               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli9. 10. 2020
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Chorvátsku a Poľsku v súvislosti so živelnou pohromou a poskytnutia zálohových platieb pre Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Kontext návrhu

               Toto rozhodnutie sa vzťahuje na mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“) v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002
                  1
                (ďalej len „nariadenie“) vo výške 823 548 633 EUR na poskytnutie pomoci Chorvátsku a Poľsku v nadväznosti na živelné pohromy, ku ktorým došlo v týchto krajinách v priebehu roka 2020, ako aj na zálohy pre sedem členských štátov (Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko) v reakcii na závažné ohrozenie verejného zdravia spôsobené pandémiou COVID-19 začiatkom roka 2020. Spolu s týmto rozhodnutím o mobilizácii prostriedkov sa predkladá návrh opravného rozpočtu (NOR) č. 9/2020
                  2
               , v ktorom sa navrhuje zahrnúť potrebné rozpočtové prostriedky do všeobecného rozpočtu na rok 2020, a to vo viazaných, ako aj v platobných rozpočtových prostriedkoch.

               2.Informácie a podmienky

               2.1Chorvátsko – zemetrasenie, ktoré zasiahlo mesto Záhreb a župy Záhreb a Krapina-Zagorje v marci 2020

               1.Chorvátska republika (ďalej len „Chorvátsko“) predložila 10. júna 2020 žiadosť o príspevok z FSEÚ na financovanie núdzových operácií a opatrení na obnovu po zemetrasení, ku ktorému došlo 22. marca 2020 a ktoré zasiahlo mesto Záhreb a župy Záhreb a Krapina-Zagorje.

               2.Žiadosť bola predložená v lehote dvanástich týždňov po prvom výskyte škody spôsobenej katastrofou a obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia.

               3.Zemetrasenie predstavuje živelnú pohromu, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               4.Podľa odhadu chorvátskych orgánov dosahovali celkové priame škody výšku 11 572 586 387 EUR. Táto suma predstavuje 22,9 % hrubého národného dôchodku (HND) Chorvátska a presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu FSEÚ v prípade „veľkej pohromy“ vo výške 303,3 mil. EUR (0,6 % HND Chorvátska v roku 2020). Pohroma teda patrí do kategórie „veľkých živelných pohrôm“ a spadá do pôsobnosti nariadenia.

               5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové operácie vymedzené v článku 3 nariadenia.

               6.Útvary Komisie dôkladne posúdili predloženú žiadosť v súlade s nariadením, a najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. Komisia 17. júla 2020 požiadala Chorvátsko o doplnenie informácií o metodike použitej na odhad nákladov na opravu obytných budov a vzdelávacích zariadení. Chorvátsko tieto informácie riadne poskytlo 28. a 31. júla 2020, čo Komisii umožnilo posúdenie dokončiť.

               7.Chorvátske orgány vo svojej žiadosti podrobne opisujú udalosť a subjekt škody. Medzi najpostihnutejšie oblasti patrí mesto Záhreb a župy Záhreb a Krapina-Zagorje, v ktorých žije 1,23 mil. obyvateľov; z toho 1,18 mil. obyvateľov žije v obciach a mestách, v ktorých bol vyhlásený stav živelnej pohromy. Zemetrasenie o sile 5,5 Richterovej stupnice bolo najsilnejším zemetrasením, aké zasiahlo Záhreb od roku 1880. 27 osôb utrpelo zranenia a jedna osoba v dôsledku zranení prišla o život.

               8.Zemetrasenie spôsobilo veľké štrukturálne škody na fonde budov, najmä na obytných a verejných budovách (t. j. vzdelávacie zariadenia, nemocnice, budovy inštitúcií). Chorvátske orgány odhadli, že poškodených bolo 26 000 budov (približne 5 % vážne, 20 % mierne a 74 % ľahko). Odhaduje sa, že 30 000 ľudí bolo vysídlených. Chorvátska vláda im poskytla finančnú podporu na prenájom dočasného ubytovania.

               9.Zemetrasenie spôsobilo veľké škody na väčšine budov v historickom mestskom komplexe mesta Záhreb, ako aj na niektorých nehnuteľnostiach kultúrnej hodnoty, najmä na kostoloch, ktoré sa nachádzajú v širšom okruhu mesta a susedných župách. Jedna z dvoch špirál katedrály, najikonickejšej kultúrnej pamiatky Záhrebu, sa zrútila. Zemetrasenie priamo zasiahlo viac ako 80 % nemocničných budov a 17 % bolo vyhodnotených ako dočasne alebo trvalo nepoužiteľných. Zemetrasenie spôsobilo škody na mnohých vzdelávacích zariadeniach. Podľa pôvodného posúdenia bolo poškodených 106 budov určených na predškolské vzdelávanie, 214 budov škôl a vzdelávacích centier a 12 internátov. Okrem toho 36 fakúlt a katedier Univerzity v Záhrebe nahlásilo škody na 142 budovách. Škody sa vyskytli aj na budovách zastrešujúcich 29 vedeckých inštitúcií. Podrobné informácie o celkových škodách, súvisiacich nákladoch, ako aj sociálno-ekonomických dôsledkoch katastrofy sú k dispozícii v správe Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020 („Zemetrasenie v Chorvátsku. Rýchle posúdenie škôd a potrieb 2020“), ktorú vypracovala chorvátska vláda s podporou Svetovej banky.

               10.Útvary Komisie uskutočnili nezávislé posúdenie, v ktorom potvrdili postihnutú oblasť, ako aj celkový počet exponovanej populácie deklarovaný v žiadosti. Špecializovaná analýza škôd na verejných aktívach a obytných budovách potvrdila priestorové rozloženie škôd a konkrétne čísla týkajúce sa škôd na vzdelávacích zariadeniach. Chorvátsko poskytlo na žiadosť útvarov Komisie doplňujúce informácie, ktoré umožnili lepšie pochopiť pôvod celkových nákladov uvedených v žiadosti. Uplatnením týchto nákladov v metodike Komisie na odhad nákladov vypracovanej Spoločným výskumným centrom sa výsledné celkové priame škody pohybujú rádovo v rozsahu, ktorý odhadli chorvátske orgány.

               11.Chorvátsko odhadlo náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 2 270,1 mil. EUR, pričom tieto náklady uviedlo rozpísané podľa typu operácie. Najväčší podiel predstavujú náklady na obnovu prevádzkyschopnosti infraštruktúry, najmä vzdelávacej a zdravotnej, a na dočasné ubytovanie.

               12.Chorvátske orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               13.Chorvátsko požiadalo vo svojej žiadosti z 10. júna 2020 o vyplatenie zálohy podľa článku 4a nariadenia. Komisia 10. augusta 2020 prijala vykonávacie rozhodnutie C(2020) 5575, ktorým sa z FSEÚ poskytuje záloha vo výške 88 951 877 EUR, a následne ju vyplatila Chorvátsku.

