               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 11. 2013
            COM(2013) 768 final
            2013/0376(NLE)
            Ratifikácia druhého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               Na konferencii o zmene klímy v Dauhe v decembri 2012 všetkých 192 strán Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy prijalo zmenu protokolu Kjótskeho protokolu
                  1
               . Touto „zmenou z Dauhy“ sa zriaďuje druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu od 1. januára 2013 do 31. decembra 2020 s právne záväznými záväzkami zníženia emisií jednotlivých strán uvedených v prílohe B.

               Dohoda na zmene z Dauhy je súčasťou obsiahlejšieho balíka opatrení. Dodatočne k 38 stranám, na ktoré sa vzťahuje druhé záväzné obdobie, teraz vyše 60 ďalších strán vrátane Spojených štátov, Číny, Indie, Južnej Afriky a Brazílie prisľúbilo opatrenia zamerané na zmiernenie zmeny klímy podľa Rámcového Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „dohovor“). Znamená to, že sa na vyše 80 % celosvetových emisií začali vzťahovať medzinárodné záväzky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy v rámci Kjótskeho protokolu a dohovoru. Ďalším dôležitým prvkom tohto obsiahlejšieho balíka je konsenzus, ktorý dosiahli strany dohovoru: „najneskôr do roku 2015 podľa dohovoru prijať protokol, iný právny nástroj alebo dohodnutý záver s právnou silou uplatniteľný na všetky strany“, ktorý by mal vstúpiť do platnosti a vykonávať sa od roku 2020
                  2
               .

               Článkom 4 Kjótskeho protokolu sa stranám povoľuje plniť svoje záväzky spoločne. Európska únia a 15 strán, ktoré boli jej členskými štátmi v čase podpísania Kjótskeho protokolu v roku 1997, sa pre túto možnosť rozhodli na prvé záväzné obdobie (2008 – 2012) a zodpovedajúcim spôsobom v roku 2002 protokol ratifikovali.
                  3
                V zmene z Dauhy, ako aj vo vyhlásení Európskej únie a jej členských štátov pri jej prijatí
                  4
                sa uvádza, že Európska únia a jej členské štáty opäť plánujú plniť svoje ciele znižovania emisií v druhom záväznom období spoločne. Navyše Európska únia a jej členské štáty takisto vyjadrili svoj zámer plniť svoje záväzky v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu spoločne s Islandom. Začlenenie Islandu do tejto skupiny strán plniacich svoje záväzky spoločne sa udialo na základe žiadosti Islandu z roku 2009. Rada na svojom zasadnutí 15. decembra 2009 túto žiadosť uvítala a vyzvala Komisiu, aby predložila odporúčanie otvoriť potrebné rokovania s Islandom.
                  5
                Komisia predložila Rade svoje odporúčanie v júni 2013.

               Podľa zmeny z Dauhy sa Európska únia, jej členské štáty a Island zaväzujú obmedziť svoje priemerné ročné emisie skleníkových plynov (GHG) v rokoch 2013 až 2020 na 80 % svojich emisií v základnom roku (prevažne rok 1990
                  6
               ). Tento záväzok je založený na cieľoch zníženia emisií stanovených v klimaticko-energetickom balíku prijatom v roku 2009, predovšetkým na systéme Európskej únie na obchodovanie s emisiami (EU ETS) a rozhodnutí o spoločnom úsilí
                  7
               . Pri určení miery záväzku sa zohľadnili rozdiely v rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Európskej únie a druhým záväzným obdobím Kjótskeho protokolu
                  8
               . Tento prístup je v súlade so závermi Rady z marca 2012, v ktorých uviedla, že spoločný záväzok Európskej únie, jej členských štátov a Islandu by mal vychádzať z klimaticko-energetického balíka ale zároveň aj, že záväzky jednotlivých členských štátov zredukovať svoje emisie v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu „nepresahujú ich záväzky odsúhlasené v právnych predpisoch EÚ“. Tento prístup dodržala Európska únia a členské štáty v dokumentoch, ktoré v apríli 2012 predložili vzhľadom na svoje záväzky v druhom záväznom období.
                  9

               Právne predpisy Európskej únie zamerané na splnenie cieľa 80 % do roku 2020 už nadobudli účinnosť. V čase ich prijatia sa predložili obsiahle posúdenia vplyvu hospodárskych dôsledkov pre každý členský štát, pričom sa aktualizovali tak, aby sa v nich zohľadnil aj vplyv hospodárskej a finančnej krízy.
                  10
                Preto Európska únia a jej členské štáty v Dauhe vyjadrili svoju ochotu okamžite začať plniť svoje záväzky a prebrať svoju zodpovednosť v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu od 1. januára 2013. Okrem toho je Európska únia na ceste k splneniu svojho cieľa do roku 2020. Z poslednej inventúry GHG vyplýva, že emisie v roku 2011 v 27 členských štátoch boli o 18,4 % pod úrovňou emisií v roku 1990 (s výnimkou využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy, lesného hospodárstva a využívania flexibilných mechanizmov)
                  11
               . Pri zohľadnení rozdielov v rozsahu pôsobnosti a oblastiach, na ktoré sa Kjótsky protokol vzťahuje, a pri predpoklade, že základným rokom pre Cyprus a Maltu je rok 1990, by skutočné zníženie emisií v roku 2011 v porovnaní s emisiami v základnom roku podľa Kjótskeho protokolu bolo o väčšie než 20 % zníženie požadované v druhom záväznom období. Európska environmentálna agentúra na základe najnovších prognóz členských štátov o emisiách GHG a pri predpoklade vykonávania aktuálne platných politík a opatrení uvádza, že dôjde k ďalšiemu miernemu poklesu emisií do roku 2020, pričom celkové zníženie do roku 2020 bude predstavovať približne 19 % pod úrovňami v roku 1990.
                  12
                To potvrdzuje vyhliadky, že Európska únia v druhom záväznom období dosiahne svoj cieľ pomocou politík a opatrení, ktoré sú v súčasnosti platné. Ponuka EÚ posunúť sa k zníženiu na úrovni 30 % však naďalej platí. Navyše prebiehajú diskusie o nákladovo najefektívnejšom spôsobe, akým môže Európska únia znížiť svoje emisie skleníkových plynov o 80 – 95 % do roku 2050 vrátane cieľa do roku 2030.

               Formálne nadobudnutie platnosti zmeny z Dauhy je dôležitým cieľom pre Európsku úniu. Podmienkou je, aby 144 zo 192 strán Kjótskeho protokolu vrátane Európskej únie a jej členských štátov uložili svoje listiny o prijatí. Tento návrh rozhodnutia Rady o uzavretí zmeny z Dauhy umožní Európskej únii jej listinu o prijatí uložiť. Okrem ratifikácie zo strany Európskej únie budú aj členské štáty musieť ukončiť svoje ratifikačné postupy. V súlade s bežnou praxou Európska únia a jej členské štáty po ukončení svojich ratifikačných postupov súčasne uložia svoje listiny o prijatí, čím umožnia, aby nadobudli platnosť súčasne. Mali by tak urobiť v dostatočnom časovom predstihu pred konferenciou o zmene klímy v Paríži na konci roka 2015.

               2.ZMENA Z DAUHY

               V zmene z Dauhy sa stanovujú záväzky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu pre krajiny uvedené v prílohe B k protokolu. Vykonávajú sa ňou aj ďalšie zmeny znenia protokolu, ktoré sa majú vykonať počas druhého záväzného obdobia. Väčšina týchto zmien jednoducho umožňuje implementáciu nových záväzkov týkajúcich sa zmierňovania zmeny klímy, ale viaceré obsahujú aj ustanovenia, ktoré povedú k zmenám podstatných povinností. Patrí medzi ne začlenenie nového plynu – fluoridu dusitého (NF3), dve ustanovenia týkajúce sa ambícií záväzkov strán na druhé záväzné obdobie (tzv. mechanizmus ambícií) a nový odsek 7b v článku 3.

               Záväzky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy na druhé záväzné obdobie v prílohe B

               V zmene z Dauhy sa stanovuje zmenená tabuľka v prílohe B ku Kjótskemu protokolu s tretím stĺpcom, v ktorom sa uvádzajú právne záväzné záväzky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy na druhé záväzné obdobie v podobe kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie alebo zníženie emisií (QELRC) pre celé hospodárstvo. 38 strán Kjótskeho protokolu uviedlo ako svoj QELRC percentuálny podiel svojich emisií v základom roku alebo základnom období v treťom stĺpci tabuľky v prílohe B Kjótskeho protokolu. Patria k nim aj štyri strany, ktoré doteraz nemali cieľ podľa Kjótskeho protokolu (Cyprus, Malta, Kazachstan a Bielorusko). Spojené štáty sa z prílohy B vypustili, pretože protokol neratifikovali. Kanada po svojom vystúpení, ktoré nadobudlo platnosť 12. decembra 2012, už nie je stranou Kjótskeho protokolu. Japonsko, Nový Zéland a Ruská federácia zostávajú stranami Kjótskeho protokolu, ale nevytýčili si žiadny cieľ na druhé záväzné obdobie. Nachádzajú sa spolu s Kanadou v oddelenej časti prílohy B.

               Na cieľ 80 % uvedený pri Európskej únii a jej členských štátoch v prílohe B sa vzťahuje poznámka pod čiarou, v ktorej sa objasňuje, že tieto záväzky sú založené na konsenze, že ich budú plniť spoločne Európska únia a jej členské štáty. Aj na ciele na úrovni 80 % pre Chorvátsko a Island sa vzťahujú poznámky pod čiarou, v ktorých sa objasňuje, že svoje ciele budú plniť spolu s Európskou úniou a jej členskými štátmi.

               Zahrnutie fluoridu dusného (NF3)

               Do zoznamu GHG, na ktoré sa Kjótsky protokol vzťahuje a ktoré sú uvedené v prílohe k nemu, sa dopĺňa jeden plyn: fluorid dusný (NF3). NF3 je vysoko účinný GHG; jeho emisie sú v súčasnosti veľmi nízke, ale narastajú, pričom má potenciál globálneho otepľovania 17 200 (jedna tona NF3 vypustená do atmosféry zodpovedá 17 200 tonám oxidu uhličitého).

