               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli2. 2. 2016
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o využívaní frekvenčného pásma 470 – 790 MHz v Únii
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

                  Stratégia pre jednotný digitálny trh v Európe obsahuje víziu poskytnúť podnikom a občanom univerzálne vysokokvalitné pripojenie. Súčasťou tejto stratégie sú konkrétne návrhy Komisie týkajúce sa „koordinovaného uvoľnenia pásma 694 – 790 MHz (̦̦̦̦̦‚700 MHz‘ pásmo), ktoré je obzvlášť vhodné na zabezpečenie poskytovania širokopásmových služieb vo vidieckych oblastiach a súčasne zohľadňuje osobitné potreby distribúcie audiovizuálnych médií“.

                  Bezdrôtové pripojenie si vyžaduje prístup k frekvenčnému spektru v pásmach pod 1 GHz, ktoré spája výhody širokého záberu a vysokej rýchlosti. Po prechode na technológie digitálnej televízie s účinnejším využitím frekvenčného spektra bolo 800 MHz pásmo (pásmo 790 – 862 MHz alebo „digitálna dividenda“) prvou časťou vysielacieho pásma UHF (470 – 862 MHz), ktoré sa malo uvoľniť na účely bezdrôtových širokopásmových služieb v Únii. Pásmo UHF určené na televízne vysielanie v súčasnosti zahŕňa frekvenčné pásmo od 470 do 790 MHz (ďalej len „pásmo UHF“). Toto pásmo využívajú zariadenia digitálnej terestriálnej televízie (DVB-T) a zariadenia na tvorbu zvukového programového obsahu a záznamov z osobitných podujatí (audio PMSE), čo sú predovšetkým bezdrôtové mikrofóny.

                  Na Svetovej rádiokomunikačnej konferencii v roku 2012 (WRC – 12), ktorá je konferenciou Medzinárodnej telekomunikačnej únie (ITU), na ktorej sa reviduje záväzný Rádiokomunikačný poriadok, sa rozhodlo o tom, že 700 MHz pásmo sa od roku 2015 vyčlení pre služby televízneho vysielania aj pre mobilné služby v oblasti 1 (Európa a Afrika).

                  Na konferencii WRC – 15, ktorá sa konala v novembri 2015, sa medzinárodné rokovania o technických a regulačných parametroch týkajúcich sa využívania 700 MHz pásma na bezdrôtové širokopásmové pripojenie ukončili. Konzistentný postup v otázke frekvenčného pásma 700 MHz vo všetkých regiónoch ITU
                     1
                   ponúka jedinečnú príležitosť harmonizovať toto frekvenčné pásmo pre bezdrôtové širokopásmové využívanie takmer na celom svete. Na konferencii WRC – 15 sa v regióne 1 zachovalo aj výlučné pridelenie frekvenčného pásma 470 – 694 MHz (ďalej len „pásmo do 700 MHz“) na vysielacie služby.

                  V roku 2013 požiadala podpredsedníčka Komisie Neelie Kroesová bývalého komisára Pascala Lamyho, aby predsedal skupine na vysokej úrovni pozostávajúcej zo zástupcov odvetví mobilných služieb, vysielania a médií, ktorej cieľom bolo dosiahnuť spoločnú pozíciu týkajúcu sa budúceho využitia pásma UHF. V správe predsedu, ktorú vydal Pascal Lamy vo vlastnom mene („Lamyho správa“), sa odporučilo, aby sa 700 MHz pásmo uvoľnilo na bezdrôtové širokopásmové pripojenie, pričom sa zachová európsky audiovizuálny model, a to poskytnutím záruky, že terestriálne vysielanie bude mať prístup k frekvenčnému spektru v pásme do 700 MHz.

                  Komisia na základe verejnej konzultácie týkajúcej sa Lamyho správy dospela k záveru, že existuje podpora pre koordinovaný postup zo strany Únie. Skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra (RSPG) prijala zároveň stanovisko
                     2
                  , ktorým tiež podporuje koordinovaný prístup Únie týkajúci sa poskytovania bezdrôtových širokopásmových služieb vo frekvenčnom pásme 700 MHz. V stanovisku RSPG sa odporučili harmonizované technické podmienky a spoločná lehota na skutočné využívanie 700 MHz pásma a dlhodobé využívanie frekvenčného pásma do 700 MHz na distribúciu audiovizuálneho obsahu vrátane jeho dostupnosti na DVB-T.

                  Komisia reagovala na výsledky procesu konzultácií so zúčastnenými stranami z Európy a na medzinárodné dohody pod záštitou ITU vytvorením stratégie Únie týkajúcej sa dlhodobého používania pásma UHF. Stratégiou sa podporí jednotný digitálny trh a zabezpečí účinné riadenie rádiového frekvenčného spektra v pásme UHF, pričom sa odrazí jeho spoločenská, kultúrna a ekonomická hodnota. Stratégia pre pásmo UHF má tri hlavné zložky:

               harmonizované technické podmienky pre služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie vo frekvenčnom pásme 700 MHz na základe zásady technologickej neutrality a neutrality služieb;

               spoločnú lehotu na sprístupnenie 700 MHz pásma pre skutočné využívanie na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie v súlade s vyššie uvedenými harmonizovanými technickými podmienkami a koordinačné opatrenia na podporu tohto prechodu;

               prioritu pre distribúciu audiovizuálnych mediálnych služieb (AVMS) v pásme do 700 MHz v spojení s pružným prístupom pri využívaní tohto pásma; je to potrebné na zohľadnenie rozdielneho významu DVB-T na trhoch v jednotlivých členských štátoch.

               •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky

                  Týmto návrhom sa prispeje k dosiahnutiu cieľa vyčleniť na bezdrôtové širokopásmové pripojenie 1 200 MHz, čo je jedným z kľúčových cieľov rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 2012/243/EÚ, ktorým sa zriaďuje viacročný program politiky rádiového frekvenčného spektra (RSPP). Návrhom sa takisto podporuje ďalší rozvoj inovatívnych audiovizuálnych mediálnych služieb v súlade s cieľmi RSPP. Návrh je v súlade so smernicou o povolení
                     3
                   a rámcovou smernicou
                     4
                  , a najmä článkami 9 a 9a rámcovej smernice.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

                  Toto legislatívne opatrenie sa zakladá na článku 114 ZFEÚ s cieľom zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu.

               •Subsidiarita a proporcionalita

                  Ako je vysvetlené aj v posúdení vplyvu, riešenia obsiahnuté v tomto návrhu rozhodnutia predstavuje najlepšiu možnosť z hľadiska subsidiarity a proporcionality.

                  Zásada subsidiarity je dodržaná, pretože ciele tejto iniciatívy nie je možné dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, zároveň je však možné zohľadniť vnútroštátne okolnosti (v 700 MHz pásme, ako aj pásme do 700 MHz).

               EÚ by mala rozhodnúť, ako plánuje frekvenčné pásmo 700 MHz využívať v budúcnosti, ak sa chce vyhnúť rozdielnym vnútroštátnym prístupom a obmedziť cezhraničné rušenie. Chýbajúce spoločné právne predpisy upravujúce využívanie pásma UHF pre celú Úniu by viedli k nežiaducej roztrieštenosti v oblasti využívania pásma UHF v rámci Únie. Roztrieštenosť spôsobuje cezhraničné rušenie, ktoré by sa mohlo dotknúť až 13 % populácie EÚ.

               Preto je potrebné koordinovaným spôsobom prideliť a schváliť 700 MHz pásmo na bezdrôtové širokopásmové pripojenie do roku 2020 a koordinovaným spôsobom prideliť pásmo do 700 MHz na flexibilné využívanie, ktorým sa zaručí poskytovanie audiovizuálnych mediálnych služieb širokej verejnosti, ako aj investovať do účinnejších technológií potrebných na uvoľnenie 700 MHz pásma, ktoré sa v súčasnosti využíva na DVB-T.

                  Primerané je takisto flexibilné využívanie pásma do 700 MHz, keďže rieši uvedený problém a dosahujú sa ním ciele najúčinnejším spôsobom. Uvoľnenie celého pásma do 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové pripojenie by napríklad zachádzalo nad rámec toho, čo je v súčasnosti potrebné na uspokojenie dopytu po spektre do 1 GHz, ktorým sa má uspokojiť dopyt po bezdrôtovom prenose. Flexibilné využívanie zároveň poskytuje regulačnú istotu pre DVB-T v pásme do 700 MHz pre tie členské štáty, ktoré si želajú zachovať súčasné kapacity DVB-T. Okrem toho sa harmonizované technické podmienky na využívanie frekvenčného spektra môžu stanoviť po dohode s vnútroštátnymi technickými expertmi v rámci Výboru pre rádiové frekvenčné spektrum podľa rozhodnutia 676/2002/ES.

               •Výber nástroja

                  Stratégia Komisie pre pásmo UHF v Únii sa bude realizovať na základe dvoch právnych nástrojov. Nezáväzné opatrenie, napríklad odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady, by neviedlo k záväznosti koordinácie na úrovni Únie ani by nevyžadovalo konkrétne opatrenia členských štátov. Prednosť pred nariadením sa dala rozhodnutiu, pretože toto opatrenie vytvára povinnosti pre členské štáty, ale nemá mať účinky priamo uplatniteľné na súkromné subjekty v členských štátoch. Rozhodnutie je zároveň vhodnejšie aj ako smernica, pretože navrhované opatrenie nestanovuje celý súbor všeobecných pravidiel, ktoré by sa mali transponovať do vnútroštátneho práva, ale zahŕňa len obmedzený počet konkrétnych opatrení, ktoré majú členské štáty prijať. Podobné povinnosti a opatrenia pre členské štáty boli napríklad zahrnuté v článku 6 ods. 4 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 243/2012/EÚ, ktorým sa zriaďuje RSPP, a v minulosti boli prijaté aj rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 128/1999/ES, 626/2008/ES a 676/2002/ES s cieľom uložiť členským štátom povinnosti a opatrenia podobnej povahy.

                  Toto opatrenie podľa článku 114 ZFEÚ bude sprevádzať vykonávacie rozhodnutie Komisie prijaté prostredníctvom komitologického postupu podľa rozhodnutia č. 676/2002/ES
                     5
                  , ktorým sa pridelí a sprístupní frekvenčné pásmo 700 MHz na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie v súlade s harmonizovanými technickými podmienkami vypracovanými za pomoci CEPT
                     6
                  . Tento prístup sa použil aj pri harmonizácii frekvenčného pásma 800 MHz pre služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie na základe RSPP a rozhodnutia Komisie 2010/267/EÚ
                     7
                  .

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

               Tento návrh zohľadňuje príspevky od nasledujúcich zainteresovaných strán:

               a)Lamyho správa
                  8
               , ktorú vypracoval Pascal Lamy sám na základe práce skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedal;

               b)príspevky do verejnej konzultácie
                  9
                týkajúcej sa Lamyho správy;

               c)správa skupiny RSPG o „navrhovanom prístupe ku koordinácii frekvenčného spektra na vysielanie v prípade prerozdelenia pásma 700 MHz“
                  10
                (Proposed spectrum coordination approach for broadcasting in the case of a reallocation of the 700 MHz band);

               d)stanovisko skupiny RSPG „Dlhodobá stratégia budúceho využívania pásma UHF (470 – 790 MHz) v Európskej únii“ (Long-term strategy on the future use of UHF band (470-790 MHz) in the European Union).

               •Získavanie a využívanie výsledkov odborných konzultácií

                  Podklady pre tento návrh poskytli dve špecializované nezávislé štúdie vypracované pre Komisiu. Išlo o tieto štúdie:

               „Hospodársky a sociálny dosah prerozdelenia frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové služby v Európskej únii“ (Economic and Social Impact of Repurposing the 700 MHz frequency band for Wireless Broadband Services in the European Union);

               „Výzvy a príležitosti konvergencie audiovizuálneho vysielania a širokopásmového prístupu a jej dosah na využívanie frekvenčného spektra a siete“ (Challenges and opportunities of broadcast-broadband convergence and its impact on spectrum and network use).

