               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 5. 2017
            COM(2017) 208 final
            2017/0090(COD)
            Návrh
            NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, požiadavky na ohlasovanie, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov
            (Text s významom pre EHP)
            {SWD(2017) 148 final}{SWD(2017) 149 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               1.1.Dôvody a ciele návrhu

                  V dôsledku finančnej krízy prijala EÚ v roku 2012 nariadenie o infraštruktúre európskych trhov
                     1
                   (EMIR) s cieľom zaoberať sa nedostatkami zistenými pri fungovaní trhu s mimoburzovými (OTC) derivátmi.

                  Jedným z hlavných nedostatkov bola skutočnosť, že regulačné orgány nemajú dostatočné informácie o činnosti na trhu s mimoburzovými derivátmi; to znamená, že riziká by mohli ostať bez povšimnutia až dovtedy, kým sa nestanú realitou. Okrem toho sa kreditné riziko protistrany medzi protistranami transakcií s mimoburzovými derivátmi často nezmierňovalo, čo mohlo viesť k stratám, ktoré by vznikli v prípade zlyhania niektorej z protistrán ešte predtým, ako si splnila povinnosti. Vzhľadom na veľké objemy mimoburzových transakcií na celom trhu s derivátmi a vzájomnú prepojenosť jednotlivých účastníkov trhu by takéto straty mohli predstavovať väčšiu hrozbu pre finančný systém
                     2
                  .

                  Tieto nedostatky viedli k tomu, že vedúci predstavitelia krajín G20 sa v roku 2009 zaviazali k ďalekosiahlym opatreniam s cieľom zvýšiť stabilitu trhu s mimoburzovými derivátmi, vrátane toho, že všetky štandardizované zmluvy o mimoburzových derivátoch by sa mali zúčtovávať prostredníctvom centrálnych protistrán, a že zmluvy o mimoburzových derivátoch by sa mali ohlasovať archívom obchodných údajov.

                  Záväzok G20 z roku 2009 sa v EÚ realizuje prostredníctvom nariadenia EMIR. Hlavným cieľom tohto nariadenia je znížiť systémové riziko prostredníctvom zvýšenia transparentnosti trhu s mimoburzovými derivátmi, zmierňovania kreditného rizika protistrany a zníženia prevádzkového rizika súvisiaceho s mimoburzovými derivátmi. Na tento účel sa v nariadení EMIR stanovujú hlavné požiadavky týkajúce sa mimoburzových derivátov, centrálnych protistrán a archívov obchodných údajov. Patria medzi ne:

               1.centrálne zúčtovanie štandardizovaných zmlúv o mimoburzových derivátoch;

               2.maržové požiadavky pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nie sú centrálne zúčtovávané;

               3.požiadavky na zmiernenie prevádzkového rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nie sú centrálne zúčtovávané;

               4.ohlasovacie povinnosti pri zmluvách o derivátoch;

               5.požiadavky na centrálne protistrany a

               6.požiadavky na archívy obchodných údajov.

                  Na základe prvých skúseností získaných počas viac ako štyroch rokov po nadobudnutí účinnosti nariadenia EMIR funguje tento rámec celkovo veľmi dobre. Praktické problémy s uplatňovaním nového rámca nastali len v niekoľkých oblastiach. V súčasnom návrhu sa preto stanovuje viacero cielených úprav nariadenia EMIR, najmä na zjednodušenie pravidiel a na to, aby sa zvýšila ich primeranosť. V návrhu sa zároveň zachovávajú všetky kľúčové prvky rámca, ktoré preukázateľne umožňujú dosahovanie cieľov nariadenia EMIR.

                  Nariadenie EMIR nadobudlo účinnosť 16. augusta 2012. Väčšina požiadaviek však nenadobudla účinnosť ihneď, keďže nariadením EMIR sa Komisia splnomocnila prijímať delegované a vykonávacie akty, v ktorých sa stanovujú technické praktické aspekty a plán postupného zavádzania základných požiadaviek. V dôsledku toho sa požiadavky začali uplatňovať v rôznych fázach. Niektoré z nich, ako napríklad povinné zúčtovanie a maržové požiadavky pri nezúčtovávaných derivátoch, sa v praxi začali uplatňovať len nedávno.

                  V súlade s článkom 85 ods. 1 nariadenia EMIR sa Komisii udelil mandát, aby do augusta 2015 toto nariadenie preskúmala a pripravila všeobecnú správu, ktorú predloží Európskemu parlamentu a Rade.

                  Od mája do augusta 2015 Komisia uskutočnila rozsiahle posúdenie súčasných platných pravidiel s cieľom pripraviť danú správu a možný legislatívny návrh. Toto posúdenie zahŕňalo verejné konzultácie s viac ako 170 príspevkami od širokej škály zainteresovaných strán, ako aj správy požadované podľa článku 85 ods. 1 nariadenia EMIR od Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) a Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB). Okrem toho sa rozhodlo, že sa počká, aby sa mohli zohľadniť vstupy do výzvy na predloženie dôkazov týkajúcej sa regulačného rámca EÚ pre finančné služby, ktorá prebiehala od septembra 2015 do januára 2016, a to s cieľom získať ďalšie dôkazy o aktuálnom stave vykonávania nariadenia EMIR.

                  Komisia prijala správu o nariadení EMIR
                     3
                   v novembri 2016. Na jednej strane sa v správe uvádza, že by sa nemali vykonať žiadne zásadné zmeny povahy základných požiadaviek nariadenia EMIR, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie transparentnosti a zmierňovanie systémových rizík na trhu s derivátmi a pre ktoré existuje všeobecná podpora zo strany orgánov a účastníkov trhu. Okrem toho ešte nie je možné komplexné preskúmanie vplyvu nariadenia EMIR, keďže sa doteraz nevykonali alebo nedokončili niektoré základné požiadavky stanovené podľa nariadenia EMIR.

                  Na druhej strane sa v uvedenej správe poukázalo na možnosť zmeny nariadenia EMIR v niektorých konkrétnych oblastiach tak, aby sa odstránili neprimerané náklady a zaťaženie niektorých protistrán derivátových transakcií – najmä nefinančných protistrán – a zjednodušili pravidlá bez toho, aby sa ohrozili ciele daného právneho predpisu.

                  Vzhľadom na potrebu odstrániť neprimerané náklady a zaťaženie pre malé podniky a zjednodušiť pravidlá bez toho, aby sa ohrozila finančná stabilita, sa preskúmanie nariadenia EMIR zahrnulo do Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie na rok 2016.
                     4

                  V rámci programu REFIT Komisia zhodnotila, do akej miery splnili osobitné politické požiadavky v nariadení EMIR svoje ciele efektívnym a účinným spôsobom, a zároveň boli ucelené, relevantné a poskytovali pridanú hodnotu EÚ. Z hodnotenia vyplýva, že v niektorých cieľových oblastiach vytvára nariadenie EMIR neprimerané náklady a zaťaženie a ukladá príliš zložité požiadavky a že jeho cieľ spočívajúci v posilnení finančnej stability by bolo možné dosiahnuť efektívnejším spôsobom. Medzi tieto oblasti patria: (1) požiadavka na dosahovanie súladu s predpismi v prípade tých protistrán derivátových transakcií, ktoré patria na perifériu v rámci obchodovania s derivátmi (napr. malé finančné spoločnosti, nefinančné protistrany, dôchodkové fondy); (2) transparentnosť; a (3) dostupnosť zúčtovania.

                  V správe o posúdení vplyvu, ktorá je pripojená k tomuto návrhu, sa preto uvažuje o nákladoch a prínosoch tých oblastí nariadenia EMIR, v ktorých by cielené opatrenia mohli zabezpečiť splnenie cieľov tohto nariadenia primeranejším, efektívnejším a účinnejším spôsobom.

                  Uvedené posúdenie vplyvu poskytuje komplexný dôkaz o tom, že zníženie nákladov a zaťaženia možno dosiahnuť spoločne so zjednodušením nariadenia EMIR, a to bez ohrozenia finančnej stability. Navrhované zmeny prispievajú k dosiahnutiu cieľov únie kapitálových trhov a k programu pre rast a zamestnanosť v súlade s politickými prioritami Komisie.

               1.2.Súlad s existujúcimi politickými ustanoveniami v danej oblasti politiky

                  Nariadenie EMIR je vo vzťahu s viacerými právnymi predpismi EÚ vrátane nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR)
                     5
                  , smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID I
                     6
                   a MiFID II
                     7
                  ) a súvisiaceho nariadenia
                     8
                  , ako aj návrhu Komisie na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán
                     9
                  .

                  Tento návrh je v súlade s legislatívnym návrhom Komisie na zmenu nariadenia (EÚ) č. 575/2013
                     10
                  . Ako súčasť tohto návrhu chce Komisia vylúčiť zo záväzného ukazovateľa finančnej páky počiatočné marže na centrálne zúčtovávané derivátové transakcie, ktoré inštitúcie prijali od svojich klientov v peňažných prostriedkoch a ktoré postupujú na centrálne protistrany. Návrh na zmenu nariadenia (EÚ) č. 575/2013 preto uľahčí dostupnosť zúčtovania, keďže sa znížia kapitálové požiadavky na poskytovanie klientských alebo nepriamych zúčtovacích služieb.

                  Tento návrh je takisto v súlade so smernicami MiFID I a MiFID II a súvisiacim nariadením, ktoré poskytujú základ pre vymedzenie derivátov a finančných protistrán. V tejto súvislosti bude mať nadchádzajúci začiatok uplatňovania smernice MiFID II a nariadenia MiFIR v januári 2018 vplyv na rozsah zmluvných strán, ktoré sa považujú za finančné protistrany, ako aj na harmonizáciu vymedzenia pojmu devízové kontrakty, na ktoré sa bude vzťahovať nariadenie EMIR. Cieľom rámca MiFID II je reklasifikovať veľkých obchodníkov s nefinančnými komoditami na finančné protistrany, a tak uplatniť tzv. test vedľajšej činnosti, ktorým sa určuje, koľko nehedžingového (alebo špekulatívneho) obchodovania s komoditnými derivátmi môže nefinančná spoločnosť vykonať predtým, ako sa táto činnosť prestane považovať za „vedľajšiu k hlavnej činnosti“ spoločnosti a táto spoločnosť bude povinná požiadať o povolenie podľa smernice MiFID. Preto budú najväčšie nefinančné protistrany pôsobiace na komoditných trhoch povinné žiadať o povolenie podľa smernice MiFID. Tento vývoj povedie k tomu, že najväčšie nefinančné protistrany budú podliehať zúčtovacej povinnosti podľa nariadenia EMIR. Pokiaľ ide o zosúladenie definície zmlúv o devízových derivátoch, tento vývoj umožní jednotné a dôsledné uplatňovanie pravidiel nariadenia EMIR na tieto zmluvy v rámci Únie.

                  Okrem toho je tento návrh v súlade s návrhom Komisie na vytvorenie rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán. Zámerom povinnosti zúčtovávať štandardizované mimoburzové deriváty je zvýšiť rozsah a význam centrálnych protistrán v Európe a za jej hranicami. Centrálne protistrany riadia riziká vlastné finančným trhom (napr. riziko protistrany, riziko likvidity a trhové riziko), a tak zvyšujú celkovú stabilitu a odolnosť finančných trhov. V tomto procese sa stávajú kľúčovými uzlami finančného systému, pričom spájajú veľké množstvo účastníkov finančných operácií a sústreďujú značné objemy ich expozícií voči rozmanitým rizikám. Pre primerané zvládanie týchto expozícií je preto zásadné účinné riadenie rizík centrálnej protistrany a spoľahlivý dohľad. Nariadením EMIR sa regulujú centrálne protistrany s cieľom zabezpečiť, aby boli dostatočne odolné, ale neupravujú sa scenáre ozdravenia a riešenia krízových situácií. Týmto návrhom sa dopĺňa navrhovaný rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán tým, že sa ním zavádza mechanizmus na dočasné pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti v iných situáciách, než je riešenie krízovej situácie.

                  Tento návrh je takisto v súlade s prijatým delegovaným nariadením Komisie, ktorým sa menia delegované nariadenia (EÚ) 2015/2205, (EÚ) 2016/592 a (EÚ) 2016/1178, pokiaľ ide o termín na dodržiavanie zúčtovacej povinnosti pre niektoré protistrany obchodujúce s mimoburzovými derivátmi
                     11
                  . Týmto delegovaným nariadením sa predĺži termín na zosúladenie stanovený protistranám, ktoré patria do „kategórie 3“ (malé finančné protistrany), vymedzených v príslušných regulačných technických predpisoch
                     12
                   do 21. júna 2019, pretože tieto zmluvné strany čelia pri získavaní prístupu k zúčtovaniu značným ťažkostiam.

                  Tento návrh je napokon v súlade aj s prácou prebiehajúcou na medzinárodnej úrovni v rámci Rady pre finančnú stabilitu (FSB), ktorej cieľom je okrem iného (i) dosiahnuť jednotné uplatňovanie zásad pre infraštruktúru finančného trhu (PFMI), ktoré vypracovali Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru (CPMI) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO); (ii) monitorovať vykonávanie reforiem derivátových trhov skupiny G20 (prostredníctvom pracovnej skupiny FSB pre mimoburzové deriváty); (iii) vypracovať ďalšie usmernenia týkajúce sa riešenia krízových situácií centrálnych protistrán (skupina FSB pre riešenie krízových situácií); a (iv) zosúladiť systémy ohlasovania mimoburzových derivátov a zaviesť v rámci nich väčšiu štandardizáciu (skupiny FSB a CPMI-IOSCO na odstránenie právnych prekážok pre regulačné orgány pri prístupe k údajom alebo vytváraní jedinečného identifikátora transakcie (UTI) a jedinečného identifikátora produktu (UPI)).

               1.3.Súlad s ostatnými politikami Únie

               Tento návrh je vo vzťahu a v súlade s prebiehajúcou iniciatívou na vytvorenie únie kapitálových trhov (CMU). Efektívnejšie a odolnejšie poobchodné systémy a kolaterálové trhy sú zásadnými prvkami dobre fungujúcej únie kapitálových trhov a prehlbujú úsilie o podporu investícií, rastu a pracovných miest v súlade s politickými prioritami Komisie.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               2.1.Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 114 ZFEÚ, ktorý je právnym základom nariadenia EMIR. V analýze vykonanej ako súčasť správy o posúdení vplyvu sa konštatovalo, že je potrebné zmeniť prvky nariadenia EMIR tak, aby sa odstránili neprimerané náklady/zaťaženia niektorých protistrán derivátových transakcií a zjednodušili pravidlá bez toho, aby sa ohrozila finančná stabilita. Spôsobilosť na vykonanie potrebných zmien majú len spoluzákonodarcovia.

               2.2.Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               EMIR je ako nariadenie záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. Ciele nariadenia EMIR, a to zmierniť riziká a zlepšiť transparentnosť a štandardizovať zmluvy o mimoburzových derivátoch stanovením jednotných požiadaviek pre takéto zmluvy a na výkon činností centrálnych protistrán a archívov obchodných údajov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov rozsahu daných opatrení ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii.