               Článok 3 ods. 1c: mechanizmus ambícií

               V zmene z Dauhy sa v novom článku 3 ods. 1c stanovuje zjednodušený postup, ktorým sa stranám umožňuje v priebehu záväzného obdobia zvýšiť svoje ambície a prispôsobiť tak svoje záväzky. Predtým by takáto úprava bola považovaná za zmenu prílohy B k protokolu, čo by si vyžadovalo konsenzus všetkých strán protokolu na jej prijatie a ratifikáciu troma štvrtinami strán na to, aby nadobudla platnosť. Na základe zmeny z Dauhy je postup zvýšenia ambícií oveľa jednoduchší. Zvýšenie ambícií, ktoré navrhuje strana vzhľadom na svoj vlastný cieľ sa teraz považuje za prijatý, ak tri štvrtiny strán nevznesú proti tomu námietku. Nevyžaduje sa už ani ratifikácia na to, aby zvýšenie ambícií nadobudlo platnosť.

               Článok 3 ods. 7b: prispôsobenie pridelených množstiev

               Zmenou z Dauhy sa automaticky rušia pridelené množstvá jednotiek strany, ak a v takej miere, v akej jej pridelené množstvá na druhé záväzné obdobie presahujú 8-násobok jej priemerných emisií v prvých troch rokoch predchádzajúceho záväzného obdobia (osem je počet rokov druhého záväzného obdobia). To znamená, že zmenou z Dauhy sa automaticky prispôsobuje cieľ strany, aby sa zabránilo nárastu jej emisií v období 2013 – 2020 nad jej priemerný objem emisií v období 2008 – 2010.

               3.Návrh rozhodnutia Rady

               Týmto návrhom rozhodnutia Rady sa stanovuje základ na uzavretie zmeny z Dauhy zo strany Európskej únie a stanovujú sa v ňom podmienky spoločného plnenia záväzkov v Európskej únii, jej členských štátov a na Islande.

               Návrh rozhodnutia

               V návrhu rozhodnutia sa potvrdzuje, že Európska únia a jej členské štáty budú plniť svoje záväzky spoločne – a aj spolu s Islandom (článok 2), a objasňujú sa v ňom povinnosti, ktoré Komisia a členské štáty majú v súvislosti s podávaním správ, ktoré uľahčia výpočet pridelených množstiev (článok 3). Ďalej obsahuje štandardné ustanovenia o zodpovednosti pri ukladaní listín o prijatí zmeny z Dauhy v Organizácii spojených národov (článok 4) a o spoločnom uložení listín o prijatí (článok 5 ods. 1). Dôležitým aspektom je, že členským štátom sa v ňom ukladá povinnosť vykonať potrebné kroky, aby podľa možnosti dovŕšili svoje ratifikačné postupy najneskôr do 16. februára 2015 (článok 5 ods. 2), a povinnosť do 15. septembra 2014 informovať Komisiu o pravdepodobnom dátume ukončenia príslušných postupov (článok 5 ods. 3).

               Návrh rozhodnutia obsahuje aj dve prílohy a jeden doplnok. V doplnku sa uvádza úplné znenie zmeny z Dauhy, ako bolo prijaté v Dauhe a oznámené stranám 21. decembra 2012.
                  13
                Prehľad kľúčových ustanovení zmeny z Dauhy sa uvádza v časti 2 tejto dôvodovej správy. Príloha I obsahuje „Oznámenie podmienok dohody o spoločnom plnení záväzkov Európskej únie, jej členských štátov a Islandu podľa článku 3 Kjótskeho protokolu“, ako sa vyžaduje podľa článku 4 ods. 2 protokolu („oznámenie podmienok spoločného plnenia“). Príloha II obsahuje aktualizované vyhlásenie Európskej únie o právomociach, ktoré sa má urobiť v súlade s článkom 24 ods. 3 Kjótskeho protokolu.

               Oznámenie podmienok spoločného plnenia (príloha I)

               Oznámenie podmienok spoločného plnenia (príloha I) pozostáva z troch častí. V prvej časti sa opisujú členovia dohody ako Európska únia, jej členské štáty a Island. V druhej časti sa stanovuje, ako budú členovia dohody plniť svoje záväzky. V tretej časti sa stanovujú jednotlivé úrovne emisií pridelené členom dohody.

               Spoločné plnenie záväzkov podľa článku 3 protokolu

               V článku 4 ods. 2 Kjótskeho protokolu sa vyžaduje, aby strany dohody o spoločnom plnení záväzkov oznámili sekretariátu dohovoru podmienky dohody o spoločnom plnení svojich záväzkov podľa článku 3. V druhej časti dohody o spoločnom plnení záväzkov sa podrobne opisuje, ako sa tieto záväzky podľa článku 3 protokolu a akékoľvek rozhodnutia z nich vychádzajúce uplatňujú v druhom záväznom období. V prípade všetkých ustanovení, ktoré platili už v prvom záväznom období, návrh naďalej sleduje koncepciu, ktorú si zvolila Európska únia a jej 15 členských štátov, ktoré boli súčasťou dohody o spoločnom plnení v prvom záväznom období. Zahŕňa to uplatňovanie článku 3 ods. 3 a 4 protokolu na úrovni členských štátov, zásadu, že základným rokom pre Európsku úniu je súhrn zvolených základných rokov členských štátov, vylúčenie medzinárodnej leteckej dopravy (t. j. letov medzi členskými štátmi a letov medzi členskými štátmi a tretími krajinami) v súlade s ustanoveniami dohovoru a protokolu. Túto skutočnosť objasňuje znenie druhej časti. Navyše sa v nej opisuje aj spôsob, akým sa článok 3 ods. 1c (mechanizmus ambícií) a článok 3 ods. 7b uplatňujú v druhom záväznom období.

               Článok 3 ods. 1c: mechanizmus ambícií

               V zmene z Dauhy sa v novom článku 3 ods. 1c stanovuje zjednodušený postup, ktorým sa stranám umožňuje v priebehu záväzného obdobia zvýšiť svoje ambície a prispôsobiť tak svoje záväzky. V prílohe I k návrhu rozhodnutia o ratifikácii sa objasňuje, že každý členský štát sa môže rozhodnúť zvýšiť svoju mieru ambícií a na tento účel zrušiť príslušné kjótske jednotky. Formálne zvýšenie ambícií spoločného záväzku Európskej únie, jej členských štátov a Islandu a z neho vyplývajúce zníženie spoločného prideleného množstva možno vykonať len spoločne.

               Článok 3 ods. 7b: úprava pridelených množstiev

               V novom článku 3 ods. 7b sa vyžaduje, aby záväzok strany v druhom záväznom období bol minimálne na úrovni jeho priemerných emisií v rokoch 2008 až 2010 a automaticky sa ním posilňujú ciele, ktorých nedodržanie by ináč umožnilo nárast emisií nad dané priemerné hodnoty. Európska únia, jej členské štáty, Chorvátsko a Island pri prijatí zmeny z Dauhy vyhlásili, že „článok 3 ods. 7a Kjótskeho protokolu sa bude uplatňovať na spoločné pridelené množstvo podľa dohody medzi Európskou úniou, jej členskými štátmi, Chorvátskom a Islandom o spoločnom plnení a nebude sa uplatňovať na členské štáty, Chorvátsko alebo Island individuálne.“
                  14

               Uplatňovanie článku 3 ods. 7b spoločne na Európsku úniu, jej členské štáty a Island je zásadným predpokladom rozhodnutia o ratifikácii zo strany Únie, a preto tvorí neoddeliteľnú súčasť vymedzenia a ambícií záväzku Únie. V prílohe I návrhu rozhodnutia o ratifikácii sa preto výslovne uvádza, že, ako súčasť uplatňovania záväzkov podľa článku 3 Kjótskeho protokolu na Európsku úniu, jej členské štáty a Island, výpočet podľa článku 3 ods. 7b protokolu platí v prípade spoločného prideleného množstva na druhé záväzné obdobie a v prípade 8-násobku súhrnu priemerných ročných emisií členov za roky 2008 až 2010.

               Orientačný odhad spoločného prideleného množstva na druhé záväzné obdobie založený na údajoch o základnom roku dostupných v súčasnosti a na stále platných hodnotách potenciálu globálneho otepľovania z druhej hodnotiacej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy uvedených (IPCC) by sa rovnal priemernej ročnej pridelenej hodnote približne 4 632 miliónov ton emisií GHG vyjadrených ako ekvivalent oxidu uhličitého. Podľa najaktuálnejších údajov sa priemerné ročné emisie Európskej únie, jej členských štátov a Islandu za roky 2008 až 2010 pohybovali na úrovni 4 782 miliónov ton. Preto sa neočakáva, že by dôsledkom článku 3 ods. 7b protokolu bolo automatické rušenie jednotiek množstva prideleného Európskej únii, členským štátom a Islandu (pozri tabuľku).

               Tabuľka: Uplatňovanie článku 3 ods. 7b v Európskej únii a na Islande*

                        Emisie v základnom roku**

                        Emisie GHG v roku 2008

                        Emisie GHG v roku 2009

                        Emisie GHG v roku 2010

                        Priemerné emisie GHG v rokoch 2008, 2009 a 2010

                        Odhadované priemerné pridelené množstvo na obdobie 2013 – 2020

                        5 790

                        4 989

                        4 623

                        4 734

                        4 782

                        4 632

                        * Na základe údajov z inventúr z roku 2013 a hodnôt potenciálu globálneho otepľovania z druhej hodnotiacej správy IPCC.

                        ** Pri predpoklade, že základným rokom Cypru a Malty je rok 1990.

                        Všetky údaje v ekvivalente oxidu uhličitého.

               Jednotlivé úrovne emisií pridelené členom dohody

               Spoločná úroveň emisií pre EU ETS

               V oddiele 3 prílohy I sa opisuje spôsob, akým sa úrovne emisií prideľujú Európskej únii, jej členským štátom a Islandu. Odráža sa pritom koncepcia klimaticko-energetického balíka:

               –Spoločná úroveň emisií sa určuje pri emisiách zo sektorov a emisiách plynov uvedených v prílohe A ku Kjótskemu protokolu, na ktoré sa vzťahuje aj EU ETS (t. j. sú zahrnuté v prílohe I k smernici o EU ETS a pri zohľadnení uplatňovania jej článkov 24 až 27).

