návrh právnych aktov potrebných na pristúpenie EÚ k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody a jej vykonávanie.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Neuplatňuje sa.

               • Základné práva

               Pristúpenie Únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody prispeje k plneniu článku 17 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom sa stanovuje, že duševné vlastníctvo je chránené.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Pozri pripojený finančný výkaz.

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania správ

               Neuplatňuje sa.

               •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc)

               Neuplatňuje sa.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Neuplatňuje sa.

               2018/0214 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)Lisabonskou dohodou o ochrane označení pôvodu a ich medzinárodného zápisu z 31. októbra 1958
                  1
                (ďalej len „Lisabonská dohoda“) sa vytvorila osobitná únia (ďalej len „Osobitná únia“) v rámci Únie na ochranu priemyslového vlastníctva, ktorá bola zriadená Dohovorom na ochranu priemyslového vlastníctva podpísaným v Paríži 20. marca 1883 (ďalej len „Parížsky dohovor“). Podľa podmienok Lisabonskej dohody sa zmluvné strany zaväzujú chrániť označenia pôvodu výrobkov iných krajín na svojich územiach v rámci Osobitnej únie, ktoré sú ako také uznávané a chránené v krajine pôvodu a ktoré sú zapísané na Medzinárodnom úrade Svetovej organizácie duševného vlastníctva, pokiaľ tieto strany do jedného roka od podania žiadosti o zápis neoznámia, že takúto ochranu nie sú schopné zabezpečiť.

               (2)Zmluvnými stranami Lisabonskej dohody je sedem členských štátov, a to Bulharsko (od roku 1975), Česká republika (od roku 1993), Francúzsko (od roku 1966), , Maďarsko (od roku 1967), Portugalsko (od roku 1966), Slovensko (od roku 1993) a Taliansko (od roku 1968). Tri ďalšie členské štáty Lisabonskú dohodu podpísali, ale neratifikovali, a to Grécko, Španielsko a Rumunsko. Únia samotná nie je stranou Lisabonskej dohody, keďže v dohode sa stanovuje, že k nej môžu pristúpiť len štáty.

               (3)Dňa 20. mája 2015 bol prijatý Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach
                  2
                (ďalej len „Ženevský akt“), ktorým sa revidovala Lisabonská dohoda. Ženevským aktom sa rozširuje najmä rozsah pôsobnosti Osobitnej únie s cieľom rozšíriť ochranu označení pôvodu výrobkov na všetky zemepisné označenia v zmysle Dohody WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva. Ženevský akt je zlučiteľný s touto dohodou a s príslušnými právnymi predpismi Únie o ochrane označení pôvodu a zemepisných označení poľnohospodárskych výrobkov a umožňuje medzinárodným organizáciám stať sa zmluvnými stranami.

               (4)Únia má výlučnú právomoc v oblastiach, ktorých sa týka Ženevský akt. Toto potvrdil aj rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z 25. októbra 2017 vo veci C-389/15
                  3
               , v ktorom sa objasnilo, že návrh revidovanej Lisabonskej dohody, ktorý bol následne prijatý ako Ženevský akt, má v zásade za cieľ uľahčiť a spravovať obchod medzi Úniou a tretími krajinami a má priamy a bezprostredný vplyv na tento obchod. Rokovanie o Ženevskom akte preto patrilo do výlučnej právomoci Únie priznanej v článku 3 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže to bolo v oblasti spoločnej obchodnej politiky uvedenej v článku 207 ods. 1 tejto zmluvy, najmä pokiaľ ide o obchodné aspekty duševného vlastníctva.

               (5)Pokiaľ ide o určité poľnohospodárske výrobky, Únia zaviedla jednotné a komplexné systémy na ochranu zemepisných označení pre vína (1970), liehoviny (1989), aromatizované vína (1991) a ďalšie poľnohospodárske výrobky a potraviny (1992). Na základe výlučnej právomoci podľa článku 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by členské štáty nemali mať vnútroštátne systémy ochrany na ochranu poľnohospodárskych označení pôvodu a zemepisných označení tretích členských krajín Osobitnej únie. Ak však Únia nie je zmluvnou stranou Ženevského aktu, nemôže predložiť poľnohospodárske označenia pôvodu a zemepisné označenia zapísané na úrovni Únie na ochranu v rámci Osobitnej únie, ani chrániť označenia pôvodu a zemepisné označenia tretích členských krajín prostredníctvom systémov ochrany zriadených Úniou.

               (6)V záujme toho, aby Únia mohla riadne uplatňovať svoju výlučnú právomoc v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje Ženevský akt, a svoje funkcie v kontexte svojich výlučných systémov ochrany poľnohospodárskych označení pôvodu a zemepisných označení, by sa Únia mala stať zmluvnou stranou Ženevského aktu.

               (7)Pristúpenie Únie k Ženevskému aktu je v súlade s článkom 17 ods. 2 Charty základných práv Európskej únie, v ktorom sa stanovuje, že duševné vlastníctvo je chránené.

               (8)Európska únia by preto mala k Ženevskému aktu pristúpiť.

               (9)V Osobitnej únii by Úniu v súlade s článkom 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii mala zastupovať Komisia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pristúpenie Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach (ďalej len „Ženevský akt“) sa týmto v mene Únie schvaľuje.

               Text Ženevského aktu je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu oprávnenú uložiť v mene Európskej únie listinu o pristúpení uvedenú v článku 28 ods. 2 písm. ii) Ženevského aktu s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude Ženevským aktom viazaná.

               Článok 3

               V Osobitnej únii bude Úniu v súlade s článkom 17 ods. 1 Zmluvy o Európskej únii zastupovať Komisia. Komisia podľa Ženevského aktu podá v mene Únie všetky potrebné oznámenia.

               Komisia je príslušným orgánom uvedeným v článku 3 Ženevského aktu, ktorý je zodpovedný za správu Ženevského aktu na území Únie a za komunikáciu s Medzinárodným úradom Svetovej organizácie duševného vlastníctva podľa Ženevského aktu a vykonávacieho predpisu k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu Lisabonskej dohody (ďalej len „vykonávací predpis“)
                  4
               .

               Článok 4

               V súlade s článkom 29 ods. 4 Ženevského aktu sa vo vyhlásení pripojenom k nástroju o pristúpení uvádza predĺženie lehoty uvedenej v článku 15 ods. 1 Ženevského aktu o jeden rok, ako aj lehôt uvedených v článku 17 uvedeného aktu, a to v súlade s postupmi stanovenými vo vykonávacom predpise.

               V súlade s článkom 5 ods. 3 písm. a) vykonávacieho predpisu sa v oznámení generálnemu riaditeľovi Svetovej organizácie duševného vlastníctva, ktoré je pripojené k nástroju na pristúpenie, spresní požiadavka, že v prípade ochrany zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia na území Únie musí žiadosť okrem povinného obsahu uvedeného v pravidle 5 ods. 2 vykonávacieho predpisu obsahovať v prípade označenia pôvodu aj údaje o kvalite alebo vlastnostiach tovaru a o jeho prepojení so zemepisným prostredím zemepisnej oblasti výroby a v prípade zemepisného označenia o kvalite, všeobecnej známosti alebo inej vlastnosti tovaru a o jeho prepojení so zemepisnou oblasťou pôvodu.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť […].

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

               LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

                        FINANČNÝ VÝKAZ

                        FS/18/YG/mh XXX

                        agri.ddg2..XXX

                        6.221.2018.1

                        DÁTUM: 5. 3. 2018

                        1.

                        ROZPOČTOVÝ RIADOK:

                        05 06 01

                        ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY:

                        7,228 milióna EUR

                        2.

                        NÁZOV:
                           Návrh rozhodnutia Rady o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

                        3.