                  V prvej z týchto dvoch štúdií sa analyzuje, aké náklady vzniknú v súvislosti s týmto prechodom, aký dosah bude mať využívanie frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové pokrytie, a aké budú spoločensko-kultúrne aspekty konfigurácie frekvenčného spektra využívaného na DVB-T na frekvenčné pásmo do 700 MHz.

                  V druhej štúdii sa ponúka komplexné posúdenie možností konvergencie digitálnej pozemnej televízie a bezdrôtového širokopásmového pripojenia po roku 2020.

               •Posúdenie vplyvu

                  K posúdeniu vplyvu, ktoré vypracovala Komisia, vyjadril výboru pre kontrolu regulácie
                     11
                   dňa 27. novembra 2015 kladné stanovisko.

                  Posúdenie vplyvu sa zameralo na štyri možnosti politiky:

               1.Žiadne opatrenie na úrovni Únie

               2.Koordinované pridelenie a schválenie frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové pripojenie do roku 2020 a vyhradenie pásma do 700 MHz na DVB-T a zvukové zariadenia PMSE.

               3.Koordinované pridelenie a schválenie frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové pripojenie do roku 2020. Koordinované pridelenie pásma do 700 MHz na flexibilné využívanie, pokiaľ existuje vnútroštátny dopyt, čím by sa zaručilo nepretržité poskytovanie audiovizuálnych mediálnych služieb širokej verejnosti (technologicky neutrálnym spôsobom) vrátane bezplatnej (free-to-view) distribúcie, a zároveň dostupnosť frekvenčného spektra pre zvukové zariadenia PMSE. Aby sa predišlo rušeniu, používanie frekvenčného spektra do 700 MHz by sa malo technicky obmedziť len na režim zostupného prepojenia (downlink-only)
                  12
               . Touto možnosťou by sa takisto zabezpečili rezervy na vytvorenie stratégie využívania spektra pre zvukové zariadenia PMSE, ktoré by reagovali na stratu frekvenčného spektra pre zvukové zariadenia PMSE v pásme UHF.

               4.Koordinované pridelenie a schválenie celého pásma UHF na služby bezdrôtového širokopásmového pripojenia do roku 2020.

                  Ako uprednostňovanú možnosť na plnenie cieľov politiky v tejto oblasti vybrala Komisia možnosť č. 3. Táto uprednostňovaná možnosť prispeje k dosiahnutiu cieľov stanovených pre spektrum prepojiteľnosť v rámci celej Únie. Ak by sa popri spektre vo frekvenčných pásmach 800 MHz a 900 MHz využívalo na bezdrôtové širokopásmové pripojenie aj frekvenčné pásmo 700 MHz, významne by sa zvýšila kapacita mobilnej siete. Tým by sa zabezpečilo univerzálne pokrytie s vysokou prenosovou rýchlosťou najmenej 30 Mb/s pre každého užívateľa v rámci reprezentatívneho konkurenčného trhu s troma až štyrmi operátormi. Stanovenie spoločnej lehoty na prerozdelenie frekvenčného pásma 700 MHz na rok 2020 je vhodné aj preto, lebo v rovnakom čase sa začne zavádzať technológia 5G. Aj možnosť 3 poskytuje istotu v prípade prístupu k frekvenčnému spektru v pásme do 700 MHz pre vysielacie spoločnosti a poskytovateľov audiovizuálnych mediálnych služieb pre širokú verejnosť, najmä pokiaľ ide o digitálne pozemné vysielanie. Flexibilita vo využívaní frekvenčného spektra v pásme do 700 MHz pomáha znižovať rušenie a umožňuje vytvoriť inovačný „ekosystém“ na podporu investícií a nových obchodných modelov.

                  Možnosť 3 podporil i výsledok vyššie uvedenej konferencie WRC – 15, a to tak v prípade frekvenčného pásma 700 MHz, ako aj v prípade pásma do 700 MHz. Frekvenčné pásmo do 700 MHz zostáva vyhradené i naďalej výlučne na vysielacie služby v Európe a v Afrike a vo veľkých častiach ostatného sveta.

                  V prvej vyššie uvedenej štúdii, ktorú si nechala vypracovať Komisia, sa zistilo, že uvoľnenie 700 MHz pásma v roku 2020 a prechod na ďalšiu generáciu technológie terestriálneho vysielania by si podľa odhadov vyžiadalo 1,2 až 4,4 miliardy EUR. Väčšinu týchto nákladov by znášali koncoví užívatelia, keby si kúpili modernejšie prijímacie zariadenie pred koncom bežného cyklu obmeny zariadenia. V prípade zvukových zariadení PMSE by náklady na prechod v roku 2020 dosiahli 200 miliónov eur. Tento odhad vychádza z predpokladu, že 30 % súčasných používateľov zvukových zariadení PMSE funguje vo frekvenčnom pásme 700 MHz. Krajiny EÚ však môžu ponúkať technologicky neutrálne opatrenia verejnej podpory, ktorými by sa tieto náklady znížili, ak budú tieto opatrenia v súlade s pravidlami štátnej pomoci
                     13
                  . Okrem toho sa náklady na prispôsobenie siete DVB-T tak, aby prenášala rovnaký objem programového obsahu pri zníženej kapacite spektra, odhadujú maximálne na úrovni približne 890 miliónov EUR. Mohli by v tom byť zahrnuté najmä náklady pre držiteľov práv, ktorých práva by sa museli zmeniť skôr, než uplynutie obdobie, na ktoré boli udelené. Ak členské štáty zvažujú opatrenia na zmiernenie týchto nákladov, takéto opatrenia musia byť v súlade so zásadou technologickej neutrality a príslušnej rozhodovacej praxe Komisie v oblasti štátnej pomoci
                     14
                  , ako aj s príslušnou judikatúrou súdov EÚ
                     15
                  . V niektorých prípadoch by opatrenia prijaté na kompenzáciu za odobratie práv mohli byť za určitých okolností, ak táto náhrada nepresahuje ujmu spôsobenú týmto odobratím, zlučiteľné s právnymi predpismi Únie v oblasti štátnej pomoci. Podľa skupiny RSPG boli užívacie práva v 14 členských štátoch udelené buď na dobu neurčitú alebo na obdobie presahujúce rok 2020.

               Pri zohľadnení výsledkov nedávnych aukcií spektra vo frekvenčných pásmach 800 MHz a 900 MHz sa konzervatívny odhad celkových príjmov z prideľovania frekvenčného pásma 700 MHz v EÚ-28 do roku 2020 pohybuje okolo 11 miliárd EUR, pričom všetky podmienky zostávajú rovnaké.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Neočakáva sa žiaden osobitný vplyv na rozpočet pre Úniu.

               5.OSTATNÉ PRVKY

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  V súlade so stratégiou pre pásmo UHF sa v tomto návrhu stanovujú:

               lehoty na pridelenie frekvenčného pásma 700 MHz na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie v súlade harmonizovanými technickými podmienkami na úrovni Únie;

               opatrenia uľahčujúce prechod vo využívaní spektra v pásme UHF;

               opatrenia na dlhodobé využívanie pásma do 700 MHz, hoci tieto opatrenia budú zahŕňať preskúmanie.

                  V článku 1 sa pre členské štáty stanovujú dve spoločné záväzné lehoty na pridelenie frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové pripojenie:

               dohody o cezhraničnej koordinácii sa musia uzavrieť do konca roku 2017;

               frekvenčné pásmo 700 MHz musí byť na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie v sprístupnené do polovice roku 2020, v súlade s vykonávacím rozhodnutím Komisie o harmonizovaných technických podmienkach využívania frekvenčného pásma
                  16
               .

                  V článku 1 sa takisto stanovuje, že využívanie frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtové širokopásmové pripojenie po spoločnej lehote pre celú Úniu musí byť chránené aj cezhranične.

                  V článku 2 sa od členských štátov vyžaduje, aby zaistili, že užívateľské práva vo frekvenčnom pásme 700 MHz budú obchodovateľné. Je to v súlade s cieľmi politiky a ustanoveniami RSPP
                     17
                   a rámcovej smernice.

                  V článku 3 sa vyžaduje, aby členské štáty pri udeľovaní práv na využívanie pásma 700 MHz na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie navzájom na vnútroštátnej úrovni konzultovali a zvažovali prijatie opatrení, ktorými by sa zabezpečila vysoká kvalita pokrytia ich územia a obyvateľov. Cieľom je prispieť k preklenutiu digitálnej priepasti a umožniť rozšírenie internetu vecí, a tým využiť spoločensko-ekonomické prínosy pásma UHF.

                  V článku 4 sa hovorí o dlhodobom využívaní frekvenčného pásma do 700 MHz. Vyžaduje sa ním od členských štátov, aby zabezpečili využívanie tohto pásma v dlhodobom horizonte na distribúciu audiovizuálnych mediálnych služieb pre široké publikum (alebo širokej verejnosti). To by malo zahŕňať aj pokračujúce využívanie tohto pásma na bezdrôtové zvukové zariadenia PMSE v súlade s vnútroštátnymi prioritami.

                  Na zabezpečenie súdržnosti s povinnosťami členských štátov podľa článkov 9 a 9a rámcovej smernice sa povinnosť zabezpečiť využívanie pásma do 700 MHz vzťahuje na poskytovanie audiovizuálnych mediálnych služieb širokej verejnosti, a nie na typ podpornej bezdrôtovej technológie ani na typ služby elektronickej komunikácie. Ochranné opatrenie uvedené v článok 4 preto poskytuje istotu prístupu k frekvenčnému spektru a umožňuje ďalší rozvoj DVB-T ako hlavnej platformy pre terestriálne vysielanie audiovizuálnych mediálnych služieb širokej verejnosti. Uvedeným článkom sa zároveň povoľuje, aby sa frekvenčné pásmo do 700 MHz využívalo aj pre iné technológie alebo služby elektronickej komunikácie obmedzené na režim zostupného prepojenia (t. j. zo siete do prijímacích terminálov, napr. TV prijímačov alebo tabletov).

                  V článku 5 sa vyžaduje, aby členské štáty prijali a po celej Únii oznámili svoje národné plány na pridelenie frekvenčného pásma 700 MHz na bezdrôtový širokopásmový prístup a súvisiaci proces prechodu pre celé pásmo UHF. Toto ustanovenie je motivované plánmi prechodu, na ktorých sa zainteresované strany dohodli (pozri prílohu 2 k Lamyho správe). V pláne sa stanovuje rozsah opatrení, ktoré sa majú zvážiť v rámci prechodu na nové technológie DVB-T v spojení s prerozdelením frekvenčného pásma 700 MHz. Cieľom je zabezpečiť, aby bolo možné obmedziť dosah na verejnosť a podniky prostredníctvom transparentného procesu.

                  V článku 6 sa vyžaduje, aby Komisia do roku 2025 v spolupráci s členskými štátmi preskúmala využívanie spektra v pásme do 700 MHz. Po vykonaní tohto preskúmania musí Komisia jeho závery oznámiť Európskemu parlamentu a Rade spolu s prípadným návrhom na zmeny právnych predpisov, ktorými by mohla byť napríklad zmena povahy alebo formy ochrany alebo jej trvania. Toto ustanovenie je v súlade s odporúčaním v Lamyho správe. Komisia by pri preskúmaní využívania frekvenčného spektra v pásme do 700 MHz mala zohľadniť preskúmanie tohto pásma plánované pre Svetovú rádiokomunikačnú konferenciu ITU v roku 2023.

               2016/0027 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o využívaní frekvenčného pásma 470 – 790 MHz v Únii

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  18
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  19
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)V rámci viacročného programu politiky rádiového frekvenčného spektra (RSPP) zriadeného rozhodnutím 243/2012/EÚ
                  20
                stanovili Európsky parlament a Rada ciele identifikovať v Únii do roku 2015 aspoň 1 200 MHz frekvenčného spektra vhodného na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie, podporiť ďalší rozvoj inovatívnych audiovizuálnych mediálnych služieb zabezpečením dostatočného frekvenčného spektra pre satelitné a terestriálne poskytovanie takýchto služieb, ak je táto potreba jasne zdôvodnená, a zabezpečiť dostatočné spektrum na tvorbu programového obsahu a osobitných podujatí (Programme-Making and Special Events, PMSE).