               –Emisie zo sektorov a emisie plynov uvedené v prílohe A ku Kjótskemu protokolu, na ktoré sa EU ETS nevzťahuje, a odstraňovanie emisií zo zdrojov, na ktoré sa vzťahuje Kjótsky protokol, budú spadať pod úrovne emisií jednotlivých členských štátov a Islandu.

               Táto koncepcia sa líši od koncepcie v prvom záväznom období, pri ktorej jednotlivé záväzky členských štátov pokrývali úplný rozsah celkových emisií z ich hospodárstva. Dôvodom sú zmeny v klimaticko-energetickom balíku od 1. januára 2013, podľa ktorého EU ETS už nefunguje na základe cieľov jednotlivých členských štátov a národných alokačných plánov. Vykonáva sa na základe jediného množstva kvót pre celú Úniu („stropu“) a harmonizovaného systému prideľovania emisných kvót prostredníctvom aukcií a prechodného bezodplatného prideľovania emisných kvót. V tomto systéme nie je možné vopred prideliť presné podiely EU ETS jednotlivým členským štátom ako stranám dohody o spoločnom plnení záväzku. Hlavným dôvodom je prechod na systém aukcií ako automatickú metódu prideľovania emisných kvót – s cieľom podporiť hospodársku efektívnosť, zabrániť neočakávaným ziskom a podporiť solidaritu a rast. K ďalším dôvodom patria nemožnosť vopred určiť skutočné množstvo kvót pridelených novým účastníkom a možné zmeny v zozname sektorov a podsektorov, ktoré sa považujú za vystavené výraznému riziku úniku uhlíka.

               Ako sa uviedlo, medzinárodná letecká doprava nespadá pod spoločnú úroveň emisií v rámci EU ETS, pretože nefiguruje v prílohe A ku Kjótskemu protokolu.

               Úrovne emisií členských štátov a Islandu

               Na emisie v sektoroch začlenených do Kjótskeho protokolu, na ktoré sa nevzťahuje EU ETS, sa budú naďalej vzťahovať úrovne emisií stanovené pre jednotlivé členské štáty a Island. Rozdiel oproti prvému záväznému obdobiu je ten, že tieto úrovne emisií sa už neuvádzajú ako percento zníženia v porovnaní s emisiami v základnom roku, ale ako absolútny číselný údaj. Tento absolútny číselný údaj, vyjadrený v tonách ekvivalentu oxidu uhličitého, je uvedený na zozname pre každý členský štát v tabuľke 1 prílohy I. Údaj pre Island sa doplní po uzavretí bilaterálnej dohody s Islandom o plnení jeho záväzkov spoločne s Európskou úniou a jej členskými štátmi. Údaj pre jednotlivé členské štáty sa rovná súhrnu ročne pridelených emisných kvót (AEA) každého členského štátu podľa rozhodnutia o spoločnom úsilí na roky 2013 až 2020. Vypočítava sa na základe hodnôt potenciálu globálneho otepľovania zo štvrtej hodnotiacej správy IPCC, ako sa stanovuje v prílohe II k rozhodnutiu Komisie 2013/162/EÚ
                  15
                , a prispôsobuje na základe [rozhodnutie o aktualizácii ročne pridelených jednotiek emisných kvót – C(2013)7183]. Ďalej sa upravuje podľa výsledkov uplatňovania článku 3 ods. 7a Kjótskeho protokolu
                  16
               .

               Fluorid dusný (NF3)

               Na základe zmeny z Dauhy sa NF3 začlenil do rozsahu Kjótskeho protokolu. Toto začlenenie sa očakávalo v nariadení o mechanizme monitorovania
                  17
               , v ktorom sa vyžaduje monitorovanie emisií NF3 a podávanie správ o nich. Na emisie NF3 sa však nevzťahuje EU ETS ani rozhodnutie o spoločnom úsilí, a teda nie sú súčasťou cieľov členských štátov na základe právnych predpisov Európskej únie. Agregované emisie NF3 v Únii sú zanedbateľné, a preto sa v dokumente Európskej únie a členských štátov o ich záväzkoch podľa Kjótskeho protokolu predloženom dohovoru v apríli 2012 stanovili ako nulové.
                  18
                V tomto návrhu rozhodnutia Rady sa vyžaduje, aby členské štáty účtovali tieto emisie oproti pridelenému množstvu toho členského štátu, v ktorom dochádza k ich uvoľneniu.

               Využívanie pôdy, zmena vo využívaní pôdy a lesné hospodárstvo (LULUCF)

               Článkom 3 ods. 3 a 4 Kjótskeho protokolu sa do tohto protokolu zahŕňajú emisie z využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva (LULUCF). Podľa vykonávacích pravidiel dohodnutých podľa Kjótskeho protokolu, revidovaných na konferencii o zmene klímy v Durbane, sú strany so záväzkom v rámci tohto záväzku v druhom záväznom období povinné účtovať emisie a odstraňovanie emisií zo zalesňovania, obnovy lesa a odlesňovania, ako aj z obhospodarovania lesov. Navyše si strany môžu zvoliť účtovanie emisií z obhospodarovania ornej pôdy a pastvín. Strany sú síce povinné účtovať emisie LULUCF v rámci svojich záväzkov vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu, to však neplatí pre Európsku úniu, v prípade ktorej nie sú emisie zo sektorov LULUCF zahrnuté ani v EU ETS, ani v rozhodnutí o spoločnom úsilí. Európsky parlament a Rada v máji 2013 však prijali rozhodnutie 529/2013/EÚ, v ktorom sa stanovujú pravidlá účtovania emisií GHG a odstránených emisií GHG vyplývajúcich z činností súvisiacich s LULUCF a pravidlá podávania informácií o opatreniach týkajúcich sa predmetných činností.
                  19
                Týmito právnymi predpismi sa pravidlá EÚ týkajúce sa podávania správ o LULUCF harmonizujú s požiadavkami Kjótskeho protokolu.

               Hoci je ťažké vypracovať prognózu emisií jednotlivých členských štátov sektore LULUCF, z odhadov vyplýva, že sektor LULUCF za Úniu ako celok pravdepodobne prinesie kredit vo výške približne 1 % emisií Európskej únie v základnom roku
                  20
               . V dokumente Európskej únie a členských štátov o ich záväzkoch podľa Kjótskeho protokolu predloženom sekretariátu dohovoru v apríli 2012 sa emisie LULUCF za Úniu ako celok stanovili ako nulové.
                  21

               V súlade so zodpovednosťou členských štátov za politiku lesného hospodárstva a vzhľadom na absenciu cieľov Európskej únie v sektore LULUCF budú členské štáty povinné účtovať emisie a odstránené emisie z LULUCF do tej miery, do akej sa na ne vzťahuje protokol, oproti svojim jednotlivým úrovniam emisií. Začlenenie sektoru LULUCF do úrovní emisií členských štátov a Islandu je založené na predpoklade, že v danom sektore nedochádza k emisiám v čistom ani odstráneniu emisií v čistom. Všetky takéto emisie však možno kompenzovať prostredníctvom „výkonu nad mieru“ v iných sektoroch, na ktoré sa EU ETS nevzťahuje: prostredníctvom použitia flexibilných mechanizmov Kjótskeho protokolu a využitia práv súvisiacich s nadbytkom emisií preneseným z prvého záväzného obdobia, ktoré sa vedú v rezerve nadbytku z predchádzajúceho obdobia (PPSR) členského štátu.

               Komisia bude pozorne monitorovať emisie a odstránené emisie zo sektorov LULUCF členských štátov. Ak by sa zistilo, že jednotlivé členské štáty sú konfrontované s neočakávane vysokými emisiami zo sektorov LULUCF, a to napriek tomu, že vykonávajú účinné politiky s cieľom obmedziť ich, Komisia zváži navrhnutie mechanizmu na podporu dotknutých členských štátov.

               Rada vo svojich záveroch z marca 2012 uznala osobitosti krajín s bohatým lesným porastom, predovšetkým vzhľadom na obmedzené možnosti kompenzovať emisie zo zalesňovania, obnovy lesa a odlesňovania záchytmi pribúdajúcimi v dôsledku obhospodarovania lesa.
                  22
                Komisia bude naďalej skúmať možnosti s cieľom nájsť uspokojivé riešenie, ktoré zabezpečí environmentálnu integritu.

               Určenie úrovní emisií a pridelené množstvá

               Podľa Kjótskeho protokolu sa záväzky musia vyjadriť v podobe prideleného množstva, ktoré zodpovedá schválenému množstvu emisií v tonách ekvivalentu oxidu uhličitého počas záväzného obdobia. V tomto návrhu rozhodnutia Rady sa stanovuje, že množstvá pridelené Európskej únii, jej členským štátom a Islandu sa rovnajú príslušným úrovniam emisií, ktoré sú vymedzené v oddiele 3 prílohy I k nemu.

               Ďalej sa v tomto návrhu stanovuje spoločné pridelené množstvo pre Európsku úniu, jej členské štáty a Island, ktoré odráža spoločný kvantifikovaný záväzok znížiť emisie o 80 % v porovnaní s emisiami v základnom roku. Ako sa určilo v príslušných ustanoveniach Kjótskeho protokolu, spoločné pridelené množstvo sa vypočíta vynásobením súhrnu emisií členských štátov a Islandu v základnom roku jednak 80 % (spoločný záväzok) a jednak ôsmimi (počet rokov trvania záväzného obdobia).

               Spoločné pridelené množstvo predstavuje základ na určenie jednotlivých pridelených množstiev Európskej únie, jej členských štátov a Islandu:

               –Príslušné množstvo pridelené každému členskému štátu a Islandu je súhrnom príslušných úrovní emisií uvedených v tabuľke 1 v prílohe I k navrhovanému rozhodnutiu Rady a výsledkov uplatňovania článku 3 ods. 7a Kjótskeho protokolu v prípade daného členského štátu alebo Islandu.

               –Množstvo pridelené Európskej únii je rozdiel medzi spoločným prideleným množstvom a súhrnom úrovní emisií členských štátov a Islandu. Tento číselný údaj sa s konečnou platnosťou stanoví na základe správy Európskej únie na uľahčenie výpočtu spoločného prideleného množstva.