               2.3.Proporcionalita

               Zámerom návrhu je zabezpečiť, aby sa ciele nariadenia EMIR splnili primeranejším, účinnejším a efektívnejším spôsobom. Výsledkom toho sú jednoduchšie alebo znížené požiadavky nariadenia EMIR s cieľom znížiť administratívne zaťaženie vyplývajúce z tohto nariadenia pre zainteresované strany, a to najmä pre tie menšie. Okrem toho tento návrh prostredníctvom úpravy určitých požiadaviek nariadenia EMIR priamo prispieva k jeho celkovej väčšej proporcionalite. Zároveň neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov, pričom sa v ňom zohľadňuje potreba monitorovať riziká derivátov pre finančnú stabilitu a zmierňovať ich.

               2.4.Výber nástroja

               EMIR je nariadenie, a preto sa musí meniť nariadením.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX-POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               3.1.Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               Posúdenie vplyvu, ktoré sprevádza tento návrh, obsahuje hodnotiacu správu o nariadení EMIR.

               Nariadenie EMIR bolo zaradené do Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie na rok 2016. Bolo to spôsobené potrebou zjednodušiť cieľové oblasti nariadenia EMIR a upraviť ich tak, aby boli primeranejšie, čoho dôkazom sú aj príspevky do verejnej konzultácie o nariadení EMIR a výzvy na predloženie dôkazov týkajúcej sa regulácie finančných trhov, ako aj preskúmanie zo strany Komisie zamerané na uplatňovanie nariadenia EMIR. V tomto kontexte sa v hodnotení posudzovalo, do akej miery splnili osobitné politické požiadavky stanovené v nariadení EMIR svoje ciele, a najmä či k ich dosiahnutiu efektívnym a účinným spôsobom, a zároveň boli ucelené, relevantné a poskytovali pridanú hodnotu EÚ.

               Niektoré z hlavných požiadaviek nariadenia EMIR sa začali uplatňovať len nedávno alebo ešte nie sú uplatniteľné. Preto stále existuje nedostatok primeraných dôkazov a je príliš skoro na vyvodzovanie definitívnych záverov o dlhodobých vplyvoch. Dané posúdenie preto nepredstavovalo úplné hodnotenie nariadenia EMIR. Namiesto toho sa v hodnotení posudzuje, či základné požiadavky nariadenia EMIR, ktorými sú ohlasovať mimoburzové deriváty, centrálne zúčtovávať štandardizované mimoburzové deriváty a použiť na nezúčtovávané mimoburzové deriváty postupy zmierňovania rizika a pravidlá o maržách, splnili operačné požiadavky zameraná na: i) získavanie úplných a komplexných informácií o pozíciách v mimoburzových derivátoch; ii) zvýšenie využívania zúčtovania prostredníctvom centrálnej protistrany a iii) zlepšenie postupov dvojstranného zúčtovania. Podľa možností sa pri preskúmaní analyzovalo plnenie príslušných požiadaviek nariadenia EMIR v kontexte piatich hodnotiacich kritérií: 1) efektívnosť; 2) účinnosť; 3) relevantnosť; 4) ucelenosť; a 5) pridaná hodnota opatrení EÚ.

               Pokiaľ ide o účinnosť požiadaviek nariadenia EMIR získavať úplné a komplexné informácie o mimoburzových derivátoch, zvýšiť využívanie zúčtovania prostredníctvom centrálnej protistrany a používať na nezúčtované mimoburzové deriváty postupy zmierňovania rizika a pravidlá o maržách, v predmetnom hodnotení sa dospelo k záveru, že hoci sú počiatočné výsledky uspokojivé, existuje priestor na zjednodušenie daných požiadaviek bez toho, aby sa ohrozila finančná stabilita. Pokiaľ ide o ohlasovanie, na základe hodnotenia sa zistilo, že došlo k pokroku pri zhromažďovaní informácií o trhu s mimoburzovými derivátmi, ale že požiadavky na ohlasovanie by sa mohli zjednodušiť s cieľom zlepšiť kvalitu poskytovaných údajov a zabezpečiť účinnejší dohľad. Čo sa týka zúčtovacej povinnosti, z hodnotenia vyplýva, že aj keď došlo k zvýšeniu podielu mimoburzových derivátov, ktoré sa zúčtovávajú centrálne, existuje mnoho prekážok brániacich prístupu určitých účastníkov trhu k centrálnemu zúčtovaniu, ako aj potreba zaviesť mechanizmus, ktorý by umožnil pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti z dôvodov finančnej stability.

               Pokiaľ ide o efektívnosť, v hodnotení sú identifikované konkrétne oblasti, v ktorých by sa dali požiadavky nastaviť lepšie, aby sa odstránili neprimerané náklady/zaťaženia v súvislosti s určitými transakciami alebo určitými protistranami derivátových transakcií (t. j. malými finančnými protistranami, nefinančnými protistranami, dôchodkovými fondmi). Z hľadiska relevantnosti sa v hodnotení dospelo k záveru, že základné požiadavky nariadenia EMIR sú aj naďalej integrálnou súčasťou medzinárodného úsilia o reformu globálneho trhu s mimoburzovými derivátmi. Účinné a efektívne pravidlá nariadenia EMIR takisto prispievajú k dosiahnutiu cieľa prebiehajúcej iniciatívy Komisie vytvoriť úniu kapitálových trhov a k programu pre rast a zamestnanosť v súlade s politickými prioritami Komisie.

               Nariadenie EMIR je v súlade s ďalšími právnymi predpismi EÚ, ako sa uvádza v nadväznosti na výzvu na predloženie dôkazov a v návrhu Komisie na zmenu nariadenia o kapitálových požiadavkách. Pokiaľ ide o pridanú hodnotu EÚ, nariadenie EMIR vypĺňa medzeru, ktorá existovala v právnych predpisoch, prostredníctvom zavedenia nového rámca s cieľom riešiť v medziach jedného procesu na úrovni EÚ nedostatočnú transparentnosť trhu s mimoburzovými derivátmi a súvisiace systémové riziká.

               3.2.Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Tento návrh nadväzuje na verejnú konzultáciu o preskúmaní nariadenia EMIR, ktorá sa uskutočnila v období od mája do augusta 2015. Z tejto konzultácie vzišlo vyše 170 príspevkov od širokej škály zainteresovaných strán
                  13
               . Súčasťou konzultácie bolo aj verejné vypočutie, ktoré sa konalo 29. mája 2015 v Bruseli a zišlo sa na ňom približne 200 zainteresovaných strán
                  14
               . Samostatné príspevky v súlade s mandátom Komisie na preskúmanie nariadenia EMIR doručili ESMA, Európsky výbor pre systémové riziká a Európsky systém centrálnych bánk. V súvisiacej oblasti uskutočnila Komisia od septembra 2015 do januára 2016 verejnú konzultáciu s názvom výzva na predloženie dôkazov. Cieľom tejto konzultácie bolo získať spätnú väzbu, konkrétne príklady a empirické dôkazy o vplyve regulačného rámca EÚ na finančné služby. Respondenti, ktorí sa zúčastnili na výzve na predloženie dôkazov, zároveň vzniesli požiadavky na nariadenie EMIR
                  15
               . Verejné vypočutie sa uskutočnilo 17. mája 2016 v Bruseli
                  16
               . Komisia sa 7. decembra 2016 radila s odborníkmi z členských štátov o rôznych možnostiach politiky v oblastiach identifikovaných v správe o preskúmaní nariadenia EMIR
                  17
               .

               Ciele nariadenia EMIR posilňovať transparentnosť a štandardizáciu trhov s derivátmi a znižovať systémové riziko prostredníctvom jeho základných požiadaviek sa vo všeobecnosti podporili. Tieto základné požiadavky – centrálne zúčtovanie, maržové požiadavky, požiadavky na zníženie prevádzkového rizika, ohlasovanie a požiadavky na centrálne protistrany a archívy obchodných údajov – sa považovali za požiadavky, ktorými sa dosiahnu ciele nariadenia EMIR a splnia jeho medzinárodné záväzky na reformu regulačného rámca. Zainteresované strany však poukázali na viacero oblastí, v ktorých by sa mohli požiadavky nariadenia EMIR upraviť bez toho, aby sa ohrozili jeho celkové ciele, a to s cieľom: i) zjednodušiť tieto požiadavky a zvýšiť ich efektívnosť; a ii) znížiť neúmerné náklady a zaťaženie. V návrhu sa tieto reakcie zainteresovaných strán berú do úvahy tým, že sa do nariadenia EMIR zavádzajú cielené zmeny, a to najmä prostredníctvom i) lepšieho prispôsobenia uplatňovania niektorých požiadaviek na špecifických aktérov, najmä malé finančné protistrany, nefinančné protistrany a dôchodkové fondy, ii) odstránenia prekážok zúčtovania a iii) zjednodušenia pravidiel vrátane požiadaviek na ohlasovanie. V návrhu sa nemohlo zohľadniť viacero požiadaviek zainteresovaných strán, pretože je potrebné zabezpečiť, aby nariadenie EMIR aj naďalej plnilo svoje ciele podporovať transparentnosť a štandardizáciu na trhu s derivátmi, ako aj znižovať systémové riziko, z dôvodu inštitucionálnych obmedzení alebo preto, že návrh patrí svojou povahou do rámca programu REFIT. Vzhľadom na budúci vývoj by mohlo byť potrebné v náležitom čase ďalej posúdiť a rozpracovať aj ďalšie otázky súvisiace s nariadením EMIR.

               3.3.Posúdenie vplyvu

                  Komisia vykonala posúdenie vplyvu príslušných politických alternatív. Politické možnosti sa posudzovali na základe hlavných cieľov, ktorými sú zvýšiť bez toho, aby sa ohrozila finančná stabilita, proporcionalitu pravidiel vedúcich k zbytočnému administratívnemu zaťaženiu a zbytočným nákladom na zabezpečenie súladu, ako aj zvýšiť transparentnosť pozícií a expozícií mimoburzových derivátov.

                  Posúdenie vplyvu schválil výbor pre kontrolu regulácie 16. februára 2017. Hoci sa výboru pre kontrolu regulácie predložilo už 1. februára, tento výbor navrhol niekoľko odporúčaní na zlepšenie, a preto sa mu znovu predložilo 8. februára. Medzi zmeny uskutočnené v posúdení vplyvu tak, aby sa do úvahy vzali odporúčania výboru, patria:

               1. Vymedzenie problému. Zavedenie lepšieho opisu celkového právneho rámca Únie vzťahujúceho sa na trhy s derivátmi a vykonávanie reforiem G20 v oblasti mimoburzových derivátov v iných jurisdikciách. Začlenenie hlavných prvkov hodnotiacej prílohy do hlavnej časti posúdenia vplyvu. Odkaz na ďalšie kvalitatívne a kvantitatívne dôkazy v opise problémov s cieľom poukázať na ich rozsah, najmä pre malých účastníkov trhu. Vysvetlenie, prečo sa neposúdili všetky otázky vznesené zainteresovanými stranami.

               2. Politické kompromisy. Výslovný odkaz na finančnú stabilitu pri politických možnostiach na posúdenie kompromisu medzi potenciálnym znížením zaťaženia pre účastníkov trhu a potenciálnymi rizikami spojenými s finančnou stabilitou.

               3. Výpočet zníženia zaťaženia. Začlenenie niektorých kvantitatívnych údajov pri výpočte znížení zaťaženia pre rôznych účastníkov trhu, berúc do úvahy existujúce obmedzenia pri vyčísľovaní celkového zníženia zaťaženia. Uvedenie hlavných východiskových predpokladov týkajúcich sa odhadov nákladov v hlavnej časti správy spolu s dodatočnými výhradami k spoľahlivosti daných odhadov. Opis nákladov, ktoré nie sú kvantifikované.

                  4. Možnosti. Zefektívnenie možností na predloženie alternatívnych balíkov opatrení.

               Možnosti zvažované v posúdení vplyvu sa týkajú cielených úprav konkrétnych ustanovení v nariadení EMIR. Na účely dosiahnutia želaných cieľov sa určilo niekoľko uprednostňovaných politických možností:

               ·Systémom dôchodkového zabezpečenia by sa mala poskytnúť nová prechodná výnimka zo zúčtovacej povinnosti, a to z dôvodu, že sa dosiaľ nenašlo žiadne uskutočniteľné technické riešenie, ktoré by uľahčovalo účasť týchto systémov v rámci centrálneho zúčtovania. Na rozdiel od ostatných posudzovaných možností to poskytne centrálnym protistranám, zúčtovacími členom a systémom dôchodkového zabezpečenia viac času na preskúmanie technických riešení a opatrení na ich uľahčenie, pričom sa dodrží cieľ nariadenia EMIR, že zámerom pre systémy dôchodkového zabezpečenia naďalej ostáva zaviesť centrálne zúčtovanie hneď, ako to bude možné.

               ·Lepšie nastavenie pravidiel o kvalifikácii nefinančných protistrán podliehajúcich zúčtovaniu a maržovým požiadavkám by sa malo zabezpečiť prostredníctvom lepšieho zohľadnenia povahy transakcií s derivátmi, do ktorých vstupujú nefinančné protistrany a pre ktoré by malo byť zúčtovanie povinné. Určitým nefinančným protistranám to zníži náklady a nevyvolá to obavy z hľadiska finančnej stability. Zároveň sa niektoré protistrany, ktoré sa v súčasnosti považujú za nefinančné protistrany, ale ktoré sú vzhľadom na charakter svojich činností finančnými protistranami (napríklad investičné fondy v medziach národných rámcov), zahrnú do definície finančnej protistrany, a tak sa už viac nebudú považovať za nefinančné protistrany.

               ·Kategória malých finančných protistrán by sa mala vymedziť takým spôsobom, aby veľmi malé finančné protistrany, pre ktoré nie je centrálne zúčtovanie ekonomicky realizovateľné z dôvodu malého objemu ich činnosti, nepodliehali zúčtovacej povinnosti. Tým sa zmierni zaťaženie tých malých finančných protistrán, ktoré obchodujú s malým objemom derivátov, pričom zvyšok malých finančných protistrán (tých, ktoré patria do „kategórie 3“ vymedzenej v príslušných regulačných technických predpisoch) bude naďalej povinný zúčtovávať, hneď ako sa skončí obdobie zavádzania stanovené v týchto predpisoch, čím sa zachovajú stimuly pre centrálne protistrany, zúčtovacích členov a ich klientov, aby vypracúvali riešenia na začlenenie tohto typu malých finančných protistrán.

               ·Mala by sa zrušiť povinnosť ohlasovať minulé údaje (tzv. „backloading“). Tým sa výrazne znížia náklady a zaťaženie protistrán a odstráni sa potenciálne neprekonateľná prekážka, ktorou je nutnosť ohlasovať údaje, ktoré by jednoducho neboli dostupné bez ohrozenia prudenciálnych požiadaviek. Zároveň to v porovnaní so status quo povedie len k veľmi obmedzeným stratám údajov v porovnaní s predpismi uplatňovanými v súčasnosti.