               (2)Komisia vo svojej stratégii pre jednotný digitálny trh (DSM)
                  21
                vyzdvihuje význam frekvenčného pásma 694 – 790 MHz („700 MHz pásmo“) na zabezpečenie poskytovania širokopásmových služieb vo vidieckych oblastiach a zdôrazňuje potrebu koordinovaného uvoľňovania tohto frekvenčného pásma, pričom sa musia zohľadniť konkrétne potreby distribúcie audiovizuálnych mediálnych služieb.

               (3)Spektrum vo frekvenčnom pásme 470 – 790 MHz je cenným prínosom pre nákladovo efektívne zavádzanie bezdrôtových sietí s univerzálnym pokrytím vo vnútri budov ako aj v ich exteriéri. Toto spektrum sa v súčasnosti v Únii využíva na digitálne terestriálne vysielanie (DVB-T) a pre bezdrôtové zvukové zariadenia PMSE. Podporuje sa ním rozvoj médií, tvorivých a kultúrnych odvetví, ktoré od tohto frekvenčného spektra vo veľkej miere závisia, pokiaľ ide o bezdrôtové poskytovanie obsahu širokej verejnosti.

               (4)Rádiokomunikačné predpisy Medzinárodnej telekomunikačnej únie prijaté na Svetovej rádiokomunikačnej konferencii pridelili regiónu 1, do ktorého patrí aj Únia, frekvenčné pásmo 700 MHz na vysielacie i mobilné služby (okrem leteckých pohyblivých služieb) na spoločnom primárnom základe a frekvenčné pásmo 470-694 MHz („pásmo do 700 MHz“) výhradne na vysielanie, na primárnom základe, a na využívanie pre bezdrôtové zvukové zariadenia PMSE na sekundárnom základe.

               (5)V dôsledku rýchleho rozvoja bezdrôtového širokopásmového pripojenia je väčšia kapacita bezdrôtovej siete nevyhnutnosťou. Frekvenčné spektrum v pásme 700 MHz poskytuje dodatočnú kapacitu aj univerzálne pokrytie, najmä vo vidieckych a odľahlých oblastiach, kde je pokrytie ekonomicky náročnejšie, aj v prípade využitie vo vnútorných priestoroch a na širokú komunikáciu medzi prístrojmi. V tejto súvislosti by sa mali súdržné opatrenia na vysokokvalitné pozemské bezdrôtové pokrytie v celej Únii, ktoré vychádzajú z najlepších vnútroštátnych postupov týkajúcich sa povinnosti prevádzkovateľov vyplývajúcich z povolenia, zamerať na splnenie cieľa RSPP, aby mali všetci občania do roku 2020 prístup k širokopásmovému pripojeniu s rýchlosťou najmenej 30 Mb/s. Týmto spôsobom uvedené opatrenia podporia inovatívne digitálne služby a zabezpečia dlhodobé spoločensko-ekonomické prínosy.

               (6)Zdieľanie frekvenčného spektra v spoločnom frekvenčnom pásme medzi obojsmerným bezdrôtovým širokopásmovým prístupom (vzostupné a zostupné prepojenie) na jednej strane a jednosmerným televíznym vysielaním alebo využívaním pre bezdrôtové zvukové zariadenia PMSE na druhej strane je z technického hľadiska problematické. To znamená, že pridelením frekvenčného pásma 700 MHz na obojsmerné terestriálne služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie by užívatelia DVB-T a bezdrôtových zvukových zariadení PMSE prišli o časť svojich zdrojov spektra. Odvetvia DVB-T a PMSE preto potrebujú dlhodobú regulačnú predvídateľnosť týkajúcu sa dostupnosti dostatočného frekvenčného spektra, aby mohli zabezpečiť udržateľné poskytovanie a rozvoj svojich služieb, najmä bezplatného (free-to-view) televízneho vysielania. Je možné, že na zabezpečenie dodatočného zdroja frekvenčného spektra pre bezdrôtové zvukové zariadenia PMSE mimo frekvenčného pásma 470 – 790 MHz budú potrebné opatrenia na úrovni členských štátov i Únie.

               (7)Pascal Lamy, predseda skupiny na vysokej úrovni o budúcom využívaní frekvenčného pásma 470 – 790 MHz, vo svojej správe pre Komisiu (ďalej len „Lamyho správa“)
                  22
                odporučil, aby sa frekvenčné pásmo 700 MHz sprístupnilo na bezdrôtové širokopásmové pripojenie do roku 2020 (± dva roky). Pomohlo by sa tým dosiahnuť cieľ dlhodobej regulačnej predvídateľnosti pre DVT-B, pokiaľ ide o prístup k frekvenčnému pásmu do 700 MHz do roku 2030, aj keď táto otázka by sa mala do roku 2025 ešte preskúmať. V Lamyho správe sa takisto odporučila vnútroštátna flexibilita vo využívaní spektra vo frekvenčnom pásme do 700 MHz, ktoré je obmedzené na režim zostupného prepojenia. Obmedzenie na režim zostupného prepojenia znamená obmedzenie všetkých prenosov v bezdrôtovom systéme, bez ohľadu na jeho technológiu, na jednosmerný prenos zo staníc centrálnej infraštruktúry, napríklad televízneho vysielača alebo základnej stanice mobilnej siete, do prenosných alebo mobilných terminálov, napríklad televíznych prijímačov alebo mobilných telefónov.

               (8)Skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra (RSPG) vo svojom stanovisku k dlhodobej stratégii budúceho využívania frekvenčného pásma 470 – 790 MHz v Únii (ďalej len „stanovisko skupiny RSPG“) odporučila prijať v celej Únii koordinovaný prístup, aby sa frekvenčné pásmo 700 MHz sprístupnilo na skutočné využívanie služieb bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie do konca roku 2020. Bolo by to spojené so zabezpečením dlhodobej dostupnosti pásma do 700 MHz na poskytovanie audiovizuálnych mediálnych služieb obmedzených na režim zostupného prepojenia do roku 2030. Skupina RSPG odporúča predovšetkým zaviesť flexibilitu tak, aby bolo frekvenčné pásmo do 700 MHz možné využívať aj na služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie obmedzenej na režim zostupného prepojenia.

               (9)Keďže niektoré členské štáty už zaviedli alebo dokončili vnútroštátny proces, ktorým sa povoľuje využívanie frekvenčného pásma 700 MHz na obojsmerné terestriálne služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie, Únia by mala prijať okamžité opatrenia na to, aby zabránila rozdrobeniu jednotného trhu. Potrebný je koordinovaný prístup k budúcemu využívaniu frekvenčného pásma 470 – 790 MHz, ktorý by mal zároveň zabezpečiť regulačnú predvídateľnosť, vyvážiť rôznorodé riešenia v členských štátoch týkajúce sa cieľov jednotného trhu a podporiť súdržný postoj Únie na medzinárodnej scéne. V tejto súvislosti by mali mať členské štáty povinnosť prideliť frekvenčné pásmo 700 MHz včas a v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom.

               (10)Používanie frekvenčného pásma 700 MHz prostredníctvom iných aplikácií v krajinách, ktoré nie sú členmi Únie, čo medzinárodné dohody povoľujú, alebo v častiach územia členského štátu, ktoré sú mimo skutočnej kontroly orgánov tohto štátu, môže v niektorých členských štátoch obmedziť využívanie tohto pásma na terestriálne služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie. Táto skutočnosť by im mohla brániť v dodržaní v spoločného harmonogramu stanoveného na úrovni Únie. Dotknuté členské štáty by mali prijať všetky potrebné opatrenia na minimalizáciu trvania a geografického rozsahu týchto obmedzení a v prípade potreby požiadať o pomoc Úniu podľa článku 10 ods. 2 RSPP. V zmysle článku 6 ods. 2 a článku 7 by mali zároveň Komisiu o všetkých takýchto obmedzeniach informovať a v zmysle článku 5 rozhodnutia č. 676/2002/ES
                  23
                by mali príslušné informácie zverejniť.

               (11)Využívanie frekvenčného pásma 700 MHz na terestriálne služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie by malo čo najskôr podliehať flexibilnému režimu udeľovania povolení. V rámci tohto režimu by držitelia práv na využívanie frekvenčného spektra mali mať v súvislosti s uplatňovaním článkov 9, 9a a 9b smernice 2002/21/ES
                  24
                možnosť so svojimi existujúcimi právami obchodovať a prenajímať ich.

               (12)V súlade s článkami 9 a 9a smernice 2002/21/ES by členské štáty mali vo frekvenčnom pásme do 700 MHz uplatňovať flexibilný prístup a ak je to možné, povoliť zavedenie alternatívneho jednosmerného využívania obmedzeného na režim zostupného prepojenia, napríklad na terestriálne služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie, v súlade s vnútroštátnymi potrebami distribúcie audiovizuálnych mediálnych služieb pre široké publikum. Pri povoľovaní využívania terestriálnych služieb bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie obmedzených na režim zostupného prepojenia vo frekvenčnom pásme do 700 MHz by členské štáty mali zabezpečiť, že takéto využívanie neovplyvní využívanie pásma do 700 MHz na terestriálne digitálne vysielanie v susedných členských štátoch, ako je stanovené v dohode uzavretej na Regionálnej konferencia o rádiokomunikácii z roku 2006
                  25
               .

               (13)V každom prípade by sa malo využívanie spektra vo frekvenčnom pásme 470 – 694 MHz najneskôr do roku 2025 na úrovni Únie posúdiť. V tomto posúdení by sa malo zohľadniť aj preskúmanie tohto frekvenčného pásma plánované na Svetovú rádiokomunikačnú konferenciu v roku 2023. Zmeny vo využívaní frekvenčného pásma do 700 MHz by mali zohľadňovať aj technologický rozvoj, správanie spotrebiteľov, význam pokračujúceho poskytovania bezplatných televíznych služieb
                  26
                a spoločenských, ekonomických a kultúrnych cieľov všeobecného záujmu. V tejto súvislosti sú potrebné štúdie o technických a regulačných podmienkach pre koexistenciu súčasných a nových spôsobov využívania spektra vo frekvenčnom pásme do 700 MHz. Týmto by sa zabezpečila súdržnosť medzi prístupmi jednotlivých členských štátov k flexibilnému a efektívnemu využívaniu frekvenčného spektra a umožnili by sa opatrenia pre technickú harmonizáciu využitia spektra a koexistenciu v tomto pásme. Takéto štúdie a opatrenia sa môžu vypracovať v súlade s rozhodnutím č. 676/2002/ES.

               (14)Členské štáty by mali prijať súdržné národné plány, ktorými sa uľahčí využívanie frekvenčného pásma 700 MHz na terestriálne služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie a zároveň zabezpečí kontinuita služieb televízneho vysielania, ktoré toto pásmo opustia. Po prijatí týchto plánov by ich mali členské štáty oznámiť transparentným spôsobom v rámci celej Únie. Plány by mali zahŕňať opatrenia a lehoty na prerozdeľovanie frekvencií, technický vývoj siete a zariadení koncových užívateľov, koexistenciu medzi rádiovým a nerádiovým zariadením, existujúce a nové režimy udeľovania povolení a informácie o možnosti ponúknuť náhradu za náklady na prechod, ak by takéto náklady vznikli, s cieľom vyhnúť sa, okrem iného, nákladom pre koncových užívateľov. V prípade, že členské štáty majú v úmysle zachovať DVT-B, mali by vo svojich plánoch venovať osobitnú pozornosť uľahčeniu modernizácie vysielacích zariadení v prospech technológií účinnejšie využívajúcich spektrum, ako sú pokročilé video formáty (napr. HEVC) alebo technológie na prenos signálu (napr. DVB-T2).