               Vykonávanie povinností súvisiacich s podávaním správ

               Podľa vykonávacích pravidiel Kjótskeho protokolu sú strany povinné do 14. apríla 2015 predložiť správu na uľahčenie výpočtu prideleného množstva a preukázať schopnosť účtovať svoje emisie a pridelené množstvo. V článku 3 tohto návrhu rozhodnutia Rady sa vyžaduje, aby Komisia vypracovala a predložila správu na uľahčenie výpočtu spoločného prideleného množstva Európskej únie, jej členských štátov a Islandu, ako aj množstva prideleného Európskej únii (zodpovedajúceho emisiám, na ktoré sa vzťahuje EU ETS). Členské štáty a Island sú povinné predložiť správu na uľahčenie výpočtu svojich pridelených množstiev, ktoré sa vzťahujú na emisie, ktoré nespadajú do EU ETS. Tieto správy sa preskúmajú, následne sa pridelené množstvá stanovia s konečnou platnosťou a zaznamenajú v kompilačnej a účtovnej databáze. V správach na uľahčenie výpočtu pridelených množstiev členských štátov a Islandu sa pridelené množstvá vyjadria ako množstvá rovnajúce sa úrovni emisií daného členského štátu alebo Islandu jednak v tonách ekvivalentu oxidu uhličitého a jednak ako percentuálny podiel emisií daného členského štátu alebo Islandu v základnom roku.

               Komisia (v mene Európskeho spoločenstva) a členské štáty budú naďalej plniť ďalšie povinnosti týkajúce sa podávania správ vrátane ročných správ z inventúr. Tieto povinnosti patria do medzinárodne dohodnutých požiadaviek týkajúcich sa podávania správ podľa Kjótskeho protokolu a vykonávajú sa prostredníctvom nariadenia o mechanizme monitorovania. Koncepcia spoločného plnenia vytýčená v tomto návrhu rozhodnutia Rady si vyžaduje, aby členské štáty podávali aj osobitné správy o svojich emisiách zo zdrojov a emisiách odstránených záchytmi, na ktoré sa vzťahuje Kjótsky protokol, ale nie EU ETS. V článku 7 nariadenia o mechanizme monitorovania sa už vyžaduje, aby členské štáty každoročne podávali správy o svojich emisiách v rámci EU ETS a pomere týchto emisií voči celkovým nahláseným emisiám. Ako zdroj týchto údajov slúži protokol transakcií Európskej únie (EUTL), ktorý kontroluje a zaznamenáva všetky transakcie odohrávajúce sa v rámci EU ETS. Európska environmentálna agentúra (EEA) na základe údajov z EUTL vo svojom prehliadači údajov EU ETS uverejňuje agregované údaje o overených emisiách, kvótach a odovzdaných jednotkách podľa členských štátov, sektorov, objemu a roku.
                  23
                Tieto isté údaje sa používajú na analýzu emisií GHG v rozmanitých oficiálnych správach vrátane ročnej správy Európskej komisie o dosahovaní pokroku pri záväzkoch Európskej únie a medzinárodných záväzkoch, ktoré sa uverejňujú v súlade s článkom 21 nariadenia o mechanizme monitorovania
                  24
                , ako aj v ročných správach EEA o trendoch a prognózach emisií GHG v Európe. Ďalej sa tieto údaje používajú aj v ročnej správe Európskej únie o inventúre GHG, a to v prispôsobenej podobe v dôsledku rozdielov v rozsahu medzi Kjótskym protokolom a EU ETS (s výnimkou medzinárodnej leteckej dopravy).

               Vyhlásenie o právomociach

               V prílohe II k navrhovanému rozhodnutiu sa aktualizuje vyhlásenie o právomociach urobené pri ratifikácii Kjótskeho protokolu v roku 2002. V súčasnom znení sa v ňom uvádza všetkých 28 členských štátov Európskej únie a zohľadňuje nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy.

               2013/0376 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)Strany Kjótskeho protokolu (ďalej len „Kjótsky protokol“) k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „dohovor“) na konferencii o zmene klímy v Dauhe v decembri 2012 prijali zmenu z Dauhy, ktorou sa stanovuje druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu, začínajúce 1. januára 2013 a končiace 31. decembra 2020. Zmenou z Dauhy sa mení príloha B ku Kjótskemu protokolu v tom zmysle, že sa v nej na druhé záväzné obdobie stanovujú ďalšie právne záväzné záväzky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy pre strany uvedené v danej prílohe a menia sa a ďalej určujú ustanovenia o vykonávaní záväzkov strán týkajúcich sa zmierňovania zmeny klímy počas druhého záväzného obdobia.

               (2)Únia a jej členské štáty odsúhlasili zmenu z Dauhy ako súčasť balíka, ktorý obsahuje prísľuby celého radu krajín zmierňovať zmenu klímy podľa dohovoru a Kjótskeho protokolu a ktorým sa zvyšuje podiel celosvetových emisií, na ktoré sa v období po roku 2012 vzťahujú záväzky týkajúce sa zmierňovania zmeny klímy, ako podľa dohovoru, tak podľa Kjótskeho protokolu, na vyše 80 %.

               (3)Ďalším dôležitým prvkom tohto balíka je konsenzus, ktorý dosiahli strany dohovoru, do konca roku 2015 prijať podľa dohovoru protokol, iný právny nástroj alebo dohodnutý záver s právnou silou podľa dohovoru uplatniteľný na všetky strany, ktorý by mal nadobudnúť platnosť a vykonávať sa od roku 2020. Rokovania o tomto právne záväznom nástroji prebiehajú v rámci pracovnej skupiny ad hoc na platforme „Durban Platform for Enhanced Action“ (Durbanská platforma pre posilnené konanie).

               (4)Zmena z Dauhy je podmienená prijatím stranami Kjótskeho protokolu a nadobudne platnosť pre tie strany, ktoré ju prijali, deväťdesiatym dňom po tom, ako depozitár dohovoru prijme listiny o prijatí od minimálne troch štvrtín strán Kjótskeho protokolu. Na to, aby zmena z Dauhy nadobudla platnosť, je potrebných celkovo 144 listín o prijatí.

               (5)Rada vo svojich záveroch z 9. marca 2012 odsúhlasila navrhnúť pre Úniu na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu spoločný kvantifikovaný záväzok znížiť emisie o 20 %. Tento záväzok sa určil na základe celkového objemu emisií skleníkových plynov Únie povoleného na obdobie 2013 – 2020 v jej klimaticko-energetickom balíku.
                  25

               (6)V súlade s touto koncepciou Rada ďalej odsúhlasila, že povinnosti jednotlivých členských štátov pri znižovaní emisií nemôžu presiahnuť povinnosti dohodnuté v právnych predpisoch Únie a že záväzok bude založený na súhrne emisií členských štátov v základnom roku v súlade s Kjótskym protokolom. Zodpovedajúco tomu Únia a jej členské štáty na konferencii o zmene klímy v Dauhe odsúhlasili kvantifikované záväzky znižovania emisií, ktorými sa obmedzujú ich priemerné ročné emisie skleníkových plynov v druhom záväznom období na 80 % súhrnu ich emisií v základnom roku. To sa odráža v zmene z Dauhy.

               (7)Únia v súlade so závermi Rady z 9. marca 2012 ponúkla možnosť do roku 2020 posunúť cieľ zníženia na 30 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990, ako súčasť celosvetovej a komplexnej dohody na obdobie po roku 2012, za predpokladu, že iné rozvinuté krajiny prijmú porovnateľné záväzky znížiť emisie a že rozvojové krajiny prispejú primerane podľa svojej zodpovednosti a schopností. Táto ponuka je zachytená v zmene z Dauhy.

               (8)Ciele pre Úniu a jej členské štáty sú uvedené v zmene z Dauhy s poznámkou pod čiarou, v ktorej sa uvádza, že tieto ciele sú založené na konsenze, že ich bude plniť spoločne Európska únia a jej členské štáty v súlade s článkom 4 Kjótskeho protokolu. Únia, jej členské štáty, Chorvátsko a Island takisto pri prijatí zmeny z Dauhy vydali spoločné vyhlásenie, v ktorom vyjadrili svoj zámer plniť svoje záväzky v druhom záväznom období spoločne. Toto vyhlásenie figuruje v správe z konferencie a Rada ho zopakovala vo svojich záveroch zo 17. decembra 2012.

               (9)Únia a členské štáty na základe rozhodnutia spoločne plniť svoje záväzky v súlade s článkom 4 Kjótskeho protokolu zodpovedajú podľa ods. 6 uvedeného článku a v súlade s článkom 24 ods. 2 protokolu spoločne za splnenie svojich kvantifikovaných záväzkov znižovania emisií podľa článku 3 ods. 1a Kjótskeho protokolu. V dôsledku toho a v súlade s článkom 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii majú členské štáty jednotlivo a kolektívne povinnosť vykonať všetky vhodné opatrenia, či už všeobecné alebo konkrétne, aby zabezpečili plnenie povinností vyplývajúcich z opatrení inštitúcií Únie, uľahčili dosiahnutie tohto záväzku a neprijali žiadne opatrenia, ktoré by jeho dosiahnutie mohli ohroziť.

               (10)V tom istom vyhlásení Únia, jej členské štáty, Chorvátsko a Island takisto uviedli, že v súlade s článkom 4 ods. 1 Kjótskeho protokolu, podľa ktorého môžu strany plniť svoje záväzky podľa článku 3 Kjótskeho protokolu spoločne, sa článok 3 ods. 7b Kjótskeho protokolu bude uplatňovať na spoločné pridelené množstvo podľa dohody medzi Európskou úniou, jej členskými štátmi, Chorvátskom a Islandom o spoločnom plnení a nebude sa uplatňovať na členské štáty, Chorvátsko alebo Island individuálne. Rada na svojom zasadnutí 15. decembra 2009 uvítala žiadosť Islandu o plnenie jeho záväzku v druhom záväznom období spoločne s Úniou a jej členskými štátmi a vyzvala Komisiu, aby predložila odporúčanie otvoriť potrebné rokovania s Islandom o dohode, ktorá bude v súlade so zásadami a kritériami stanovenými v klimaticko-energetickom balíku Únie. V dohode s Islandom o účasti Islandu na spoločnom plnení záväzkov Únie, jej členských štátov a Islandu v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu sa stanovujú podmienky tejto účasti.
                  26

               (11)V Kjótskom protokole sa stranám, ktoré sa dohodnú na spoločnom plnení záväzkov podľa článku 3, ukladá povinnosť spoločne v predmetnej dohode stanoviť jednotlivé úrovne emisií pridelené každej strane. Vyžaduje sa v ňom, aby strany dohody o spoločnom plnení oznámili sekretariátu dohovoru podmienky danej dohody v deň uloženia ich listín o ratifikácii alebo schválenia.