               ·Od ohlasovacej povinnosti by mali byť oslobodené transakcie v rámci skupiny zahŕňajúce akékoľvek nefinančné protistrany. Vzhľadom na povahu a obmedzený objem takýchto obchodov je výhodou podstatné zníženie nákladov a zaťaženia vyplývajúceho z ohlasovania v prípade tých protistrán, ktoré sú danou požiadavkou najneprimeranejšie postihnuté, pričom výsledná veľmi malá strata údajov podstatne neovplyvní schopnosť orgánov monitorovať systémové riziko na trhoch s mimoburzovými derivátmi.

               ·Pokiaľ ide o transakcie s derivátmi obchodovanými na burze, malo by sa zaviesť jednostranné ohlasovanie zo strany centrálnych protistrán. Má to tú výhodu, že ohlasovanie takýchto transakcií sa výrazne zjednoduší bez toho, aby to malo negatívny vplyv na transparentnosť trhu s derivátmi. Napriek tomu, že centrálne protistrany budú čeliť mierne vyššiemu zaťaženiu, sú na túto úlohu dobre vybavené, pričom celkové ohlasovacie zaťaženie sa zníži, pretože požiadavka na ohlasovanie týkajúca sa transakcií s derivátmi obchodovanými na burze sa odstráni pre všetky ostatné protistrany.

               ·V prípade iných transakcií ako transakcií s derivátmi obchodovanými na burze by mala zodpovednosť – vrátane právnej zodpovednosti – za ohlasovanie transakcií medzi malými nefinančnými protistranami (t. j. tými, ktoré nepodliehajú zúčtovacej povinnosti) a finančnou protistranou znášať finančná protistrana obchodu. Toto podstatným spôsobom zníži ohlasovacie zaťaženie pre malé nefinančné protistrany, v prípade ktorých je toto zaťaženie najvýraznejšie, a to bez akejkoľvek straty údajov. V nariadení EMIR sa tým zavedú aj veľmi podobné pravidlá ohlasovania, aké sú už obsiahnuté v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 o transakciách financovania prostredníctvom cenných papierov.

               ·Pravidlá a postupy ohlasovania by sa mali ďalej harmonizovať a archívy obchodných údajov by mali byť povinné zabezpečovať kvalitu údajov. Pomôže to zvýšiť transparentnosť trhov s mimoburzovými derivátmi, uľahčiť úlohu príslušných orgánov pri monitorovaní systémového rizika a zachovať v čo najväčšej možnej miere súlad s medzinárodnými normami v tejto oblasti. V strednodobom a dlhodobom horizonte tento prístup zvýši aj primeranosť pravidiel ohlasovania a zníži náklady a zaťaženie.

               ·Zvýšiť by sa mala horná hranica základnej sumy pokút za porušenia požiadaviek nariadenia EMIR archívmi obchodných údajov. Výhodou tejto možnosti je zvýšená účinnosť a odrádzajúci účinok pokút, čo regulačné orgány považujú za nevyhnutné s cieľom podporovať vysokú kvalitu údajov a zároveň zabezpečiť proporcionalitu pravidiel.

               ·Objasniť by sa mala interakcia medzi nástrojmi riadenia zlyhania podľa nariadenia EMIR a vnútroštátnymi právnymi predpismi týkajúcimi sa platobnej neschopnosti, aby sa zaistila ochrana aktív klienta pred platobnou neschopnosťou.

               ·V nariadení EMIR by sa mala zaviesť zásada poskytovať zúčtovacie služby za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných obchodných podmienok (tzv. zásada FRAND). Tieto opatrenia slúžia na odstraňovanie rôznych prekážok prístupu k zúčtovaniu; potenciálne dodatočné regulačné zaťaženie sa odôvodňuje verejným záujmom o sfunkčnenie centrálneho zúčtovania a dodržiavanie zúčtovacej povinnosti.

                  V posúdení vplyvu sa tiež zvážili celkové náklady a prínosy uprednostňovaných možností s cieľom znížiť náklady na dodržiavanie predpisov a zaťaženie pre účastníkov trhu, a to bez ohrozenia finančnej stability.

                  Hoci sa v nariadení EMIR sleduje všeobecný cieľ, ktorým je zníženie systémového rizika prostredníctvom zvýšenia bezpečnosti a efektívnosti trhu s mimoburzovými derivátmi, cieľom tejto iniciatívy je, aby bolo uplatňovanie nariadenia EMIR účinnejšie a efektívnejšie a aby prostredníctvom lepšieho nastavenia určitých požiadaviek znižovalo regulačné zaťaženie a zaťaženie vyplývajúce z dodržiavania predpisov pre účastníkov trhu v prípade, keď náklady na dodržiavanie predpisov prevyšujú prudenciálne prínosy, avšak bez ohrozenia finančnej stability. Toto je v súlade s programom Komisie zameraným na lepšiu právnu reguláciu.

                  Zatiaľ čo pri výpočte presnej výšky zníženia nákladov existuje viacero obmedzení, v posúdení vplyvu sa odhaduje, že kombinovaný účinok všetkých uprednostňovaných možností, vypočítaný výlučne na účely posúdenia vplyvu, predstavuje zníženie nákladov v rozpätí od 2,3 miliardy EUR do 6,9 miliardy EUR pri fixných (jednorazových) nákladoch a od 1,1 miliardy EUR do 2,66 miliardy EUR pri prevádzkových nákladoch. V prílohe 8 posúdenia vplyvu sa podrobne predstavujú základné predpoklady, ktoré viedli k týmto odhadom, a obmedzenia, ktoré majú vplyv na ich spoľahlivosť. Hlavné výzvy pri vyčísľovaní zníženia nákladov sa týkali najmä skutočnosti, že väčšina požiadaviek nariadenia EMIR sa začala uplatňovať len nedávno (napr. zúčtovacie povinnosti a maržové požiadavky) a že niektoré sa ešte uplatňovať nezačali (napr. zúčtovacia povinnosť v prípade finančných protistrán kategórie 3). Preto sa odhadované zníženia nákladov opierajú len o obmedzené množstvo verejne dostupných údajov a neoficiálne trhové dôkazy, ktoré nemôžu presne zachytiť rôznorodosť a špecifickosť zúčastnených protistrán. Znamená to tiež, že odhadované zníženia nákladov sú platné iba v súčasnosti. Napokon, keďže výpočty sú zamerané na zníženie nákladov, treba poznamenať, že sa nevyčísľovali niektoré minimálne náklady na prispôsobenie. Tieto sa však podrobne kvalitatívne opísali v prílohe 7 posúdenia vplyvu.

                  Celkovo budú mať podniky, MSP a mikropodniky prospech najmä zo (i) zníženia regulačných požiadaviek v prípadoch, ak neprimerané náklady na dodržiavanie predpisov pravdepodobne prevyšujú prudenciálne prínosy, a zo (ii) zlepšenia prístupu k zúčtovaniu. Zjednodušenie požiadaviek na ohlasovanie bude prínosom pre všetky protistrany, vrátane MSP. Okrem toho budú mať malé nefinančné protistrany prospech z ohlasovania transakcií finančnou protistranou obchodu. Napokon, zavádzanie nových tzv. zásad FRAND (ktorými sa zabezpečia spravodlivé, primerané a nediskriminačné podmienky) uľahčí získanie prístupu k zúčtovaniu pre mnohé protistrany.

                  V oddiele 6 posúdenia vplyvu sa nachádza prehľad rozdelenia zníženia nákladov/minimálnych nákladov na prispôsobenie, ktorý zahŕňa všetky protistrany.

                  Po prvé, pokiaľ ide o rozsah zúčtovacích požiadaviek, väčšia proporcionalita pri uplatňovaní zúčtovacích pravidiel bude na prospech nefinančným protistranám, keďže plánované opatrenia zabezpečia vyrovnanejšie podmienky pri kvalifikácii nefinančných protistrán podliehajúcich zúčtovacím a maržovým požiadavkám, a tým ich ochránia pred dodatočnými fixnými nákladmi v rozpätí od 9,6 milióna EUR do 26,7 milióna EUR. Predefinovanie toho, čo tvorí malú finančnú protistranu, na ktorú by sa vzťahovala zúčtovacia povinnosť, umožní (veľmi) malým finančným protistranám, pre ktoré nie je centrálne zúčtovanie ekonomicky uskutočniteľné, aby sa vyhli nákladom v odhadovanej výške medzi 509,7 milióna EUR a 1,4 miliardy EUR. Systémy dôchodkového zabezpečenia, a nepriamo poistníci, budú môcť využívať nové prechodné oslobodenie od zúčtovania z dôvodu, že až doteraz sa nenašlo žiadne uskutočniteľné technické riešenie zúčtovania. Odhaduje sa, že ušetrené prevádzkové náklady by mali byť v rozmedzí 780 miliónov EUR až 1,56 miliardy EUR. Okrem toho sa očakáva, že po zmenách rozsahu pôsobnosti požiadaviek na ohlasovanie budú mať všetky zmluvné strany prospech zo zmiernenia niektorých z týchto požiadaviek, ako je napríklad odstránenie povinnosti ohlasovať minulé údaje a transakcie s derivátmi obchodovanými na burze. Očakáva sa, že náklady na dodržiavanie predpisov súvisiacich s nariadením EMIR pre reálnu ekonomiku sa znížia najmä prostredníctvom oslobodenia od povinnosti ohlasovať transakcie vykonávané v rámci skupiny, v ktorých je jedna z protistrán nefinančnou protistranou, a oslobodenia malých nefinančných protistrán od povinnosti ohlasovať transakcie medzi nimi a finančnými protistranami. Približný odhad celkového zníženia nákladov na dodržiavanie predpisov súvisiacich s nariadením EMIR pre podniky sa pohybuje v rozpätí od 350 miliónov EUR do 1,1 miliardy EUR pri prevádzkových nákladoch a od 1,8 miliardy EUR do 5,3 miliardy EUR pri fixných nákladoch.

                  Po druhé, väčšia transparentnosť pozícií a expozícií súvisiacich s mimoburzovými derivátmi umožní orgánom identifikovať všetky potenciálne problémy už v skoršej fáze a prijať včasné opatrenia na riešenie všetkých rizík, čo prospeje odolnosti finančných trhov, a to s minimálnymi nákladmi na prispôsobenie pre protistrany a archívy obchodných údajov.

                  Po tretie, zlepšenie prístupu k zúčtovaniu umožní ďalším účastníkom trhu, a to najmä z reálnej ekonomiky, riadiť svoje riziká a zabezpečiť sa proti nim a prostredníctvom zníženia pravdepodobnosti výskytu náhlych šokov a narušenia činnosti prispievať k stálejšiemu rozvoju podnikania a k istote zamestnania pre vlastných zamestnancov. Konkrétne by mali podnikateľské subjekty, ktoré budú naďalej podliehať zúčtovacej povinnosti z dôvodu svojho profilu so systémovým rizikom, profitovať zo zníženia fixných nákladov v rozpätí od 24,8 milióna EUR do 69,5 milióna EUR. Podobne by aj odhadovaný prínos zo zlepšeného prístupu k zúčtovaniu pre systémové malé finančné podniky mal v prípade uplatnenia zúčtovacej povinnosti dosiahnuť 32,6 milióna EUR až 91,3 milióna EUR. Tieto odhadované zníženia nákladov preto uvoľnia ďalšie investičné príležitosti, pričom budú prínosom pre ciele únie kapitálových trhov a agendy Komisie pre rast a zamestnanosť.

                  Celkovo by nemali vzniknúť žiadne zásadné sociálne a hospodárske náklady. Plánovaným zjednodušením a zvýšením proporcionality pravidiel ohlasovania sa umožní dosiahnuť ciele nariadenia EMIR a zároveň výrazne znížiť celkové administratívne zaťaženie, ktoré znášajú protistrany, na ktoré sa vzťahujú požiadavky na ohlasovanie podľa nariadenia EMIR. Pokiaľ ide o úpravu zodpovednosti za ohlasovaciu povinnosť, subjekty, ktoré by mali v budúcnosti túto povinnosť prevziať, sú na túto úlohu lepšie vybavené, pričom z dôvodu úspor z rozsahu by sa mali znížiť aj príslušné celkové kumulované náklady. Konkrétne, centrálnym protistranám vzniknú len minimálne náklady na prispôsobenie týkajúce sa potreby zaviesť ohlasovanie transakcií s derivátmi obchodovanými na burze. Keďže však centrálne protistrany už majú k dispozícii značné množstvo údajov o týchto transakciách a sú povinné hlásiť všetky centrálne zúčtovávané derivátové transakcie už podľa nariadenia EMIR, dodatočné zaťaženie týchto protistrán by bolo obmedzené. Ďalšie opatrenia na zosúladenie spôsobu výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt a ďalšiu harmonizáciu pravidiel a postupov ohlasovania môžu nanajvýš zahrnovať určité obmedzené administratívne náklady na prispôsobenie, najmä pre archívy obchodných údajov, a to v začiatočných fázach vykonávania, ale mali by viesť k väčšej efektívnosti a zníženiu celkového zaťaženia v strednodobom a dlhodobom horizonte. Pokiaľ ide o archívy obchodných údajov, politické opatrenia v rámci nariadenia EMIR uvedené v tomto posúdení vplyvu by nespôsobili značné dodatočné zaťaženie, keďže tieto archívy by museli v každom prípade zaviesť primerané postupy na splnenie požiadaviek podľa nariadenia o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov. Podobne sa očakáva, že požiadavka dodržiavať spravodlivé, primerané a nediskriminačné obchodné podmienky poskytovania zúčtovacích služieb, ktoré sú prínosné pre mnohé protistrany, bude znamenať pre zúčtovacích členov len obmedzené dodatočné administratívne náklady.

               3.4.Základné práva

                  Je nepravdepodobné, že tento návrh bude mať priamy vplyv na práva, ktoré sú zakotvené v hlavných dohovoroch OSN o ľudských právach, v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou zmlúv o EÚ, a v Európskom dohovore o ľudských právach (EDĽP).

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie.

               Tento návrh si bude vyžadovať, aby orgán ESMA aktualizoval alebo vytvoril päť technických predpisov. Technické predpisy sa majú vypracovať do 9 mesiacov po nadobudnutí účinnosti nariadenia. Navrhované úlohy pre orgán ESMA si nebudú vyžadovať vytvorenie ďalších pracovných miest a môžu sa plniť s existujúcimi zdrojmi.