                        PRÁVNY ZÁKLAD:

                        Článok 207 a článok 218 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

                        4.

                        CIELE:

                        Týmto návrhom rozhodnutia Rady Komisia žiada o povolenie Rady schváliť pristúpenie Európskej únie k Ženevskému aktu

                        5.

                        FINANČNÉ DÔSLEDKY

                        12-MESAČNÉ OBDOBIE

                           (mil. EUR)

                        BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK

                        2018

                        (mil. EUR)

                        NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK

                        2019

                        (mil. EUR)

                        5.0.

                        VÝDAVKY

                        –
                              Z ROZPOČTU EÚ (NÁHRADY/INTERVENCIE)

                        –
                              VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV

                        –
                              INÉ

                        –

                        1,0

                        1,0

                        –

                        –

                        1,0 (odhad)

                        5.1.

                        PRÍJMY

                        –
                              VLASTNÉ ZDROJE EÚ (POPLATKY/CLÁ)

                        –
                              NARODNÉ

                        2020

                        2021

                        2022

                        2023

                        5.0.1.

                        ODHADOVANÉ VÝDAVKY

                        5.1.1.

                        ODHADOVANÉ PRÍJMY

                        5.2.

                        SPÔSOB VÝPOČTU: v tomto štádiu sa ešte nestanovil

                        6.0.

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNEJ KAPITOLY BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO NIE

                        6.1.

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO NIE

                        6.2.

                        BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET?

                        ÁNO NIE

                        6.3.

                        BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV?

                        ÁNO NIE

                        POZNÁMKY:

                        Poplatky znáša členský štát, z ktorého označenie pôvodu alebo zemepisné označenie pochádza. Únia však môže poskytnúť osobitný príspevok podľa článku 24 ods. 2 písm. v) Ženevského aktu v rámci prostriedkov dostupných na tento účel v ročnom rozpočte Únie. V roku 2018 sa na tento účel vyčlení na rozpočtový riadok 05 06 01 suma vo výške 1 milión EUR.

                     (1)

                  http://www.wipo.int/export/sites/www/lisbon/en/legal_texts/lisbon_agreement.pdf

                     (2)

                  http://www.wipo.int/edocs/lexdocs/treaties/en/lisbon/trt_lisbon_009en.pdf

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora z 25. októbra 2017, Komisia/Rada, C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798 [odseky 45 ff].

                     (4)

                        Vykonávací predpis k Lisabonskej dohode a Ženevskému aktu Lisabonskej dohody, ako ho prijalo zhromaždenie Lisabonskej únie 11. októbra 2017,
                  http://www.wipo.int/meetings/en/doc_details.jsp?doc_id=376416
                  , dok. WIPO A/57/11 z 11. októbra 2017.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 7. 2018
            COM(2018) 350 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o pristúpení Európskej únie k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach

               ŽENEVSKÝ AKT LISABONSKEJ DOHODY O OZNAČENIACH PÔVODU A ZEMEPISNÝCH OZNAČENIACH

               Zoznam článkov

               Kapitola I: Úvod a všeobecné ustanovenia

               Článok 1:
                     Použité skratky

               Článok 2:
                     Predmet úpravy

               Článok 3:
                     Príslušný orgán

               Článok 4:
                     Medzinárodný register

               Kapitola II: Prihláška a medzinárodný zápis

               Článok 5:
                     Prihláška

               Článok 6:
                     Medzinárodný zápis

               Článok 7:
                     Poplatky

               Článok 8:
                     Platnosť medzinárodných zápisov

               Kapitola III: Ochrana

               Článok 9:
                     Záväzok k ochrane

               Článok 10:
                     Ochrana podľa právnych predpisov zmluvných strán a ďalších nástrojov

               Článok 11:
                     Ochrana súvisiaca so zapísanými označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami

               Článok 12:
                     Ochrana pred zovšeobecnením

               Článok 13:
                     Záruky vzhľadom na ďalšie práva

               Článok 14:
                     Postupy vymáhania práv a opravné prostriedky

               Kapitola IV: Zamietnutie a ďalšie činnosti súvisiace s medzinárodnými zápismi

               Článok 15:
                     Zamietnutie

               Článok 16:
                     Zrušenie zamietnutia

               Článok 17:
                     Prechodné obdobie

               Článok 18:
                     Oznámenie o priznaní ochrany

               Článok 19:
                     Neplatnosť

               Článok 20:
                     Úpravy a ďalšie zápisy do medzinárodného registra

               Kapitola V: Administratívne ustanovenia

               Článok 21:
                     Členstvo v lisabonskej únii

               Článok 22:
                     Zhromaždenie osobitnej únie

               Článok 23:
                     Medzinárodný úrad

               Článok 24:
                     Finančné prostriedky

               Článok 25:
                     Vykonávacie predpisy

               Kapitola VI: Revízia a zmena

               Článok 26:
                     Revízia

               Článok 27:
                     Zmena určitých článkov zhromaždením

               Kapitola VII: Záverečné ustanovenia

               Článok 28:
                     Pristúpenie k tomuto aktu

               Článok 29:
                     Deň nadobudnutia platnosti ratifikácií a pristúpení

               Článok 30:
                     Zákaz výhrad

               Článok 31:
                     Uplatňovanie lisabonskej dohody a aktu z roku 1967

               Článok 32:
                     Výpoveď dohody

               Článok 33:
                     Jazyky tohto aktu; podpis

               Článok 34:
                     Depozitár

               Kapitola I
               Úvod a všeobecné ustanovenia

               Článok 1

               Použité skratky

               Ak nie je výslovne stanovené inak, na účely tohto aktu:

               I)„lisabonská dohoda“ je Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu z 31. októbra 1958;

               II)„akt z roku 1967“ je lisabonská dohoda v revidovanom znení zo Štokholmu zo 14. júla 1967 a zmenená 28. septembra 1979;

               III)„tento akt“ je Lisabonská dohoda o ochrane označení pôvodu a o medzinárodnom zápise označení pôvodu, ako ju stanovuje tento akt;

               IV)„vykonávacie predpisy“ sú nariadenia uvedené v článku 25;

               V)„parížsky dohovor“ je Parížsky dohovor na ochranu priemyselného vlastníctva z 20. marca 1883 v revidovanom a zmenenom znení;

               VI)„označenie pôvodu“ je názov v zmysle článku 2 ods. 1 písm. i);

               VII)„zemepisné označenie“ je označenie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. ii);

               VIII)„medzinárodný register“ je medzinárodný register vedený medzinárodným úradom v súlade s článkom 4 ako úradná zbierka údajov týkajúcich sa medzinárodných zápisov označení pôvodu a zemepisných označení bez ohľadu na médium, na ktorom sú údaje uložené;

               IX)„medzinárodný zápis“ je medzinárodný zápis zaznamenaný v medzinárodnom registri;

               X)„prihláška“ je prihláška na medzinárodný zápis;

               XI)„registrované“ je zapísané do medzinárodného registra v súlade s týmto aktom;

               XII)„zemepisná oblasť pôvodu“ je zemepisná oblasť v zmysle článku 2 ods. 2;

               XIII)„cezhraničná zemepisná oblasť“ je zemepisná oblasť, ktorá sa nachádza na časti územia alebo na celom území susediacich zmluvných strán;

               XIV)„zmluvná strana“ je ktorýkoľvek štát alebo medzivládna organizácia, ktorá je zmluvnou stranou tohto aktu;

               XV)„zmluvná strana pôvodu“ je zmluvná strana, v ktorej sa nachádza zemepisná oblasť pôvodu, alebo sú to zmluvné strany, v ktorých sa nachádza cezhraničná zemepisná oblasť pôvodu;

               XVI)„príslušný orgán“ je orgán určený v súlade s článkom 3;

               XVII)„oprávnené osoby“ sú fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú podľa právneho poriadku zmluvnej strany pôvodu oprávnené používať označenie pôvodu alebo zemepisné označenie;

               XVIII)„medzivládna organizácia“ je medzinárodná organizácia oprávnená stať sa zmluvnou stranou tohto aktu v súlade s článkom 28 ods. 1 bodom iii);

               XIX)„organizácia“ je Svetová organizácia duševného vlastníctva;

               XX)„generálny riaditeľ“ je generálny riaditeľ organizácie;

               XXI)„medzinárodný úrad“ je medzinárodný úrad organizácie.