               (12)V súlade s platnými právnymi predpismi Únie sa jednotlivé úrovne emisií pridelené Únii vzťahujú na emisie skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  27
               do tej miery, do akej sa na predmetné emisie skleníkových plynov vzťahuje príloha A ku Kjótskemu protokolu.

               (13)Jednotlivé úrovne emisií členských štátov a Islandu zahŕňajú zostávajúce emisie skleníkových plynov zo zdrojov a emisie odstránené záchytmi na ich územiach v tých prípadoch, keď sa na tieto zdroje a záchyty nevzťahuje smernica 2003/87/ES, ale sú uvedené v prílohe A ku Kjótskemu protokolu. Zahŕňa to všetky emisie zo zdrojov a emisie odstránené záchytmi vyplývajúce z ľudskej činnosti v súvislosti s využívaním pôdy, zmenou využívania pôdy a lesným hospodárstvom, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 3 a 4 Kjótskeho protokolu, ako aj emisie fluoridu dusného (NF3).

               (14)Komisia by mala naďalej skúmať iné možnosti v snahe nájsť uspokojivé riešenie osobitostí krajín s bohatým lesným porastom, predovšetkým vzhľadom na obmedzené možnosti kompenzovať emisie zo zalesňovania, obnovy lesa a odlesňovania záchytmi pribúdajúcimi v dôsledku obhospodarovania lesa, a zároveň riešenie, ktoré by zabezpečilo environmentálnu integritu.

               (15)V súlade so závermi Rady z 9. marca 2012 a ponukou Únie a jej členských štátov vytýčiť si v druhom záväznom období cieľ 80 % sa úroveň emisií členských štátov rovná súhrnu ročných pridelených emisií na obdobie rokov 2013 až 2020 určených podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES
                  28
               . Toto množstvo je založené na hodnotách potenciálu globálneho otepľovania uvedených vo štvrtej hodnotiacej správe Medzivládneho panelu o zmene klímy a určilo sa podľa prílohy II k rozhodnutiu Komisie č. 2013/162/EÚ
                  29
                a prispôsobilo [rozhodnutím o aktualizácii ročných pridelených jednotiek emisných kvót zo septembra – C(2013)7183]. Úroveň emisií pre Island sa určila v dohode s Islandom.

               (16)Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013
                  30
               sú členské štáty povinné podľa možnosti podávať správy o skutočnom alebo odhadovanom pridelení overených emisií nahlásených zo zariadení a prevádzkovateľmi podľa smernice 2003/87/ES ku kategóriám zdrojov národných inventúr skleníkových plynov, ako aj o pomere predmetných overených emisií voči celkovým nahláseným emisiám skleníkových plynov v týchto kategóriách zdrojov. To umožňuje členským štátom podávať oddelené správy o emisiách, ktoré spadajú do ich vlastných úrovní emisií. V oddiele o množstve pridelenom Únii v správe Únie by sa malo určiť množstvo emisií z jednotlivých členských štátov, ktoré spadajú do množstva prideleného Únii.

               (17)Na konferencii strán slúžiacej ako stretnutie strán Kjótskeho protokolu sa dosiahla dohoda, že každá strana so záväzkom v druhom záväznom období by do 15. apríla 2015 mala sekretariátu dohovoru predložiť správu, ktorá uľahčí výpočet prideleného množstva. Komisia by mala vypracovať správu, ktorá uľahčí výpočet spoločného množstva prideleného Únii, jej členským štátom a Islandu. V tejto správe sa určí aj množstvo pridelené Únii. Členské štáty a Island by mali predložiť svoje správy do 15. apríla 2015, čím sa ich pridelené množstvá stanovia na výšku úrovní ich emisií, ako sú uvedené v prílohe II k tomuto rozhodnutiu.

               (18)S cieľom zdôrazniť angažovanosť Únie a jej členských štátov za to, aby zmena z Dauhy nadobudla platnosť včas, by ju Únia, jej členské štáty a Island mali ratifikovať najneskôr do 16. februára 2015.

               (19)Zmena z Dauhy by sa mala v mene Európskej únie schváliť,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Zmena z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „dohovor“) odsúhlasená 8. decembra 2012 v Dauhe sa týmto v mene Európskej únie schvaľuje.

               Znenie zmeny z Dauhy tvorí prílohu k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Únia a jej členské štáty plnia svoje záväzky podľa článku 3 Kjótskeho protokolu a zmeny z Dauhy v súlade s oznámením podmienok dohody o spoločnom plnení záväzkov Európskej únie, jej členských štátov a Islandu podľa článku 3 Kjótskeho protokolu (ďalej len „oznámenie“) uvedené v prílohe I.

               Článok 3

               1. Komisia vypracuje správu, ktorá uľahčí výpočet spoločného množstva prideleného Únii, jej členským štátom a Islandu a v dôsledku toho aj výpočet množstva prideleného Únii v súlade s požiadavkami Kjótskeho protokolu, zmeny z Dauhy a rozhodnutí prijatých na ich základe. Komisia predloží túto správu sekretariátu dohovoru do 15. apríla 2015.

               2. Množstvá pridelené členským štátom a Islandu sa rovnajú úrovniam emisií stanoveným v oznámení uvedenom v prílohe I. Členské štáty do 15. apríla 2015 sekretariátu dohovoru predložia správy, ktoré uľahčia výpočet ich pridelených množstiev v súlade s požiadavkami Kjótskeho protokolu, zmeny z Dauhy a rozhodnutí prijatých na ich základe.

               Článok 4

               1. Predseda Rady určí osobu (osoby), ktorá má (majú) právomoc v mene Únie uložiť listinu o prijatí u generálneho tajomníka Organizácie spojených národov v súlade s článkom 20 ods. 4 a článkom 21 ods. 7 Kjótskeho protokolu spolu s aktualizovaným vyhlásením o právomociach stanoveným v prílohe II v súlade s článkom 24 ods. 3 Kjótskeho protokolu.

               2. Predseda Rady takisto určí osobu (osoby), ktorá má (majú) právomoc v mene Únie predložiť oznámenie v prílohe I sekretariátu dohovoru v súlade s článkom 4 ods. 2 Kjótskeho protokolu.

               Článok 5

               1. Členské štáty prijímajú kroky potrebné na to, aby svoje listiny o prijatí uložili súčasne s Úniou a podľa možnosti najneskôr do 16. februára 2015. Členský štát pri uložení svojej listiny o prijatí zmeny z Dauhy vo svojom mene predloží sekretariátu dohovoru oznámenie v prílohe I v súlade s článkom 4 ods. 2 Kjótskeho protokolu.

               2. Členské štáty informujú Komisiu najneskôr 15. septembra 2014 o svojich rozhodnutiach prijať zmenu, alebo podľa okolností, o pravdepodobnom dátume dokončenia nevyhnutného postupu. Komisia v spolupráci s členskými štátmi zvolí dátum, keď spoločne uložia svoje listiny o schválení alebo prijatí.

               Článok 6

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie 1/CMP.8, prijaté na konferencii strán slúžiacej ako stretnutie strán Kjótskeho protokolu, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1.

                     (2)
                  Rozhodnutie 2/CP.18 prijaté na konferencii strán dohovoru, odsek 4 v dokumente UNFCCC/CP/2012/8/Add.1.

                     (3)
                  Rozhodnutie Rady 2002/358/ES z 25. apríla 2002, ktoré sa týka schválenia Kjótskeho protokolu k Rámcovému Dohovoru Organizácie Spojených národov o klimatických zmenách a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich v mene Európskeho spoločenstva, Ú. v. ES L 130, 15.5.2002, s. 1.

                     (4)
                  Úplné znenie tohto vyhlásenia sa odráža v odseku 45 správy o konferencii strán slúžiacej ako stretnutie strán Kjótskeho protokolu na jej ôsmom zasadnutí, ktorá sa konala v Dauhe od 26. novembra do 8. decembra 2012 (FCCCK/KP/CMP/2012/13).

                     (5)
                  Závery Rady z 15. decembra 2009 o dohode o spoločnom plnení medzi EÚ a Islandom so zreteľom na budúcu medzinárodnú dohodu o klíme http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/agricult/111941.pdf.

                     (6)
                  V prvom záväznom období sa ako základný rok určili tieto roky: v prípade oxidu uhličitého (CO2), metánu (CH4) a oxidu dusného (N2O) všetky členské štáty používajú rok 1990 ako základný rok s výnimkou: Bulharska – rok 1988, Maďarska – priemer obdobia od roku 1985 do roku 1987, Slovinska – rok 1986, Poľska – rok 1988 a Rumunska – rok 1989. V prípade fluorovaných plynov všetky členské štáty používajú rok 1995 ako základný rok s výnimkou: Rakúska, Francúzska, Talianska a Slovenska – rok 1990 a Rumunska – rok 1989.

                     (7)
                  Právne predpisy prijaté 23. apríla 2009 vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020, Ú. v. L 140, 5.6.2009.

                     (8)
                  Tieto rozdiely v rozsahu pôsobnosti sú podrobne objasnené v pracovnom dokumente útvarov Komisie „Preparing the EU's Quantified Emission Limitation or Reduction Objective (QELRO) based on the EU Climate and Energy Package“ (Príprava kvantifikovaného cieľa obmedzenia alebo zníženia emisií (QELRO) EÚ na základe klimaticko-energetického balíka EÚ), SWD(2012) 18 final z 13.2.2012.

                     (9)
                  Dokumenty Dánska a Európskej komisie v mene Európskej únie a jej členských štátov z 19. apríla 2012 poskytujúce informácie o kvantifikovanom cieli obmedzenia alebo zníženia emisií (QELRO) na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu („Information on the quantified emission limitation or reduction objectives (QELROs) for the second commitment period under the Kyoto Protocol“), FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1.