               14.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a riadenia rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               15.V článku 47a novely chorvátskeho stavebného zákona, ktorá nadobudla účinnosť 28. decembra 2019, sa stanovuje povinnosť prijať dlhodobú stratégiu obnovy národného fondu budov vrátane politík a opatrení, ktoré prispievajú k zvýšeniu ochrany pred rizikami súvisiacimi so zemetraseniami majúcimi dosah na životnosť budov.

               2.2Poľsko – povodne v Podkarpatskom vojvodstve v júni 2020

               1.Poľská republika (ďalej len „Poľsko“) predložila 24. augusta 2020 žiadosť o príspevok z FSEÚ v súvislosti s povodňami v Podkarpatskom vojvodstve v júni 2020.

               2.Žiadosť bola predložená v lehote dvanástich týždňov po prvom výskyte škody spôsobenej živelnou pohromou a obsahuje všetky informácie požadované podľa článku 4 nariadenia.

               3.Povodne v dôsledku zrážok predstavujú živelnú pohromu, a preto patria do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               4.Udalosť bola v žiadosti prezentovaná ako „regionálna živelná pohroma“, ktorá sa v článku 2 ods. 3 nariadenia vymedzuje ako akákoľvek živelná pohroma, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) uvedeného regiónu. Podľa odhadu poľských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 282 851 202 EUR. Spôsobené škody predstavujú 1,56 % HDP dotknutého Podkarpatského regiónu na úrovni NUTS 2, a teda prekračujú prahovú hodnotu 270 961 950 EUR (1,5 % HDP regiónu). Žiadosť Poľska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ.

               5.Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové operácie vymedzené v článku 3 nariadenia.

               6.Poľsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy.

               7.Útvary Komisie dôkladne posúdili predloženú žiadosť v súlade s nariadením, a najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. Komisia 3. septembra 2020 požiadala Poľsko o doplňujúce informácie týkajúce sa podrobnejšieho členenia druhov škôd (podpoložiek) zahrnutých do škôd, ktoré postihli podniky, poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo. Poľsko riadne poskytlo tieto informácie 7. septembra 2020, čo Komisii umožnilo dokončiť posudzovanie.

               8.V žiadosti sú udalosť a subjekt škody podrobne opísané. V období od 7. júna 2020 do 29. júna 2020 sa celým územím Podkarpatského vojvodstva prehnala séria silných búrok sprevádzaných nárazovým vetrom a intenzívnymi zrážkami. Výsledné prívalové záplavy spôsobené zrážkovou činnosťou postihli najmä južnú, juhozápadnú, juhovýchodnú a centrálnu časť vojvodstva. V dôsledku silných dažďov sa hladina malých potokov a prítokov hlavných riek rýchlo zvýšila, pričom sa vyliali z korýt, čo viedlo k prívalovým záplavám viac ako 2 000 obytných budov, poľnohospodárskych budov a budov verejných služieb. Počas tohto obdobia štátna protipožiarna služba a jednotky dobrovoľníckej hasičskej služby riešili celkovo 4 569 udalostí týkajúcich sa upevňovania a navyšovania hrádzí, evakuácie osôb (evakuovaných viac ako 400 osôb) a majetku, odčerpávania vody z budov, rozširovania cestných kanálov, odstraňovania spadnutých stromov a konárov. Celkovo približne 4 300 ľudí dočasne stratilo prístup k elektrickej energii.

               9.V dôsledku povodní bolo zničených alebo poškodených približne 251 km regulovaných a neregulovaných vodných tokov. Povodne spôsobili škody na sieťovej infraštruktúre, ako aj podnikom pôsobiacim v postihnutej oblasti; mnohé výrobné priestory, skladovacie haly, stroje a zariadenia boli zničené alebo ich odplavilo. Takisto viac ako 2 000 poľnohospodárov utrpelo značné škody, pričom postihnutá osiata plocha predstavovala približne 9 000 hektárov a poškodilo sa mnoho poľnohospodárskych budov a strojov.

               10.Poľsko odhaduje náklady na núdzové operácie a opatrenia na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 216 180 849 EUR, pričom tieto náklady uviedlo rozpísané podľa typu operácie. Najväčší podiel sa týka nákladov na obnovu prevádzky dopravnej infraštruktúry, zabezpečenie preventívnej infraštruktúry a okamžitú obnovu postihnutých prírodných oblastí, aby sa predišlo bezprostredným účinkom erózie pôdy.

               11.Poľské orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

               12.Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie a riadenia rizík pohrôm, v súčasnosti neprebieha žiadne konanie o nesplnení povinnosti.

               2.3Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko – závažné ohrozenie verejného zdravia spôsobené pandémiou COVID-19 začiatkom roka 2020

               V decembri 2019 bola WHO z čínskeho Wuhanu nahlásená epidémia pneumónie neznámeho pôvodu. Neskôr bola identifikovaná ako zapríčinená novým kmeňom koronavírusu, ktorý predtým nebol u ľudí známy – ochorenie spôsobené koronavírusom (COVID-19) – infekčné ochorenie spôsobené koronavírusom 2 spôsobujúcim ťažký akútny respiračný syndróm (SARS-CoV-2). Obyvateľstvo nie je voči novovzniknutému vírusu imúnne. Vírus sa šíri z človeka na človeka kvapôčkovou infekciou a spôsobuje pomerne rýchly výskyt veľkého počtu prípadov primárne s príznakmi sťaženého dýchania. Svetová zdravotnícka organizácia vyhlásila 30. januára 2020 v dôsledku novej epidémie koronavírusu núdzový stav epidémie medzinárodného rozmeru.

               V roku 2020 bolo nariadenie ako súčasť investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus s cieľom umožniť komplexné opatrenia Únie v reakcii na závažné ohrozenie verejného zdravia zmenené, a to zahrnutím závažného ohrozenia verejného zdravia do rozsahu pôsobnosti zásady solidarity EÚ
                  3
               .

               V súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia spôsobeným pandémiou COVID-19 začiatkom roka 2020 bolo Komisii v nadväznosti na to do 24. júna 2020 doručených 22 žiadostí o finančný príspevok z fondu.

               1.Celkovo požiadalo o pomoc 19 členských štátov EÚ (Belgicko, Česko, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Chorvátsko, Írsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Portugalsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovinsko, Španielsko a Taliansko) a tri prístupové krajiny (Albánsko, Čierna Hora a Srbsko).

               2.Sedem členských štátov EÚ vo svojich žiadostiach požiadalo o vyplatenie zálohy na predpokladaný príspevok z FSEÚ (Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko). V nariadení sa predpokladá možnosť požiadať o zálohové platby v rámci FSEÚ len pre členské štáty.