               Článok 2

               Predmet úpravy

               1.[Označenia pôvodu a geografické označenia] Tento akt sa vzťahuje na:

               I)každý názov chránený v zmluvnej strane pôvodu, ktorý pozostáva z názvu zemepisnej oblasti, alebo tento názov obsahuje, alebo z iného názvu, o ktorom je známe, že sa vzťahuje na danú oblasť, a jeho cieľom je pomenovať tovar pochádzajúci z danej zemepisnej oblasti, ktorého kvalita alebo vlastnosti sú výlučne alebo zásadne späté s týmto zemepisným prostredím vrátane prírodných a ľudských faktorov a ktoré súvisí s dobrou povesťou tovaru, ako aj

               II)každé označenie chránené v zmluvnej strane pôvodu, ktoré pozostáva z názvu zemepisnej oblasti, alebo tento názov obsahuje, alebo z iného označenia, o ktorom je známe, že sa vzťahuje na danú oblasť, na základe ktorého sa určuje, že tovar pochádza z tejto zemepisnej oblasti, ak určitú kvalitu, povesť alebo inú vlastnosť tovaru možno pripísať jeho zemepisnému pôvodu.

               2.[Možné zemepisné oblasti pôvodu] Zemepisná oblasť pôvodu v zmysle odseku 1 môže pozostávať z celého územia zmluvnej strany pôvodu alebo z regiónu, lokality alebo miesta v zmluvnej strane pôvodu. Nevylučuje sa tým uplatňovanie aktu na zemepisnú oblasť pôvodu v zmysle odseku 1, ktorá pozostáva z cezhraničnej zemepisnej oblasti alebo jej časti.

               Článok 3

               Príslušný orgán

               Každá zmluvná strana určí subjekt, ktorý bude na jej území zodpovedný za správu tohto aktu a komunikáciu s medzinárodným úradom v zmysle tohto aktu a jeho vykonávacích predpisov, Zmluvná strana oznámi medzinárodnému úradu názov a kontaktné údaje tohto príslušného orgánu v súlade s vykonávacími predpismi.

               Článok 4

               Medzinárodný register

               Medzinárodný úrad spravuje medzinárodný register, v ktorom sa zaznamenávajú medzinárodné zápisy vykonávané podľa tohto aktu, podľa lisabonskej dohody a aktu z roku 1967 alebo podľa oboch týchto aktov, a údaje súvisiace s týmito medzinárodnými zápismi.

               Kapitola II
               Prihláška a medzinárodný zápis

               Článok 5
               Prihláška

               1.[Miesto podania] Prihlášky sa podávajú medzinárodnému úradu.

               2.[Podanie prihlášky príslušným orgánom] S výhradou odseku 3 podáva prihlášku na medzinárodný zápis označenia pôvodu alebo zemepisného označenia príslušný orgán v mene:

               I)oprávnených osôb alebo

               II)fyzickej alebo právnickej osoby, ktorá je podľa právnych predpisov zmluvnej strany pôvodu oprávnená uplatňovať práva oprávnených osôb alebo ďalšie práva súvisiace s označením pôvodu alebo zemepisným označením.

               3.[Priame podanie prihlášky]

               a)Bez toho, aby bol dotknutý odsek 4 platí, že ak to umožňujú právne predpisy zmluvnej strany pôvodu, môžu prihlášku podať oprávnené osoby alebo fyzická a právnická osoba uvedená v odseku 2 písm. ii).

               b)Pododsek a) sa uplatňuje na základe vyhlásenia zmluvnej strany o tom, že to jej právne predpisy povoľujú. Takéto vyhlásenie môže zmluvná strana vykonať v čase uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny, prípadne kedykoľvek neskôr. Ak sa vyhlásenie vykoná v čase uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny, nadobúda platnosť pri nadobudnutí účinnosti aktu v tejto zmluvnej strane. Ak sa vyhlásenie vykoná po nadobudnutí platnosti aktu v zmluvnej strane, nadobúda platnosť tri mesiace po dni prijatia vyhlásenia generálnym riaditeľom.

               4.[Možná spoločná prihláška v prípade cezhraničnej zemepisnej oblasti] V prípade zemepisnej oblasti pôvodu, ktorá pozostáva z cezhraničnej zemepisnej oblasti, môžu susediace zmluvné strany na základe vzájomnej dohody podať prihlášku spoločne prostredníctvom spoločne určeného príslušného orgánu.

               5.[Povinný obsah] Povinné údaje, ktoré musí prihláška obsahovať okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 6 ods. 3, sa nachádzajú vo vykonávacích predpisoch.

               6.[Nepovinný obsah] Vo vykonávacích predpisoch môžu byť uvedené nepovinné údaje, ktoré môžu byť zahrnuté v prihláške.

               Článok 6
               Medzinárodný zápis

               1.[Formálne preskúmanie medzinárodným úradom] Po prijatí prihlášky na medzinárodný zápis označenia pôvodu alebo zemepisného označenia v správnej forme stanovej vo vykonávacích predpisoch, medzinárodný úrad zapíše označenie pôvodu alebo zemepisné označenie do medzinárodného registra.

               2.[Dátum medzinárodného zápisu] S výhradou odseku 3 je dátum prijatia prihlášky medzinárodným úradom dátumom medzinárodného zápisu.

               3.[Dátum medzinárodného zápisu v prípade chýbajúcich údajov] Ak prihláška neobsahuje tieto údaje:

               I)údaje príslušného orgánu, alebo v prípade uplatňovania článku 5 ods. 3 prihlasovateľa alebo prihlasovateľov;

               II)identifikačné údaje oprávnených osôb a v prípade uplatňovania článku 5 ods. 2 písm. ii) údaje o fyzickej alebo právnickej osobe;

               III)označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, pre ktoré sa žiada medzinárodný zápis;

               IV)tovar alebo tovary, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie;

               dátumom medzinárodného zápisu je v takom prípade dátum prijatia posledných chýbajúcich údajov medzinárodným úradom.

               4.[Zverejnenie a oznámenie medzinárodného zápisu] Medzinárodný úrad bezodkladne zverejní každý medzinárodný zápis a oznámi ho príslušnému orgánu každej zmluvnej strany.

               5.[Dátum nadobudnutia účinnosti medzinárodného zápisu]

               a)S výhradou pododseku b) je zapísané označenie pôvodu alebo zemepisné označenie chránené v každej zmluvnej strane, ktorá neodmietla ochranu v súlade s článkom 15, alebo neposlala medzinárodnému úradu oznámenie o priznaní ochrany v súlade s článkom 18, chránené od dátumu medzinárodného zápisu.

               b)Zmluvná strana môže generálnemu riaditeľovi prostredníctvom oznámenia oznámiť, že označenie pôvodu alebo zemepisné označenie je v súlade s jej vnútroštátnymi alebo regionálnymi právnymi predpismi chránené od dátumu uvedeného v oznámení, ktorý však nemôže byť neskorší ako je dátum uplynutia lehoty na zamietnutie uvedenej vo vykonávacích predpisoch v súlade s článkom 15 ods. 1 písm. a).