               (15)Rozsah a mechanizmus prípadného odškodnenia za dokončenie prechodu vo využívaní frekvenčného spektra v pásme 470 – 790 MHz by sa mali analyzovať v súlade s príslušnými vnútroštátnymi ustanoveniami, ako je stanovené v článok 14 smernice 2002/20/ES
                  27
               , a musia byť v súlade s ustanoveniami článkov 107 a 108 ZFEÚ.

               (16)Keďže cieľ tohto rozhodnutia, a to zabezpečenie koordinovanej zmeny využívania frekvenčného spektra v pásme 470 – 790 MHz v Únii podľa spoločných cieľov, nemožno uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a z dôvodov ich rozsahu a dôsledkov ich preto možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.Členské štáty do 30. júna 2020 povolia využívanie frekvenčného pásma 790 MHz – 694 MHz na terestriálne systémy schopné poskytovať služby bezdrôtovej širokopásmovej elektronickej komunikácie len za harmonizovaných technických podmienok stanovených Komisiou podľa článku 4 rozhodnutia 676/2002/ES. V prípade potreby vykonajú členské štáty proces udeľovania povolení alebo zmenu príslušných existujúcich práv na využívanie frekvenčného spektra v súlade so smernicou 2002/20/ES, aby toto využívanie umožnili.

               2.S cieľom umožniť členským štátom využívanie frekvenčné pásmo 790 MHz – 694 MHz v súlade s odsekom 1 uzavrú členské štáty do 31. decembra 2017 všetky nevyhnutné dohody o cezhraničnej koordinácii frekvencií v rámci Únie.

               3.Členské štáty nie sú viazané povinnosťami podľa odsekov 1 a 2 v geografických oblastiach, kde koordinácia frekvencií s krajinami mimo Únie zostáva nevyriešená, ak sa členské štáty všemožne usilujú o minimalizáciu trvania a geografického rozsahu takejto nedoriešenej koordinácie a Komisii každoročne podávajú správy o výsledkoch až dovtedy, kým sa zostávajúce otázky koordinácie nevyriešia. Tento odsek sa vzťahuje aj na problémy s koordináciou spektra v Cyperskej republike vyplývajúce zo skutočnosti, že cyperskej vláde nie je umožnené vykonávať účinnú kontrolu na časti jej územia.

               Článok 2

               Členské štáty do 30. júna 2022 povolia prevod alebo prenájom práv na využívanie frekvenčného spektra na služby elektronickej komunikácie vo frekvenčnom pásme 694 – 790 MHz.

               Článok 3

               Pokiaľ členské štáty povolia využívanie frekvenčného pásma 694 – 790 MHz alebo zmenia existujúce práva na využívanie tohto frekvenčného pásma, prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie vysokokvalitnej úrovne pokrytia svojho obyvateľstva a územia s rýchlosťou najmenej 30 Mb/s, a to tak vo vnútri budov ako aj v ich exteriéri, a v prípade potreby aj vo vopred určených vnútroštátnych prioritných oblastiach a pozdĺž hlavných trás pozemnej dopravy. Súčasťou týchto opatrení môžu byť podmienky na uľahčenie alebo podporu zdieľania sieťovej infraštruktúry alebo spektra v súlade s právom Únie.

               Na tento účel členské štáty posúdia a konzultujú potrebu pripojiť podmienky k právam na využívanie frekvencií vo frekvenčnom pásme 694 – 790 MHz.

               Článok 4

               1.Členské štáty v závislosti od vnútroštátnych potrieb zabezpečia dostupnosť frekvenčného pásma 470 – 694 MHz alebo jeho častí na terestriálne poskytovanie audiovizuálnych mediálnych služieb širokej verejnosti vrátane bezplatnej televízie a na využívanie bezdrôtovými zvukovými zariadeniami PMSE. Členské štáty zabezpečia, aby žiadne iné využívanie frekvenčného pásma 470 – 694 MHz na ich území nespôsobovalo škodlivé rušenie terestriálneho poskytovania audiovizuálnych mediálnych služieb v susednom členskom štáte.

               2.Ak členské štáty povolia využívanie frekvenčného spektra v pásme 694 MHz – 470 MHz pre terestriálne systémy schopné poskytovať elektronické komunikačné služby iné než siete televízneho vysielania, obmedzí sa takéto využívanie len na režim zostupného prepojenia. Takýmto využívaním nebudú dotknuté povinnosti vyplývajúce z medzinárodných dohôd a z práva Únie.

               Článok 5

               Členské štáty do 30. júna 2017 prijmú a zverejnia svoje národné plány a harmonogramy (ďalej len „národný plán“) týkajúce sa plnenia povinností vyplývajúcich z článkov 1 a 4 tohto rozhodnutia.

               Na zabezpečenie toho, aby bolo využívanie frekvenčného pásma 694 – 790 MHz v súlade s článkom 1 ods. 1, zahrnú členské štáty tam, kde je to vhodné, do svojich národných plánov informácie o opatreniach, ktorými sa obmedzí vplyv nadchádzajúceho procesu prechodu na verejnosť a používateľov bezdrôtových zvukových zariadení PMSE a umožní sa včasná dostupnosť interoperabilných sieťových zariadení a prijímačov televízneho vysielania na vnútornom trhu.

               Článok 6

               Komisia v spolupráci s členskými štátmi uskutoční do 1. januára 2025 posúdenie a Rade a Parlamentu predloží správu o vývoji v oblasti využívania frekvenčného pásma 470 – 694 MHz, pričom zohľadní spoločenské, ekonomické, kultúrne a technologické aspekty, ktoré sa podľa článkov 1 a 4 týkajú využívania tohto pásma. V správe sa posúdi, či je potrebné využívanie frekvenčného pásma 470 – 694 MHz alebo jeho časti v Únii zmeniť.

               Článok 7

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Článok 8

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  700 MHz pásmo v regióne 3 ako aj pásmo 698 – 790 MHz v regióne 2 boli pridelené na spoločnom primárnom základe mobilným službám pred rokom 2012.

                     (2)
                  Dokument RSPG15-595 final je možné nájsť na adrese:

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33).

                     (4)
                  Smernica 2002/20/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (smernica o povolení) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21).

                     (5)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1).

                     (6)
                  Európska konferencia poštových a telekomunikačných správ.

                     (7)
                  Rozhodnutie Komisie zo 6. mája 2010 o harmonizovaných technických podmienkach využívania frekvenčného pásma 790 – 862 MHz v rámci pozemských systémov schopných zabezpečiť poskytovanie služieb elektronickej komunikácie v Európskej únii (Ú. v. EÚ L 117/95, 11.5.2010).

                     (8)
                  Odkaz:

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Odkaz:

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  Dokument RSPG 13-524 Rev 1, odkaz:

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Odkaz:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                  .

                     (12)
                  Prenos výlučne zo sieťovej infraštruktúry do prijímacích terminálov, napríklad TV prijímačov alebo tabletov.

                     (13)
                  Komisia schválila štátnu pomoc, ktorej cieľom bolo obmedziť dosah na spotrebiteľov a užívateľov PMSE, viacerými rozhodnutiami. Pozri, okrem iných rozhodnutí, N622/03 Digitalisierungsfonds – Rakúsko, Ú. v. EÚ C 228, 17.9.2005; C25/04 zavedenie digitálnej terestriálnej televízie (DVB-T) v Berlíne-Brandenbursku – Nemecko, Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006; C24/04 digitálna terestriálna televízia vo Švédsku, Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2007; C52/05 digitálne dekodéry v Taliansku, Ú. v. EÚ L 147, 8.6.2007; N270/06 dotácie na digitálne dekodéry s API – Taliansko, Ú. v. EÚ C 80, 13.4.2007; N107/07 dotácie pre IdTV – Taliansko, Ú. v. EÚ C 246, 20.10.2007; C25/06 zavedenie digitálnej terestriálnej televízie (DVB-T) v Severnom Porýní-Vestfálsku, Ú. v. EÚ L 236, 3.9.2008; SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria – Španielsko, Ú. v. EÚ C 119, 24.4.2012; N671b/2009 – prechod na digitálne vysielanie na Slovensku, Ú. v. EÚ C 39, 8.2.2011.

                     (14)
                  Štátna podpora C 25/2004, DVB-T Berlín-Brandenbursko; štátna podpora C 52/2005, digitálne dekodéry; rozhodnutie Komisie plánované na január 2016 o štátnej pomoci SA.32619 oznámenej Španielskym kráľovstvom na náhradu škôd spôsobených liberalizáciou digitálnej dividendy.

                     (15)
                  Rozsudok Súdneho dvora z 10. januára 2006, Cassa di Risparmio di Firenze, C-222/04, bod 131; rozsudok Súdneho dvora z 20. novembra 2003, GEMO SA, C-126/01, bod 28; rozsudok Súdneho dvora z 22. novembra 2001, Ferring SA, C-53/00, bod 19 a nasledujúce; rozsudok Súdneho dvora z 8. novembra 2001, Adria-Wien Pipeline, C-143/99, bod 38; rozsudok Súdneho dvora, Taliansko v. Komisia, C-310/99, bod 251; rozsudok Súdneho dvora zo 14. januára 2004, Fleuren Compost BV v. Komisia, C-109/01, bod 54; rozsudok Súdneho dvora z 5. októbra 1999, Francúzsko v. Komisia, C-251/97, bod 40; rozsudok Tribunálu T-177/07 z 15. júna 2010, Mediaset v. Komisia, rozsudok Súdneho dvora z 28. júla 2011, Mediaset v. Komisia, C-403/10 P. Rozsudok Tribunálu T-21/06 zo 6. októbra 2009, Nemecko v. Komisia vo veci DVB-T – Berlín/Brandenbursko, rozsudky Tribunálu Španielsko v. Komisia, T-461/13, Baskicko a Itelazpi v. Komisia,

                     T-463/13

                   a

                     T-464/13

                   Galícia v. Komisia a Retegal v. Komisia,

                     T-465/13

                   Katalánsko a CTTI v. Komisia,

                     T-487/13

                   Navarra v. Komisia a napokon

                     T-541/13

                   Abertis Telecom a Retevisión v. Komisia.

                     (16)
                  Tieto lehoty sú v súlade so správou skupiny RSPG, stanoviskom skupiny RSPG a Lamyho správou.

                     (17)
                  Pozri článok 6 ods. 8.

                     (18)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (19)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (20)
                  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ zo 14. marca 2012, ktorým sa zriaďuje viacročný program politiky rádiového frekvenčného spektra (Ú. v. EÚ L 81, 21.3.2012, s. 7).

                     (21)
                  Pozri

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

                  .

                     (22)
                  Správa Pascala Lamyho je dostupná na adrese:

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  Rozhodnutie č. 676/2002/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (rozhodnutie o rádiovom frekvenčnom spektre) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1).

                     (24)
                  Smernica 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33).

                     (25)
                  Regionálna konferencia o rádiokomunikácii venovaná otázke plánovania služby digitálneho terestriálneho vysielania v častiach regiónov 1 a 3 vo frekvenčných pásmach 174 – 230 MHz a 470 – 862 MHz (RRC-06) v Ženeve.

                     (26)
                  V zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ (smernica o audiovizuálnych mediálnych službách).

                     (27)
                  Smernica 2002/20/ES Európskeho parlamentu a Rady zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (smernica o povolení) (Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli31. 8. 2016
            COM(2016) 548 final
            2016/0262(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o podrobení novej psychoaktívnej látky metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoát (MDMB-CHMICA) kontrolným opatreniam

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               V rozhodnutí Rady 2005/387/SVV o výmene informácií, hodnotení rizika a kontrole nových psychoaktívnych látok
                  1
                sa stanovuje trojstupňový postup, na základe ktorého môže byť nová psychoaktívna látka vystavená kontrolným opatreniam v celej Únii.

               Dňa 15. apríla 2016 bola v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 2005/387/SVV vydaná spoločná správa Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) a Europolu. Dňa 26. mája 2016 Rada požiadala podľa článku 6 ods. 1 uvedeného rozhodnutia Rady na podnet Komisie a trinástich členských štátov o hodnotenie rizika vyplývajúceho z užívania a výroby novej psychoaktívnej látky MDMB-CHMICA a obchodovania s ňou, zo zapojenia organizovanej trestnej činnosti a možných dôsledkov kontrolných opatrení zavedených v prípade tejto látky.