               3.Pandémia COVID-19 predstavuje závažné ohrozenie verejného zdravia, a preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

               4.Útvary Komisie vykonali predbežné posúdenie žiadostí prijatých od uvedených siedmich členských štátov a dospeli k záveru, že podmienky na vyplatenie zálohy z FSEÚ sú splnené v prípade všetkých siedmich žiadostí.

               5.V článku 4a ods. 4 nariadenia sa stanovuje, že je možné vyplatiť zálohu v maximálnej výške 25 % predpokladanej výšky finančného príspevku, pričom táto záloha v žiadnom prípade nepresiahne 100 miliónov EUR. Keďže rozpočtové prostriedky na zálohové platby z FSEÚ, ktoré boli v rozpočte na rok 2020 pôvodne k dispozícii, sa už v plnej miere vyčerpali, Komisia navrhuje mobilizáciu potrebných dodatočných zdrojov v rámci ročného stropu stanoveného pre FSEÚ.

               6.Na základe predbežného posúdenia útvary Komisie stanovili celkové výdavky predbežne schválené pre Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko, a to výlučne na účely stanovenia zálohovej platby. V prípade, že niektoré výdavky boli identifikované ako neoprávnené, suma sa odpočítala od celkovej sumy. Vyplatenie zálohy nemá vplyv na výsledky celkového posúdenia, ktoré vykonajú útvary Komisie.

               7.Výška zálohy by sa mala zohľadniť pred vyplatením zostatku príspevku prijímajúcemu štátu.

               8.Komisia by mala vymáhať vrátenie neoprávnene vyplatených záloh.

               9.Prijímajúci štát je zodpovedný za výber jednotlivých opatrení a použitie zálohy na príspevok z FSEÚ v súlade s článkom 3, článkom 5 ods. 3 a článkom 6 nariadenia.

               Na záver možno konštatovať, že podmienky na vyplatenie záloh pre Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko sú splnené v prípade všetkých siedmich žiadostí o finančný príspevok z FSEÚ v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia spôsobeným pandémiou COVID-19 začiatkom roka 2020.

               2.4Záver

               Z uvedených dôvodov katastrofy uvedené v žiadostiach Chorvátska a Poľska, ako aj sedem žiadostí v súvislosti s pandémiou COVID-19 spĺňajú podmienky stanovené v nariadení.

               3.Financovanie z pridelených prostriedkov FSEÚ na rok 2020

               Nariadenie Rady (EÚ, EURATOM) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  4
                (ďalej len „nariadenie o VFR“), a najmä jeho článok 10 umožňuje mobilizáciu FSEÚ v rámci ročného stropu vo výške 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011). V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  5
                sa stanovujú spôsoby mobilizácie FSEÚ.

               Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia FSEÚ, Komisia zastáva názor, že pomoc by mala mať progresívny charakter. Znamená to, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu FSEÚ v prípade „veľkej živelnej pohromy“ (t. j. 0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci, ako na tú časť škôd, ktorá nepresahuje prahovú hodnotu. V minulosti sa pri stanovovaní výšky finančnej pomoci pri veľkých pohromách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod prahovou hodnotou a sadzba 6 % pre tú časť škôd, ktorá túto prahovú hodnotu presahovala. Na regionálne živelné pohromy a pohromy uznané podľa ustanovenia o „susednej krajine“ sa vzťahuje sadzba 2,5 %.

               Príspevok nesmie prekročiť odhadované celkové náklady na oprávnené operácie. Metodika na výpočet pomoci bola stanovená vo výročnej správe o FSEÚ za obdobie 2002 – 2003 a schválená Radou a Európskym parlamentom.

               Na základe žiadostí Chorvátska a Poľska je výpočet výšky finančného príspevku z FSEÚ na základe odhadu celkových spôsobených priamych škôd takýto:

                        Členské štáty

                        Kvalifikácia pohromy

                        Celkové priame škody

                        (mil. EUR)

                        Uplatnená prahová hodnota v prípade regionálnej pohromy
                        [1,5 % HDP/
                        1 % HDP pre najvzdialenejšie regióny]

                         (mil. EUR)

                        Prahová hodnota v prípade veľkej pohromy

                        (mil. EUR)

                        2,5 % priamych škôd až po prahovú hodnotu

                        (EUR)

                        6 % priamych škôd nad prahovou hodnotou

                        (EUR)

                        Celková výška navrhovanej pomoci

                        (EUR)

                        Vyplatené zálohy

                        (EUR)

                        CHORVÁTSKO

                        veľká

                        (článok 2 ods. 2)

                        11 572,586

                        -

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        POĽSKO

                        regionálna

                        (článok 2 ods. 3)

                        282,851

                        270,962

                        -

                        7 071 280

                        -

                        7 071 280

                        SPOLU

                        690 811 803

               V prípade závažného ohrozenia verejného zdravia bude Komisia uplatňovať rovnakú metódu určovania výšky pomoci ako v prípade živelných pohrôm. V súlade s tým krajina dostane 2,5 % celkovej sumy oprávnených verejných výdavkov na reakciu, a to až do výšky prahovej hodnoty špecifickej pre danú krajinu v prípade závažného ohrozenia verejného zdravia, plus 6 % tej časti verejných výdavkov, ktorá je nad úrovňou danej prahovej hodnoty. Ak tento výpočet povedie k celkovej sume pre všetky krajiny presahujúcej disponibilné rozpočtové prostriedky, sumy pre jednotlivé krajiny sa alikvotne znížia.

               Na základe predbežného posúdenia žiadostí siedmich krajín, ktoré požiadali o zálohovú platbu, Komisia stanovila celkové výdavky predbežne schválené pre Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko v súvislosti s ohrozením zdravia z dôvodu COVID-19 výlučne na účel stanovenia zálohovej platby takto:

                        Žiadateľská krajina

                        Celkové vykázané verejné priame výdavky
                        (EUR)

                        Celkové výdavky predbežne schválené EK

                        (EUR)

                        Použitá prahová hodnota pre závažné ohrozenie zdravia

                        (mil. EUR)

                        2,5 % výšky celkových priamych škôd až po prahovú hodnotu pre závažné ohrozenie verejného zdravia
                        (EUR)

                        6 % priamych škôd nad prahovou hodnotou pre závažné ohrozenie verejného zdravia
                        (EUR)

                        Možná výška pomoci

                        (EUR)

                        Zálohová platba vo výške 25 %

                        (EUR)

                        Chorvátsko

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Nemecko

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Grécko

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Maďarsko

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Írsko

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762,921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugalsko

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Španielsko

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        SPOLU

                        132 736 830

               Disponibilné rozpočtové prostriedky pridelené na FSEÚ na celý rok 2020 predstavujú 597 546 284 EUR (t. j. 500 mil. EUR v cenách roku 2011). Okrem toho suma 552 977 761 EUR z rozpočtových prostriedkov pridelených na rok 2019 sa do konca uvedeného roka nepoužila a preniesla sa do roku 2020.