               Článok 7

               Poplatky

               1.[Poplatok za medzinárodný zápis] Medzinárodný zápis každého označenia pôvodu a každého zemepisného označenia podlieha úhrade poplatku podľa vykonávacích predpisov.

               2.[Poplatky za ďalšie zápisy do medzinárodného registra] Vo vykonávacích predpisoch sú uvedené poplatky splatné v súvislosti s ďalšími zápismi do medzinárodného registra a za poskytovanie výpisov, potvrdení a ďalších informácií týkajúcich sa obsahu medzinárodného zápisu.

               3.[Zníženie poplatkov] Znížené poplatky stanoví zhromaždenie v súvislosti s niektorými medzinárodnými zápismi označenia pôvodu a s niektorými medzinárodnými zápismi zemepisného označenia, najmä pokiaľ ide o tie zápisy, ktoré sa týkajú zmluvných strán, ktoré sú rozvojovými krajinami alebo najmenej rozvinutými krajinami.

               4.[Individuálne poplatky]

               a)Každá zmluvná strana môže prostredníctvom oznámenia generálnemu riaditeľovi oznámiť, že ochrana vyplývajúca z medzinárodného zápisu sa na ňu vzťahuje len v prípade, ak bol zaplatený poplatok na pokrytie jej nákladov na vecné preskúmanie medzinárodného zápisu. Výška takéhoto medzinárodného poplatku sa uvedie v oznámení a v ďalších oznámeniach sa môže zmeniť. Uvedená suma nesmie byť vyššia ako ekvivalent sumy požadovanej podľa vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov zmluvnej strany zníženej o úspory vyplývajúce z medzinárodného postupu. Zmluvná strana môže okrem toho prostredníctvom oznámenia generálnemu riaditeľovi oznámiť, že žiada administratívny poplatok súvisiaci s používaním označenia pôvodu alebo zemepisného označenia oprávnenými osobami v zmluvnej strane.

               b)Nezaplatenie individuálneho poplatku má v súlade s vykonávacími predpismi za následok zamietnutie ochrany vo vzťahu k zmluvnej strane požadujúcej poplatok.

               Článok 8
               Platnosť medzinárodných zápisov

               1.[Závislosť] Medzinárodné zápisy majú neobmedzenú platnosť za predpokladu, že sa neprestane vyžadovať ochrana zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, pretože názov, ktorý predstavuje označenie pôvodu, alebo označenie, ktoré predstavuje zemepisné označenie, už nie sú v zmluvnej strane pôvodu chránené.

               2.[Výmaz]

               a)Príslušný orgán zmluvnej strany alebo v prípade uplatňovania článku 5 ods. 3 oprávnené osoby alebo fyzická alebo právnická osoba uvedené v článku 5 ods. 2 písm. ii), alebo príslušný orgán zmluvnej strany pôvodu môžu medzinárodný úrad kedykoľvek požiadať, aby príslušný medzinárodný zápis vymazal.

               b)V prípade, že názov, ktorý predstavuje zapísané označenie pôvodu, alebo označenie, ktoré predstavuje zapísané zemepisné označenie, už nie sú v zmluvnej strane pôvodu chránené, príslušný orgán alebo zmluvná strana pôvodu požiadajú o výmaz medzinárodného zápisu.

               Kapitola III:

               Ochrana

               Článok 9
               Záväzok k ochrane

               Každá zmluvná strana na svojom území chráni zapísané označenia pôvodu a zemepisné označenia v rámci vlastného právneho systému a praxe, avšak v súlade s podmienkami tohto aktu, s výhradou zamietnutia, vzdania sa, neplatnosti alebo výmazu, ktoré môžu nadobudnúť platnosť na jej území, a za predpokladu, že od zmluvných strán, ktoré v rámci svojich vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov nerozlišujú medzi označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami, sa nevyžaduje, aby takéto rozlíšenie stanovili vo svojich vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisoch.

               Článok 10
               Ochrana podľa právnych predpisov zmluvných strán alebo ďalších nástrojov

               1.[Forma právnej ochrany] Každá zmluvná strana si slobodne zvolí typ právnych predpisov, ktorými stanoví ochranu stanovenú týmto aktom za predpokladu, že tieto právne predpisy spĺňajú hmotnoprávne požiadavky tohto aktu.

               2.[Ochrana podľa ďalších nástrojov] Ustanovenia tohto aktu nesmú žiadnym spôsobom ovplyvňovať inú ochranu, ktorú môže zmluvná strana udeliť v súvislosti so zapísaným označením pôvodu alebo zapísaným zemepisným označením podľa vnútroštátnych alebo regionálnych právnych predpisov alebo podľa ďalších medzinárodných nástrojov.

               3.[Vzťah k ďalším nástrojom] Žiadne ustanovenie tejto zmluvy nezrušuje záväzky, ktoré zmluvné strany majú medzi sebou na základe akýchkoľvek iných medzinárodných nástrojov, ani ním nie sú dotknuté žiadne práva, ktoré má niektorá zmluvná strana na základe akýchkoľvek iných medzinárodných nástrojov.

               Článok 11
               Ochrana súvisiaca so zapísanými označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami

               1.[Obsah ochrany] Podľa ustanovení tohto aktu každá zmluvná strana poskytne právne prostriedky, ktorými v súvislosti so zapísaným označením pôvodu alebo zapísaným zemepisným označením zabráni:

               a)používaniu označenia pôvodu alebo zemepisného označenia

               I)v súvislosti s tovarmi rovnakého druhu, ako sú tie, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, ktoré nepochádzajú zo zemepisnej oblasti pôvodu alebo nespĺňajú ďalšie platné požiadavky na používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia;

               II)v súvislosti s tovarmi, ktoré nie sú rovnakého druhu, ako sú tie, na ktoré sa uplatňuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, alebo v súvislosti so službami, ak by použitie označenia znamenalo alebo naznačovalo súvislosť medzi danými tovarmi alebo službami a osobami oprávnenými na používanie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia a pravdepodobne by poškodzovalo ich záujmy alebo by prípadne takéto použitie z dôvodu povesti označenia pôvodu alebo zemepisného označenia v príslušnej zmluvnej krajine pravdepodobne nespravodlivým spôsobom ovplyvňovalo alebo zhoršovalo túto povesť, alebo by z nej neoprávnene ťažilo;

               b)ďalším praktikám, ktoré by mohli spotrebiteľov zavádzať vo veci skutočného pôvodu, proveniencie alebo vlastností tovarov.

               2.[Obsah ochrany vo vzťahu k určitým použitiam] Odsek 1 písm. a) sa uplatňuje aj na použitie označenia pôvodu alebo zemepisného označenia, ktoré predstavuje jeho napodobeniny, a to aj v prípadoch, keď je uvedený skutočný pôvod tovarov alebo keď sa používa označenie pôvodu alebo zemepisné označenie v preklade, alebo v spojení s výrazmi, ako sú „štýl“, „druh“, „typ“, „značka“, „imitácia“, „metóda“, „vyrobený podľa“, „ako“, „podobný“ atď.
                  1

               3.[Použitie v ochrannej známke] Bez toho, aby bol dotknutý článok 13 ods. 1, zmluvná strana z úradnej moci, ak to umožňujú jej právne predpisy alebo na žiadosť zainteresovanej strany, zamietne alebo vyhlási za neplatný zápis neskoršej ochrannej známky, ak by používanie ochrannej známky malo za následok situáciu uvedenú v odseku 1.

               Článok 12
               Ochrana pred zovšeobecnením

               S výhradou ustanovení tohto aktu sa zapísané označenia pôvodu a zapísané zemepisné označenia nemôžu v zmluvnej strane považovať za zovšeobecnené
                  2
               .