               5.INÉ PRVKY

               5.1.Plány vykonávania a spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Návrh obsahuje doložku, podľa ktorej by sa malo vykonávať hodnotenie nariadenia EMIR v celom jeho rozsahu, a to s osobitným dôrazom na jeho účinnosť a efektívnosť pri dosahovaní pôvodných cieľov nariadenia EMIR, pričom orgán ESMA by mal podávať správy o niektorých konkrétnych prvkoch:

               ·či sa vypracovali uskutočniteľné riešenia s cieľom uľahčiť účasť systémov dôchodkového zabezpečenia na centrálnom zúčtovaní a ich vplyv na úrovni centrálneho zúčtovania systémami dôchodkového zabezpečenia;

               ·vplyv navrhovaných riešení na úroveň zúčtovania nefinančnými protistranami, ako aj preskúmanie rozloženia zúčtovania v triede nefinančných protistrán, najmä v súvislosti s primeranosťou zúčtovacích prahových hodnôt;

               ·vplyv navrhovaných riešení na úroveň zúčtovania malými finančnými protistranami, ako aj preskúmanie rozloženia zúčtovania v triede malých finančných protistrán, najmä v súvislosti s primeranosťou zúčtovacích prahových hodnôt;

               ·kvalita údajov o transakciách, ktoré sa ohlásili archívom obchodných údajov, dostupnosť týchto údajov a kvalita informácií získaných od archívov obchodných údajov;

               ·dostupnosť zúčtovania pre všetky protistrany.

               Toto hodnotenie by sa v zásade malo uskutočniť najneskôr do 3 rokov po začatí uplatňovania zmien zavedených týmto návrhom. V určitých prípadoch, a to najmä pri systémoch dôchodkového zabezpečenia, je dôležité priebežne monitorovať pokrok v dostupnosti riešení pre zúčtovanie systémami dôchodkového zabezpečenia.

               5.2.Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

               Zmeny zúčtovacej povinnosti (články 2, 4, nové články 4a a 6b, články 10, 85 a 89 nariadenia EMIR)

               Finančné protistrany

               Článkom 1 bodom 2 písm. a) tohto návrhu sa mení článok 4 ods. 1 písm. a) nariadenia EMIR tak, aby sa podmienky pre zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré majú podliehať zúčtovacej povinnosti, ak je protistranou finančná protistrana, uvádzali v novom článku 4a ods. 1 druhom pododseku. Tento nový článok sa vkladá prostredníctvom článku 1 ods. 3 tohto návrhu. V novom článku 4a ods. 1 druhom pododseku sa stanovujú nové zúčtovacie prahové hodnoty pre zmluvy uzatvárané finančnými protistranami, a to prostredníctvom odkazu na zúčtovacie prahové hodnoty stanovené podľa článku 10 ods. 4 písm. b), a preto sú tieto zúčtovacie prahové hodnoty rovnaké ako pre nefinančné protistrany. V novom článku 4a ods. 1 druhom pododseku písm. b) sa stanovuje, že prekročenie jednej z hodnôt stanovených pre niektorú z tried mimoburzových derivátov aktivuje zúčtovaciu povinnosť pre všetky triedy aktív. Okrem toho sa v novom článku 4a ods. 1 vysvetľuje spôsob výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt. Finančná protistrana začne podliehať zúčtovacej povinnosti vtedy, keď jej kumulovaná koncomesačná priemerná pozícia za mesiace marec, apríl a máj prekročí zúčtovacie prahové hodnoty. Zodpovedá to výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt pre nefinančné protistrany.

               Napokon, s cieľom zabezpečiť, aby táto definícia zahŕňala všetky subjekty, ktoré sú z dôvodu povahy svojej činnosti finančnými protistranami, prináša článok 1 ods. 1 do definície finančnej protistrany uvedenej v článku 2 nariadenia EMIR alternatívne investičné fondy registrované podľa vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré sa v súčasnosti podľa nariadenia EMIR považujú za nefinančné protistrany, ako aj centrálne depozitáre cenných papierov a účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou. Tieto subjekty sa tak budú podľa nariadenia EMIR považovať za finančné protistrany.

               Nefinančné protistrany

               Článkom 1 bodom 8 sa menia odseky 1 a 2 článku 10 nariadenia EMIR. V zmenenom odseku 1 sa mení spôsob výpočtu zúčtovacích prahových hodnôt. Nefinančná protistrana začne podliehať zúčtovacej povinnosti, ak jej celková priemerná pozícia na konci mesiaca za mesiace marec, apríl a máj prekročí zúčtovacie prahové hodnoty, a nie keď tieto hodnoty prekročí jej pohyblivá priemerná pozícia za viac než 30 pracovných dní, ako sa stanovuje v súčasných pravidlách podľa nariadenia EMIR. Odkaz na odsek 3 znamená, že súčasná hedžingová výnimka sa zachová, takže v súvislosti s prahovými hodnotami sa budú robiť výpočty len pri tých zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nie sú objektívne merateľné ako znižujúce riziko priamo súvisiace s obchodnou činnosťou alebo podnikovým financovaním.

               V písmene b) druhého pododseku odseku 1 sa špecifikuje, že zúčtovacia povinnosť platí len pre tú triedu aktív alebo tie triedy aktív, pre ktoré sa prekročila prahová hodnota pre zúčtovanie, a pre ktoré existuje zúčtovacia povinnosť.

               Systémy dôchodkového zabezpečenia

               Článkom 1 bodom 20 sa nahrádza prvý pododsek článku 89 ods. 1 nariadenia EMIR s cieľom predĺžiť o tri roky dočasnú výnimku zo zúčtovacej povinnosti pre systémy dôchodkového zabezpečenia, a to v prípade, že neexistuje uskutočniteľné technické riešenie pre prevod nepeňažného kolaterálu ako variačných marží systémami dôchodkového zabezpečenia. Článkom 1 bodom 19 písm. b) sa nahrádza článok 85 ods. 2 nariadenia EMIR, pričom sa v jeho písmenách a), b), c), d), e) a f) stanovujú kritériá, ktoré Komisia posúdi a ktorými sa bude zaoberať v správe o pokroku pri zavádzaní uskutočniteľných technických riešení, spolu s informáciami poskytnutými orgánmi ESMA, EIOPA, EBA a výborom ESRB. Zatiaľ čo doteraz vývoju takýchto riešení bránili rôzne faktory, Komisia sa domnieva, že je možné vypracovať uskutočniteľné technické riešenia do troch rokov od prijatia návrhu, a očakáva, že účastníci trhu budú pracovať na základe tohto harmonogramu. Podporuje to aj očakávanie, že počas uvedeného obdobia sa budú riešiť niektoré regulačné prekážky širšej dostupnosti zúčtovacích služieb (napríklad zavedenie kapitálových požiadaviek založených na ukazovateli finančnej páky). Komisia má, ale len pre nepravdepodobný prípad nepredvídaného vývoja zásadnej povahy, právomoc uvedenú výnimku predĺžiť prostredníctvom delegovaného aktu raz o dva roky, ak je to odôvodnené na základe dôkladne posúdených okolností.

               Odstránenie požiadavky na prednostné zúčtovanie

               Článkom 1 bodom 2 písm. b) sa vypúšťa podmienka stanovená v článku 4 ods. 1 písm. b) bode (ii) nariadenia EMIR zúčtovať zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré boli uzatvorené alebo obnovené, keď – alebo potom ako – príslušný orgán ohlásil orgánu ESMA, že centrálnej protistrane povolil zúčtovať určitú triedu mimoburzových derivátov, ale predo dňom nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti, ak je zostávajúca splatnosť zmlúv dlhšia ako minimálna zostávajúca splatnosť určená v delegovanom nariadení Komisie o zúčtovacej povinnosti podľa článku 5 ods. 2 písm. c).

               Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti

               Článkom 1 bodom 6 sa do nariadenia EMIR vkladá nový článok 6b, ktorý dáva Komisii právomoc dočasne pozastaviť na základe konkrétnych dôvodov a na základe žiadosti orgánu ESMA uplatňovanie akejkoľvek zúčtovacej povinnosti a v ktorom sa stanovuje postup na takéto pozastavenie. Ako uviedol aj orgán ESMA, táto právomoc je potrebná, pretože za určitých konkrétnych okolností môže byť pokračovanie uplatňovania zúčtovacej povinnosti nemožné (napríklad z dôvodu, že centrálna protistrana alebo centrálne protistrany, ktoré zúčtovávajú najväčšiu časť určitej triedy mimoburzových derivátov, môžu opustiť tento trh) alebo môže mať nepriaznivé účinky na finančnú stabilitu (napríklad preto, že zúčtovacia povinnosť by bránila dvojstrannému hedžingu pre protistrany, ktoré nemajú prístup k trhu s centrálnym zúčtovaním). Takýto vývoj sa môže objaviť neočakávane, pričom súčasný postup na zrušenie zúčtovacej povinnosti, ktorý by si vyžadoval zmenu regulačného technického predpisu, môže byť príliš pomalý na to, aby reagoval na meniace sa okolnosti na trhu alebo obavy týkajúce sa finančnej stability. Táto nová právomoc podlieha pevne stanoveným podmienkam a pozastavenie by bolo časovo obmedzené. Postup na trvalé zrušenie zúčtovacej povinnosti sa nemení a vždy si bude vyžadovať zmenu regulačného technického predpisu.

               Zmeny s cieľom stimulovať zúčtovanie a zvýšiť jeho dostupnosť (články 4 a 39 nariadenia EMIR)

               Článkom 1 bodom 2 písm. c) sa do článku 4 ods. 3 nariadenia EMIR zavádza nový odsek 3a, podľa ktorého zúčtovací členovia a ich klienti, ktorí poskytujú zúčtovacie služby iným protistranám alebo ponúkajú svojim klientom možnosť poskytovať tieto služby iným protistranám, tak robia za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných obchodných podmienok. Komisia je splnomocnená konkretizovať prostredníctvom delegovaných aktov, aké sú spravodlivé, primerané a nediskriminačné podmienky.

               Článkom 1 bodom 11 sa do článku 39 nariadenia EMIR vkladá nový odsek s cieľom objasniť, že aktíva, ktorými sú kryté pozície vedené na účte, nie sú súčasťou konkurznej podstaty centrálnej protistrany alebo zúčtovacieho člena, ktorí vedú oddelené záznamy a účty. Toto ustanovenie dáva istotu subjektom, ktoré poskytujú zúčtovacie služby alebo ponúkajú svojim klientom možnosť poskytovať tieto služby, že môžu plniť svoje záväzky v súvislosti s postupmi riadenia zlyhania podľa nariadenia EMIR. To ich motivuje, aby poskytovali prístup k centrálnemu zúčtovaniu zmlúv o mimoburzových derivátoch ako službu. Rovnako sa týmito ustanoveniami poskytuje istota klientom a nepriamym klientom, že v prípade zlyhania zúčtovacieho člena alebo klienta, ktorý poskytuje zúčtovacie služby, sú ich aktíva sú chránené, a môžu sa teda preniesť k iným zúčtovacím členom alebo klientom, ktorí poskytujú nepriame zúčtovacie služby. Poskytuje to ďalší stimul pre centrálne zúčtovanie.

               Zmeny požiadaviek na transparentnosť centrálnych protistrán (článok 38 nariadenia EMIR)

               Článkom 1 bodom 10 sa do článku 38 nariadenia EMIR dopĺňajú odseky 6 a 7, tak aby boli centrálne protistrany povinné poskytovať svojim zúčtovacím členom nástroje na simuláciu svojich pôvodných maržových požiadaviek (odsek 6), ako aj podrobný prehľad charakteristík modelov počiatočnej marže, ktoré používajú (odsek 7).

               Zmeny postupov zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch nezúčtovávaných centrálnou protistranou (článok 11 nariadenia EMIR)

               S cieľom zabrániť nezrovnalostiam v Únii pri uplatňovaní postupov zmierňovania rizika sa v článku 1 bode 9 dáva orgánu ESA mandát, aby vypracoval návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť postup a priori schvaľovania postupov riadenia rizík orgánmi dohľadu, a to konkrétne postupov, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu, ako aj významných zmien postupov riadenia rizík.

               Zmeny ohlasovacej povinnosti (článok 9 nariadenia EMIR)

               Článkom 1 bodom 7 písm. a) sa vypúšťa požiadavka stanovená v článku 9 ods. 1 nariadenia EMIR ohlasovať minulé transakcie, t. j. transakcie, ktoré neboli k dátumu začiatku ohlasovacej povinnosti 12. februára 2014 nezúčtované. Okrem toho sa v článku 9 ods. 1 nariadenia EMIR zavádza ustanovenie, že transakcie v rámci skupiny sú oslobodené od ohlasovacej povinnosti vtedy, ak je jedna z protistrán nefinančnou protistranou.

               Článkom 1 bodom 7 písm. b) sa do článku 9 vkladá nový odsek 1a. V tomto novom odseku sa stanovujú pravidlá týkajúce sa ohlasovacej povinnosti v niektorých špecifických prípadoch, pričom sa určuje, kto je zodpovedný za ohlasovanie a kto znáša zodpovednosť, ktorá z neho vyplýva:

               ·v prípade transakcií, ktoré nie sú transakciami s mimoburzovými derivátmi, (teda transakcií s derivátmi obchodovanými na burze), nesie za ohlasovanie v mene oboch protistrán zodpovednosť – a aj právnu zodpovednosť – centrálna protistrana.

               ·v prípade transakcií medzi finančnou protistranou a nefinančnou protistranou, ktorá nepodlieha zúčtovacej povinnosti, nesie za ohlasovanie v mene oboch protistrán transakcie zodpovednosť – a aj právnu zodpovednosť – finančná protistrana;

               ·správcovská spoločnosť, ktorá spravuje PKIPCP, ktorý je protistranou zmluvy o mimoburzových derivátoch, nesie zodpovednosť – a aj právnu zodpovednosť – za ohlasovanie v mene tohto PKIPCP;

               ·správca nesie zodpovednosť – a aj právnu zodpovednosť – za ohlasovanie v mene alternatívneho investičného fondu (AIF), ktorý je protistranou zmluvy o mimoburzových derivátoch.

               Protistrany a centrálne protistrany v každom prípade zabezpečia, aby sa údaje o ich zmluvách o derivátoch neohlasovali duplicitne. Okrem toho môžu ohlasovaciu povinnosť delegovať.

               Článkom 1 bodom 7 sa rozširuje mandát orgánu ESMA vypracúvať technické predpisy s cieľom umožniť ďalšiu harmonizáciu pravidiel a požiadaviek týkajúcich sa ohlasovania, a to najmä údajových štandardov, metód a postupov v súvislosti s ohlasovaním.

               Zmeny na zabezpečenie kvality údajov (články 78 a 81 nariadenia EMIR)

               Článkom 1 bodom 16 sa všeobecné požiadavky na archívy obchodných údajov uvedené v článku 78 nariadenia EMIR dopĺňajú požiadavkami na primerané postupy na zosúlaďovanie údajov medzi archívmi obchodných údajov; na primerané postupy na zabezpečenie kvality ohlasovaných údajov; a na zavedenie primeraných postupov na riadny prenos údajov do iných archívov obchodných údajov, ak sa to požaduje zo strany podniku, na ktorý sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť podľa článku 9 alebo z akéhokoľvek iného dôvodu. Okrem toho má orgán ESMA mandát na vypracúvanie postupov, ktoré majú uplatňovať archívy obchodných údajov na účely overovania ohlasovaných údajov z hľadiska ich úplnosti a presnosti a na účely zosúladenia údajov medzi archívmi obchodných údajov.