               Riziká látky MDMB-CHMICA hodnotil vedecký výbor EMCDDA v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2, 3 a 4 uvedeného rozhodnutia Rady. Predseda vedeckého výboru predložil správu o hodnotení rizika Komisii a Rade 28. júla 2016. Hlavné výsledky hodnotenia rizika sú tieto:

               Látka MDMB-CHMICA je klasifikovaná ako syntetický agonista kanabinoidných receptorov, čo je skupina látok s rôznorodým chemickým zložením označovaných aj ako syntetické kanabinoidy. Látka MDMB-CHMICA je dostupná na trhu s drogami v Európskej únii minimálne od augusta 2014 a bola zistená v 23 členských štátoch.

               Vysoká účinnosť látky MDMB-CHMICA a značne variabilné množstvá zlúčeniny v produktoch s obsahom nekontrolovaných psychoaktívnych látok (legálnych drogách) predstavujú vysoké riziko akútnej toxicity. Osem členských štátov nahlásilo celkovo 28 prípadov úmrtia a 25 prípadov akútnej intoxikácie súvisiacich s látkou MDMB-CHMICA.

               Podľa článku 8 ods. 1 rozhodnutia Rady 2005/387/SVV Komisia do šiestich týždňov odo dňa obdržania správy o hodnotení rizika predloží Rade buď podnet na vystavenie novej psychoaktívnej látky kontrolným opatreniam v celej Únii, alebo ak takýto podnet nepovažuje za nevyhnutný, správu, v ktorej objasní svoje stanoviská. Na základe rozsudku Súdneho dvora zo 16. apríla 2015 v spojených veciach C-317/13 a C-679/13 je potrebné pred prijatím aktu na základe článku 8 ods. 1 rozhodnutia Rady 2005/387/SVV konzultovať s Európskym parlamentom.

               Na základe zistení v správe o hodnotení rizika sa Komisia domnieva, že existujú dôvody na podrobenie tejto látky kontrolným opatreniam v celej Únii. Podľa správy o hodnotení rizika je akútna toxicita látky MDMB-CHMICA taká, že môže vážne poškodiť zdravie jednotlivcov. V mnohých správach sa uvádzala aj možnosť násilia a agresie v dôsledku užívania tejto látky.

               2.CIEĽ NÁVRHU

               Cieľom tohto návrhu rozhodnutia Rady je vyzvať členské štáty, aby látku MDMB-CHMICA podrobili kontrolným opatreniam a trestnoprávnym sankciám stanoveným v ich právnych predpisoch v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z Dohovoru Organizácie spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971.

               2016/0262 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o podrobení novej psychoaktívnej látky metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoát (MDMB-CHMICA) kontrolným opatreniam

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na rozhodnutie Rady 2005/387/SVV z 10. mája 2005 o výmene informácií, hodnotení rizika a kontrole nových psychoaktívnych látok
                  2
               , a najmä na jeho článok 8 ods. 3,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu
                  3
               ,

               konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)Správa o hodnotení rizika novej psychoaktívnej látky MDMB-CHMICA bola vypracovaná v súlade s článkom 6 rozhodnutia Rady 2005/387/SVV na mimoriadnom zasadnutí rozšíreného vedeckého výboru Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) a následne 28. júla 2016 predložená Komisii a Rade.

               (2)Látka MDMB-CHMICA je klasifikovaná ako syntetický agonista kanabinoidných receptorov, čo je skupina látok s rôznorodým chemickým zložením označovaných aj ako syntetické kanabinoidy. Syntetické agonisty kanabinoidných receptorov sú funkčne podobné Δ9-tetrahydrokanabinolu (THC), hlavnej psychoaktívnej látke konope. Agonistami kanabinoidných receptorov podliehajúcimi kontrole podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971 sú: hlavná účinná látka konope, delta-9-tetrahydrokanabinol (Δ9-THC) a dva syntetické kanabinoidy, naftalén-1-yl-(1-pentyl-1H-indol-3-yl)metanón (JWH-018) a 1-(5-fluórpentyl)-1H-indol-3-yl]-(naftalén-1-yl)-metanón (AM-2201).

               (3)Vysoká účinnosť látky MDMB-CHMICA a značne variabilné množstvá zlúčeniny v produktoch s obsahom nekontrolovaných psychoaktívnych látok (legálnych drogách) predstavujú vysoké riziko akútnej toxicity.

               (4)Látka MDMB-CHMICA je dostupná na trhu s drogami v Únii najmenej od augusta 2014 a bola zistená v 23 členských štátoch. Obvykle sa predáva ako produkt s komerčným názvom „legal high“ (legálna droga) v tzv. head shopoch, ako aj na internete ako legálna náhrada za marihuanu. Z dostupných informácií vyplýva, že látka MDMB-CHMICA vo forme prášku sa vyrába v chemických podnikoch so sídlom v Číne. Dováža sa do Únie, kde je buď spracovaná a balená ako komerčná zmes na fajčenie alebo predávaná vo forme prášku. Neexistujú žiadne informácie, ktoré by naznačovali výrobu látky MDMB-CHMICA v Únii.

               (5)Látka MDMB-CHMICA sa zvyčajne užíva formou fajčenia bylinnej zmesi, ktorá je buď hotovým komerčným produktom legálnej drogy, alebo sa – menej často – vlastnoručne pripravuje. Pri komerčných produktoch sa obvykle neuvádza, či obsahujú látku MDMB-CHMICA alebo iné syntetické agonisty kanabinoidných receptorov. Mnohí jednotlivci vystavení látke MDMB-CHMICA si tak nemusia byť vedomí toho, že túto látku užívajú. Takisto im nemusí byť známe, akú dávku užili. Výrobný proces môže viesť rovnako aj k nerovnomernému rozloženiu látky v rastlinnom materiáli, takže niektoré produkty môžu obsahovať časti s vysokou koncentráciou kanabinoidu, čo zvyšuje riziko akútnej toxicity a hromadnej intoxikácie.

               (6)Z dostupných údajov vyplýva, že látku MDMB-CHMICA užívajú konzumenti marihuany, tzv. psychonauti a osoby, ktoré pravidelne podstupujú testovanie na prítomnosť drog vrátane väzňov.

               (7)Zatiaľ čo neexistujú osobitné informácie o možných účinkoch látky MDMB-CHMICA na priame sociálne prostredie alebo na spoločnosť ako celok, vo viacerých správach sa uvádza možnosť násilia a agresie v dôsledku užívania tejto látky. Okrem toho zistením látky MDMB-CHMICA v prípadoch podozrenia na vedenie vozidla pod jej vplyvom bol preukázaný potenciál väčšieho rizika pre verejnú bezpečnosť.

               (8)Osem členských štátov nahlásilo celkovo 28 prípadov úmrtia a 25 prípadov akútnej intoxikácie súvisiacich s látkou MDMB-CHMICA. Ak by sa látka MDMB-CHMICA stala dostupnejšou a viac užívanou, následky pre zdravie jednotlivcov a verejné zdravie by mohli byť značné.

               (9)Informácie o možnom zapojení organizovanej trestnej činnosti do výroby, distribúcie, predaja a dodávania látky MDMB-CHMICA v rámci Únie existujú len v obmedzenom rozsahu.

               (10)Látka MDMB-CHMICA nie je uvedená v zozname látok podliehajúcich kontrole podľa Jednotného dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961, ani v zozname Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971. Je však uvedená v zozname látok, pri ktorých sa predpokladá preskúmanie na 38. zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť WHO (ECDD), ktorý Komisii Organizácie Spojených národov pre omamné látky vydáva odporúčania o kontrolných opatreniach, ktoré považuje za vhodné.

               (11)Liečebné využitie látky MDMB-CHMICA na humánne alebo veterinárne použitie nebolo stanovené ani uznané. Odhliadnuc od jej používania v analytických referenčných materiáloch a vo vedeckom výskume zameranom na zisťovanie jej chemických, farmakologických a toxikologických vlastností v dôsledku jej objavenia sa na trhu s drogami, nič nenasvedčuje tomu, že sa používa na iné účely.

               (12)Zo správy o hodnotení rizika vyplýva, že dostupné vedecké dôkazy o látke MDMB-CHMICA sú obmedzené a bol by potrebný ďalší výskum. Dostupné dôkazy a informácie o zdravotných a sociálnych rizikách, ktoré látka predstavuje, poskytujú dostatočný dôvod na to, aby sa látka MDMB-CHMICA podrobila kontrolným opatreniam v celej Únii.

               (13)Keďže desať členských štátov kontroluje látku MDMB-CHMICA podľa vnútroštátnych právnych predpisov v súlade so záväzkami podľa Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971 a päť členských štátov používa na jej kontrolu iné legislatívne opatrenia, podrobenie tejto látky kontrolným opatreniam v celej Únii by pomohlo predísť vzniku prekážok pri cezhraničnom presadzovaní práva a justičnej spolupráci a prispelo by k ochrane pred rizikami, ktoré predstavujú jej dostupnosť a užívanie.

               (14)Spojené kráľovstvo nie je viazané rozhodnutím 2005/387/SVV, a preto sa nezúčastňuje na prijatí tohto rozhodnutia, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2005/387/SVV, nie je ním viazané a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Nová psychoaktívna látka metyl 2-[[1-(cyklohexylmetyl)-1H-indol-3-karbonyl]amino]-3,3-dimetylbutanoát (MDMB-CHMICA) sa podrobí kontrolným opatreniam v celej Únii.

               Článok 2

               Členské štáty prijmú v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi čo najskôr, avšak najneskôr do [jedného roka od dátumu uverejnenia tohto rozhodnutia] potrebné opatrenia na podrobenie novej psychoaktívnej látky uvedenej v článku 1 kontrolným opatreniam a trestnoprávnym sankciám stanoveným na základe ich právnych predpisov v súlade so záväzkami, ktoré im vyplývajú z Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Toto rozhodnutie sa uplatňuje v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 127, 20.5.2005, s. 32.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 127, 20.5.2005, s. 32.

                     (3)
                  Ú. v. EÚ C , , s. .