               Článok 13
               Záruky vzhľadom na ďalšie práva

               1.[Skoršie práva ochrannej známky] Ustanovenia tohto aktu nemajú vplyv na skoršiu v dobrej viere prihlásenú alebo zapísanú ochrannú známku, alebo získanú používaním v dobrej viere v zmluvnej krajine. Ak právo zmluvnej strany stanovuje obmedzenú výnimku z práv priznaných ochrannej známke tak, že táto skoršia ochranná známka za určitých okolností nemusí oprávňovať majiteľa na to, aby zabránil udeleniu ochrany zapísanému označeniu pôvodu alebo zemepisnému označeniu alebo jeho používaniu v zmluvnej strane, nesmie ochrana zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia obmedzovať práva priznané danej ochrannej známke.

               2.[Používanie vlastného mena na podnikateľské účely] Ustanoveniami tohto aktu nie sú dotknuté práva žiadnej osoby používať v rámci obchodnej činnosti svoje meno alebo meno svojho predchodcu v podnikaní okrem prípadov, keď sa takéto meno používa spôsobom zavádzajúcim verejnosť.

               3.[Práva založené na názve odrody rastlín alebo plemena zvierat] Ustanoveniami tohto aktu nie sú dotknuté práva žiadnej osoby používať v rámci obchodnej činnosti názov odrody rastlín alebo plemena zvierat, okrem prípadov, keď sa takýto názov odrody rastlín alebo plemena zvierat používa spôsobom, ktorý zavádza verejnosť.

               4.[Záruky v prípade oznámenia o zrušení zamietnutia alebo priznania ochrany] Ak zmluvná strana, ktorá zamietla účinky medzinárodného zápisu podľa článku 15 z dôvodu používania skoršej ochrannej známky alebo iného práva v zmysle tohto článku, oznámi zrušenie daného zamietnutia podľa článku 16 alebo prizná ochranu podľa článku 18, výsledná ochrana označenia pôvodu alebo zemepisného označenia sa nedotýka tohto práva ani jeho používania, pokiaľ ochrana nebola priznaná po výmaze, neobnovení, zrušení alebo vyhlásení neplatnosti tohto práva.

               Článok 14
               Postupy vymáhania práv a opravné prostriedky

               Každá zmluvná strana zabezpečí účinné právne opravné prostriedky na ochranu zapísaného označenia pôvodu alebo zapísaného zemepisného označenia a v závislosti od svojho právneho systému a praxe zabezpečí, aby súdne konania na ich ochranu mohol iniciovať subjekt verejného sektora alebo ktorákoľvek zainteresovaná strana, bez ohľadu na to, či ide o fyzickú alebo právnickú osobu verejného alebo súkromného práva.

               Kapitola IV:
               Zamietnutie a ďalšie úkony súvisiace s medzinárodnými zápismi

               Článok 15
               Zamietnutie

               1.[Zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu]

               a)V rámci lehoty stanovej vo vykonávacích predpisoch príslušný orgán zmluvnej strany oznámi medzinárodnému úradu zamietnutie účinkov medzinárodného zápisu na svojom území. Ak to právne predpisy umožňujú, vykoná oznámenie o zamietnutí príslušný orgán z úradnej moci, alebo na žiadosť zainteresovanej strany.

               b)V oznámení o zamietnutí sa uvedú dôvody, na základe ktorých k zamietnutiu došlo.

               2.[Ochrana podľa ďalších nástrojov] Oznámenie o zamietnutí nemá negatívny vplyv na žiadnu ďalšiu ochranu, ktorá môže byť dostupná v súlade s článkom 10 ods. 2, príslušného názvu alebo označenia v zmluvnej strane, ktorej sa zamietnutie týka.

               3.[Záväzok poskytovať príležitosť zainteresovaným stranám] Každá zmluvná strana poskytne každému, koho záujmy by boli dotknuté medzinárodným zápisom, primeranú možnosť požiadať príslušný orgán o nahlásenie zamietnutia medzinárodného zápisu.

               4.[Zápis, zverejnenie a oznámenie zamietnutia] Medzinárodný úrad zaznamenáva zamietnutie a dôvody zamietnutia v medzinárodnom registri. Zverejní zamietnutie a dôvody zamietnutia a oznámi vyhlásenie o zamietnutí príslušnému orgánu zmluvnej strane pôvodu alebo, ak bola prihláška podaná priamo na základe článku 5 ods. 3, oprávneným osobám alebo fyzickej alebo právnickej osobe v zmysle článku 5 ods. 2 písm. ii), ako aj príslušnému orgánu zmluvnej strany pôvodu.

               5.[Národné zaobchádzanie] Každá zmluvná strana poskytne zainteresovaným stranám, ktoré sú dotknuté zamietnutím, rovnaké súdne a administratívne opravné prostriedky ako majú v prípade zamietnutia ochrany označenia pôvodu alebo zemepisného označenia k dispozícii jej vlastní štátni príslušníci.

               Článok 16
               Zrušenie zamietnutia

               Zamietnutie možno zrušiť v súlade s postupmi uvedenými vo vykonávacích predpisoch. Zamietnutie sa zapíše do medzinárodného registra.

               Článok 17
               Prechodné obdobie

               1.[Možnosť priznania prechodného obdobia] Bez toho, aby bol dotknutý článok 13, zmluvná strana, ktorá nezamietla účinky medzinárodného zápisu na základe skoršieho použitia treťou stranou alebo takéto zamietnutie zrušila alebo oznámila priznanie ochrany, môže, ak jej to umožňujú jej právne predpisy, priznať vymedzené obdobie uvedené vo vykonávacích predpisoch na ukončenie takéhoto použitia.

               2.[Oznámenie o prechodnom období] Zmluvná strana takého obdobie oznámi medzinárodnému úradu v súlade s postupmi stanovenými v nariadeniach.

               Článok 18
               Oznámenie o priznaní ochrany

               Príslušný orgán zmluvnej strany môže medzinárodnému úradu oznámiť priznanie ochrany zapísaného označenia pôvodu alebo zemepisného označenia. Medzinárodný úrad takéto oznámenie zaznamená v medzinárodnom registri a zverejní ho.

               Článok 19
               Neplatnosť

               1.[Možnosť obhajoby práv] Úplná alebo čiastočná neplatnosť účinkov medzinárodného zápisu na území zmluvnej strany možno vyhlásiť až po tom, ako bola oprávneným osobám udelená možnosť obhájiť si svoje práva. Takáto možnosť sa musí poskytnúť aj fyzickej alebo právnickej osobe uvedenej v článku 5 ods. 2 písm. ii).

               2.[Oznámenie, záznam a zverejnenie] Zmluvná strana oznámi neplatnosť účinkov medzinárodného zápisu medzinárodnému úradu, ktorý neplatnosť zaznamená do medzinárodného registra a zverejní ju.

               3.[Ochrana podľa ďalších nástrojov] Vyhlásenie neplatnosti nepoškodzuje žiadnu ďalšiu ochranu, ktorá sa v súlade s článkom 10 ods. 2 môže vzťahovať na, príslušný názov alebo označenie v zmluvnej strane, ktorá oznámila neplatnosť účinkov medzinárodného zápisu.

               Článok 20
               Úpravy a ďalšie zápisy do medzinárodného registra

               Postupy pri zmene medzinárodných zápisov a ďalších zápisov do medzinárodného registra sú uvedené vo vykonávacích predpisoch.

               Kapitola V Administratívne ustanovenia

               Článok 21
               Členstvo v lisabonskej únii

               Zmluvné strany sú členmi tej istej osobitnej únie ako štáty, ktoré sú stranami lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967, bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú stranami lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967.