               Článkom 1 bodom 17 písm. b) sa v článku 81 nariadenia EMIR dopĺňa nový odsek 3a, v ktorom sa vyžaduje, aby archívy obchodných údajov udeľovali protistranám prístup k všetkým údajom, ktoré ohlasujú v ich mene, s cieľom umožniť overenie ich presnosti.

               Zmeny registrácie archívov obchodných údajov (články 56 a 72 nariadenia EMIR)

               Článkom 1 bodom 12 písm. a) sa mení článok 56 nariadenia EMIR prostredníctvom zavedenia možnosti predložiť zjednodušenú žiadosť o rozšírenie registrácie pre archívy obchodných údajov, ktoré sú už registrované podľa nariadenia o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov. V článku 1 bode 12 písm. b) a c) sa poskytuje orgánu ESMA mandát na vypracovanie technických predpisov pre zjednodušenie žiadosti o rozšírenie registrácie s cieľom zabrániť zdvojovaniu postupov. Článkom 1 bodom 14 sa do článku 72 ods. 1 o poplatkoch vkladá následná zmena, ak je archív obchodných údajov už registrovaný podľa nariadenia o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov.

               Zmeny týkajúce sa dohľadu nad archívmi obchodných údajov (článok 65 a príloha I k nariadeniu EMIR)

               Pokuty, ktoré orgán ESMA môže uložiť archívom obchodných údajov, nad ktorými vykonáva priamy dohľad, musia byť účinné, primerané a odrádzajúce, aby sa zabezpečila účinnosť právomocí dohľadu orgánu ESMA. Článkom 1 bodom 13 sa preto mení článok 65 ods. 2 nariadenia EMIR, a to tak, že sa zvyšuje horná hranica základnej sumy pokút, ktoré môže orgán ESMA uložiť archívom obchodných údajov, na 100 000 EUR alebo 200 000 EUR v závislosti od porušenia. Okrem toho sa touto zmenou zavádzajú chýbajúce základné sumy pokút za porušenia týkajúce sa prekážok súvisiacich s činnosťami v oblasti dohľadu, uvedené v oddiele IV prílohy I. Navrhuje sa, aby výška pokuty za tieto porušenia bola aspoň 5 000 EUR a nepresiahla 10 000 EUR.

               Článkom 1 bodom 21 sa mení príloha I k nariadeniu prostredníctvom toho, že sa do zoznamu porušení, ktoré sa v nej nachádzajú, dopĺňajú porušenia, ktoré zodpovedajú novým všeobecným požiadavkám na archívy obchodných údajov zakotveným v novom odseku 9 článku 78 nariadenia EMIR, a porušenie uvedené v článku 55 ods. 4, keď archív obchodných údajov v náležitom čase neinformuje orgán ESMA o významných zmenách podmienok svojej počiatočnej registrácie.

               Zmeny požiadaviek na dostupnosť údajov v archívoch obchodných údajov (články 76a a 81 nariadenia EMIR)

               Článkom 1 bodom 15 sa do nariadenia EMIR vkladá nový článok 76a. Orgánom v tretích krajinách, ktoré majú archívy obchodných údajov, sa poskytuje priamy prístup k údajom uchovávaným v archívoch obchodných údajov v Únii, ak Komisia prijala vykonávací akt, v ktorom vyhlásila, že v danej tretej krajine: a) sú archívy obchodných údajov riadne autorizované; b) sa priebežne vykonáva účinný dohľad nad archívmi obchodných údajov a presadzuje sa v súvislosti s nimi dodržiavanie právnych predpisov; c) existujú záruky zachovania služobného tajomstva vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré orgány sprístupňujú tretím stranám, a tieto záruky sú minimálne rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v tomto nariadení; a d) archívy obchodných údajov, ktorým bolo v uvedenej tretej krajine udelené povolenie, podliehajú právne záväznej a vymáhateľnej povinnosti poskytnúť príslušným orgánom Únie priamy a okamžitý prístup k týmto údajom. Článkom 1 bodom 17 sa do článku 81 nariadenia EMIR zavádza zmena, pokiaľ ide o zoznam subjektov, ktorým majú archívy obchodných údajov sprístupniť informácie, aby si mohli plniť svoje príslušné povinnosti a mandáty. Tieto zmeny sú nevyhnutné na plnenie odporúčaní predložených v tematickom partnerskom preskúmaní ohlasovania obchodov s mimoburzovými derivátmi zo strany Rady pre finančnú stabilitu v novembri 2015, že všetky jurisdikcie by mali mať najneskôr do júna 2018 právny rámec s cieľom umožniť prístup domácich aj zahraničných orgánov k údajom uchovávaným v domácom archíve obchodných údajov. Zároveň je v jasnom záujme verejných orgánov Únie, aby mali prístup k údajom uchovávaným v archívoch obchodných údajov z tretích krajín s cieľom získať úplný obraz o globálnych trhoch s derivátmi. Táto zmena je cielená a obmedzená na vzájomný prístup k údajom pre verejné orgány.

               Článkom 1 bodom 17 písm. b) sa zavádza nová povinnosť pre archívy obchodných údajov poskytovať protistranám a centrálnym protistranám, ktoré delegovali svoje ohlasovacie povinnosti, prístup k údajom ohlasovaným v ich mene.

               Článkom 1 bodom 17 písm. c) sa rozširuje mandát udelený podľa článku 81 ods. 5 nariadenia EMIR orgánu ESMA, aby vypracoval návrh regulačných technických predpisov s cieľom stanoviť a harmonizovať podmienky, mechanizmy a dokumentáciu, na základe ktorých majú archívy obchodných údajov poskytovať priamy a okamžitý prístup subjektom uvedeným v článku 81 ods. 3.

               Doložka o hodnotení (článok 85 nariadenia EMIR)

               V článku 1 bode 19 sa Komisii poskytuje nový mandát na hodnotenie nariadenia EMIR a prípravu všeobecnej správy, ktorá sa má predložiť Európskemu parlamentu a Rade spolu s vhodnými návrhmi.

               2017/0090 (COD)

               Návrh

               NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, požiadavky na ohlasovanie, postupy zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov

               (Text s významom pre EHP)

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky
                  18
               ,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  19
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom
                  20
               ,

               keďže:

               (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012
                  21
                bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (EÚ) 27. júla 2012 a nadobudlo účinnosť 16. augusta 2012. Požiadavky, ktoré obsahuje, konkrétne centrálne zúčtovanie štandardizovaných zmlúv o mimoburzových derivátoch; maržové požiadavky; požiadavky na zmiernenie prevádzkového rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne; ohlasovacie povinnosti pri zmluvách o derivátoch; požiadavky na centrálne protistrany a požiadavky na archívy obchodných údajov prispievajú k zníženiu systémového rizika prostredníctvom zvýšenia transparentnosti na trhu s mimoburzovými derivátmi a zníženia rizika protistrany a prevádzkového rizika, ktoré súvisia s mimoburzovými derivátmi.

               (2)Zjednodušenie v niektorých oblastiach, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EÚ) č. 648/2012, a primeranejší prístup k týmto oblastiam je v súlade s Programom regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie, v ktorom sa zdôrazňuje potreba zníženia nákladov a zjednodušenia, aby sa ciele politík Únie dosahovali čo najefektívnejším spôsobom, a ktorý sa zameriava najmä na znižovanie regulačného a administratívneho zaťaženia.

               (3)Efektívne a odolné poobchodné systémy a kolaterálové trhy sú zásadnými prvkami dobre fungujúcej únie kapitálových trhov a prehlbujú úsilie o podporu investícií, rastu a pracovných miest v súlade s politickými prioritami Komisie.

               (4)V rokoch 2015 a 2016 uskutočnila Komisia dve verejné konzultácie o uplatňovaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012. Komisii zároveň poskytol informácie o uplatňovaní tohto nariadenia Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ďalej len „ESMA“), Európsky výbor pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“) a Európsky systém centrálnych bánk (ďalej len „ESCB“). Na základe týchto verejných konzultácií bolo zrejmé, že zainteresované strany podporujú ciele nariadenia (EÚ) č. 648/2012 a že nie je potrebné žiadne zásadné prepracovanie uvedeného nariadenia. Dňa 23. novembra 2016 Komisia prijala správu o preskúmaní v súlade s článkom 85 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 648/2012. Hoci nie všetky ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa už v plnej miere uplatňujú, a komplexné hodnotenie tohto nariadenia preto ešte nie je možné, v správe sa identifikovali oblasti, pre ktoré sú potrebné cielené opatrenia, aby sa zabezpečilo, že ciele nariadenia (EÚ) č. 648/2012 sa dosiahnu primeranejším, účinnejším a efektívnejším spôsobom.

               (5)Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 by sa malo vzťahovať na všetky finančné protistrany, ktoré môžu predstavovať významné systémové riziko pre finančný systém. Vymedzenie finančných protistrán by sa preto malo zmeniť.

               (6)Finančné protistrany s objemom činnosti na trhoch s mimoburzových derivátmi, ktorý je príliš nízky na to, aby predstavoval významné systémové riziko pre finančný systém, a príliš nízky na to, aby bolo centrálne zúčtovanie ekonomicky prijateľné, by mali byť oslobodené od zúčtovacej povinnosti, pričom by mali naďalej podliehať požiadavke na výmenu kolaterálu v záujme zmiernenia akéhokoľvek systémového rizika. Prekročenie zúčtovacej prahovej hodnoty finančnou protistranou v prípade aspoň jednej triedy mimoburzových derivátov by však malo viesť k zúčtovacej povinnosti pre všetky triedy mimoburzových derivátov vzhľadom na vzájomnú prepojenosť finančných protistrán a možné systémové riziko pre finančný systém, ktoré môže vzniknúť, ak sa nevykonáva centrálne zúčtovanie týchto derivátových zmlúv.

               (7)Nefinančné protistrany sú menej vzájomne prepojené ako finančné protistrany. Zároveň často pôsobia len v jednej triede mimoburzových derivátov. Ich činnosť preto predstavuje menšie systémové riziko pre finančný systém ako činnosť finančných protistrán. Rozsah zúčtovacej povinnosti pre nefinančné protistrany by sa mal preto zúžiť, aby tieto nefinančné protistrany podliehali zúčtovacej povinnosti, len pokiaľ ide o triedu aktív alebo triedy aktív, ktoré prekračujú zúčtovaciu prahovú hodnotu, pričom by sa mala zachovať ich požiadavka na výmenu kolaterálu, ak sa prekročí ktorákoľvek zo zúčtovacích prahových hodnôt.

               (8)Požiadavka, aby sa zúčtovávali určité zmluvy o mimoburzových derivátoch uzavreté pred vznikom zúčtovacej povinnosti, vytvára právnu neistotu a prevádzkové komplikácie pri obmedzených prínosoch. Táto požiadavka znamená pre protistrany uvedených zmlúv najmä dodatočné náklady a úsilie a môže tiež ovplyvniť plynulé fungovanie trhu bez toho, aby došlo k výraznému zlepšeniu jednotného a koherentného uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 648/2012 alebo vytvoreniu rovnakých podmienok pre účastníkov trhu. Preto by sa táto požiadavka mala zrušiť.

               (9)Protistrany s obmedzeným rozsahom činnosti na trhoch s mimoburzovými derivátmi čelia ťažkostiam pri prístupe k centrálnemu zúčtovaniu, či už ide o prístup pre klienta zúčtovacieho člena alebo prostredníctvom nepriamych zúčtovacích mechanizmov. Požiadavka na zúčtovacích členov, aby uľahčovali nepriame zúčtovacie služby za primeraných obchodných podmienok, preto nie je účinná. Od zúčtovacích členov a klientov zúčtovacích členov, ktorí poskytujú zúčtovacie služby priamo iným protistranám alebo nepriamo tak, že umožňujú svojim vlastným klientom poskytovať tieto služby iným protistranám, by sa preto malo výslovne vyžadovať, aby tieto činnosti vykonávali na základe spravodlivých, primeraných a nediskriminačných obchodných podmienok.

               (10)Malo by sa umožniť pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti v určitých situáciách. Po prvé, pozastavenie by sa malo umožniť, ak už nie sú splnené kritériá, na základe ktorých sa na konkrétnu triedu mimoburzových derivátov vzťahuje zúčtovacia povinnosť. K tomu môže dôjsť vtedy, keď sa trieda mimoburzových derivátov stane nevhodnou na povinné centrálne zúčtovanie, alebo ak došlo k podstatnej zmene jedného z týchto kritérií vo vzťahu k určitej triede mimoburzových derivátov. Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti by sa malo umožniť aj v prípade, keď centrálna protistrana prestane poskytovať zúčtovacie služby pre konkrétnu triedu mimoburzových derivátov alebo pre konkrétny typ protistrany a iné centrálne protistrany nemôžu zasiahnuť dostatočne rýchlo s cieľom prevziať tieto zúčtovacie služby. Napokon, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti by sa malo umožniť aj v prípade, že sa to považuje za potrebné na to, aby sa zabránilo závažnej hrozbe pre finančnú stabilitu v Únii.

               (11)Ohlasovanie minulých transakcií sa ukázalo byť zložité z toho dôvodu, že pri ohlasovaní chýbali určité údaje, ktorých ohlasovanie sa pred nadobudnutím účinnosti nariadenia (EÚ) č. 648/2012 nevyžadovalo, ale ktoré sa vyžadujú teraz. Dôsledkom toho bola vysoká miera neohlasovania a nízka kvalita ohlasovaných údajov, pričom zaťaženie spojené s ohlasovaním týchto transakcií je významné. Preto je veľmi pravdepodobné, že tieto minulé údaje zostanú nevyužité. Okrem toho, kým lehota na ohlasovanie minulých transakcií nadobudne účinnosť, mnohé z týchto transakcií už budú ukončené a zároveň s nimi aj zodpovedajúce expozície a riziká. Aby sa táto situácia napravila, požiadavka na ohlasovanie minulých transakcií by sa mala zrušiť.

               (12)Vnútroskupinové transakcie s účasťou nefinančných protistrán predstavujú relatívne malú časť všetkých transakcií s mimoburzovými derivátmi a používajú sa hlavne na interný hedžing v rámci skupín. Tieto transakcie preto významne neprispievajú k systémovým rizikám a vzájomnej prepojenosti, napriek tomu sú s povinnosťou ohlasovať tieto transakcie spojené významné náklady a zaťaženie pre nefinančné protistrany. Transakcie v rámci skupiny, pri ktorých je aspoň jedna z protistrán nefinančnou protistranou, by sa preto mali oslobodiť od ohlasovacej povinnosti.