				|

		52014PC0631

			Návrh ROZHODNUTIE RADY o finančných príspevkoch, ktoré majú členské štáty uhradiť do Európskeho rozvojového fondu v roku 2014 vrátane tretej splátky na rok 2014 /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
Vnútornou dohodou a nariadením
o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF sa stanovuje postup týkajúci sa
výziev na úhradu príspevkov, ktoré majú členské štáty uhradiť na
financovanie ERF. V súlade s článkom 57 ods. 3
nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF sa tento návrh týka:
–
výšky tretej splátky príspevkov za rok 2014.
V súlade s článkom 57 ods. 7
nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF sa zvlášť
uvádza suma spravovaná Komisiou a zvlášť suma spravovaná Európskou
investičnou bankou (ďalej len „EIB“).
V súlade s článkom 145
nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF EIB oznámila Komisii
svoje aktualizované odhady záväzkov a platieb v rámci nástrojov, ktoré
spravuje.
V súlade s článkom 58 ods. 2
nariadenia o rozpočtových pravidlách výzvy na úhradu príspevkov by sa
najskôr mali použiť na splatenie súm z predchádzajúcich ERF, a to
jedna po druhej. Výzvy na úhradu príspevkov, ktoré sú predmetom tohto návrhu,
sa teda týkajú súm z 10. ERF v prípade Komisie.
V súlade s článkom 57 ods. 5
nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF musí Rada
o tomto návrhu rozhodnúť najneskôr do 21 kalendárnych dní po tom, ako
Komisia predložila svoj návrh, a členské štáty musia uhradiť
tretiu splátku najneskôr do 21 kalendárnych dní po tom, ako im bolo
oznámené rozhodnutie Rady.
V článku 60 ods. 1 nariadenia
o rozpočtových pravidlách sa stanovuje, že ak niektorý členský
štát nezaplatí splátku príspevkov splatných v určenom termíne, bude
musieť zaplatiť úroky z nezaplatenej sumy. Podrobné podmienky
platby úrokov sú uvedené v tom istom článku.
2014/0292 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
o finančných príspevkoch, ktoré majú
členské štáty uhradiť do Európskeho rozvojového fondu v roku 2014
vrátane tretej splátky na rok 2014
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie,
so zreteľom na Vnútornú dohodu medzi
zástupcami vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady,
o financovaní pomoci Spoločenstva na základe viacročného
finančného rámca na obdobie rokov 2008 – 2013 v súlade s Dohodou
o partnerstve AKT – ES, a o poskytnutí finančnej pomoci
zámorským krajinám a územiam, na ktoré sa vzťahuje
časť štyri zmluvy o ES[1]
(ďalej len „vnútorná dohoda“), a najmä na jej článok 7,
so zreteľom na nariadenie Rady (ES)
č. 215/2008 z 18. februára 2008 o rozpočtových
pravidlách, ktoré sa vzťahujú na 10. Európsky rozvojový fond (ďalej
len „nariadenie o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF“)[2], naposledy zmenené
11. apríla 2011[3],
a najmä na jeho článok 57 ods. 5,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
keďže:
(1)       V súlade s postupom
stanoveným v článkoch 57 až 61 nariadenia o rozpočtových
pravidlách pre 10. ERF Komisia do 10. októbra predkladá návrh,
v ktorom upresňuje a) výšku tretej splátky príspevku za rok 2014 a b)
revidovanú výšku ročného príspevku na rok 2014 upravenú podľa
skutočných potrieb v prípade, ak výška ročného príspevku neodráža
skutočné potreby, ako stanovuje článok 7 ods. 3 vnútornej dohody.
(2)       Na základe návrhu Komisie
Rada 8. novembra 2013 prijala rozhodnutie stanoviť celkovú výšku
ročných príspevkov členských štátov na ERF za rok 2014 na
3 250 000 000 EUR. Počiatočné rozdelenie bolo
stanovené na 3 100 000 000 EUR pre podiel Komisie
a 150 000 000 EUR pre podiel EIB.
(3)       V súlade s prvým odsekom
článku 145 nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. ERF
Európska investičná banka poslala Komisii svoje aktualizované odhady
záväzkov a platieb v rámci nástrojov, ktoré spravuje.
(4)       Na základe žiadosti Komisie a
EIB sa v prípade celkovej sumy na rok 2014 dodržiava strop 3 250 000 000 EUR,
pričom dochádza k novému prerozdeleniu podielu príspevkov členských
štátov na ERF: i) 3 144 308 777,01 EUR: suma splatná Komisii a
ii) 105 691 222,99: EUR suma splatná EIB.
(5)       V článku 58 ods. 2
nariadenia o rozpočtových pravidlách pre 10. Európsky rozvojový fond
(ďalej len „ERF“) sa stanovuje, že výzvy na úhradu príspevkov sa najprv
použijú na splatenie súm stanovených pre predchádzajúce ERF.
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Jednotlivé príspevky na ERF, ktoré
členské štáty majú uhradiť Komisii v rámci tretej splátky za rok
2014, sú uvedené v tabuľke v prílohe.
Článok 2
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom jeho prijatia.
Článok 3
Toto rozhodnutie je určené členským
štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
[1]               Ú. v. EÚ L 247, 9.9.2006, s. 32.
[2]               Ú. v. EÚ L 78, 19.3.2008, s. 1.
[3]               Ú. v. EÚ L 102, 16.4.2011, s. 1.
PRÍLOHA
k
ROZHODNUTIU RADY
o finančných príspevkoch, ktoré
majú členské štáty uhradiť do Európskeho rozvojového fondu v roku
2014 vrátane tretej splátky na rok 2014

 Tretia splátka príspevkov do ERF na rok 2014 (v EUR)
   ||   ||   ||   ||
 ČLENSKÉ ŠTÁTY || Kľúč 10. ERF % || 3. splátka
 čiastka pre || čiastka pre || Spolu
 EIB || Komisiu
 10. ERF || 10. ERF
 BELGICKO || 3,53 || 0,00 || 10 389 099,83 || 10 389 099,83
 DÁNSKO || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 NEMECKO || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 GRÉCKO || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠPANIELSKO || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 FRANCÚZSKO || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 ÍRSKO || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 TALIANSKO || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LUXEMBURSKO || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 HOLANDSKO || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 RAKÚSKO || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGALSKO || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 FÍNSKO || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠVÉDSKO || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BULHARSKO || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 ČESKÁ REPUBLIKA || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ESTÓNSKO || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 CYPRUS || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LOTYŠSKO || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206 016,14
 LITVA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 MAĎARSKO || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 ΜΑLTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 POĽSKO || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 RUMUNSKO || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SLOVINSKO || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SLOVENSKO || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 CELKOM EÚ-27 || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01


Avis juridique important

|

52004PC0606

Návrh rozhodnutia Rady ktorým sa mení a dopĺňa smernica európskeho Parlamentu a Rady č. 2002/95/ES na účely stanovenia maximálnych prípustných hodnôt koncentrácie určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach  /* KOM/2004/0606 v konečnom znení */

Brusel, 23.9.2004KOM(2004) 606 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/95/ES na účely stanovenia maximálnych prípustných hodnôt koncentrácie určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach(predložená Komisiou)ODÔVODNENIE1. Článok 4 ods. 1 smernice 2002/95/ES o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach stanovuje, že nové elektrické a elektronické zariadenia uvedené na trh nebudú od 1. júla 2006 obsahovať olovo, ortuť, kadmium, šesťmocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) alebo polybromované difenylétery (PBDE).2. Článok 5 ods. 1 písm. a) stanovuje určenie maximálnych prípustných hodnôt koncentrácie, pokiaľ sa bude tolerovať prítomnosť látok uvedených v článku 4 ods. 1 v špecifických materiáloch a komponentoch elektrických a elektronických zariadení. Komisii v tomto smere napomáha výbor zriadený na základe článku 18 smernice 75/442/EHS[1] o odpade. Postup je stanovený v článku 7 smernice 2002/95/ES.Komisia preto 10. júna 2004 predložila návrh rozhodnutia na hlasovanie vo výbore zriadenom na základe článku 18 smernice 75/442/EHS o odpade. Výbor sa pre návrh rozhodnutia nevyslovil kvalifikovanou väčšinou.Z tohto dôvodu sa návrh rozhodnutia Rady predkladá v súlade s postupom stanoveným v článku 18 smernice 75/442/EHS Rade. Ak Rada nebude v priebehu troch mesiacov od dátumu žiadosti o návrhu konať, príjme navrhované opatrenia Komisia.NávrhROZHODNUTIA RADYktorým sa mení a dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/95/ES na účely stanovenia maximálnych prípustných hodnôt koncentrácie určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniachRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/95/ES 27. januára 2003 o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach[2], najmä na jej článok 5 ods. 1 písm. a),keďže:(1) Je zrejmé, že v niektorých prípadoch nie je možné dosiahnuť úplné zabránenie výskytu ťažkých kovov a bromovaných retardérov horenia, určité prípustné hodnoty koncentrácie olova, ortuti, kadmia, šesťmocného chrómu, polybromovaných bifenylov (PBB) alebo polybromovaných difenyléterov (PBDE) by sa mali v materiáloch tolerovať.(2) Navrhované maximálne prípustné hodnoty koncentrácie vychádzajú zo súčasných právnych predpisov Spoločenstva v oblasti chemikálií a považujú sa za najvhodnejšie z hľadiska zabezpečenia vysokého stupňa ochrany.(3) V súlade s článkom 5 ods. 2 sa Komisia poradila s výrobcami elektrických a elektronických zariadení, prevádzkovateľmi recyklačných a spracovateľských zariadení a environmentálnymi organizáciami a zamestnaneckými a spotrebiteľskými zväzmi a predložila pripomienky výboru zriadenému na základe článku 18 smernice Rady 75/442/EHS z 15. júla 1975 o odpade[3].PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1V prílohe k smernici 2002/95/ES sa pridáva táto poznámka:"Na účely článku 5 ods. 1 písm. a) sa pre olovo, ortuť, šesťmocný chróm, polybromované bifenyly (PBB) alebo polybromované difenylétery (PBDE) tolerujú maximálne prípustné hodnoty koncentrácie vo výške 0,1 hmotnostného percenta v homogénnych materiáloch a pre kadmium vo výške 0,01 hmotnostného percenta v homogénnych materiáloch."Článok 2Toto rozhodnutie sa bude uplatňovať od 1. júla 2006.Článok 3Toto rozhodnutie je adresované členským štátom.V BruseliZa Radupredseda[1] Naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Rady 1999/468/ES (Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, str. 23).[2] Ú. v. EÚ L 37, 13.2.2003, s. 19.[3] Ú. v ES L 194, 25.7.1975, s. 39. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie č. 96/350/ES (Ú. v. ES L 135, 6.6.1996, s. 32).


Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0028

Návrh rozhodnutie Rady o pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo k návrhu na zmenu a doplnenie Colného dohovoru o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR 1975)  /* KOM/2008/0028 v konečnom znení - ACC 2008/0010 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 29.1.2008KOM(2008) 28 v konečnom znení2008/0010 (ACC)NávrhROZHODNUTIE RADYo pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo k návrhu na zmenu a doplnenie Colného dohovoru o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR 1975)(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASÚVISLOSTI NÁVRHU |110 | Dôvody a ciele návrhu Colný dohovor o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR) zo 14. novembra 1975 bol schválený v mene Európskeho hospodárskeho spoločenstva nariadením Rady (EHS) č. 2112/78. Dohovor nadobudol v Spoločenstve platnosť 20. júna 1983. Cieľom navrhovaného rozhodnutia je zaviesť novú vysvetľujúcu poznámku k článku 3 Dohovoru TIR. Táto zmena a doplnenie sa týka prepravy osobných vozidiel na vlastných kolesách podľa režimu TIR. Výkonná rada TIR a sekretariát TIR boli informované o rozdielnych výkladoch ustanovení článku 3 písm. a) bodu iii), čo si vyžaduje objasnenie prostredníctvom navrhovanej novej vysvetľujúcej poznámky. |120 | Všeobecné súvislosti Dohovor TIR, ktorého uplatňovanie zabezpečuje Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov (EHK/OSN) so sídlom v Ženeve, zavádza postupy colného tranzitného režimu vzťahujúce sa na medzinárodnú prepravu tovaru motorovými vozidlami. Dohovor umožňuje zabezpečovať v režime odkladu ciel a poplatkov prepravu tovaru cez medzinárodné hranice na základe minimálnej intervencie colných orgánov počas prepravy. Zmiernením tradičných prekážok medzinárodnej prepravy tovaru systém TIR podporuje rozvoj medzinárodného obchodu. Skrátením zdržaní pri tranzite sa dosahuje značná úspora nákladov na prepravu. Najdôležitejšou výhodou systému je skutočnosť, že Dohovor TIR poskytuje prostredníctvom svojho medzinárodného záručného reťazca pomerne jednoduchý prístup k požadovaným zárukám. Počas posledných mesiacov bo výkonný orgán TIR informovaný o rôznych interpretáciách na štátnej úrovni ustanovení článku 3 písm. a) bodu iii) týkajúcich sa vozidiel „vyvážaných a z tohto dôvodu považovaných za tovar prepravovaný po vlastnej osi“. Zdá sa, že niektoré zmluvné strany akceptovali, že sa osobných vozidiel prepravovaných na vlastných kolesách týka vyššie uvedený opis, zatiaľ čo vo vnútroštátnych právnych predpisoch iných zmluvných strán sa explicitne zakazuje používanie karnetov TIR na prepravu osobných vozidiel, pokiaľ nie sú naložené na inom vozidle. Tieto rozdiely v interpretácii viedli k situáciám, v ktorých boli karnety TIR otvorené na prepravu osobných vozidiel pre jednu zmluvnú stranu, boli však následne odmietnuté colným úradom počas cesty inej zmluvnej strany. Po výmene názorov Výkonná rada TIR dospela k názoru, že táto záležitosť by sa mala objasniť z právneho hľadiska a navrhla novú vysvetľujúcu poznámku. Tento návrh prerokovala pracovná skupina pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu a správny výbor pre Dohovor TIR a neboli vznesené žiadne námietky. |139 | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistujú žiadne ustanovenia. |140 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Navrhované rozhodnutie je v súlade so spoločnou politikou v oblasti obchodu a prepravy. Systém TIR, vďaka ktorému dochádza k zjednodušeniu cestnej dopravy, umožňuje, aby sa tovar prepravoval cez 67 zmluvných strán s minimálnymi zásahmi colnej správy a prostredníctvom medzinárodného záručného reťazca zabezpečuje pomerne jednoduchý prístup k požadovaným zárukám. Zjednodušenia dosiahnuté prostredníctvom Dohovoru TIR sú v súlade s revidovanou Lisabonskou stratégiou. |KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU |Konzultácie so zainteresovanými stranami |211 | Konzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov Konzultácie k návrhu sa uskutočnili s Medzinárodnou úniou cestnej dopravy, všetkými záručnými združeniami, Výkonným výborom TIR a colnými orgánmi zmluvných strán Dohovoru TIR. Konzultácie sa konali v rámci stretnutí výboru pre colný kódex, zasadnutí pracovnej skupiny pre colné otázky ovplyvňujúce dopravu a správneho výboru pre Dohovor TIR. |212 | Zhrnutie reakcií a spôsob, akým boli zohľadnené Priaznivé stanovisko |Získavanie a využívanie expertízy |229 | Vypracovanie externého odborného posudku nebolo potrebné. |230 | Hodnotenie vplyvu Je potrebné jasne špecifikovať a objasniť v dohovore TIR pravidlá používania karnetu TIR pre osobné vozidlá vyvážané a teda prepravujúce sa na vlastných kolesách. Zavedením tejto zmeny a doplnenia sa zaistí riadna interpretácia článku 3 písm. a) bodu iii) všetkými zmluvnými stranami Dohovoru. Zamedzí sa možným problémom prepravcov, pokiaľ ide o colné kontroly vozidiel vyvážaných a z tohto dôvodu považovaných za tovar prepravovaný po vlastnej osi. |PRÁVNE PRVKY NÁVRHU |305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Touto zmenou a doplnením sa navrhuje nová vysvetľujúca poznámka k článku 3 Dohovoru TIR. |310 | Právny základ Články 133 a 300 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. |329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. |Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto (týchto) dôvodu(-ov). |331 | Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. V návrhu sa zmena a doplnenie uplatňuje na medzinárodnú dohodu, ktorá ako taká dodržiava zásadu proporcionality. |332 | Návrh sa týka novej vysvetľujúcej poznámky. Cieľom tejto zmeny a doplnenia je poskytnúť jasnú interpretáciu, pokiaľ ide o používanie článku 3 písm. a) bodu iii) Dohovoru TIR. |Výber nástrojov |341 | Navrhované nástroje: Rozhodnutie. |342 | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto(týchto) dôvodu(-ov). Medzinárodné dohody a zmeny a doplnenia týchto dohôd sa normálne zavádzajú do právneho poriadku Spoločenstva prostredníctvom rozhodnutia. |VPLYV NA ROZPOčET |409 | Návrh nemá nijaký vplyv na rozpočet Spoločenstva. |1.  2008/0010 (ACC)NávrhROZHODNUTIE RADYo pozícii, ktorú má prijať Spoločenstvo k návrhu na zmenu a doplnenie Colného dohovoru o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR 1975)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133 v spojení s článkom 300 ods. 2,keďže:2.  Colný dohovor o medzinárodnej preprave tovaru na podklade karnetov TIR (Dohovor TIR) zo 14. novembra 1975 bol schválený v mene Spoločenstva nariadením Rady (EHS) č. 2112/78 z 25. júla 1978[1] a v Spoločenstve nadobudol platnosť 20. júna 1983[2].3.  Výkonná rada TIR bola informovaná o vážnych problémoch, pokiaľ ide používanie karnetu TIR pre osobné vozidlá, ktoré sú „vyvážané a z tohto dôvodu považované za tovar prepravovaný po vlastnej osi“. Rozhodlo sa, že by sa mala navrhnúť nová vysvetľujúca poznámka k článku 3 písmeno a) bodu iii) Dohovoru, ktorou sa obmedzí možnosť prepravovania osobných vozidiel na vlastných kolesách na podklade karnetov TIR, keďže rozšírenie režimu TIR na takýto tovar by mohlo viesť k početným negatívnym dôsledkom a vyššiemu riziku podvodov.4.  V septembri 2007 správny výbor Dohovoru TIR rozhodol, že s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie článku 3 písm. a) bodu iii) Dohovoru TIR, by sa mala zaviesť nová vysvetľujúca poznámka k tomuto článku. Cieľom tejto novej vysvetľujúcej poznámky je zamedziť rôznym interpretáciám na vnútroštátnej úrovni ustanovení článku 3, ktoré sa týkajú vyvážaných vozidiel prepravovaných vlastným spôsobom.5.  Spoločenstvo by malo prijať stanovisko k navrhovanej zmene a doplneniu,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Spoločenstvo vo svojom stanovisku v rámci správneho výboru podporuje návrh zmeny a doplnenia priložený k tomuto návrhu.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHAPridajte novú vysvetľujúcu poznámku:„0.3 písm. a) bod iii) Ustanovenia článku 3 písm. a) bodu iii) sa nevzťahujú na osobné vozidlá (kód HS 8703) prepravované po vlastnej osi. Osobné vozidlá však môžu byť prepravované v režime TIR, ak sa prepravujú prostredníctvom iných vozidiel, ako sa uvádza v pododseku i) a ii) písm. a) článku 3.“[1] Ú. v. ES L 252, 14.9.1978.[2] Ú. v. ES L 31, 2.2.1983, s.13.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 10. 2016
            COM(2016) 694 final
            2016/0343(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o uzavretí dohody, ktorou sa mení Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva, v mene Európskej únie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               1.1.Súvislosti

               Na základe rozhodnutia Rady o jej uzavretí
                  1
                nadobudla 1. mája 2011 platnosť Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva
                  2
                (ďalej len „dohoda“). O dohode sa rokovalo na základe rozhodnutia Rady z 9. marca 2004, ktoré splnomocňuje Komisiu začať rokovania.

               Účelom dohody je okrem iného zabezpečiť pokračovanie spolupráce a harmonizácie na vysokej úrovni medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou v oblastiach patriacich do rozsahu pôsobnosti dohody.

               Pôvodný rozsah pôsobnosti dohody uvedený v jej článku 2 ods. B zahŕňa

               schvaľovanie letovej spôsobilosti a monitorovanie výrobkov civilnej leteckej techniky;

               environmentálne testovanie a schvaľovanie výrobkov civilnej leteckej techniky a

               schvaľovanie a monitorovanie zariadení na údržbu.

               V priebehu vykonávania dohody, najmä v rámci diskusií Bilaterálnej rady pre dohľad („spoločný výbor“) zriadenej dohodou, Federálny letecký úrad Spojených štátov (ďalej len „FAA“) a Komisia zistili, že obe strany majú záujem rozšíriť možnosti ďalšej spolupráce v oblasti bezpečnosti letectva nad rámec aktuálnych ustanovení dohody.

               Obe strany poznamenali, že posilnenú spoluprácu treba prioritne rozvinúť v oblastiach udeľovania preukazov spôsobilosti pilotom a ich výcviku, a odborníkom zverili úlohu preskúmať možnosti a pripraviť technické návrhy. Výsledky tejto iniciatívy potvrdili možnosť a potrebu rozšírenia dohody o ďalšie oblasti spolupráce a vzájomného uznávania.

               Rada 25. septembra 2014 poverila Komisiu vyrokovaním zmeny dohody, ktorá by do nej zahrnula dodatočné oblasti spolupráce. Komisia nato s FAA vyrokovala zmenu dohody. Na základe príslušného rozhodnutia Rady bola medzitým zmena dohody podpísaná v mene Únie. Uvedená zmena dohody by sa teraz mala schváliť na základe článku 100 ods. 2 a článku 218 ods. 6 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

               1.2.Rozsah pôsobnosti

               Článok 2 ods. B pôvodnej dohody sa nahradil tak, aby zahŕňal tieto oblasti prípadnej spolupráce na základe príslušných príloh k dohode:

               1.schvaľovanie letovej spôsobilosti a monitorovanie výrobkov civilnej leteckej techniky;

               2.environmentálne testovanie a schvaľovanie výrobkov civilnej leteckej techniky;

               3.schvaľovanie a monitorovanie zariadení na údržbu;

               4.udeľovanie preukazov spôsobilosti a výcvik posádky;

               5.prevádzka lietadla;

               6.letiská a

               7.letové prevádzkové služby a manažment letovej prevádzky.

               V dôsledku toho sa náležite zmenil aj článok 5.

               1.3.Harmonogram uzatvorenia dodatku

               Načasovanie uzatvorenia tohto dodatku je kľúčové, keďže boli dokončené predbežné práce na tom, aby sa prijala a do dohody začlenila nová príloha o udeľovaní preukazov spôsobilosti pilotom.

               Podľa nariadenia (ES) č. 216/2008
                  3
                musí pilot s pobytom v Európskej únii získať preukaz spôsobilosti vydaný členským štátom. Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1178/2011
                  4
                poskytlo riešenie pre držiteľov preukazov spôsobilosti z tretích krajín, keďže umožnilo pilotom buď validovať si zahraničnú licenciu na jeden rok, alebo ju natrvalo previesť. Počas rokovaní o nariadení Komisie (EÚ) č. 1178/2011 však vyšlo najavo, že hoci sú vnútroštátne pravidlá do istej miery zosúladené, zásadne sa líšia v otázkach nakladania s preukazmi spôsobilosti z tretích krajín. Potenciálne by to mohlo viesť k vysokému počtu (vyše 10 000) držiteľov zahraničného preukazu spôsobilosti súkromného pilota, ktorí by európskemu rámcu nezodpovedali. Treba poznamenať, že sa to môže týkať najmä európskych držiteľov preukazu spôsobilosti súkromného pilota (private pilot licence – PPL) vydaného v USA. Prevod týchto preukazov v súlade s nariadením Komisie (EÚ) č. 1178/2011 by mohol pre držiteľov PPL znamenať veľké dodatočné finančné i organizačné náklady.

               Preto sa po dohode s členskými štátmi, Európskym parlamentom a predstaviteľmi odvetvia v nariadení Komisie (EÚ) č. 1178/2011 zaviedlo prechodné obdobie, ktoré malo poskytnúť čas na vyrokovanie prílohy k dohode v záujme uľahčenia prevodu preukazov spôsobilosti súkromného pilota vydaných v USA.

               Vzhľadom na relevantné ustanovenia a termíny uvedené v nariadení Komisie (EÚ) č. 1178/2011 (8. apríla 2017) sa rozšírenie dohody o novú prílohu o udeľovaní preukazov pilotom považuje za urgentné. Dohodu preto treba zmeniť promptne.

               2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               Zmenu dohody vyrokovala Komisia s FAA na základe článku 2 ods. C a článku 19 ods. B dohody.

               Odvetvie leteckej dopravy vo všeobecnosti dôsledne presadzuje užšiu spoluprácu, vzájomné uznávanie a harmonizáciu dvoch jeho najväčších trhov (USA a EÚ), aby sa znížili zbytočné transakčné náklady, ktoré majú z hľadiska bezpečnosti minimálnu alebo nulovú hodnotu, ale zato znižujú celkovú konkurencieschopnosť odvetvia. Prínos je o to významnejší v období, keď na trh vstupujú noví hráči z ostatných častí sveta.

               Z porovnania regulačných rámcov EÚ a USA vyplynulo, že by bolo vhodné vo všetkých oblastiach spomenutých v odseku 1.2 vyššie ešte viac zjednodušiť regulačné požiadavky a postupy na oboch stranách Atlantiku. Aproximácia oboch systémov prinesie výrazné úspory z hľadiska organizačnej štruktúry, zdrojov, výcvikových programov, vnútorných procesov i programov dohľadu.