                     (10)
                  Pracovný dokument útvarov Komisie „Impact assessment - Document accompanying the package of implementation measures for the EU's objectives on climate change and renewable energy for 2020“ (Posúdenie vplyvu – sprievodný dokument k balíku vykonávacích opatrení vzhľadom na ciele EÚ pri zmene klímy a energii z obnoviteľných zdrojov do roku 2020), SEC(2008)85/3, 23.1.2008 a pracovný dokument útvarov Komisie (COM(2010 265) Analysis of options to move beyond 20 % greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage Background information and analysis (Analýza možností, ako presiahnuť 20 % zníženie emisií skleníkových plynov, a posúdenie rizika úniku uhlíka. Základné informácie a analýza) časti I a II, SEC(2010) 650, 25.5.2010.

                     (11)
                  Európska environmentálna agentúra, „Annual European Union greenhouse gas inventory 1990–2011 and inventory report 2013“ (Ročná inventúra skleníkových plynov Európskej únie 1999 – 2011 a správa o inventúre z roku 2013) – dokument predložený sekretariátu dohovoru, máj 2013.

                     (12)
                  Európska environmentálna agentúra, „Greenhouse gas emission trends and projections in Europe 2012: Tracking progress towards Kyoto and 2020 targets“ (Emisie skleníkových plynov v Európe – trendy a predpovede v roku 2012: sledovanie pokroku pri kjótskych cieľoch a cieľoch do roku 2020), Kodaň, 2012, s. 60.

                     (13)
                  Oznámenie generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov konajúceho vo svojej funkcii ako depozitár C.N.718.2012.TREATIES-XXVII.7.c (oznámenie depozitára).

                     (14)
                  Poznámka pod čiarou 4.

                     (15)
                  Rozhodnutie Komisie 2013/162/EÚ z 26. marca 2013 o stanovení ročne pridelených emisných kvót členských štátov na roky 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES, Ú. v. EÚ L 90/160, 28.3.2013.

                     (16)
                  V článku 3 ods. 7a sa vyžaduje, aby tie strany, uvedené v prílohe B, pre ktoré predstavovala zmena využitia pôdy a lesné hospodárstvo čistý zdroj emisií skleníkových plynov v roku 1990, na účely výpočtu svojho prideleného množstva zahrnuli do emisií v základnom roku 1990 alebo v základnom období agregované antropogénne emisie skleníkových plynov prepočítané na ekvivalent oxidu uhličitého zo zdrojov, mínus emisie odstránené záchytmi v roku 1990 v dôsledku zmeny využívania pôdy.

                     (17)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 13–40).

                     (18)
                  Poznámky pod čiarou 8 a 9.

                     (19)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 529/2013/EÚ z 21. mája 2013 o pravidlách započítavania pre emisie a záchyty skleníkových plynov vyplývajúce z činností súvisiacich s využívaním pôdy, so zmenami vo využívaní pôdy a s lesným hospodárstvom a o informáciách týkajúcich sa opatrení súvisiacich s týmito činnosťami, Ú.v. EÚ L 165/80 z 18.6.2013.

                     (20)
                  Poznámka pod čiarou 8.

                     (21)
                  Poznámka pod čiarou 9.

                     (22)
                  Článok 9 záverov Rady z 9. marca 2012 o nadviazaní na konferenciu o klíme, ktorá sa konala v Durbane.

                     (23)
                  http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/emissions-trading-viewer.

                     (24)
                  Predchádzajúce správy sa vydávali na základe článku 5 rozhodnutia 280/2004/ES, ktoré sa nahradilo nariadením o mechanizme monitorovania.

                     (25)
                  Právne predpisy prijaté 23. apríla 2009 vrátane smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov a rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020, Ú. v. L 140, 5.6.2009.

                     (26)
                  [odkaz na bilaterálnu dohodu s Islandom].

                     (27)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Spoločenstve, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (28)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, p. 136).

                     (29)
                  Rozhodnutie Komisie 2013/162/EÚ z 26. marca 2013 o stanovení ročne pridelených emisných kvót členských štátov na roky 2013 až 2020 podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES, Ú. v. EÚ L 90/106, 28.3.2013.

                     (30)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 z 21. mája 2013 o mechanizme monitorovania a nahlasovania emisií skleníkových plynov a nahlasovania ďalších informácií na úrovni členských štátov a Únie relevantných z hľadiska zmeny klímy a o zrušení rozhodnutia č. 280/2004/ES (Ú. v. L 165, 18.6.2013, s.13).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 11. 2013
            COM(2013) 768 final
            Ratifikácia druhého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy
            DOPLNOKk návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o uzavretí zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich
            Zmena z Dauhy Kjótskeho protokolu

               Článok 1 : Zmena

               A.Príloha B ku Kjótskemu protokolu

               Táto tabuľka nahrádza tabuľku v prílohe B k protokolu:

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        Strana

                        Kvantifikované záväzky na obmedzenie alebo zníženie emisií
                        (obdobie 2008 – 2012) (percento oproti základnému roku alebo obdobiu)

                        Kvantifikované záväzky na obmedzenie alebo zníženie emisií

                        (obdobie 2013 – 2020)
                        (percento oproti základnému roku alebo obdobiu)

                        Referenčný rok1

                        Kvantifikované záväzky na obmedzenie alebo zníženie emisií
                        (obdobie 2013 – 2020)

                        (vyjadrené ako percento oproti referenčnému roku1)

                        Prísľuby znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2020 (percento oproti referenčnému roku)2

                        Austrália

                        108

                        99,5

                        2000

                        98

                        -5 až -15% alebo -25%3

                        Rakúsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Bielorusko5*

                        88

                        1990

                        neuv.

                        -8 %

                        Belgicko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Bulharsko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Chorvátsko*

                        95

                        806

                        neuv.

                        neuv.

                        -20%/-30%7

                        Cyprus

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Česko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Dánsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Estónsko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Európska únia

                        92

                        804

                        1990

                        neuv.

                        -20%/-30%7

                        Fínsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Francúzsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Nemecko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Grécko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Maďarsko*

                        94

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Island

                        110

                        808

                        neuv.

                        neuv.

                        Írsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Taliansko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Kazachstan*

                        95

                        1990

                        95

                        -7 %

                        Lotyšsko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Lichtenštajnsko

                        92

                        84

                        1990

                        84

                        -20%/-30%9

                        Litva*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Luxembursko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Malta

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Monako

                        92

                        78

                        1990

                        78

                        -30 %

                        Holandsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Nórsko

                        101

                        84

                        1990

                        84

                        -30% až

                         -40%10

                        Poľsko*

                        94

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Portugalsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Rumunsko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Slovensko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Slovinsko*

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Španielsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Švédsko

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Švajčiarsko

                        92

                        84,2

                        1990

                        neuv.

                        -20 % až

                         -30 %11

                        Ukrajina*

                        100

                        7612

                        1990

                        neuv.

                        -20 %

                        Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska

                        92

                        804

                        neuv.

                        neuv.

                        Strana

                        Kvantifikované záväzky na obmedzenie alebo zníženie emisií (obdobie 2008 – 2012) (percento oproti základnému roku alebo obdobiu)

                        Kanada13

                        94

                        Japonsko14

                        94

                        Nový Zéland15

                        100

                        Ruská federácia16*

                        100

               Skratka: neuv. = neuvádza sa.

               * Krajiny, ktoré prechádzajú procesom transformácie na trhové hospodárstvo.

               Všetky poznámky pod čiarou ďalej v texte, s výnimkou poznámok pod čiarou 1, 2 a 5, sa získali z oznámení dotknutých strán.

               1Strana môže dobrovoľne používať na svoje vlastné účely referenčný rok na to, aby dodatočne k údajom svojho medzinárodne záväzného kvantifikovaného záväzku na obmedzenie alebo zníženie emisií (QELRC) alebo viacerých takýchto záväzkov vo vzťahu k základnému roku v druhom a treťom stĺpci tejto tabuľky vyjadrila svoj QELRC, ktorý nie je medzinárodne záväzný podľa Kjótskeho protokolu, ako percentuálny podiel emisií v daný rok.

               2Ďalšie informácie o týchto prísľuboch možno nájsť v dokumentoch FCCC/SB/2011/INF.1/Rev.1 a FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1, Add.1 and Add.2.

               3QELRC Austrálie v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu je v súlade so skutočnosťou, že Austrália dosiahla nepodmienený cieľ do roku 2020 znížiť svoje emisie o 5 % oproti stavu v roku 2000. Austrália si ponecháva možnosť neskôr posunúť svoj cieľ zníženia do roku 2020 z 5 % na 15 alebo 25 % v porovnaní s úrovňou v roku 2000, za predpokladu splnenia určitých podmienok. Tento údaj zodpovedá štatútu daných prísľubov na základe Cancúnskych dohôd a nevedie k žiadnemu novému právne záväznému záväzku podľa tohto protokolu alebo súvisiacich pravidiel a modalít.

               4QELRC pre Európsku úniu a jej členské štáty na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu sú založené na konsenze, že ich bude plniť spoločne Európska únia a jej členské štáty v súlade s článkom 4 Kjótskeho protokolu. Záväzkami QELRC nie je dotknuté následné oznámenie zo strany Európskej únie a jej členských štátov o dohode plniť svoje záväzky spoločne v súlade s ustanoveniami Kjótskeho protokolu.

               5Doplnené do príloh B zmenou prijatou podľa rozhodnutia 10/CMP.2. Táto zmena zatiaľ nenadobudla platnosť.

               6QELRC Chorvátska na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu je založený na konsenze, že tento QELRC bude plniť spoločne s Európskou úniou a jej členskými štátmi v súlade s článkom 4 Kjótskeho protokolu. V dôsledku toho pristúpenie Chorvátska k Európskej únii nemá vplyv na jeho účasť na takýchto dohodách o spoločnom plnení podľa článku 4 alebo jeho QELRC.

               7Európska únia ako súčasť globálnej a komplexnej dohody týkajúcej sa obdobia po roku 2012 znovu zopakuje svoju podmienenú ponuku dosiahnuť do roku 2020 zníženie emisií o 30 % v porovnaní s hodnotami v roku 1990 pod podmienkou, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu k porovnateľnému zníženiu emisií a že rozvojové krajiny prispejú primerane podľa svojej zodpovednosti a schopností.