               V súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia o VFR
                  6
                sa 25 % pôvodných pridelených rozpočtových prostriedkov na rok 2020 (149 386 571 EUR) musí ponechať do 1. októbra 2020, ale od uvedeného dátumu sa sprístupní. Maximálna suma, ktorá je k dispozícii v rámci Fondu solidarity na celý rok 2020, predstavuje teda 1 150 524 045 EUR.

               V nadväznosti na predchádzajúce rozhodnutie o mobilizácii v roku 2020 sa už zmobilizoval FSEÚ
                  7
                v prípade týchto štyroch žiadostí, čím sa znížili celkové disponibilné prostriedky na zvyšok roka:

                        Pohroma

                        Celková výška navrhovanej pomoci
                        (EUR)

                        PORTUGALSKO – hurikán Lorenzo 2019 (regionálna pohroma)

                        8 212 697

                        ŠPANIELSKO – extrémne počasie DANA 2019 (regionálna pohroma)

                        56 743 358

                        TALIANSKO – nepriaznivé počasie 2019 (veľká pohroma)

                        211 707 982

                        RAKÚSKO – nepriaznivé počasie 2019 (pohroma v susednej krajine)

                        2 329 777

                        SPOLU

                        278 993 814

               Maximálna suma, ktorá je v tomto momente k dispozícii v rámci FSEÚ na rok 2020, predstavuje teda 871 530 231 EUR, čo postačuje na pokrytie potrieb v rámci tohto rozhodnutia o mobilizácii (823 548 633 EUR, z toho 683 740 523 EUR v súvislosti so zemetrasením v Chorvátsku, 7 071 280 EUR v súvislosti s povodňami v Poľsku a 132 736 830 EUR na zálohové platby týkajúce sa žiadostí v súvislosti s pandémiou COVID-19)
                  8
               .

                        Suma, ktorá je v súčasnosti disponibilná v rámci Fondu solidarity:

                        Prostriedky pridelené na rok 2020

                          597 546 284 EUR

                        Plus nevyužitá suma z prostriedkov pridelených na rok 2019, ktorá bola prenesená do roku 2020

                        +552 977 761 EUR

                        [25 % pridelených rozpočtových prostriedkov na rok 2020 sa má zadržať do 1. októbra 2020]

                        [149 386 571 EUR]

                        Mínus celková výška navrhovanej pomoci pre PT (Hurikán Lorenzo), ES (extrémne počasie DANA 2019), IT (nepriaznivé počasie 2019) a AT (nepriaznivé počasie 2019)

                        - 278 993 814 EUR

                        Disponibilná suma od januára do septembra 2020

                        722 143 660 EUR

                        Maximálna suma, ktorá je v súčasnosti k dispozícii

                        871 530 231 EUR

                        Celková suma navrhnutá na mobilizáciu pre Chorvátsko, Poľsko a zálohy v súvislosti s Covid-19

                        - 823 548 633 EUR

                        Disponibilné prostriedky zostávajúce do 31. 12. 2020

                        47 981 598 EUR

               2020/0299 (BUD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Chorvátsku a Poľsku v súvislosti so živelnou pohromou a poskytnutia zálohových platieb pre Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie
                  9
               , a najmä na jeho článok 4 ods. 3,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  10
               , a najmä na jej bod 11,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Cieľom Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „fond“) je umožniť Únii reagovať rýchlym, účinným a pružným spôsobom na núdzové situácie a prejaviť solidaritu s obyvateľstvom oblastí postihnutých veľkými alebo regionálnymi živelnými pohromami alebo čeliacich závažnému ohrozeniu verejného zdravia.

               (2)Ako je stanovené v článku 10 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  11
               , fond nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011).

               (3)Chorvátsko predložilo 10. júna 2020 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na zemetrasenie, ku ktorému došlo v marci 2020 a ktoré zasiahlo mesto Záhreb a župy Záhreb a Krapina-Zagorje.

               (4)Poľsko predložilo 24. augusta 2020 žiadosť o mobilizáciu fondu v nadväznosti na záplavy, ku ktorým došlo v júni 2020 v Podkarpatskom vojvodstve.

               (5)Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko predložili do 24. júna 2020 žiadosti o mobilizáciu fondu v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia spôsobeným pandémiou COVID-19 začiatkom roka 2020. Vo svojich žiadostiach všetkých sedem členských štátov požiadalo o vyplatenie zálohy na predpokladaný príspevok z fondu.

               (6)Žiadosti Chorvátska a Poľska podané v súvislosti so živelnými pohromami spĺňajú podmienky na poskytnutie finančného príspevku z fondu stanovené v článku 4 nariadenia (ES) č. 2012/2002.

               (7)Fond by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok Chorvátsku a Poľsku.

               (8)S cieľom zabezpečiť dostupnosť dostatočných rozpočtových zdrojov vo všeobecnom rozpočte Únie na rok 2020 by sa mal fond mobilizovať na vyplatenie záloh pre Grécko, Chorvátsko, Írsko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko a Španielsko v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia.

               (9)S cieľom minimalizovať čas potrebný na mobilizáciu fondu by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2020 sa mobilizuje Fond solidarity Európskej únie poskytnutím viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov v súvislosti so živelnými pohromami v tejto výške:

               a) suma 683 740 523 EUR sa poskytne Chorvátsku;

               b) suma 7 071 280 EUR sa poskytne Poľsku.

               Článok 2

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2020 sa mobilizuje Fond solidarity Európskej únie poskytnutím viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov na vyplatenie záloh v súvislosti so závažným ohrozením verejného zdravia v tejto výške:

               a) suma 8 462 280 EUR sa poskytne Chorvátsku;

               b) suma 15 499 409 EUR sa poskytne Nemecku;

               c) suma 4 535 700 EUR sa poskytne Grécku;

               d) suma 26 587 069 EUR sa poskytne Maďarsku;

               e) suma 23 279 441 EUR sa poskytne Írsku;

               f) suma 37 528 511 EUR sa poskytne Portugalsku;

               g) suma 16 844 420 EUR sa poskytne Španielsku.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Uplatňuje sa od … [dátum prijatia]
                  12**.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                     (1)

                        Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 9. 10. 2020.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/461 z 30. marca 2020.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (5)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (6)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020.

                     (7)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/1076 z 18. júna 2020 o mobilizácii Fondu solidarity Európskej únie na účely poskytnutia pomoci Portugalsku, Španielsku, Taliansku a Rakúsku, ktorého konečné dôsledky sa zahrnuli do opravného rozpočtu č. 4/2020 prijatého v ten istý deň.

                     (8)

                        Zostávajúca suma 47 981 598 EUR sa v roku 2020 nepoužije a príslušné viazané rozpočtové prostriedky sa prenesú do roku 2021.

                     (9)

                        Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3.