               Dodatočné prílohy k dohode, ktoré si vyžaduje účinnosť vzájomného uznávania v príslušných oblastiach v praxi, sa vypracujú a prijmú v súlade s osobitnými postupmi stanovenými v dohode a v rozhodnutí 2011/719/EÚ. Budú predmetom ďalších osobitných návrhov Komisie na rozhodnutia Rady.

               3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

               Navrhovaná zmena dohody po nadobudnutí platnosti otvorí možnosť spolupráce v dodatočných oblastiach spoločného záujmu oboch strán, za predpokladu, že Bilaterálna rada pre dohľad prijme pre každú novú oblasť príslušné prílohy, v súlade s revidovaným článkom 5 a článkom 19 ods. B dohody.

               Právny základ

               Článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 6 písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               Ako východisko treba spomenúť aj článok 12 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva. Uvádza sa v ňom možnosť dohôd o uznávaní medzi Európskou úniou a tretími krajinami, v zmysle ktorých môžu orgány členských štátov vydať osvedčenia na základe osvedčení vydaných leteckými úradmi tretej krajiny.

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny vplyv na rozpočet EÚ.

               2016/0343 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o uzavretí dohody, ktorou sa mení Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva, v mene Európskej únie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s jej článkom 218 ods. 6 písm. a),

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu,

               keďže:

               (1)V súlade s rozhodnutím Rady [XXX] z [???]
                  5
                bol dňa [DÁTUM] podpísaný dodatok č. 1 k Dohode medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva, s výhradou jeho uzavretia k neskoršiemu dátumu.

               (2)Dodatok č. 1 k dohode rozširuje oblasti spolupráce zmluvných strán, kde možno uplatniť vzájomné uznávanie a zistenia o zhode, v záujme optimalizácie využívania zdrojov a zodpovedajúcich úspor nákladov pri zachovaní vysokej miery bezpečnosti leteckej dopravy.

               (3)Dodatok č. 1 k dohode by sa preto mal schváliť v mene Európskej únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Týmto sa v mene Únie schvaľuje dodatok č. 1 k Dohode medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva.

               Dodatok č. 1 k dohode je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Predseda Rady určí osobu splnomocnenú na výmenu diplomatických nót podľa článku 19 ods. B dohody v mene Európskej únie s cieľom vyjadriť súhlas Európskej únie s tým, že bude dodatkom č. 1 k dohode zaviazaná.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  Rozhodnutie 2011/719/EÚ, Ú. v. EÚ L 291, 9.11.2011, s. 1.

                     (2)
                  Ú. v. EÚ L 291, 9.11.2011, s. 1.

                     (3)
                  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (Ú. v. EÚ L 79, 19.3.2008, s. 1).

                     (4)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1178/2011 z 3. novembra 2011, ktorým sa ustanovujú technické požiadavky a administratívne postupy týkajúce sa posádky civilného letectva podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Ú. v. EÚ L 311, 25.11.2011, s. 1).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 10. 2016
            COM(2016) 694 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o uzavretí dohody, ktorou sa mení Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva, v mene Európskej únie

               PRÍLOHA

               k

               návrhu ROZHODNUTIA RADY

               o uzavretí dohody, ktorou sa mení Dohoda medzi Spojenými štátmi americkými a Európskym spoločenstvom o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva, v mene Európskej únie

               DODATOK 1

               K

               DOHODE O SPOLUPRÁCI V RIADENÍ

               BEZPEČNOSTI CIVILNÉHO LETECTVA

               MEDZI

               SPOJENÝMI ŠTÁTMI AMERICKÝMI

               A

               EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM

               ČLÁNOK 1 – VŠEOBECNE

               V súlade s podmienkami článku 19 ods. B Dohody o spolupráci v riadení bezpečnosti civilného letectva (ďalej len „dohoda“) medzi Spojenými štátmi americkými (ďalej len „Spojené štáty“) a Európskym spoločenstvom (ďalej spoločne len „zmluvné strany“ a každá samostatne „zmluvná strana“) sa zmluvné strany dohodli zmeniť dohodu takto:

               1.Článok 2 ods. B sa vypúšťa v plnom rozsahu a nahrádza sa takto:

               „Rozsah pôsobnosti spolupráce v súlade s touto dohodou zahŕňa tieto oblasti:

               (1)schvaľovanie letovej spôsobilosti a monitorovanie výrobkov civilnej leteckej techniky;

               (2)environmentálne testovanie a schvaľovanie výrobkov civilnej leteckej techniky;

               (3)schvaľovanie a monitorovanie zariadení na údržbu;

               (4)udeľovanie preukazov spôsobilosti a výcvik posádky;

               (5)prevádzka lietadla;

               (6)letiská a

               (7)letové prevádzkové služby a manažment letovej prevádzky.“

               2.Článok 5 sa vypúšťa v plnom rozsahu a nahrádza sa takto:

               „ČLÁNOK 5

               Prílohy

               .Pre otázky v rozsahu pôsobnosti tejto dohody zmluvné strany alebo ich zástupcovia v rade vypracujú prílohy opisujúce podmienky vzájomného uznávania zistení o zhode a schválení, keď sa zhodnú, že normy, predpisy, prax a postupy civilného letectva každej zo zmluvných strán sú dostatočne zlučiteľné, aby umožnili uznanie schválení a zistení o zhode s dohodnutými normami vydanými jednou zmluvnou stranou v mene druhej. Zmluvné strany sa zároveň dohodli, že v prílohách sa riešia technické rozdiely medzi ich systémami civilného letectva.“

               ČLÁNOK 2 – PREDBEŽNÉ VYKONÁVANIE

               Zmluvné strany sa dohodli, že do nadobudnutia platnosti tohto dodatku ho budú predbežne vykonávať odo dňa jeho podpisu.

               ČLÁNOK 3 – NADOBUDNUTIE PLATNOSTI

               Tento dodatok nadobúda platnosť prvým dňom druhého mesiaca po dátume poslednej nóty v rámci výmeny diplomatických nót medzi zmluvnými stranami, ktorou sa potvrdzuje ukončenie všetkých postupov potrebných na nadobudnutie platnosti tejto dohody.

               NA DÔKAZ TOHO dolupodpísané osoby, riadne splnomocnené na tento účel, podpísali túto dohodu.

               SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ

                     EURÓPSKA ÚNIA

               MENO:
                     _______________________

                     MENO:
                     ___________________________

               FUNKCIA:
                     Administrátor, Federálny

                     FUNKCIA:

                     letecký úrad

               DÁTUM: ___________________________
                     DÁTUM:  __________________________


Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0151

Návrh rozhodnutia Rady o rovnocennosti úradnej skúšky odrôd vykonanej v Chorvátsku  /* KOM/2006/0151 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 4.4.2006KOM(2006) 151 v konecnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADYo rovnocennosti úradnej skúšky odrôd vykonanej v Chorvátsku(predložený Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVASmernicou Rady 2002/53/ES o spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov sa ustanovuje Rade, určiť, či úradná skúška odrôd vykonaná v tretích krajinách poskytuje tie isté záruky ako skúšky vykonané v členských štátoch.Odkazuje sa v nej ako posúdiť podmienky odlišnosti, stálosti, vyrovnanosti a hodnoty pre kultiváciu a používanie odrôd, ktoré sa majú prijať na zaradenie do úradného katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov.Chorvátsko požiadalo Spoločenstvo o uznanie týkajúce sa úradnej skúšky odrôd pre odlišnosť, stálosť a vyrovnanosť. Generálne riaditeľstvo pre zdravie a ochranu spotrebiteľadostalo prvý list 8. decembra 2004. Na úrovni útvarov sa od tohto momentu spolupracuje. Útvarom Komisie sa poskytla dokumentácia. Táto dokumentácia je obmedzená na tri druhy obilnín, t. j. pšenicu, jačmeň a kukuricu. Treba poznamenať, že Chorvátsko je od roku 2001 členom Medzinárodnej únie pre ochranu nových odrôd rastlín (UPOV), čo naznačuje, že je schopné vykonávať úradné skúšky odlišnosti, stálosti a vyrovnanosti odrôd.Slovinsko výrazne podporuje priaznivé prijatie žiadosti Chorvátska.Na základe preskúmania spisu považujú útvary Komisie Chorvátsko za schopné poskytnúť požadované záruky.V súčasnom návrhu by sa vzhľadom na stanovisko Stáleho výboru pre osivo a množiteľský materiál v poľnohospodárstve, záhradníctve a lesníctve sa stanovila rovnocennosť a Komisii by sa umožnilo aktualizovať technické prvky rozhodnutia stanoveného v prílohách.NávrhROZHODNUTIA RADYo rovnocennosti úradnej skúšky odrôd vykonanej v Chorvátsku(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 2002/53/ES z 13. júna 2002 o spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov[1] , a najmä na jej článok 22 ods. 1 písm. a),so zreteľom na návrh Komisie,keďže:1.  Smernicou 2002/53/ES sa umožňuje Rade určiť, či úradné skúšky odrôd vykonávané v tretej krajine poskytujú rovnaké záruky ako skúšky vykonávané v členských štátoch.2.  V pravidlách úradnej skúšky odrôd pšenice, jačmeňa a kukurice vykonanej v Chorvátsku sa stanovuje, že povolenie odrôd, pokiaľ ide o ich odlišnosť, stálosť a vyrovnanosť, je založené na výsledkoch úradných skúšok, najmä pestovateľských skúšok, ktoré sa vzťahujú na dostatočný počet znakov, ktoré umožňujú odrodu opísať.3.  Preskúmaním týchto pravidiel a spôsobu, akým sa v Chorvátsku používajú v súvislosti s tromi uvedenými druhmi, vyplynulo, že poskytujú rovnaké záruky ako skúšky vykonávané v členských štátoch za predpokladu, že spĺňajú ďalšie podmienky.4.  Toto rozhodnutie nebráni tomu, aby sa závery Spoločenstva o rovnocennosti zrušili, pokiaľ podmienky, z ktorých vychádzajú, nie sú splnené alebo sa prestávajú plniť,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Úradné skúšky týkajúce sa odlišnosti, stálosti a vyrovnanosti odrôd druhov uvedených v prílohe I vykonané v Chorvátsku orgánom stanoveným v prílohe I sa považujú za skúšky, ktoré sú rovnocenné so skúškami vykonávanými v členských štátoch, ak spĺňajú podmienky uvedené v prílohe II.Článok 2Zmeny a doplnenia príloh sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 3 ods. 2.Článok 31. Komisii pomáha Stály výbor pre osivo a množiteľský materiál v poľnohospodárstve, záhradníctve a lesníctve, ďalej len „výbor“.2. V prípade odkazu na tento odsek sa uplatňujú články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.3. Obdobie stanovené v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanovuje na jeden mesiac.4. Výbor prijme svoj rokovací poriadok.Článok 4Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHA IOrgán | Druh |Inštitút pre osivo a množiteľský materiál, Osijek | Hordeum vulgare L. Triticum aestivum L. Zea Mays L. |PRÍLOHA IIPodmienky1. Povolenie odrôd, pokiaľ ide o posúdenie odlišnosti, stálosti a vyrovnanosti, je založené na výsledkoch úradných skúšok.2. Na stanovenie odlišnosti zahŕňajú pestovateľské skúšky minimálne dostupné porovnateľné odrody:-  uvedené v spoločnom katalógu odrôd poľnohospodárskych rastlinných druhov a-  ktoré napriek tomu, že nie sú uvedené v uvedenom katalógu, boli povolené alebo sa o ich povolenie žiadalo v členskom štáte Spoločenstve alebo v inom členskom štáte, a to, buď pre certifikáciu a uvedenie na trh, alebo pre uznanie pre iné štáty.3. Minimálny počet znakov, na ktoré sa skúšky vzťahujú a minimálne požiadavky skúšok odrôd príslušných druhov sú uvedené v smernici Komisie 2003/90/ES[2].[1] Ú. v. ES L 193, 20.7.2002, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1).[2] Ú. v. EÚ L 254, 8.10.2003, s. 7.