               (13)Požiadavka na ohlasovanie zmlúv o derivátoch obchodovaných na burze predstavuje značné zaťaženie pre protistrany z dôvodu vysokého objemu zmlúv o derivátoch obchodovaných na burze, ktoré sa uzavierajú na dennom základe. Okrem toho, keďže v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014
                  22
                sa vyžaduje, aby každú zmluvu o derivátoch obchodovaných na burze zúčtovala centrálna protistrana, centrálne protistrany už majú veľkú väčšinu údajov týkajúcich sa uvedených zmlúv. S cieľom znížiť zaťaženie vyplývajúce z ohlasovania zmlúv o derivátoch obchodovaných na burze by zodpovednosť za ohlasovanie zmlúv o derivátoch obchodovaných na burze v mene oboch protistrán, a to vrátane akejkoľvek právnej zodpovednosti, mala niesť centrálna protistrana, pričom by mala niesť zodpovednosť aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov.

               (14)S cieľom znížiť zaťaženie pre malé nefinančné protistrany, ktoré vyplýva z ohlasovania, by finančná protistrana mala byť zodpovedná, a to aj právne zodpovedná, za ohlasovanie vo svojom mene aj v mene nefinančnej protistrany, na ktorú sa nevzťahuje zúčtovacia povinnosť, v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré uzavrela táto nefinančná protistrana, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov.

               (15)Mala by sa určiť aj zodpovednosť za ohlasovanie iných zmlúv o derivátoch. Preto by sa malo stanoviť, že správcovská spoločnosť podniku kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (ďalej len „PKIPCP“) je zodpovedná, a to aj právne zodpovedná, za ohlasovanie v mene tohto PKIPCP v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré uzavrel tento PKIPCP, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov. Podobne by mal byť správca alternatívneho investičného fondu (ďalej len „AIF“) zodpovedný, a to aj právne zodpovedný, za ohlasovanie v mene tohto AIF v súvislosti so zmluvami o mimoburzových derivátoch, ktoré uzavrel tento AIF, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov.

               (16)S cieľom zabrániť nezrovnalostiam v celej Únii pri uplatňovaní postupov zmierňovania rizika by orgány dohľadu mali schváliť postupy riadenia rizík, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu protistrán, alebo akúkoľvek významnú zmenu týchto postupov pred ich uplatnením.

               (17)S cieľom zvýšiť transparentnosť a predvídateľnosť počiatočných marží a obmedziť protistrany v tom, aby upravovali svoje modely počiatočnej marže spôsobom, ktorý by sa mohol javiť ako procyklický, by centrálne protistrany mali poskytnúť svojim zúčtovacím členom nástroje na simuláciu svojich počiatočných maržových požiadaviek a podrobný prehľad modelov počiatočnej marže, ktoré používajú. To je v súlade s medzinárodnými normami, ktoré uverejnil Výbor pre platobnú a trhovú infraštruktúru a rada Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere, a najmä s rámcom pre zverejňovanie, ktorý bol uverejnený v decembri 2012
                  23
               , ako aj s normami všeobecného kvantitatívneho zverejňovania určenými pre centrálne protistrany z roku 2015
                  24
               , relevantnými pre správne pochopenie rizík a nákladov spojených s každou účasťou zúčtovacích členov v centrálnej protistrane a pre zvýšenie transparentnosti centrálnych protistrán voči účastníkom trhu.

               (18)Pretrvávajú pochybnosti o tom, do akej miery sú aktíva, ktoré sú držané na súhrnne alebo individuálne oddelených účtoch, chránené pred konkurzným konaním. Preto nie je jasné, v ktorých prípadoch môžu centrálne protistrany s dostatočnou právnou istotou presunúť klientske pozície, ak zúčtovací člen zlyhá, alebo v ktorých prípadoch môžu centrálne protistrany s dostatočnou právnou istotou vyplatiť výnosy z likvidácie priamo klientom. V záujme stimulácie zúčtovania a zlepšenia prístupu k nemu by sa mali upresniť pravidlá týkajúce sa ochrany uvedených aktív a pozícií pred konkurzným konaním.

               (19)Pokuty, ktoré môže orgán ESMA uložiť archívom obchodných údajov pod jeho priamym dohľadom, by mali byť účinné, primerané a odrádzajúce, aby sa zabezpečila účinnosť právomocí orgánu ESMA v oblasti dohľadu a zvýšenie transparentnosti pozícií a expozícií súvisiacich s mimoburzovými derivátmi. Sumy pokút, ktoré sa pôvodne stanovili v nariadení (EÚ) č. 648/2012, sa ukázali ako nedostatočne odrádzajúce vzhľadom na súčasný obrat archívov obchodných údajov, čo by potenciálne mohlo obmedziť účinnosť právomocí ESMA v oblasti dohľadu na základe uvedeného nariadenia voči archívom obchodných údajov. Horná hranica základných súm pokút by sa preto mala zvýšiť.

               (20)Orgány z tretích krajín by mali mať prístup k údajom, ktoré sa ohlasujú archívom obchodných údajov Únie, ak tretia krajina splní určité podmienky, ktoré zaručujú zaobchádzanie s týmito údajmi, a ak táto tretia krajina ustanoví právne záväznú a vymáhateľnú povinnosť udeliť orgánom Únie priamy prístup k údajom, ktoré sa ohlasujú archívom obchodných údajov v tejto tretej krajine.

               (21)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365
                  25
                umožňuje zjednodušený registračný postup pre archívy obchodných údajov, ktoré už sú zaregistrované v súlade s nariadením (EÚ) č. 648/2012 a chcú rozšíriť túto registráciu s cieľom poskytovať svoje služby týkajúce sa transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov. Podobný zjednodušený registračný postup by sa mal zaviesť pre registráciu archívov obchodných údajov, ktoré už sú zaregistrované v súlade s nariadením (EÚ) 2015/2365 a chcú rozšíriť túto registráciu s cieľom poskytovať svoje služby týkajúce sa zmlúv o derivátoch.

               (22)Nedostatočná kvalita a transparentnosť údajov produkovaných archívmi obchodných údajov sťažuje subjektom, ktorým bol udelený prístup k týmto údajom, ich použitie na monitorovanie trhov s derivátmi a bráni tomu, aby regulačné orgány a orgány dohľadu včas identifikovali riziká pre finančnú stabilitu. V záujme zlepšenia kvality a transparentnosti údajov a zosúladenia požiadaviek na ohlasovanie podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012 s požiadavkami stanovenými v nariadení (EÚ) č. 2015/2365 a nariadení (EÚ) č. 600/2014 je potrebná ďalšia harmonizácia pravidiel a požiadaviek na ohlasovanie, a najmä ďalšia harmonizácia údajových štandardov, metód a mechanizmov ohlasovania, ako aj postupov, ktoré majú archívy obchodných údajov uplatňovať na účely overovania ohlasovaných údajov, pokiaľ ide o ich úplnosť a presnosť, a zosúlaďovania údajov s inými archívmi obchodných údajov. Okrem toho by mali archívy obchodných údajov na požiadanie udeliť protistranám prístup ku všetkým údajom ohlasovaným v ich mene s cieľom umožniť týmto protistranám overiť presnosť uvedených údajov.

               (23)Pokiaľ ide o služby, ktoré poskytujú archívy obchodných údajov, nariadením (EÚ) č. 648/2012 sa vytvorilo konkurenčné prostredie. Protistrany by preto mali mať možnosť zvoliť si archív obchodných údajov, ktorému chcú ohlasovať údaje, a mali by mať možnosť prejsť k inému archívu obchodných údajov, ak sa tak rozhodnú. Na uľahčenie takéhoto prechodu a na zabezpečenie nepretržitej dostupnosti údajov bez duplicity by archívy obchodných údajov mali zaviesť vhodné politiky s cieľom zabezpečiť riadny prenos ohlásených údajov do iných archívov obchodných údajov na žiadosť podniku, na ktorý sa vzťahuje ohlasovacia povinnosť.

               (24)V nariadení (EÚ) č. 648/2012 sa ustanovuje, že zúčtovacia povinnosť by sa nemala vzťahovať na systémy dôchodkového zabezpečenia, kým centrálne protistrany nevyvinú vhodné technické riešenie na prevod nepeňažného kolaterálu ako variačných marží. Keďže doteraz nebolo vyvinuté žiadne uskutočniteľné riešenie, ktoré by systémom dôchodkového zabezpečenia uľahčilo centrálne zúčtovanie, dočasná výnimka by sa mala predĺžiť o ďalšie tri roky. Centrálne zúčtovanie by však malo zostať konečným cieľom vzhľadom na to, že súčasný regulačný a trhový vývoj umožňuje účastníkom trhu vyvinúť v rámci uvedenej lehoty vhodné technické riešenia. S pomocou orgánov ESMA, EBA, Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (ďalej len „EIOPA“) a systému ESRB by mala Komisia monitorovať pokrok, ktorý dosiahli centrálne protistrany, zúčtovací členovia a systémy dôchodkového zabezpečenia, vedúci k uskutočniteľným riešeniam, ktoré uľahčujú účasť systémov dôchodkového zabezpečenia v centrálnom zúčtovaní, a mala by o tomto pokroku vypracovať správu. Táto správa by mala obsahovať aj riešenia a súvisiace náklady pre systémy dôchodkového zabezpečenia, čím sa zohľadní regulačný a trhový vývoj, akým sú napríklad zmeny typu finančnej protistrany, na ktorú sa vzťahuje zúčtovacia povinnosť. S cieľom reagovať na vývoj, ktorý nebolo možné predvídať v čase prijatia tohto nariadenia, by Komisia mala byť splnomocnená predĺžiť túto výnimku o ďalšie dva roky po tom, čo dôkladne posúdi potrebu takéhoto predĺženia.

               (25)Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie podmienok, za ktorých sa obchodné podmienky týkajúce sa poskytovania zúčtovacích služieb považujú za spravodlivé, primerané a nediskriminačné, a pokiaľ ide o predĺženie obdobia, počas ktorého by sa zúčtovacia povinnosť nemala vzťahovať na systémy dôchodkového zabezpečenia.

               (26)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia, a najmä pokiaľ ide o dostupnosť informácií obsiahnutých v archívoch obchodných údajov Únie pre príslušné orgány tretích krajín, by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011
                  26
               .

               (27)S cieľom zaistiť konzistentnú harmonizáciu pravidiel týkajúcich sa postupov zmierňovania rizika, registrácie archívov obchodných údajov a požiadaviek na vykazovanie by Komisia mala prijať návrh regulačných technických predpisov vypracovaný orgánmi EBA, EIOPA a ESMA, pokiaľ ide o postupy dohľadu na zabezpečenie počiatočnej a priebežnej validácie postupov riadenia rizík, ktoré si vyžadujú včasnú, presnú a primerane oddelenú výmenu kolaterálu, podrobnosti zjednodušenej žiadosti o rozšírenie registrácie archívu obchodných údajov, ktorý už je registrovaný podľa nariadenia (EÚ) 2015/2365, podrobnosti postupov, ktoré má archív obchodných údajov uplatňovať pri overovaní súladu s požiadavkami na ohlasovanie vykonávané ohlasujúcou protistranou alebo predkladajúcim subjektom, úplnosť a presnosť ohlasovaných údajov a podrobnosti postupov zosúlaďovania údajov medzi archívmi obchodných údajov. Komisia by mala prijať tento návrh regulačných technických predpisov prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010
                  27
               , nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010
                  28
                a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010
                  29
               .

               (28)Komisia by takisto mala byť splnomocnená prijímať vykonávacie technické predpisy, ktoré vypracuje orgán ESMA, prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010, pokiaľ ide o štandardizáciu údajov, ktoré sa majú ohlasovať v prípade rôznych tried derivátov, ako aj metódy a mechanizmy ohlasovania.

               (29)Keďže ciele tohto nariadenia, a to zabezpečiť primeranosť pravidiel, ktoré vedú k zbytočnému administratívnemu zaťaženiu a nákladom na dodržiavanie predpisov bez toho, aby došlo k ohrozeniu finančnej stability, a zvýšiť transparentnosť pozícií a expozícií súvisiacich s mimoburzovými derivátmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

               (30)Uplatňovanie niektorých ustanovení tohto nariadenia by sa malo odložiť tak, aby sa zaviedli všetky nevyhnutné vykonávacie opatrenia a aby sa účastníkom trhu umožnilo urobiť potrebné kroky na účely dodržiavania predpisov.

               (31)S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa konzultovalo v súlade s článkom 28 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001
                  30
                a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal [...] stanovisko.

               (32)Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALI TOTO NARIADENIE:

               Článok 1

               Nariadenie (EÚ) č. 648/2012 sa mení takto:

               1.V článku 2 sa bod 8 nahrádza takto:

               „8.
                     „finančná protistrana“ je investičná spoločnosť, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/ES
                  31
               , úverová inštitúcia, ktorej bolo udelené povolenie v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013, poisťovňa a zaisťovňa, ktorým bolo udelené povolenie v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES
                  32
               , PKIPCP, ktorému bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2009/65/ES, inštitúcia zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia v zmysle článku 6 písm. a) smernice 2003/41/ES, AIF, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2011/61/EÚ, centrálny depozitár cenných papierov, ktorému bolo udelené povolenie v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014
                  33
                a účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou, ako sa vymedzuje v článku 4 ods. 1 bode 66 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013
                  34
               “.

               2.Článok 4 sa mení takto:

               a)V odseku 1 sa písmeno a) mení takto:

               i)body i) až iv) sa nahrádzajú takto:

               „i)medzi dvoma finančnými protistranami, na ktoré sa vzťahujú podmienky uvedené v článku 4a ods. 1 druhom pododseku;

               ii)medzi finančnou protistranou, na ktorú sa vzťahujú podmienky uvedené v článku 4a ods. 1 druhom pododseku, a nefinančnou protistranou, na ktorú sa vzťahujú podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 druhom pododseku;

               iii)medzi dvoma nefinančnými protistranami, na ktoré sa vzťahujú podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 druhom pododseku;

               iv)medzi finančnou protistranou, na ktorú sa vzťahujú podmienky uvedené v článku 4a ods. 1 druhom pododseku, alebo nefinančnou protistranou, na ktorú sa vzťahujú podmienky uvedené v článku 10 ods. 1 druhom pododseku, na jednej strane a subjektom usadeným v tretej krajine, na ktorý by sa vzťahovala zúčtovacia povinnosť, ak by bol usadený v Únii, na strane druhej;“;

               b)V odseku 1 sa písmeno b) nahrádza takto:

               „b)
                     boli uzatvorené alebo obnovené v deň nadobudnutia účinnosti zúčtovacej povinnosti alebo po tomto dni.“;

               c)Vkladá sa tento odsek 3a:

               „3a. Zúčtovací členovia a klienti, ktorí poskytujú zúčtovacie služby, či už priamo alebo nepriamo, poskytujú tieto služby na základe spravodlivých, primeraných a nediskriminačných obchodných podmienok.

               Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 82 s cieľom stanoviť podmienky, za ktorých sa obchodné podmienky uvedené v prvom pododseku považujú za spravodlivé, primerané a nediskriminačné.“;

               3.Vkladá sa tento článok 4a:

               „Článok 4a

               Finančné protistrany podliehajúce zúčtovacej povinnosti

               1.
                     Finančná protistrana, ktorá nadobúda pozície v zmluvách o mimoburzových derivátoch, vypočíta každoročne svoju kumulovanú koncomesačnú priemernú pozíciu za mesiace marec, apríl a máj v súlade s odsekom 3.

               Ak výsledok tohto výpočtu prekročí zúčtovacie prahové hodnoty stanovené podľa článku 10 ods. 4 písm. b), finančná protistrana:

               a)
                     o tom bezodkladne informuje ESMA a relevantný príslušný orgán;

               b)
                     podlieha zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 v súvislosti s budúcimi zmluvami o mimoburzových derivátoch, bez ohľadu na triedu aktív alebo triedy aktív, v prípade ktorých bola zúčtovacia prahová hodnota prekročená;

               c)
                     zúčtuje zmluvy uvedené v písmene b) do štyroch mesiacov po tom, ako začne podliehať zúčtovacej povinnosti.

               2.
                     Finančná protistrana, ktorá začala podliehať zúčtovacej povinnosti v súlade s odsekom 1 a následne preukáže relevantnému príslušnému orgánu, že jej kumulovaná koncomesačná priemerná pozícia za mesiace marec, apríl a máj daného roka už neprekračuje zúčtovaciu prahovú hodnotu uvedenú v odseku 1, prestane podliehať zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4.

               3.
                     Finančná protistrana zahrnie do výpočtu pozícií uvedených v odseku 1 všetky zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré uzatvorila táto finančná protistrana alebo iné subjekty v rámci skupiny, do ktorej táto finančná protistrana patrí.“;

               4.V článku 5 ods. 2 sa vypúšťa písmeno c);

               5.V článku 6 ods. 2 sa vypúšťa písmeno e);

               6.Vkladá sa tento článok 6b:

               „Článok 6b

               Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti v iných prípadoch, ako je riešenie krízovej situácie

               1.
                     Za iných okolností, ako sú uvedené v článku 6a ods. 1, môže ESMA požiadať Komisiu, aby pozastavila uplatňovanie zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1 pre konkrétnu triedu mimoburzových derivátov alebo konkrétny typ protistrany, ak je splnená jedna z týchto podmienok:

               a)
                     daná trieda mimoburzových derivátov už nie je vhodná na centrálne zúčtovanie na základe kritérií uvedených v článku 5 ods. 4 prvom pododseku a v článku 5 ods. 5;

               b)
                     centrálna protistrana pravdepodobne prestane zúčtovávať túto konkrétnu triedu mimoburzových derivátov a žiadna iná centrálna protistrana nie je schopná zúčtovávať túto konkrétnu triedu mimoburzových derivátov bez prerušenia;

               c)
                     pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti pre konkrétnu triedu mimoburzových derivátov alebo konkrétny typ protistrany je potrebné v záujme zamedzenia závažnej hrozbe pre finančnú stabilitu v Únii alebo riešenia takejto hrozby a toto pozastavenie je primerané tomuto cieľu.

               Na účely prvého odseku písm. c) uskutoční ESMA konzultácie s ESRB pred podaním žiadosti uvedenej v tomto odseku.

               Ak ESMA požiada Komisiu, aby pozastavila uplatňovanie zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 ods. 1, poskytne odôvodnenie a predloží dôkazy o tom, že je splnená aspoň jedna z podmienok stanovených v prvom odseku.

               2.
                     Žiadosť uvedená v odseku 1 sa nezverejňuje.

               3.
                     Komisia do 48 hodín od prijatia žiadosti uvedenej v odseku 1 a na základe odôvodnenia a dôkazov, ktoré poskytol ESMA, pozastaví uplatňovanie zúčtovacej povinnosti pre konkrétnu triedu mimoburzových derivátov alebo konkrétny typ protistrany uvedenej v odseku 1 alebo požadované pozastavenie zamietne.

               4.
                     Rozhodnutie Komisie pozastaviť uplatňovanie zúčtovacej povinnosti sa oznámi ESMA a uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie, na internetovom sídle Komisie a vo verejnom archíve uvedenom v článku 6.

               5.
                     Pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti podľa tohto článku je platné na obdobie troch mesiacov od dátumu uverejnenia daného pozastavenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               6.
                     Komisia po konzultácii s ESMA môže predĺžiť pozastavenie uvedené v odseku 5 na ďalšie obdobie troch mesiacov, pričom celkové obdobie pozastavenia neprekročí dvanásť mesiacov. Predĺženie pozastavenia sa zverejní v súlade s článkom 4.

               Na účely prvého pododseku Komisia oznámi ESMA svoj zámer predĺžiť pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti. ESMA vydá stanovisko o predĺžení pozastavenia do 48 hodín od tohto oznámenia.“;

               7.Článok 9 sa mení takto:

               a)Odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1. Protistrany a centrálne protistrany zabezpečia, aby sa údaje o každej zmluve o derivátoch, ktorú uzatvorili, a o každej zmene alebo ukončení takejto zmluvy ohlásili v súlade s odsekom 1a archívu obchodných údajov registrovanému v súlade s článkom 55 alebo uznanému v súlade s článkom 77. Údaje sa ohlásia najneskôr v pracovný deň nasledujúci po uzatvorení, zmene alebo ukončení zmluvy.

               Ohlasovacia povinnosť sa vzťahuje na zmluvy o derivátoch, ktoré:

               a)
                     sa uzatvorili pred 12. februárom 2014 a v tento deň ešte neboli zúčtované;

               b)
                     sa uzatvorili 12. februára 2014 alebo po tomto dni.

               Ohlasovacia povinnosť sa nevzťahuje na transakcie v rámci skupiny uvedené v článku 3, ak je jedna z protistrán nefinančnou protistranou.“;

               b)Vkladá sa tento odsek 1a:

               „1a.
                     Údaje o zmluvách o derivátoch uvedené v odseku 1 sa ohlasujú takto:

               a)centrálna protistrana je v mene oboch protistrán zodpovedná za ohlasovanie údajov o zmluvách o derivátoch, ktoré nie sú zmluvami o mimoburzových derivátoch, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov;

               b)finančné protistrany sú v mene oboch protistrán zodpovedné za ohlasovanie údajov o zmluvách o mimoburzových derivátoch uzatvorených s nefinančnou protistranou, ktorá nepodlieha podmienkam uvedeným v článku 10 ods. 1 druhom pododseku, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov;

               c)správcovská spoločnosť PKIPCP je zodpovedná za ohlasovanie údajov o zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktorých je tento PKIPCP protistranou, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov;

               d)správca AIF je zodpovedný za ohlasovanie údajov o zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktorých je tento AIF protistranou, ako aj za zabezpečenie presnosti ohlasovaných údajov;

               e)protistrany a centrálne protistrany zabezpečia, aby sa údaje o ich zmluvách o derivátoch ohlasovali presne a bez duplicity.

               Protistrany a centrálne protistrany, ktoré podliehajú ohlasovacej povinnosti podľa odseku 1, môžu túto ohlasovaciu povinnosť delegovať.“;

               c)Odsek 6 sa nahrádza takto:

               „6.
                     S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania odsekov 1 a 3 vypracuje ESMA návrh vykonávacích technických predpisov s cieľom stanoviť:

               a)štandardy a formáty informácií, ktoré sa majú ohlasovať, zahŕňajúce aspoň tieto údaje:

               i)

                     globálne identifikátory právnickej osoby (LEI);

               ii)
                     medzinárodné identifikačné čísla cenných papierov (ISIN);

               iii)
                     jedinečné identifikátory obchodu (UTI);

               b)metódy a mechanizmy ohlasovania;

               c)frekvenciu hlásení;

               d)dátum, do ktorého sa majú zmluvy o derivátoch ohlásiť vrátane akéhokoľvek postupného začlenenia zmlúv uzatvorených pred začatím uplatňovania ohlasovacej povinnosti.

               Pri vypracúvaní uvedených návrhov technických predpisov ESMA zohľadní medzinárodný vývoj a normy dohodnuté na úrovni Únie alebo na globálnej úrovni, ako aj ich súlad s požiadavkami na ohlasovanie ustanovenými v článku 4 nariadenia (EÚ) 2015/2365* a článku 26 nariadenia (EÚ) č. 600/2014.

               ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum 9 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“;

               __________________________________________________________________

               *
                     Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2365 z 25. novembra 2015 o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 1).

               8.V článku 10 sa odseky 1 a 2 nahrádzajú takto:

               „1.
                     Nefinančná protistrana, ktorá nadobúda pozície v zmluvách o mimoburzových derivátoch, vypočíta každoročne svoju kumulovanú koncomesačnú priemernú pozíciu za mesiace marec, apríl a máj v súlade s odsekom 3.

               Ak výsledok tohto výpočtu prekročí zúčtovacie prahové hodnoty stanovené podľa odseku 4 písm. b), táto nefinančná protistrana:

               a)bezodkladne oznámi túto skutočnosť ESMA a orgánu určenému v súlade s odsekom 5;

               b)podlieha zúčtovacej povinnosti uvedenej v článku 4 v súvislosti s budúcimi zmluvami o mimoburzových derivátoch v triede aktív alebo triedach aktív, v prípade ktorých bola zúčtovacia prahová hodnota prekročená;

               c)zúčtuje zmluvy uvedené v písmene b) do štyroch mesiacov po tom, ako začne podliehať zúčtovacej povinnosti.

               2.
                     Nefinančná protistrana, ktorá začala podliehať zúčtovacej povinnosti v súlade s odsekom 1 druhým pododsekom a následne preukáže orgánu určenému v súlade s odsekom 5, že jej kumulovaná koncomesačná priemerná pozícia za mesiace marec, apríl a máj daného roka už neprekračuje zúčtovaciu prahovú hodnotu uvedenú v odseku 1, prestane podliehať zúčtovacej povinnosti stanovenej v článku 4.“;

               9.V článku 11 sa odsek 15 mení takto:

               a)Písmeno a) sa nahrádza takto:

               „a)
                     postupy riadenia rizík vrátane výšky a typu kolaterálu a podmienok oddelenia uvedených v odseku 3, ako aj súvisiace postupy dohľadu na zabezpečenie počiatočnej a priebežnej validácie týchto postupov riadenia rizík;“;

               b)Prvá veta pododseku 2 sa nahrádza takto:

               „Európske orgány dohľadu predložia tento spoločný návrh regulačných technických predpisov Komisii do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum 9 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].“;

               10.V článku 38 sa dopĺňajú tieto odseky 6 a 7:

               „6.
                     Centrálna protistrana poskytne svojim zúčtovacím členom simulačný nástroj, ktorý im umožní na brutto základe určiť sumu dodatočnej počiatočnej marže, ktorú môže centrálna protistrana požadovať pri zúčtovaní novej transakcie. Tento nástroj je prístupný len na základe zabezpečeného prístupu a výsledky simulácie nie sú záväzné.

               7.
                     Centrálna protistrana poskytne svojim zúčtovacím členom informácie o modeloch počiatočnej marže, ktoré používa. Tieto informácie musia spĺňať všetky nasledujúce podmienky:

               a)jasne vysvetľujú konštrukciu modelu počiatočnej marže a spôsob jeho fungovania;

               b)jasne opisujú kľúčové predpoklady a obmedzenia modelu počiatočnej marže a okolnosti, za ktorých tieto predpoklady už neplatia;

               c)sú doložené dokumentmi.“;

               11.V článku 39 sa dopĺňa odsek 11:

               „11. Ak je požiadavka uvedená v odseku 9 splnená, aktíva a pozície vedené na týchto účtoch sa nepovažujú za súčasť konkurznej podstaty centrálnej protistrany ani zúčtovacieho člena.“;

               12.Článok 56 sa mení takto:

               a)Odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1.Na účely článku 55 ods. 1 predloží archív obchodných údajov orgánu ESMA jednu z týchto žiadostí:

               a)žiadosť o registráciu;

               b)žiadosť o predĺženie registrácie, ak je archív obchodných údajov už zaregistrovaný podľa kapitoly III nariadenia (EÚ) 2015/2365.“;

               b)Odsek 3 sa nahrádza takto:

               „3.S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia:

               a)podrobnosti žiadosti o registráciu uvedenej v odseku 1 písm. a);

               b)podrobnosti zjednodušenej žiadosti o predĺženie registrácie uvedenej v odseku 1 písm. b).

               ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum 9 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“;

               c)Odsek 4 sa nahrádza takto:

               „4.S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania odseku 1 vypracuje ESMA návrh vykonávacích technických predpisov, v ktorých sa stanoví:

               a)formát žiadosti o registráciu uvedenej v odseku 1 písm. a);

               b)formát žiadosti o predĺženie registrácie uvedenej v odseku 1 písm. b).

               So zreteľom na prvý pododsek písm. b) vypracuje ESMA zjednodušený formát.

               ESMA predloží tento návrh vykonávacích technických predpisov Komisii do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum 9 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“;

               13.Článok 65 ods. 2 sa mení takto:

               a)v písmene a) sa suma „20 000 EUR“ nahrádza sumou „200 000 EUR“;

               b)v písmene b) sa suma „10 000 EUR“ nahrádza sumou „100 000 EUR“;

               c)Dopĺňa sa toto písmeno c):

               „c)
                     za porušenia uvedené v oddiele IV prílohy I je výška pokút minimálne 5 000 EUR a maximálne 10 000 EUR.“;

               14.V článku 72 sa odsek 2 nahrádza takto:

               „2.
                     Výška poplatku účtovaného archívu obchodných údajov pokrýva všetky administratívne náklady, ktoré ESMA vynaložil na svoje činnosti spočívajúce v registrácii a dohľade, a je úmerná obratu dotknutého archívu obchodných údajov a typu vykonanej registrácie a dohľadu.“;

               15.Vkladá sa tento článok 76a:

               „Článok 76a

               Vzájomný priamy prístup k údajom

               1.
                     Relevantné orgány z tretích krajín, v ktorých je usadený jeden alebo viacero archívov obchodných údajov, musia mať v prípade, že je to potrebné na výkon ich povinností, priamy prístup k informáciám v archívoch obchodných údajov usadených v Únii, pokiaľ Komisia prijala na tento účel vykonávací akt v súlade s odsekom 2.