               8QELRC Islandu na druhé záväzné obdobie Kjótskeho protokolu je založený na konsenze, že tento QELRC sa bude plniť spoločne s Európskou úniou a jej členskými štátmi v súlade s článkom 4 Kjótskeho protokolu.

               9QELRC uvedený v treťom stĺpci sa vzťahuje na cieľ zníženia o 20 % do roku 2020 v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Lichtenštajnsko by zvážilo posunúť cieľ zníženia až na 30 % do roku 2020 v porovnaní s úrovňou v roku 1990 pod podmienkou, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu k porovnateľnému zníženiu emisií a že hospodársky pokročilejšie rozvojové krajiny prispejú primerane podľa svojej zodpovednosti a schopností.

               10QELRC Nórska na úrovni 84 je v súlade s jeho cieľom 30 % zníženia emisií do roku 2020 v porovnaní s úrovňou v roku 1990. Ak bude môcť prispieť ku globálnej a komplexnej dohode, v ktorej sa strany s najväčším objemom emisií dohodnú znížiť emisie v súlade s hraničnou hodnotou 2° C, Nórsko zvýši mieru zníženia emisií na 40 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990. Tento údaj zodpovedá štatútu prísľubu na základe Cancúnskych dohôd a nevedie k žiadnemu novému právne záväznému záväzku podľa tohto protokolu.

               11QELRC uvedený v treťom stĺpci tejto tabuľky sa vzťahuje na cieľ zníženia o 20 % do roku 2020 v porovnaní s úrovňami v roku 1990. Švajčiarsko by zvážilo posunúť cieľ zníženia až na 30 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 1990 pod podmienkou, že ostatné rozvinuté krajiny sa zaviažu k porovnateľnému zníženiu emisií a že rozvojové krajiny prispejú primerane podľa svojej zodpovednosti a schopností v súlade s hraničnou hodnotou 2° C. Tento údaj zodpovedá štatútu prísľubu na základe Cancúnskych dohôd a nevedie k žiadnemu novému právne záväznému záväzku podľa tohto protokolu alebo súvisiacich pravidiel a modalít.

               12Mal by byť úplne prenesený, neakceptuje sa žiadne zrušenie alebo obmedzenie použitia tohto zákonne nadobudnutého štátneho majetku.

               13Depozitárovi bolo 15. decembra 2011 doručené písomné oznámenie o vystúpení Kanady z Kjótskeho protokolu. Toto vystúpenie nadobudne v Kanade účinnosť 15. decembra 2012.

               14Japonsko v oznámení z 10. decembra 2010 uviedlo, že nemá v úmysle prijať žiadne záväzky v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu po roku 2012.

               15Nový Zéland zostáva stranou Kjótskeho protokolu. Na obdobie 2013 až 2020 si vytýči kvantifikovaný záväzok na obmedzenie alebo zníženie emisií v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy.

               16Ruská federácia v oznámení z 8. decembra 2010, doručenom sekretariátu 9. decembra 2010, uviedla, že nemá v úmysle stanoviť si kvantifikovaný záväzok na obmedzenie alebo zníženie emisií v druhom záväznom období.

               B.Príloha A ku Kjótskemu protokolu

               Zoznam uvedený v tejto časti nahrádza zoznam pod nadpisom „Skleníkové plyny“ v prílohe A protokolu:

               Skleníkové plyny

               Oxid uhličitý (CO2)

               Metán (CH4)

               Oxid dusný (N2O)

               Fluórované uhľovodíky (HFC)

               Plnofluórované uhľovodíky (PFC)

               Fluorid sírový (SF6)

               Fluorid dusný (NF3)
                  1
               11

               C.Článok 3 ods. 1a

               V článku 3 protokolu sa za odsek 1 vkladá tento odsek:

               1a
                     Strany, zahrnuté do prílohy I, samostatne alebo spoločne zabezpečia, že ich agregované antropogénne emisie skleníkových plynov prepočítané na ekvivalent oxidu uhličitého uvedených v prílohe A, neprekročia im pridelené množstvo vypočítané na základe ich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií uvedených v treťom stĺpci tabuľky v prílohe B a v súlade s ustanoveniami tohto článku s cieľom počas záväzného obdobia 2013 až 2020 znížiť do roku 2020 svoje celkové emisie takýchto plynov najmenej o 18 percent pod úroveň emisií v roku 1990.

               D.Článok 3 ods. 1b

               V článku 3 protokolu sa za odsek 1a vkladá tento odsek:

               1b
                     Strany uvedené v prílohe B môžu navrhnúť prispôsobenie s cieľom znížiť percentuálny podiel uvedený v treťom stĺpci tabuľky v prílohe B svojich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie alebo zníženie emisií uvedených v treťom stĺpci tabuľky uvedenej v prílohe B. Návrh na takéto prispôsobenie oznámi sekretariát stranám najneskôr tri mesiace pred zasadnutím konferencie strán slúžiacej ako stretnutie strán tohto protokolu, na ktorom sa návrh predloží na prijatie.

               E.článok 3 ods. 1c

               V článku 3 protokolu sa za odsek 1b vkladá tento odsek:

               1c
                     Prispôsobenie, ktoré navrhla jedna zo strán uvedených v prílohe I s cieľom zvýšiť mieru ambícií svojho kvantifikovaného záväzku na obmedzenie alebo zníženie emisií v súlade s uvedeným článkom 3 ods. 1b sa považuje za prijaté konferenciou strán slúžiacou ako stretnutie strán tohto protokolu, pokiaľ tri štvrtiny prítomných a hlasujúcich strán nevznesú námietky voči jeho prijatiu. Prijaté prispôsobenie sekretariát oznámi depozitárovi, ktorý ho postúpi všetkým stranám, pričom platnosť nadobudne 1. januára roka nasledujúcom po oznámení zo strany depozitára. Takéto prispôsobenia sú pre strany záväzné.

               F.Článok 3 ods. 7a

               V článku 3 protokolu sa za odsek 7 vkladá tento odsek:

               7a
                     V druhom záväznom období kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií od roku 2013 do roku 2020 sa bude množstvo pridelené každej strane zahrnutej do prílohy I rovnať 8-násobku percentuálneho podielu jej agregovaných antropogénnych emisií skleníkových plynov prepočítaných na ekvivalent oxidu uhličitého uvedených v prílohe A za rok 1990 alebo za základný rok alebo obdobie určené v súlade s odsekom 5 zapísaného pre danú stranu v treťom stĺpci tabuľky v prílohe B. Tie strany uvedené v prílohe I, pre ktoré predstavovala zmena využitia pôdy a lesné hospodárstvo čistý zdroj emisií skleníkových plynov v roku 1990, na účely výpočtu svojho prideleného množstva zahrnú do emisií v základnom roku 1990 alebo v základnom období agregované antropogénne emisie skleníkových plynov prepočítané na ekvivalent oxidu uhličitého zo zdrojov vyplývajúce zo zmeny využívania pôdy mínus emisie odstránené záchytmi v roku 1990.

               G.Článok 3 ods. 7b

               V článku 3 protokolu sa za odsek 7a vkladá tento odsek:

               7b Akýkoľvek kladný rozdiel medzi 8-násobkom množstva prideleným strane uvedenej v prílohe I v druhom záväznom období a priemernými ročnými emisiami počas prvých troch rokov predchádzajúceho záväzného obdobia sa prevedie na účet na zrušenie jednotiek predmetnej strany.

               H.Článok 3 odsek 8

               V článku 3 ods. 8 protokolu sa formulácia:

               podľa odseku 7

               nahrádza formuláciu:

               podľa odsekov 7 a 7a.

               I.Článok 3 ods. 8a

               V článku 3 protokolu sa za odsek 8 vkladá tento odsek:

               8a
                     Každá strana uvedená v prílohe I môže, na účely výpočtu uvedeného v odseku 7a, ako svoj základný rok vzhľadom na fluorid dusný použiť rok 1995 alebo 2000.

               J.Článok 3 odseky 12a a 12b

               V článku 3 protokolu sa za odsek 12 vkladajú tieto odseky:

               12a
                     Strany uvedené v prílohe I môžu využívať všetky jednotky vyplývajúce z trhových mechanizmov, ktoré sa zriadia na základe dohovoru alebo jeho nástrojov, na podporu dosahovania svojich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií podľa článku 3. Všetky takéto jednotky, ktoré jedna strana získa od inej strany dohovoru sa pripočítajú k pridelenému množstvu strany, ktorá ich získala, a odpočítajú od množstva jednotiek strany, ktorá ich previedla.

               12b
                     Konferencia strán slúžiaca ako stretnutie strán tohto protokolu zabezpečuje, že v prípadoch, keď strany uvedené v prílohe I využívajú jednotky zo schválených činností v rámci trhových mechanizmov uvedených v odseku 12a na podporu dosahovania svojich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií podľa článku 3, časť týchto jednotiek sa používa na úhradu administratívnych nákladov, ako aj na pomoc stranám, ktoré sú rozvojovými krajinami mimoriadne citlivými na nepriaznivé vplyvy zmeny klímy, znášať náklady na prispôsobenie sa, ak sa tieto jednotky získavajú na základe článku 17.

               K.Článok 4 odsek 2

               Na koniec prvej vety článku 4 ods. 2 protokolu sa dopĺňa táto formulácia:

               alebo v deň uloženia svojich listín o prijatí akejkoľvek zmeny prílohy B podľa článku 3 ods. 9.

               L.Článok 4 odsek 3

               V článku 4 odsek 3 protokolu sa formulácia:

                  , ods. 7

               nahrádza formuláciu:

                  , na ktorý sa vzťahuje.

               Článok 2 : Nadobudnutie platnosti

               Táto zmena nadobúda platnosť v súlade s článkami 20 a 21 Kjótskeho protokolu.

                     (1)
                  1Platí až od začiatku druhého záväzného obdobia.