                     (10)

                        Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (11)

                        Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (12)
                  ** Dátum vloží Parlament pred uverejnením v úradnom vestníku.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 10. 2020
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Svetovom fóre Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre harmonizáciu predpisov o vozidlách, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrhy na zmenu globálnych technických predpisov č. 7, 15 a 18, návrh na zmenu spoločnej rezolúcie M.R.3, návrhy dvoch nových predpisov OSN súvisiacich so spätným chodom a s informačným systémom na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde a návrh nového globálneho technického predpisu o určovaní výkonu elektrických vozidiel

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.PREDMET NÁVRHU

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo Svetovom fóre Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre harmonizáciu predpisov o vozidlách (WP.29), pokiaľ ide o prijatie nových predpisov OSN a zmien existujúcich predpisov OSN, nových globálnych technických predpisov OSN a zmien existujúcich globálnych technických predpisov OSN a jednej rezolúcie.

               2.KONTEXT NÁVRHU

               2.1.Dohoda z roku 1958 a dohoda z roku 1998

               Cieľom Dohody Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (ďalej len „EHK OSN“), ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov („Revidovaná dohoda z roku 1958“), a Dohody o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesové vozidlá („paralelná dohoda“), je vytvoriť harmonizované požiadavky určené na odstránenie technických prekážok obchodu s motorovými vozidlami medzi zmluvnými stranami EHK OSN a zabezpečiť, aby tieto vozidlá ponúkali vysokú úroveň bezpečnosti a ochrany životného prostredia. Dňa 24. marca 1998 nadobudla platnosť v EÚ prvá dohoda a 15. februára 2000 druhá. Obe spravuje Svetové fórum EHK OSN pre harmonizáciu predpisov o vozidlách (pracovná skupina 29 alebo WP.29).

               2.2. Svetové fórum Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov (EHK OSN) pre harmonizáciu predpisov o vozidlách – pracovná skupina zriadená podľa článku 29 alebo WP. 29

               WP.29 ponúka jedinečný rámec pre globálne harmonizované predpisy o vozidlách. WP.29 je stála pracovná skupina pôsobiaca v inštitucionálnom rámci OSN s osobitným mandátom a rokovacím poriadkom. Funguje ako globálne fórum, ktoré umožňuje otvorenú diskusiu o predpisoch pre motorové vozidlá a v rámci ktorého sa rokuje o vykonávaní revidovanej dohody z roku 1958 a paralelnej dohody. Každá členská krajina Organizácie Spojených národov a akákoľvek organizácia regionálnej hospodárskej integrácie zriadená členskými krajinami Organizácie Spojených národov sa môže v plnej miere zúčastňovať na činnostiach WP.29 a stať sa zmluvnou stranou dohôd o vozidlách, ktoré spravuje pracovná skupina zriadená podľa článku 29. Európska únia je zmluvnou stranou uvedených dohôd
                  1
               .

               Zasadnutia WP.29 EHK OSN sa konajú trikrát ročne, t. j. v marci, júni a novembri. Na každom zasadnutí môžu byť s cieľom zohľadniť technický pokrok prijaté nové predpisy OSN, nové globálne technické predpisy OSN (GTP OSN), zmeny existujúcich predpisov OSN a rezolúcií podľa revidovanej dohody z roku 1958 a zmeny existujúcich GTP OSN podľa paralelnej dohody. Pred každým zasadnutím WP.29 sa o týchto zmenách najprv rokuje na technickej úrovni v špecializovaných pomocných orgánoch WP.29.

               Následne sa hlasovanie uskutočňuje na úrovni WP.29 (t. j. hlasovaním kvalifikovanou väčšinou prítomných zmluvných strán hlasujúcich za návrhy podľa revidovanej dohody z roku 1958 a konsenzom prítomných zmluvných strán hlasujúcich za návrhy podľa paralelnej dohody).

               Pred každým zasadnutím WP.29 sa rozhodnutím Rady podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ stanoví pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie k novým predpisom a GTP, ich zmenám, dodatkom, korigendám a rezolúciám.

               2.3. Pripravovaný akt WP.29

               Dňa 10. novembra 2020 môže pracovná skupina zriadená podľa článku 29 na svojom 182. zasadnutí prijať návrhy na zmeny predpisov OSN č. 0, 13, 16, 17, 35, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrh nového predpisu OSN o globálnych emisiách pri skutočnej jazde, návrh nového predpisu OSN o schválení zariadení na spätný chod a motorových vozidiel, pokiaľ ide o prehľad vodiča o zraniteľných účastníkoch cestnej premávky nachádzajúcich sa za vozidlom, návrh nového predpisu OSN o schválení motorových vozidiel, pokiaľ ide o informačný systém na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde, návrh nového predpisu OSN o zariadení na záznam údajov o udalostiach, návrhy na zmenu globálnych technických predpisov (GTP OSN) č. 7, 15 a 18, návrh nového globálneho technického predpisu o určovaní výkonu elektrických vozidiel a návrh na zmeny spoločnej rezolúcie M.R.3 o kvalite vzduchu v interiéri vozidiel (VIAQ).

               3. POZÍCIA, KTORÁ SA MÁ ZAUJAŤ V MENE ÚNIE

               Systém WP.29 posilňuje medzinárodnú harmonizáciu noriem pre vozidlá. Dohoda z roku 1958 zohráva pri plnení tohto cieľa kľúčovú úlohu, keďže výrobcovia z EÚ sa môžu riadiť spoločným súborom predpisov o typovom schvaľovaní s vedomím, že ich výrobok bude zmluvnými stranami uznaný za vyhovujúci ich vnútroštátnym právnym predpisom. Vďaka tomuto systému mohlo byť napríklad nariadením (ES) č. 661/2009 o všeobecnej bezpečnosti motorových vozidiel zrušených viac ako 50 smerníc EÚ, ktoré boli nahradené zodpovedajúcimi predpismi vypracovanými podľa dohody z roku 1958.

               Podobný prístup sleduje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858
                  2
               , ktorým sa stanovujú administratívne ustanovenia a technické požiadavky na typové schvaľovanie a uvádzanie všetkých nových vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek na trh. Týmto nariadením sa predpisy prijaté na základe revidovanej dohody z roku 1958 („predpisy OSN“) začlenili do systému EÚ v oblasti typového schvaľovania buď v podobe požiadaviek na typové schvaľovanie, alebo ako alternatíva k právnym predpisom Únie.

               Keď skupina WP.29 prijme návrhy zmien predpisov OSN alebo návrhy nových predpisov OSN a keď výkonný tajomník EHK OSN oznámi tieto akty zmluvným stranám, potom po šiestich mesiacoch, pokiaľ zmluvné strany, ktoré tvoria blokujúcu menšinu, nevznesú žiadne námietky, môžu tieto akty nadobudnúť platnosť a začať sa transponovať do príslušných vnútroštátnych predpisov jednotlivých zmluvných strán. V EÚ sa transpozícia uskutočňuje po uverejnení týchto aktov v Úradnom vestníku Európskej únie.