               Článok 22
               Zhromaždenie osobitnej únie

               1.[Zloženie]

               a)Zmluvné strany sa stanú členmi toho istého zhromaždenia ako štáty, ktoré sú zmluvnými stranami aktu z roku 1967.

               b)Každú zmluvnú stranu zastupuje jeden delegát, ktorému môžu pomáhať zástupcovia, poradcovia a znalci.

               c)Každá delegácia si hradí vlastné náklady.

               2.[Úlohy]

               a)Zhromaždenie:

               I)sa zaoberá všetkými záležitosťami, ktoré sa týkajú udržiavania a rozvoja osobitnej únie a vykonávania tohto aktu;

               II)dáva pokyny generálnemu riaditeľovi na prípravu revíznych konferencií uvedených v článku 26 ods. 1, pričom berie zreteľ na pripomienky tých členov Osobitnej únie, ktorí neratifikovali tento akt alebo k nemu nepristúpili;

               III)mení vykonávacie predpisy;

               IV)skúma a schvaľuje správy a činnosti generálneho riaditeľa, ktoré sa týkajú osobitnej únie, a poskytuje mu všetky dôležité pokyny, pokiaľ ide o záležitosti v rámci právomoci osobitnej únie;

               V)určuje program a prijíma dvojročný rozpočet osobitnej únie a schvaľuje jej konečnú účtovnú závierku;

               VI)prijíma rozpočtové pravidlá osobitnej únie;

               VII)zriaďuje také výbory a pracovné skupiny, ktoré považuje za vhodné na dosiahnutie cieľov osobitnej únie;

               VIII)určuje, ktoré krajiny, ktoré nie sú členmi Osobitnej únie, a ktoré medzivládne a mimovládne organizácie sa prizvú na jeho zasadania ako pozorovatelia;

               IX)prijíma zmeny článkov 22 až 24 a 27;

               X)prijíma všetky vhodné opatrenia na splnenie cieľov osobitnej únie a vykonáva všetky ďalšie funkcie, ktoré sú vhodné podľa tohto aktu.

               b)Pokiaľ ide o záležitosti, ktoré sú predmetom záujmu aj iných únií, ktoré spravuje organizácia, zhromaždenie prijíma rozhodnutia po vypočutí odporúčania od koordinačného výboru organizácie.

               3.[Kvórum]

               a)Polovica členov zhromaždenia, ktorí majú právo o danej záležitosti hlasovať, tvorí kvórum na účely hlasovania o tejto záležitosti.

               b)Bez ohľadu na ustanovenia pododseku a) platí, že ak je na ktoromkoľvek zasadnutí počet členov zhromaždenia, ktorými sú štáty, majú právo hlasovať o danej záležitosti a sú zastúpení, nižší než polovica, avšak predstavuje jednu tretinu členov zhromaždenia alebo viac a títo členovia sú štáty a majú právo hlasovať o tejto záležitosti, zhromaždenie môže prijímať rozhodnutia s výnimkou rozhodnutí týkajúcich sa jeho vlastných postupov s tým, že všetky takéto rozhodnutia nadobudnú platnosť, len ak sú splnené podmienky stanovené ďalej. Medzinárodný úrad oznámi uvedené rozhodnutia členom zhromaždenia, ktorými sú štáty, majú právo hlasovať o uvedenej záležitosti a neboli zastúpení, a vyzve ich, aby písomne vyjadrili svoj hlas alebo zdržali sa hlasovania do troch mesiacov odo dňa oznámenia. Ak po uplynutí tohto obdobia počet členov, ktorí takto vyjadrili svoj hlas alebo sa zdržali sa hlasovania, dosiahne počet členov, ktorí chýbali na dosiahnutie kvóra na samotnom zasadnutí, také rozhodnutia nadobudnú platnosť za predpokladu, že sa zároveň dosiahne požadovaná väčšina.

               4.[Prijímanie rozhodnutí v zhromaždení]

               a)Zhromaždenie sa usiluje o prijímanie rozhodnutí na základe konsenzu.

               b)Ak rozhodnutie nemožno prijať na základe konsenzu, o príslušnej záležitosti sa rozhodne hlasovaním. V takom prípade

               I)každá zmluvná strana, ktorá je štátom, má jeden hlas a hlasuje len vo svojom mene, a

               II)každá zmluvná strana, ktorá je medzivládnou organizáciou, môže hlasovať namiesto svojich členských štátov s počtom hlasov rovnajúcim sa počtu jej členských štátov, ktoré sú stranami tohto aktu. Žiadna medzivládna organizácia sa nemôže zúčastniť hlasovania, ak uplatňuje svoje hlasovacie právo ktorýkoľvek z jej členských štátov, a naopak.

               c)O záležitostiach, ktoré sa týkajú len štátov, ktoré sú viazané aktom z roku 1967, nemajú zmluvné strany, ktoré nie sú viazané aktom z roku 1967, právo hlasovať, kým o záležitostiach, ktoré sa týkajú len zmluvných strán, majú právo hlasovať len tieto zmluvné strany.

               5.[Väčšina]

               a)S výhradou článku 25 ods. 2 a článku 27 ods. 2 si rozhodnutia zhromaždenia vyžadujú dve tretiny odovzdaných hlasov.

               b)Zdržanie sa hlasovania sa nepovažuje za hlas.

               6.[Zasadnutia]

               a)Zasadnutie zhromaždenia zvoláva generálny riaditeľ a ak nenastanú mimoriadne okolnosti, koná sa v rovnakom čase a na rovnakom mieste ako valné zhromaždenie organizácie.

               b)Mimoriadne zasadnutie zhromaždenia zvolá generálny riaditeľ buď na základe žiadosti jednej štvrtiny členov zhromaždenia, alebo z vlastnej iniciatívy.

               c)Program rokovania každého zasadnutia pripraví generálny riaditeľ.

               7.[Rokovací poriadok] Zhromaždenie schváli svoj vlastný rokovací poriadok.

               Článok 23
               Medzinárodný úrad

               1.[Administratívne úlohy]

               a)Medzinárodný zápis a s ním spojené povinnosti, ako aj všetky ďalšie administratívne úlohy vzťahujúce sa na osobitnú úniu vykonáva medzinárodný úrad.

               b)Medzinárodný úrad pripravuje najmä stretnutia a vykonáva funkciu sekretariátu pre zhromaždenie a tie výbory a pracovné skupiny, ktoré mohlo zhromaždenie zriadiť.

               c)Generálny riaditeľ je výkonným riaditeľom osobitnej únie, ktorý osobitnú úniu zastupuje.

               2.[Úloha medzinárodného úradu na zasadnutiach zhromaždenia a ďalších zasadnutiach] Generálny riaditeľ a všetci zamestnanci, ktorých generálny riaditeľ určí, sa bez práva hlasovať zúčastňujú na všetkých zasadnutiach zhromaždenia, výborov a pracovných skupín, ktoré zriadilo zhromaždenie, a ďalších zasadnutiach. Generálny riaditeľ alebo zamestnanec, ktorého určí generálny riaditeľ, je z úradnej moci tajomníkom takéhoto orgánu.

               3.[Konferencie]

               a)Medzinárodný úrad pripravuje všetky revízne konferencie v súlade s pokynmi zhromaždenia.

               b)Medzinárodný úrad sa môže v súvislosti s uvedenými prípravami poradiť s medzivládnymi organizáciami a medzinárodnými a vnútroštátnymi mimovládnymi organizáciami.

               c)Generálny riaditeľ a osoby, ktoré generálny riaditeľ určí, sa bez práva hlasovať zúčastňujú rokovaní na revíznych konferenciách.