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 11. 2013
            COM(2013) 768 final
            Ratifikácia druhého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o uzavretí zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich

               PRÍLOHA

               k

               návrhu
                  ROZHODNUTIA RADY

               o uzavretí zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich

               Oznámenie podmienok dohody o spoločnom plnení záväzkov Európskej únie, jej členských štátov a Islandu podľa článku 3 Kjótskeho protokolu

               1.Členovia dohody

               Európske únia, jej členské štáty a Islandská republika sú členmi tejto dohody (ďalej len „členovia“). V súčasnosti sú členskými štátmi Európskej únie tieto štáty:

               Belgické kráľovstvo, Bulharská republika, Česká republika, Dánske kráľovstvo, Spolková republika Nemecko, Estónska republika, Írsko, Helénska republika, Španielske kráľovstvo, Francúzska republika, Chorvátska republika, Talianska republika, Cyperská republika, Lotyšská republika, Litovská republika, Luxemburské veľkovojvodstvo, Maďarsko, Maltská republika, Holandské kráľovstvo, Rakúska republika, Poľská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Slovinská republika, Slovenská republika, Fínska republika, Švédske kráľovstvo, Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska.

               Island sa podieľa na tejto dohode na základe dohody s Islandom týkajúcej sa účasti Islandu na spoločnom plnení záväzkov Európskej únie, jej členských štátov a Islandu v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu k Rámcovému Dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy [doplniť odkaz po uzavretí dohody].

               2.Spoločné plnenie záväzkov podľa článku 3 Kjótskeho protokolu

               V súlade s článkom 4 ods. 1 Kjótskeho protokolu členovia budú plniť svoje záväzky podľa jeho článku 3 takto:

               –Členovia spoločne zabezpečujú, aby v členských štátoch a na Islande súhrn agregovaných antropogénnych emisií skleníkových plynov prepočítaných na ekvivalent oxidu uhličitého uvedených v prílohe A ku Kjótskemu protokolu nepresiahlo ich spoločné pridelené množstvo. Toto množstvo sa vypočíta na základe kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie alebo zníženie emisií uvedených v treťom stĺpci tabuľky uvedenej v prílohe B ku Kjótskemu protokolu a v súlade s ustanoveniami jeho článku 3.

               –Uplatňovanie článku 3 ods. 1 Kjótskeho protokolu na emisie skleníkových plynov z leteckej a lodnej dopravy v prípade členských štátov a Islandu je založené na koncepcii dohovoru začleniť do cieľov strán len emisie z domácich letov a plavby. Koncepcia Európskej únie v druhom záväzku v rámci Kjótskeho protokolu zostáva rovnaká ako v prvom záväznom období, vzhľadom na to, že od rozhodnutia 2/CP.3 sa nedosiahol dostatočný pokrok pri začleňovaní týchto emisií do cieľov strán. Toto sa nedotýka prísnosti záväzkov Európskej únie v rámci klimaticko-energetického balíka, ktoré sa nemenia. Nedotýka sa to ani potreby prijať opatrenia vzhľadom na emisie takýchto plynov z lodných a leteckých palív.

               –Každý člen môže zvýšiť mieru svojich ambícií tak, že prevedie jednotky prideleného množstva, jednotky zníženia emisií alebo jednotky certifikovaného zníženia emisií na účet na zrušenie jednotiek zriadený vo svojom národnom registri. Členovia spoločne postupujú informácie požadované v odseku 9 rozhodnutia 1/CPM.8 a spoločne predkladajú akékoľvek návrhy na účely článku 3 ods. 1b a 1c protokolu.

               –Členovia naďalej jednotlivo uplatňujú článok 3 ods. 3 a 4 protokolu, ako aj rozhodnutia odsúhlasené na ich základe.

               –Súhrn emisií v základnom roku členov sa rovná súhrnu emisií v príslušnom základom roku uplatniteľnom v prípade každého členského štátu a Islandu.

               –Ak v roku 1990 zmena využívania pôdy a lesné hospodárstvo v ktoromkoľvek členskom štáte alebo na Islande predstavovali čistý zdroj emisií skleníkových plynov, daný členský štát podľa článku 3 ods. 7a protokolu na účely výpočtu spoločného prideleného množstva členov určeného v súlade s článkom 3 ods. 7a, 8 a 8a protokolu zahrnie do svojho základného roku emisií 1990 alebo do základného obdobia emisií agregované antropogénne emisie skleníkových plynov prepočítané na ekvivalent oxidu uhličitého podľa zdrojov vyplývajúce zo zmeny využívania pôdy mínus emisie odstránené záchytmi v roku 1990.

               –Výpočet podľa článku 3 ods. 7b protokolu sa uplatňuje na spoločné množstvo pridelené členom v druhom záväznom období určené v súlade s článkom 3 ods. 7a, 8 a 8a protokolu a na 8-násobok súhrnu priemerných ročných emisií členov na prvé tri roky prvého záväzného obdobia.

               3.Jednotlivé úrovne emisií pridelené členom dohody

               Spoločný kvantifikovaný záväzok na obmedzenie alebo zníženie emisií členov uvedený v treťom stĺpci prílohy B Kjótskeho protokolu je 80 %. Spoločné množstvo pridelené členom sa určí podľa článku 3 ods. 7a, 8 a 8a protokolu a jeho výpočet sa uľahčí na základe správ, ktoré predloží Európska únia v súlade s článkom 2 rozhodnutia 2/CMP.8.

               Jednotlivé úrovne emisií členov sú:

               –Úroveň emisií Európskej únie je rozdiel medzi spoločným množstvom prideleným členom a súhrnom úrovní emisií členských štátov a Islandu. Jej výpočet sa uľahčí na základe správy predloženej podľa článku 2 rozhodnutia 2/CMP.8.

               –Jednotlivé úrovne emisií členských štátov a Islandu v súlade s článkom 4 ods. 1 a 5 protokolu sú súhrn ich jednotlivých množstiev uvedených v tabuľke 1 a akéhokoľvek výsledku uplatnenia článku 3 ods. 7a protokolu v prípade daného členského štátu alebo Islandu.

               Množstvá pridelené členom sa rovnajú ich jednotlivým úrovniam emisií.

               Do množstva prideleného Európskej únii spadajú emisie skleníkových plynov v rámci systému Európskej únie na obchodovanie s emisiami, na ktorom sa podieľajú jej členské štáty a Island, do tej miery, do akej sa na tieto emisie vzťahuje protokol. Do jednotlivých množstiev pridelených členským štátom a Islandu spadajú emisie skleníkových plynov podľa zdrojov a odstraňovanie týchto emisií záchytmi v každom členskom štáte alebo na Islande zo zdrojov a záchytov, na ktoré sa nevzťahuje systém Európskej únie na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov. Zahŕňa to všetky emisie zo zdrojov a odstraňovanie emisií záchytmi, na ktoré sa vzťahuje článok 3 ods. 3 a 4 protokolu, ako aj emisie fluoridu dusného (NF3) v rámci protokolu.

               Členovia tejto dohody jednotlivo podávajú správy o emisiách podľa zdrojov a odstraňovaní emisií záchytmi, ktoré spadajú do ich jednotlivých pridelených množstiev.

               Tabuľka 1: Úrovne emisií z členských štátov a Islandu (pred uplatňovaním článku 3 ods. 7a)

                        Belgicko

                        584 228 513

                        Bulharsko

                        222 945 983

                        Česká republika

                        520 515 203

                        Dánsko

                        269 321 526

                        Nemecko

                        3 592 699 888

                        Estónsko

                        51 056 976

                        Írsko

                        343 467 221

                        Grécko

                        480 791 166

                        Španielsko

                        1 766 877 232

                        Francúzsko

                        3 014 714 832

                        Chorvátsko

                        162 271 086

                        Taliansko

                        2 410 291 421

                        Cyprus

                        47 450 128

                        Lotyšsko

                        76 633 439

                        Litva

                        113 600 821

                        Luxembursko

                        70 736 832

                        Maďarsko

                        434 486 280

                        Malta

                        9 299 769

                        Holandsko

                        919 963 374

                        Rakúsko

                        405 712 317

                        Poľsko

                        1 583 938 824

                        Portugalsko

                        402 210 711

                        Rumunsko

                        656 059 490

                        Slovinsko

                        99 425 782

                        Slovensko

                        202 268 939

                        Fínsko

                        240 544 599

                        Švédsko

                        315 554 578

                        Spojené kráľovstvo

                        2 743 362 625

                        Island

                        [údaj sa určí po dohode s Islandom]

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli6. 11. 2013
            COM(2013) 768 final
            Ratifikácia druhého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o uzatvorení zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich

               PRÍLOHA

               k

               návrhu ROZHODNUTIA RADY

               o uzatvorení zmeny z Dauhy Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy a spoločnom plnení záväzkov z neho vyplývajúcich

               Vyhlásenie Únie podľa článku 24 ods. 3 protokolu

               V súčasnosti sú členskými štátmi Európskej únie tieto štáty: Belgické kráľovstvo, Bulharská republika, Česká republika, Dánske kráľovstvo, Spolková republika Nemecko, Estónska republika, Írsko, Helénska republika, Španielske kráľovstvo, Francúzska republika, Chorvátska republika, Talianska republika, Cyperská republika, Lotyšská republika, Litovská republika, Luxemburské veľkovojvodstvo, Maďarsko, Maltská republika, Holandské kráľovstvo, Rakúska republika, Poľská republika, Portugalská republika, Rumunsko, Slovinská republika, Slovenská republika, Fínska republika, Švédske kráľovstvo, Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska.

               Európska únia vyhlasuje, že v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článkom 192 ods. 1 a článkom 191, má právomoc uzatvárať medzinárodné dohody a vykonávať z nich vyplývajúce záväzky, ktoré prispievajú k dosahovaniu týchto cieľov:

               –udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia,

               –ochrana ľudského zdravia,

               –rozvážne a racionálne využívanie prírodných zdrojov,

               –podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene klímy.

               Európska únia vyhlasuje, že jej kvantifikovaný záväzok znižovania emisií v druhom záväznom období Kjótskeho protokolu (2013 – 2020) sa bude plniť prostredníctvom opatrení Únie a jej členských štátov v rámci ich príslušných právomocí. Právne záväzné nástroje na vykonávanie jej záväzkov, ktoré sa vzťahujú na záležitosti, ktoré sa riadia protokolom v znení zmeny z Dauhy, už nadobudli účinnosť.

               Európska únia bude v rámci dodatočných informácií obsiahnutých v jej národných správach predkladaných podľa článku 12 dohovoru na účely preukázania zhody so záväzkami podľa Kjótskeho protokolu v súlade s jeho článkom 7 ods. 2 a usmerneniami podľa neho naďalej pravidelne poskytovať informácie o príslušných právnych nástrojoch Európskej únie.