               Preto je potrebné vymedziť pozíciu Únie k nasledujúcim aktom:

               –návrhy na zmeny predpisov OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, ktoré sa týkajú aktualizácie ustanovení o medzinárodnom typovom schvaľovaní celého vozidla, brzdení ťažkých vozidiel, bezpečnostných pásoch, pevnosti sedadiel, detských zadržiavacích systémoch, mechanických spojovacích zariadeniach namontovaných na motorových vozidlách, emisiách vozidiel kategórií M1 a N1, predných ochranných zariadeniach proti podbehnutiu, ochrane pri čelnom a bočnom náraze, vozidlách s elektrickou hnacou sústavou, retrofitných systémoch LPG a CNG, čelnom náraze so zameraním na zadržiavacie systémy, systémoch núdzového volania v prípade nehody, systéme monitorovania mŕtveho uhla, zdokonalených systémoch núdzového brzdenia pre vozidlá kategórie M1 a N1 a integrite palivového systému a bezpečnosti elektrickej hnacej sústavy v prípade nárazu zozadu;

               –návrh nového predpisu OSN o schválení zariadení na spätný chod a motorových vozidiel, pokiaľ ide o prehľad vodiča o zraniteľných účastníkoch cestnej premávky nachádzajúcich sa za vozidlom;

               –návrh nového predpisu OSN o schválení motorových vozidiel, pokiaľ ide o informačný systém na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde;

               –návrhy na zmenu globálnych technických predpisov (GTP OSN) č. 7, 15 a 18 týkajúcich sa opierok hlavy, celosvetových harmonizovaných skúšobných postupov pre ľahké vozidlá (WLTP) a palubných diagnostických systémov (OBD) vozidiel kategórie L;

               –návrh nového globálneho technického predpisu o určovaní výkonu elektrických vozidiel;

               – návrh na zmeny spoločnej rezolúcie M.R.3 o kvalite vzduchu v interiéri vozidiel (VIAQ);

               predloženým na hlasovanie na tohtoročnom novembrovom zasadnutí WP.29, ktoré sa uskutoční 10. novembra 2020. Okrem toho je potrebné vymedziť pozíciu Únie k:

               –návrhom na povolenie vypracovať zmeny globálneho technického predpisu OSN č. 8 o elektronickom systéme riadenia stability a vypracovať nový globálny technický predpis OSN o životnosti batérií vo vozidle,

               –návrhy interpretačných dokumentov k predpisom OSN č. 155 a 156, ako aj návrh usmernenia o používaní databázy na výmenu typových schválení (DETA) podľa predpisu OSN č. 155.

               Únia by mala uvedené akty podporiť, pretože sú plne v súlade s politikou Únie v oblasti vnútorného trhu, pokiaľ ide o automobilový priemysel, a sú v súlade s politikami Únie v oblasti dopravy, klímy a energetiky. Tieto akty majú veľmi pozitívny vplyv na konkurencieschopnosť automobilového priemyslu EÚ a medzinárodný obchod. Hlasovanie za tieto akty podporí technologický pokrok, prinesie výhody úspor z rozsahu, zabráni rozdrobeniu vnútorného trhu a zabezpečí, aby sa normy v oblasti automobilového priemyslu uplatňovali v celej Únii rovnako.

               Naproti tomu, keďže Únia neuplatňuje jednotné ustanovenia predpisu OSN č. 35, nie je potrebné stanoviť pozíciu Únie k návrhu zmien predpisu OSN č. 35, ktorý posudzuje WP.29 EHK OSN.

               Návrh nového predpisu OSN o globálnych emisiách pri skutočnej jazde a návrh nového predpisu OSN o zariadení na záznam údajov o udalostiach nie sú pripravené na hlasovanie na zasadnutí WP.29 v novembri 2020 a je potrebné o nich ďalej rokovať.

               Externá expertíza nie je v prípade tohto návrhu relevantná. Preskúma ho však technický výbor pre motorové vozidlá.

               4.PRÁVNY ZÁKLAD

               4.1.
                     Procesnoprávny základ

               4.1.1.
                     Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  3
               .

               4.1.2.
                     Uplatnenie na tento prípad

               WP.29 je orgán, v ktorom sa o vykonávaní revidovanej dohody z roku 1958 a paralelnej dohody rokuje medzi zmluvnými stranami EHK OSN.

               Akty, ktoré má WP.29 schváliť, sú akty s právnymi účinkami.

               Predpisy OSN v rámci plánovaného aktu budú pre Úniu záväzné a spoločne s GTP OSN a rezolúciami môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ v oblasti typového schvaľovania vozidiel.

               Plánované akty nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.
                     Hmotnoprávny základ

               4.2.1.
                     Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2. Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú aproximácie právnych predpisov. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 114 ZFEÚ.

               4.3.
                     Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 114 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0295 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Svetovom fóre Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre harmonizáciu predpisov o vozidlách, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrhy na zmenu globálnych technických predpisov č. 7, 15 a 18, návrh na zmenu spoločnej rezolúcie M.R.3, návrhy dvoch nových predpisov OSN súvisiacich so spätným chodom a s informačným systémom na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde a návrh nového globálneho technického predpisu o určovaní výkonu elektrických vozidiel

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Rozhodnutím Rady 97/836/ES
                  4
                Únia pristúpila k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov („EHK OSN“), ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a častí, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov („revidovaná dohoda z roku 1958“). Revidovaná dohoda z roku 1958 nadobudla platnosť 24. marca 1998.

               (2)Rozhodnutím Rady 2000/125/ES
                  5
                Únia pristúpila k Dohode o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesové vozidlá („paralelná dohoda“). Paralelná dohoda nadobudla platnosť 15. februára 2000.

               (3)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858
                  6
                sa stanovujú administratívne ustanovenia a technické požiadavky na typové schvaľovanie a uvádzanie všetkých nových vozidiel, systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek na trh. Týmto nariadením sa predpisy prijaté na základe revidovanej dohody z roku 1958 („predpisy OSN“) začlenili do systému EÚ v oblasti typového schvaľovania buď v podobe požiadaviek na typové schvaľovanie, alebo ako alternatíva k právnym predpisom Únie.

               (4)Podľa článku 1 revidovanej dohody z roku 1958 a článku 6 paralelnej dohody môže Svetové fórum EHK OSN pre harmonizáciu predpisov o vozidlách (WP.29 EHK OSN) prijímať návrhy na zmeny predpisov OSN, globálnych technických predpisov OSN a rezolúcií OSN, ako aj návrhy nových predpisov OSN, GTP OSN a rezolúcií OSN týkajúcich sa typového schvaľovania vozidiel. Okrem toho podľa uvedených ustanovení môže WP.29 EHK OSN prijímať návrhy na povolenie vypracovať zmeny GTP OSN alebo vypracovať nové GTP OSN a môže prijímať návrhy na predĺženie platnosti GTP OSN.