               4.[Ďalšie úlohy] Medzinárodný úrad plní všetky ďalšie úlohy, ktoré sú mu zverené v súvislosti s týmto aktom.

               Článok 24
               Finančné prostriedky

               1.[Rozpočet] Príjmy a výdavky osobitnej únie sa zohľadnia v rozpočte organizácie spravodlivým a transparentným spôsobom.

               2.[Finančné zdroje rozpočtu] Príjmy osobitnej únie sú financované z týchto zdrojov:

               I)poplatky vyberané podľa článku 7 ods. 1 a 2;

               II)príjmy z predaja publikácií medzinárodného úradu alebo licenčných poplatkov za tieto publikácie;

               III)dary, poukázané finančné prostriedky a dotácie;

               IV)prenájom, výnos z investícií a rôzne ďalšie príjmy;

               V)mimoriadne príspevky od zmluvných strán alebo alternatívnych zdrojov, ktoré pochádzajú od zmluvných strán alebo oprávnených osôb alebo oboch, ak príjmy zo zdrojov uvedených v bodoch i) až iv) nestačia na pokrytie výdavkov podľa rozhodnutia zhromaždenia.

               3.[Stanovenie poplatkov; výška rozpočtu]

               a)Výšku poplatkov uvedená v odseku 2 určuje zhromaždenie na návrh generálneho riaditeľa a určuje sa tak, aby spolu s príjmami pochádzajúcimi z iných zdrojov podľa odseku 2 príjmy Osobitnej únie za bežných okolností stačili na úhradu výdavkov, ktoré má Medzinárodný úrad s výkonom služby medzinárodných zápisov.

               b)Ak sa rozpočet organizácie neprijme pred začiatkom nového rozpočtového obdobia, právomoc generálneho riaditeľa preberať záväzky a vykonávať platby zostáva na rovnakej úrovni ako bola v predchádzajúcom rozpočtovom období.

               4.[Stanovenie osobitných príspevkov uvedených v odseku 2 písm. v)] Na účely stanovenia výšky príspevkov je každá zmluvná strana zaradená do tej istej triedy, do ktorej patrí v rámci parížskeho dohovoru, alebo ak nie je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru, zaradí sa do tej triedy, do ktorej by podľa parížskeho dohovoru patrila, keby ňou bola. Medzivládne organizácie sa považujú za patriace do príspevkovej triedy I (jeden), ak zhromaždenie nerozhodne jednomyseľne inak. Príspevok sa čiastočne váži podľa počtu zápisov pochádzajúcich zo zmluvnej strany na základe rozhodnutia zhromaždenia.

               5.[Prevádzkový kapitálový fond] Osobitná únia zriadi prevádzkový fond, ktorý sa tvorí z preddavkových platieb každého člena osobitnej únie, keď o tom osobitná únia rozhodne. Ak fond nepostačuje, zhromaždenie môže rozhodnúť o jeho navýšení. Podiel a podmienky platby stanoví zhromaždenie na návrh generálneho riaditeľa. Ak osobitná únia v ktoromkoľvek rozpočtovom období zaznamená prebytok príjmov nad výdavkami, môžu sa preddavky do prevádzkového fondu vrátiť každému členovi proporčne podľa jeho pôvodných platieb na základe návrhu generálneho riaditeľa a rozhodnutia zhromaždenia.

               6.[Zálohy hostiteľského štátu]

               a)V dohode o sídle uzavretej so štátom, na ktorého území má organizácia sídlo, sa stanoví, že zakaždým, keď prevádzkový fond nepostačuje, poskytne tento štát zálohy. Výška takýchto záloh a podmienky poskytovania sú vo všetkých prípadoch predmetom samostatných dohôd medzi takýmto štátom a organizáciou.

               b)Tak štát uvedený v pododseku a), ako aj organizácia majú právo písomným oznámením vypovedať povinnosť poskytovať zálohy. Výpoveď nadobudne platnosť tri roky po konci roka, v ktorom bolo oznámené.

               7.[Účtovný audit] Účtovný audit uskutočňuje jeden alebo viaceré členské štáty osobitnej únie alebo externí audítori, ako to stanovujú rozpočtové pravidlá organizácie. Určuje ich zhromaždenie na základe ich súhlasu.

               Článok 25
               Vykonávacie predpisy

               1.[Predmet úpravy] Podrobnosti vykonávania tohto aktu sa stanovia vo vykonávacích predpisoch.

               2.[Zmeny určitých ustanovení vykonávacích predpisov]

               a)Zhromaždenie môže rozhodnúť, že určité ustanovenia vykonávacích predpisov možno zmeniť len jednomyseľne alebo trojštvrtinovou väčšinou.

               b)Na dosiahnutie toho, aby sa požiadavka jednomyseľnosti alebo trojštvrtinovej väčšiny pri zmene ustanovenia vykonávacích predpisov v budúcnosti už neuplatňovala, sa vyžaduje jednomyseľnosť.

               c)Na dosiahnutie toho, aby sa požiadavka jednomyseľnosti alebo trojštvrtinovej väčšiny pri zmene ustanovenia vykonávacích predpisov v budúcnosti uplatňovala, sa vyžaduje trojštvrtinová väčšina.

               3.[Konflikt medzi týmto aktom a vykonávacími predpismi] V prípade konfliktu medzi ustanoveniami tohto aktu a ustanoveniami vykonávacích predpisov platia ustanovenia aktu.

               Kapitola VI Revízia a zmena

               Článok 26
               Revízia

               1.[Revízne konferencie]Tento akt môže revidovať konferencia zmluvných strán. O zvolaní diplomatickej konferencie rozhoduje zhromaždenie.

               2.[Revízia alebo zmena určitých článkov] Články 22 až 24 a článok 27 môže zmeniť buď revízna konferencia, alebo zhromaždenie podľa ustanovení článku 27.

               Článok 27
               Zmena určitých článkov zhromaždením

               1.[Návrhy na zmenu]

               a)Návrhy na zmenu článkov 22 až 24 a tohto článku môže podať každá zmluvná strana alebo generálny riaditeľ.

               b)Generálny riaditeľ tieto návrhy oznámi zmluvným stranám najmenej šesť mesiacov pred tým, ako ich posúdi zhromaždenie.

               2.[Väčšina] Prijatie akýchkoľvek zmien článkov uvedených v odseku 1 si vyžaduje trojštvrtinovú väčšinu; výnimku predstavujú zmeny článku 22 a tohto odseku, ktoré si vyžadujú štvorpätinovú väčšinu.

               3.[Nadobudnutie platnosti]

               a)Okrem prípadov, keď sa uplatňuje pododsek b), každá zmena článkov uvedených v odseku 1 nadobudne platnosť jeden mesiac po tom, čo generálny riaditeľ prijme písomné oznámenia o prijatí od troch štvrtín zmluvných strán, ktoré boli v čase prijímania zmeny členmi zhromaždenia a mali právo hlasovať o tejto zmene a, pričom tieto oznámenia o prijatí uskutočnia v súlade so svojimi príslušnými ústavnými postupmi.

               b)Zmena článku 22 ods. 3 alebo 4 alebo tohto pododseku nenadobudne platnosť, ak do šiestich mesiacov po jej prijatí zhromaždením ktorákoľvek zmluvná strana oznámi generálnemu riaditeľovi, že takúto zmenu neprijíma.

               c)Každá zmena, ktorá nadobudne platnosť v súlade s ustanoveniami tohto odseku, zaväzuje všetky štáty a medzivládne organizácie, ktoré sú zmluvnými stranami v čase nadobudnutia platnosti zmeny, alebo sa nimi stanú neskôr.