               2.
                     Na základe predloženia žiadosti zo strany orgánov uvedených v odseku 1 môže Komisia prijať vykonávacie akty v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 86 ods. 2, v ktorých sa určí, či právny rámec tretej krajiny žiadajúceho orgánu spĺňa všetky tieto podmienky:

               a)
                     archívom obchodných údajov usadeným v danej tretej krajine sa udelilo riadne povolenie;

               b)
                     účinný dohľad nad archívmi obchodných údajov a účinné presadzovanie plnenia ich povinností sa v uvedenej tretej krajine vykonáva priebežne;

               c)
                     existujú záruky zachovania služobného tajomstva a tieto záruky sú aspoň rovnocenné tým, ktoré sú ustanovené v tomto nariadení, vrátane ochrany obchodného tajomstva, ktoré orgány zdieľajú s tretími stranami;

               d)
                     archívy obchodných údajov, ktorým sa udelilo povolenie v danej tretej krajine, podliehajú právne záväznej a vymáhateľnej povinnosti poskytnúť subjektom uvedeným v článku 81 ods. 3 priamy a okamžitý prístup k údajom.“;

               16.V článku 78 sa dopĺňajú tieto odseky 9 a 10:

               „9.
                     Archív obchodných údajov zavedie tieto postupy a politiky:

               a)
                     postupy účinného zosúlaďovania údajov medzi archívmi obchodných údajov;

               b)
                     postupy na zabezpečenie úplnosti a presnosti ohlasovaných údajov;

               c)
                     opatrenia na riadny prenos údajov do iných archívov obchodných údajov v prípade žiadosti protistrán alebo centrálnych protistrán uvedených v článku 9, alebo ak je to potrebné na iný účel.

               10.
                     S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia:

               a)
                     postupy zosúlaďovania údajov medzi archívmi obchodných údajov;

               b)
                     postupy, ktoré má uplatňovať archív obchodných údajov s cieľom overiť dodržiavanie požiadaviek na ohlasovanie zo strany protistrany alebo predkladajúceho subjektu a s cieľom overiť úplnosť a presnosť informácií ohlasovaných podľa článku 9.

               ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum 9 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“;

               17.Článok 81 sa mení takto:

               a)V odseku 3 sa dopĺňa toto písmeno q):

               „q)
                     relevantným orgánom z tretej krajiny, v súvislosti s ktorou sa prijal vykonávací akt podľa článku 76a;“;

               b)Vkladá sa tento odsek 3a:

               „3a.
                     Archív obchodných údajov poskytne protistranám a centrálnym protistranám uvedeným v článku 9 ods. 1a druhom pododseku informácie ohlásené v ich mene.“;

               c)Odsek 5 sa nahrádza takto:

               „5. S cieľom zabezpečiť konzistentné uplatňovanie tohto článku vypracuje ESMA po porade s členmi ESCB návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia:

               a)
                     informácie, ktoré sa majú zverejniť alebo sprístupniť v súlade s odsekmi 1 a 3;

               b)
                     frekvencia zverejňovania informácií uvedených v odseku 1;

               c)
                     prevádzkové normy potrebné na kumulovanie a porovnávanie údajov medzi archívmi a na prístup subjektov uvedených v odseku 3 k týmto informáciám;

               d)
                     podmienky, mechanizmy a požadovaná dokumentácia, na základe ktorých archívy obchodných údajov udeľujú prístup subjektom uvedeným v odseku 3.

               ESMA predloží tento návrh regulačných technických predpisov Komisii do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum 9 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia].

               Pri vypracúvaní uvedeného návrhu technických predpisov ESMA zabezpečí, aby sa pri zverejnení informácií uvedených v odseku 1 neodhalila totožnosť žiadnej strany ktorejkoľvek zmluvy.

               Na Komisiu sa deleguje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1095/2010.“;

               18.V článku 82 sa odsek 2 nahrádza takto:

               „2.
                     Právomoc prijímať delegované akty uvedená v článku 1 ods. 6, článku 4 ods. 3, článku 64 ods. 7, článku 70, článku 72 ods. 3, článku 76a a článku 85 ods. 2 sa Komisii udeľuje na neurčitý čas.“;

               19.Článok 85 sa mení takto:

               a)Odsek 1 sa nahrádza takto:

               „1.
                     Do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum najneskoršieho nadobudnutia účinnosti + 3 roky] Komisia posúdi uplatňovanie tohto nariadenia a vypracuje všeobecnú správu. Komisia predloží túto správu spolu s akýmikoľvek vhodnými návrhmi Európskemu parlamentu a Rade.

               b)Odsek 2 sa nahrádza takto:

               „2.
                     Do [Úrad pre publikácie – doplňte dátum nadobudnutia účinnosti + 2 roky] Komisia vypracuje správu, v ktorej posúdi, či sa vyvinuli uskutočniteľné technické riešenia pre systémy dôchodkového zabezpečenia na prevod peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží, ako aj potrebu akýchkoľvek opatrení na uľahčenie týchto technických riešení.

               ESMA do [Úrad pre publikácie – vložte dátum nadobudnutia účinnosti + 18 mesiacov] v spolupráci s EIOPA, EBA a ESRB predloží Komisii správu, v ktorej sa posúdia tieto skutočnosti:

               a)
                     či centrálne protistrany, zúčtovací členovia a systémy dôchodkového zabezpečenia vyvinuli uskutočniteľné technické riešenia, ktoré uľahčujú účasť systémov dôchodkového zabezpečenia v centrálnom zúčtovaní zložením peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží, vrátane dôsledkov, ktoré z týchto riešení vyplývajú pre trhovú likviditu a procyklickosť;

               b)
                     objem a charakter činnosti systémov dôchodkového zabezpečenia na trhoch so zúčtovávanými a nezúčtovávanými mimoburzovými derivátmi, a to podľa triedy aktív, a akékoľvek súvisiace systémové riziko pre finančný systém;

               c)
                     dôsledky plnenia požiadavky na zúčtovanie zo strany systémov dôchodkového zabezpečenia na ich investičné stratégie vrátane akejkoľvek zmeny alokácie ich peňažných a nepeňažných aktív;

               d)
                     dôsledky zúčtovacích prahových hodnôt uvedených v článku 10 ods. 4 pre systémy dôchodkového zabezpečenia;

               e)
                     vplyv iných právnych požiadaviek na nákladový diferenciál medzi zúčtovávanými a nezúčtovávanými transakciami s mimoburzovými derivátmi, vrátane maržových požiadaviek na nezúčtovávané deriváty a výpočtu ukazovateľa finančnej páky podľa nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

               f)
                     či sú potrebné akékoľvek ďalšie opatrenia na uľahčenie riešenia zúčtovania pre systémy dôchodkového zabezpečenia.

               Komisia prijme delegovaný akt v súlade s článkom 82 cieľom predĺžiť jedenkrát o dva roky trojročnú lehotu uvedenú v článku 89 ods. 1, ak dospeje k záveru, že sa nevyvinulo žiadne uskutočniteľné technické riešenie a že nepriaznivý vplyv centrálne zúčtovávaných zmlúv o derivátoch na dôchodkové dávky budúcich dôchodcov zostáva nezmenený.“;

               c)Odsek 3 sa nahrádza takto:

               „3.
                     Do [Úrad pre publikácie – vložte 6 mesiacov pred dátumom uvedeným v odseku 1] predloží ESMA Komisii správu o:

               a)
                     tom, či sa vyvinuli uskutočniteľné technické riešenia, ktoré uľahčujú účasť systémov dôchodkového zabezpečenia v centrálnom zúčtovaní, a o vplyve týchto riešení na úroveň centrálneho zúčtovania systémami dôchodkového zabezpečenia, pričom sa zohľadní správa uvedená v odseku 2;

               b)
                     vplyve tohto nariadenia na úroveň zúčtovania nefinančnými protistranami a rozloženie zúčtovania v rámci triedy nefinančných protistrán, najmä v súvislosti s primeranosťou zúčtovacích prahových hodnôt uvedených v článku 10 ods. 4;

               c)
                     vplyve tohto nariadenia na úroveň zúčtovania inými finančnými protistranami, než sú finančné protistrany, na ktoré sa vzťahuje článok 4a ods. 2, a rozloženie zúčtovania v rámci triedy finančných protistrán, najmä v súvislosti s primeranosťou zúčtovacích prahových hodnôt uvedených v článku 10 ods. 4;

               d)
                     zlepšení kvality údajov o transakciách, ktoré sa ohlasujú archívom obchodných údajov, dostupnosti týchto údajov a kvalite informácií získaných od archívov obchodných údajov v súlade s článkom 81;

               e)
                     dostupnosti zúčtovania pre protistrany.“;

               20.V článku 89 sa prvý pododsek odseku 1 nahrádza takto:

               „1.
                     Do [Úrad pre publikácie – vložte dátum nadobudnutia účinnosti + 3 roky] sa zúčtovacia povinnosť stanovená v článku 4 nevzťahuje na zmluvy o mimoburzových derivátoch, ktoré sú objektívne merateľné ako zmierňujúce investičné riziká priamo súvisiace s finančnou solventnosťou systémov dôchodkového zabezpečenia, ani na subjekty zriadené na poskytovanie kompenzácií členom systémov dôchodkového zabezpečenia v prípade zlyhania systému dôchodkového zabezpečenia.“;

               21.Príloha I sa mení v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu.

               Článok 2

               Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 1 ods. 3, článok 1 ods. 7 písm. d) a článok 1 ods. 8, 10 a 11 sa uplatňujú od [Úrad pre publikácie – vložte dátum 6 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti] a článok 1 ods. 2 písm. c), článok 1 ods. 7 písm. e), článok 1 ods. 9, článok 1 ods. 12 písm. b) a c) a článok 1 ods. 16 sa uplatňujú od [Úrad pre publikácie – vložte dátum 18 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti].

               Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov.

                     (2)
                  Pracovný dokument útvarov Komisie – posúdenie vplyvu, sprievodný dokument k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov. SEC(2010) 1059, k dispozícii na internetovej stránke

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52010SC1058

                  .

                     (3)
                  Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 85 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov [COM(2016) 857 final z 23. 11. 2016].

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?qid=1480141638729&uri=COM:2016:857:FIN

                  .

                     (4)
                  Európska komisia, REFIT a 10 priorít Komisie, 25. októbra 2016.

                     http://ec.europa.eu/atwork/pdf/201621025_refit_scoreboard_summary_en.pdf

                  .

                     (5)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

                     (6)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi, o zmene a doplnení smerníc Rady 85/611/EHS a 93/6/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/12/ES a o zrušení smernice Rady 93/22/EHS (Ú. v. EÚ L 145, 30.1.2004, s. 1).

                     (7)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

                     (8)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84).

                     (9)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o rámci na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán a o zmene nariadení (EÚ) č. 1095/2010, (EÚ) č. 648/2012 a (EÚ) 2015/2365, COM(2016) 856 final.

                     (10)
                  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013, pokiaľ ide o ukazovateľa finančnej páky, ukazovateľa čistého stabilného financovania, požiadavky na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, kreditné riziko protistrany, trhové riziko, expozície voči centrálnym protistranám, expozície voči podnikom kolektívneho investovania, veľkú majetkovú angažovanosť, požiadavky na predkladanie správ a zverejňovanie informácií, a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012.

                     (11)
                  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) …/… zo 16. 3. 2017, ktorým sa mení delegované nariadenie (EÚ) 2015/2205, delegované nariadenie (EÚ) 2016/592 a delegované nariadenie (EÚ) 2016/1178, pokiaľ ide o termín na dodržiavanie zúčtovacej povinnosti pre niektoré protistrany obchodujúce s mimoburzovými derivátmi, C(2017) 1658 final.

                     (12)
                  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2205 zo 6. augusta 2015, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa zúčtovacej povinnosti (Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2015, s. 15). Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/592 z 1. marca 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa zúčtovacej povinnosti (Ú. v. EÚ L 103, 19.4.2016, s. 5).Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/1178 z 10. júna 2016, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy týkajúce sa zúčtovacej povinnosti (Ú. v. EÚ L 195, 20.7.2016, s. 3).

                     (13)
                  Tieto konzultácie a zhrnutie odpovedí sa nachádzajú na stránke http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/emir-revision/index_en.htm.

                     (14)
                  Tieto informácie možno nájsť na stránke http://ec.europa.eu/finance/events/2015/0529-emir-revision/index_en.htm.

                     (15)
                  Tieto konzultácie možno nájsť na stránke

                     http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/financial-regulatory-framework-review/index_en.htm

                  .

                     (16)
                  Ďalšie informácie možno nájsť na stránke http://ec.europa.eu/finance/events/2016/0517-call-for-evidence/index_en.htm.

                     (17)
                  Ďalšie informácie sa nachádzajú na stránke http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=30153&no=2.

                     (18)
                  Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (19)
                  Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

                     (20)
                  Pozícia Európskeho parlamentu z ... (Ú. v. EÚ ...) a rozhodnutie Rady z …

                     (21)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

                     (22)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 600/2014 z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 84).

                     (23)
                  http://www.bis.org/cpmi/publ/d106.pdf

                     (24)
                  http://www.bis.org/cpmi/publ/d125.pdf

                     (25)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2015/2365 z 25. novembra 2015 o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 1).

                     (26)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13).

                     (27)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 12).

                     (28)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 48).

                     (29)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES (Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 84).

                     (30)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov (Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1).

                     (31)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi, ktorou sa mení smernica 2002/92/ES a smernica 2011/61/EÚ (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 349).

                     (32)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II) (Ú. v. EÚ L 335, 17.12.2009, s. 1).

                     (33)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 909/2014 z 23. júla 2014 o zlepšení vyrovnania transakcií s cennými papiermi v Európskej únii, centrálnych depozitároch cenných papierov a o zmene smerníc 98/26/ES a 2014/65/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 236/2012 (Ú. v. EÚ L 257, 28.8.2014, s. 1).

                     (34)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli4. 5. 2017
            COM(2017) 208 final
            PRÍLOHA
            k návrhu
            NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o zúčtovaciu povinnosť, pozastavenie uplatňovania zúčtovacej povinnosti, požiadavky na ohlasovanie, techniky zmierňovania rizika pri zmluvách o mimoburzových derivátoch, ktoré nezúčtováva centrálna protistrana, registráciu archívov obchodných údajov a dohľad nad nimi a požiadavky na archívy obchodných údajov
            {SWD(2017) 148 final}{SWD(2017) 149 final}

               PRÍLOHA

               Príloha I sa mení takto:

               1.V časti I sa dopĺňajú tieto písmená i), j) a k):

               „i)
                     archív obchodných údajov porušuje článok 78 ods. 9 písm. a) tým, že nezavedie primerané postupy zosúlaďovania údajov medzi archívmi obchodných údajov;

               j)
                     archív obchodných údajov porušuje článok 78 ods. 9 písm. b) tým, že nezavedie primerané postupy zabezpečovania úplnosti a presnosti ohlasovaných údajov;

               k)
                     archív obchodných údajov porušuje článok 78 ods. 9 písm. c) tým, že nezavedie primerané politiky na riadny prenos údajov do iných archívov obchodných údajov, ak o to požiadajú protistrany a centrálne protistrany uvedené v článku 9 alebo ak je to inak potrebné.“;

               2.V časti III sa vkladá toto písmeno d):

               „d)
                     archív obchodných údajov porušuje článok 55 ods. 4 tým, že včas neoznámi ESMA podstatné zmeny podmienok svojej registrácie.“.