               (5)Na 182. zasadnutí Svetového fóra, ktoré sa má konať 10. novembra 2020, môže WP.29 EHK OSN prijať návrhy na zmeny predpisov OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrh nového predpisu OSN o schválení zariadení na spätný chod a motorových vozidiel, pokiaľ ide o prehľad vodiča o zraniteľných účastníkoch cestnej premávky nachádzajúcich sa za vozidlom, návrh nového predpisu OSN o schválení motorových vozidiel, pokiaľ ide o informačný systém na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde, návrhy na zmeny globálnych technických predpisov (GTP OSN) č. 7, 15 a 18, návrh nového globálneho technického predpisu o určovaní výkonu elektrických vozidiel a návrh na zmeny spoločnej rezolúcie M.R.3. o kvalite vzduchu v interiéri vozidiel (VIAQ). Okrem toho má WP.29 EHK OSN prijať návrh na povolenie vypracovať zmenu GTP OSN č. 8 a vypracovať nový GTP OSN o životnosti batérií vo vozidle.

               (6)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie vo WP.29 EHK OSN, pokiaľ ide o prijatie uvedených návrhov, keďže predpisy OSN budú pre Úniu záväzné a môžu spoločne s GTP OSN a spoločnou rezolúciou rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie v oblasti typového schvaľovania vozidiel.

               (7)Vzhľadom na skúsenosti a technický rozvoj je potrebné zmeniť alebo doplniť požiadavky týkajúce sa určitých prvkov alebo charakteristík, na ktoré sa vzťahujú predpisy OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, ako aj spoločná rezolúcia (M.R.3).

               (8)Okrem toho je potrebné zmeniť niektoré ustanovenia GTP OSN č. 7, 15 a 18.

               (9)S cieľom umožniť technický pokrok a zlepšiť bezpečnosť vozidiel a emisné skúšky je potrebné prijať dva nové predpisy OSN o schválení zariadení na spätný chod a motorových vozidiel, pokiaľ ide o prehľad vodiča o zraniteľných účastníkoch cestnej premávky nachádzajúcich sa za vozidlom, a o schválení motorových vozidiel, pokiaľ ide o informačný systém na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde. Zároveň je potrebné prijať nový globálny technický predpis o určovaní výkonu elektrických vozidiel.

               (10)S cieľom umožniť vypracovanie ďalších technických požiadaviek je potrebné prijať návrhy na povolenie vypracovania zmeny GTP OSN č. 8 a nového GTP OSN o životnosti batérií vo vozidle, na základe žiadostí buď zmluvných strán EHK OSN, ktoré zadávajú prácu na GTP OSN, alebo špecializovaných pomocných orgánoch WP.29 EHK OSN.

               (11)S cieľom zabezpečiť konzistentnosť výkladu predpisov OSN č. 155 a 156 by sa mali prijať návrhy interpretačných dokumentov týkajúcich sa obidvoch predpisov, ako aj návrh usmernenia o používaní databázy na výmenu typových schválení (DETA) podľa predpisu OSN č. 155.

               (12)Rada 16. júna 2020 prijala rozhodnutie (EÚ) 2020/848
                  7
                o pozícii, ktorá sa má zaujať ku GTP OSN č. 7, a návrhy povoliť vypracovanie zmeny GTP OSN č. 8 a vypracovanie nového GTP OSN o životnosti batérií vo vozidle na 181. zasadnutí WP.29 EHK OSN, ktoré sa konalo 24. júna 2020. WP.29 však na uvedenom zasadnutí nebola schopná hlasovať a rozhodla sa opätovne predložiť návrhy na hlasovanie na novembrovom zasadnutí,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na 182. zasadnutí Svetového fóra EHK OSN pre harmonizáciu predpisov o vozidlách, ktoré sa má konať 10. novembra 2020, je hlasovať za návrhy uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     predseda

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 97/836/ES z 27. novembra 1997 vzhľadom na pristúpenie Európskeho spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a častí, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov (revidovaná dohoda z roku 1958) (Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 78).Rozhodnutie Rady 2000/125/ES z 31. januára 2000, týkajúce sa uzavretia Dohody o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesové vozidlá (paralelná dohoda) (Ú. v. ES L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (2)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 z 30. mája 2018 o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a zrušuje smernica 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1).

                     (3)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady 97/836/ES z 27. novembra 1997 vzhľadom na pristúpenie Európskeho spoločenstva k Dohode Európskej hospodárskej Komisie Organizácie Spojených národov, ktorá sa týka prijatia jednotných technických predpisov pre kolesové vozidlá, vybavenia a častí, ktoré môžu byť namontované a/alebo použité na kolesových vozidlách, a podmienok pre vzájomné uznávanie udelených schválení na základe týchto predpisov (revidovaná dohoda z roku 1958) (Ú. v. ES L 346, 17.12.1997, s. 78).

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady 2000/125/ES z 31. januára 2000, týkajúce sa uzavretia Dohody o zavedení globálnych technických nariadení pre kolesové vozidlá, vybavenie a časti, ktorými majú byť vybavené a/alebo použité na kolesové vozidlá (paralelná dohoda) (Ú. v. ES L 35, 10.2.2000, s. 12).

                     (6)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/858 z 30. mája 2018 o schvaľovaní motorových vozidiel a ich prípojných vozidiel, ako aj systémov, komponentov a samostatných technických jednotiek určených pre takéto vozidlá a o dohľade nad trhom s nimi, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2007 a (ES) č. 595/2009 a zrušuje smernica 2007/46/ES (Ú. v. EÚ L 151, 14.6.2018, s. 1).

                     (7)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/848 zo 16. júna 2020 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Svetovom fóre Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre harmonizáciu predpisov o vozidlách, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 13, 14, 16, 22, 30, 41, 78, 79, 83, 94, 95, 101, 108, 109, 117, 129, 137, 138, 140 a 152, návrhy na zmenu globálnych technických predpisov č. 3, 6, 7, 16 a 19, návrh na zmenu konsolidovanej rezolúcie R.E.3, a návrhy piatich nových predpisov OSN súvisiacich s bezpečnosťou, emisiami a automatizáciou v oblasti motorových vozidiel.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 10. 2020
            COM(2020) 656 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Svetovom fóre Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov pre harmonizáciu predpisov o vozidlách, pokiaľ ide o návrhy zmien predpisov OSN č. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 a 153, návrhy na zmenu globálnych technických predpisov č. 7, 15 a 18, návrh na zmenu spoločnej rezolúcie M.R.3, návrhy dvoch nových predpisov OSN súvisiacich so spätným chodom a s informačným systémom na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde a návrh nového globálneho technického predpisu o určovaní výkonu elektrických vozidiel

               PRÍLOHA

                        Predpis č.