               Kapitola VII Záverečné ustanovenia

               Článok 28
               Pristúpenie k tomuto aktu

               1.[Oprávnenosť] S výhradou článku 29 a odsekov 2 a 3 tohto článku

               I)každý štát, ktorý je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru, môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou;

               II)každý ďalší štát, ktorý je zmluvnou stranou organizácie, môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou, ak vyhlási, že jeho právne predpisy sú v súlade s ustanoveniami parížskeho dohovoru týkajúcimi sa označenia pôvodu, zemepisného označenia a ochranných známok;

               III)Každá medzivládna organizácia môže podpísať tento akt a stať sa jeho zmluvnou stranou, ak aspoň jeden členský štát tejto medzivládnej organizácie je zmluvnou stranou parížskeho dohovoru a medzivládna organizácia vyhlási, že podľa ustanovujúcej zmluvy medzivládnej organizácie sa uplatňujú právne predpisy, na základe ktorých možno získať ochranu zemepisného označenia na regionálnej úrovni.

               2.[Ratifikácia alebo pristúpenie] Každý štát alebo medzivládna organizácia uvedená v odseku 1 môže uložiť

               I)ratifikačnú listinu, ak podpísali tento akt, alebo

               II)prístupovú listinu, ak nepodpísali tento akt.

               3.[Dátum účinnosti uloženia]

               a)S výhradou pododseku b) je dátumom platnosti uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny deň uloženia listiny.

               b)Dátum platnosti uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny ktoréhokoľvek štátu, ktorý je členským štátom medzivládnej organizácie a v prípade ktorého možno získať ochranu pre označenia pôvodu alebo zemepisné označenia len na základe právnych predpisov, ktoré sa uplatňujú medzi členskými štátmi medzivládnej organizácie, je deň uloženia ratifikačnej alebo prístupovej listiny medzivládnej organizácie, ak je tento deň neskorší než deň uloženia listiny uvedeného štátu. Tento pododsek sa však neuplatňuje na štáty, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 a nedotýka sa uplatňovania článku 31 vo vzťahu k týmto štátom.

               Článok 29
               Deň nadobudnutia platnosti ratifikácií a pristúpení

               1.[Listiny, ktoré je potrebné vziať do úvahy] Na účely tohto článku sa berú do úvahy len ratifikačné alebo prístupové listiny, ktoré uložia štáty alebo medzivládne organizácie uvedené v článku 28 ods. 1 a ktoré majú deň účinnosti podľa článku 28 ods. 3.

               2.[Nadobudnutie platnosti tohto aktu] Tento akt nadobudne platnosť tri mesiace po tom, čo päť oprávnených strán uvedených v článku 28 uloží svoje ratifikačné alebo prístupové listiny.

               3.[Nadobudnutie platnosti ratifikácií a pristúpení]

               a)Ktorýkoľvek štát alebo medzivládna organizácia, ktoré uložili svoju ratifikačnú alebo prístupovú listinu tri mesiace pred dňom nadobudnutia platnosti tohto aktu alebo skôr, sú týmto aktom viazané odo dňa nadobudnutia platnosti tohto aktu.

               b)Ktorýkoľvek iný štát alebo medzivládna organizácia sú viazané týmto aktom tri mesiace po dni, keď uložia svoju ratifikačnú alebo prístupovú listinu, alebo v neskorší deň uvedený v danej listine.

               4.[Medzinárodné zápisy uskutočnené pred pristúpením] Na území pristupujúceho štátu a v prípade, že zmluvnou stranou je medzivládna organizácia, sa na území, na ktorom sa uplatňuje zakladajúca zmluva medzivládnej organizácie, ustanovenia tohto aktu v súvislosti s označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami už zapísanými podľa tohto aktu v čase nadobudnutia platnosti pristúpenia, s výhradou článku 7 ods. 4, ako aj ustanovenia kapitoly IV sa uplatňujú mutatis mutandis. Pristupujúci štát alebo medzivládna organizácia môže vo vyhlásení pripojenom k ratifikačnej alebo prístupovej listine stanoviť predĺženie lehoty uvedenej v článku 15 ods. 1 a obdobia uvedeného v článku 17 v súlade s postupmi uvedenými vo vykonávacích predpisoch.

               Článok 30
               Zákaz výhrad

               Výhrady k tomuto aktu nie sú povolené.

               Článok 31
               Uplatňovanie lisabonskej dohody a aktu z roku 1967

               1.[Vzťahy medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967] Štáty, ktoré sú zmluvnými stranami tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967, sú vo svojich vzájomných vzťahoch viazané len týmto aktom. S ohľadom na medzinárodné zápisy označení pôvodu účinné podľa lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 štáty udeľujú najmenej takú ochranu, aká je požadovaná podľa lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967.

               2.[Vzťahy medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 so štátmi, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 bez toho, aby boli zmluvnými stranami tohto aktu] Každý štát, ktorý je zmluvnou stranou tohto aktu a zároveň lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967, vo vzťahoch so štátmi, ktoré sú zmluvnou stranou lisabonskej dohody alebo aktu z roku 1967 a nie sú zmluvnou stranou tohto aktu naďalej uplatňuje lisabonskú dohodu alebo akt z roku 1967.

               Článok 32
               Výpoveď dohody

               1.[Oznámenie] Každá zmluvná strana môže tento akt vypovedať oznámením určeným generálnemu riaditeľovi.

               2.[Deň nadobudnutia platnosti] Výpoveď nadobudne platnosť jeden rok po dni, keď generálny riaditeľ prijme oznámenie, alebo v neskorší deň uvedený v oznámení. Nemá vplyv na uplatňovanie tohto aktu na nevybavené prihlášky ani medzinárodné zápisy, ktoré sú v čase nadobudnutia platnosti výpovede platné vo vzťahu k vypovedajúcej zmluvnej strane.

               Článok 33
               Jazyky tohto aktu; Podpis

               1.[Pôvodné znenie; úradné znenia]

               a)Tento akt sa podpíše v jednom pôvodnom vyhotovení v anglickom, arabskom, čínskom, francúzskom, ruskom a španielskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické.

               b)Úradné znenia vyhotoví generálny riaditeľ po konzultácii so zainteresovanými vládami v ďalších jazykoch, ktoré určí zhromaždenie.

               2.[Lehota na podpísanie] Tento akt zostane otvorený na podpísanie v sídle organizácie jeden rok po jeho prijatí.

               Článok 34
               Depozitár

               Depozitárom tohto aktu je generálny riaditeľ.

                     (1)

                           Dohodnuté vyhlásenie k článku 11 ods. 2: Na účely tohto aktu sa rozumie, že ak určité prvky názvu alebo označenia, ktoré predstavujú označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, majú v zmluvnej strane pôvodu všeobecnú povahu, ich ochrana sa v ďalších zmluvných stranách podľa tohto odseku nevyžaduje. V záujme väčšej istoty platí, že v zmysle podmienok článku 11 nemôže byť zamietnutie alebo neplatnosť ochrannej známky alebo vyhlásenie o porušení práv v zmluvných stranách založené na prvku, ktorý je všeobecnej povahy.

                     (2)

                           Dohodnuté vyhlásenie k článku 12: Na účely tohto aktu sa rozumie, že článok 12 sa nedotýka uplatňovania ustanovení tohto aktu týkajúcich sa skoršieho použitia, pretože pred medzinárodným zápisom sa už mohol názov alebo označenie, ktoré predstavuje označenie pôvodu alebo zemepisné označenie, v celom rozsahu alebo sčasti stať v zmluvnej strane inej ako je strana pôvodu všeobecným názvom alebo označením, napríklad preto, lebo názov alebo označenie alebo jeho časť sú totožné s pojmom, ktorý sa v tejto zmluvnej strane používa v bežnom jazyku alebo je totožný s bežným názvom odrody hrozna v tejto zmluvnej strane.