                        Názov bodu programu rokovania

                        Referenčné číslo dokumentu
                           1

                        0

                        Návrh série zmien 03 predpisu OSN č. 0 (IWVTA) (ECE/TRANS/WP.29/1153, bod 32, vychádza z WP.29-181-03)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13

                        Návrh dodatku 17 k sérii zmien 11 predpisu OSN č. 13 (brzdenie ťažkých vozidiel) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, bod 67, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16

                        Návrh dodatku 6 k sérii zmien 07 predpisu OSN č. 16 (bezpečnostné pásy, ISOFIX a i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 9 a príloha III, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 v znení zmien GRSP-67-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16

                        Návrh dodatku 2 k sérii zmien 08 predpisu OSN č. 16 (bezpečnostné pásy, ISOFIX a i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 9 a príloha III, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 v znení zmien GRSP-67-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17

                        Návrh série zmien 10 predpisu OSN č. 17 (pevnosť sedadiel, ich ukotvenia a opierok hlavy) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/67, bod 12 a príloha IV, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/8)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44

                        Návrh dodatku 18 k sérii zmien 04 predpisu OSN č. 44 (detské zadržiavacie systémy) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/67, bod 33 a príloha V, vychádza z GRSP-67-14 a GRSP-6731)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55

                        Návrh dodatku 1 k sérii zmien 02 predpisu OSN č. 55 (mechanické spojovacie zariadenia) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/97, bod XX, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8 v znení zmien GRSG-118-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55

                        Návrh dodatku 9 k sérii zmien 01 k predpisu OSN č. 55 (mechanické spojovacie zariadenia)

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83

                        Návrh dodatku 13 k sérii zmien 05 predpisu OSN č. 83 (emisie vozidiel kategórií M1 a N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/81, bod 8, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/10 a GRPE-81-21 v znení zmien prílohy IV)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83

                        Návrh dodatku 15 k sérii zmien 06 predpisu OSN č. 83 (emisie vozidiel kategórií M1 a N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/81, bod 8, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/10 a GRPE-81-21 v znení zmien prílohy IV)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83

                        Návrh dodatku 12 k sérii zmien 07 predpisu OSN č. 83 (emisie vozidiel kategórií M1 a N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/81, bod 8, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/10 a GRPE-81-21 v znení zmien prílohy IV)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93

                        Návrh dodatku 1 k predpisu OSN č. 93 (predné ochranné zariadenia proti podbehnutiu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94

                        Návrh série zmien 04 predpisu OSN č. 94 (ochrana pri čelnom náraze) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 17 a príloha VI, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4 v znení zmien GRSP-67-20-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95

                        Návrh série zmien 05 predpisu OSN č. 95 (ochrana pri bočnom náraze) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 18, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5 v znení zmien GRSP-67-21-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100

                        Návrh série zmien 03 predpisu OSN č. 100 (vozidlá poháňané elektrickou hnacou sústavou) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 19, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6 v znení zmien GRSP-67-22-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115

                        Návrh dodatku 9 k predpisu OSN č. 115 (retrofitné systémy LPG a CNG) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/81, bod 28, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/11 a GRPE-81-37 v znení zmien prílohy VI)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137

                        Návrh série zmien 02 predpisu OSN č. 137 (čelný náraz so zameraním na zadržiavacie systémy) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 25 a príloha IX, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7 v znení zmien GRSP-67-18-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144

                        Návrh dodatku 1 k sérii zmien 01 predpisu OSN č. 144 (systémy núdzového volania v prípade nehody) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/97, bod XX, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151

                        Návrh dodatku 2 k predpisu OSN č. 151 [systém monitorovania mŕtveho uhla (BSIS)](ECE/TRANS/WP.29/GRSP/97, bod XX, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7 v znení zmien GRSG-118-09)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152

                        Návrh dodatku 1 k sérii zmien 01 k predpisu č. 152 (zdokonalené systémy núdzového brzdenia pre vozidlá kategórie M1 a N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153

                        Návrh dodatku 1 k predpisu OSN č. [153] (integrita palivového systému a bezpečnosť elektrickej hnacej sústavy v prípade nárazu zozadu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, bod 35 a príloha X, vychádza z GRSP-67-19-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Nový predpis

                        Návrh nového predpisu OSN o schválení zariadení na spätný chod a motorových vozidiel, pokiaľ ide o prehľad vodiča o zraniteľných účastníkoch cestnej premávky nachádzajúcich sa za vozidlom (spätný chod) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/4 v znení zmien GRSG-118-05)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Nový predpis

                        Návrh nového predpisu OSN o schválení motorových vozidiel, pokiaľ ide o informačný systém na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde (informačné systémy na detekciu chodcov a cyklistov pri rozjazde) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, bod XX, vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/5 v znení zmien GRSG-118-06)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        GTP č.

                        Názov bodu programu rokovania

                        Referenčné číslo dokumentu

                        7

                        Návrh zmeny 1 GTP OSN č. 7 (opierky hlavy)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15

                        Návrh zmeny 6 GTP OSN č. 15 (WLTP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18

                        Návrh zmeny 1 GTP OSN č. 18 [palubné diagnostické systémy (OBD) vozidiel kategórie L]

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Nový globálny technický predpis

                        Návrh na povolenie vypracovať nový GTP OSN týkajúci sa určovania výkonu elektrifikovaného vozidla (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        Rezolúcia č.

                        Názov bodu programu rokovania

                        Referenčné číslo dokumentu

                        M.R.3

                        Návrh zmeny 1 spoločného uznesenia č. 3 o kvalite vzduchu v interiéri vozidiel (VIAQ) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, bod [59] vychádza z ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Rôzne

                        Názov bodu programu rokovania

                        Referenčné číslo dokumentu

                        Povolenie na vypracovanie zmien GTP

                        Žiadosť o povolenie vypracovať zmenu GTP OSN č. 8 (ESC)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        Povolenie na vypracovanie GTP

                        Žiadosť o povolenie vypracovať nový GTP OSN o životnosti batérií vo vozidle (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, bod 59, vychádza z GRPE-80-41 v znení zmien prílohy X)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Interpretačný dokument

                        Návrh interpretačného dokumentu k predpisu OSN č. 155 (kybernetická bezpečnosť a systém riadenia kybernetickej bezpečnosti) vychádzajúci z GRVA-07-04-Rev.1.

                        WP.29-182-05

                        Interpretačný dokument

                        Návrh interpretačného dokumentu k predpisu OSN č. 156 (softvérové aktualizácie a systém riadenia softvérových aktualizácií) vychádzajúci z ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29 v znení zmien GRVA-07-50

                        WP.29-182-06

                        Usmernenie

                        Návrh usmernenia o používaní DETA podľa predpisu OSN č. 155 (CS a CSMS) vychádzajúci z GRVA-07-25.

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Všetky dokumenty uvedené v tabuľke sú dostupné na tejto adrese:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html
                  .


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli16. 10. 2020
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na štyridsiatom zasadnutí Stáleho výboru Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie na štyridsiatom zasadnutí Stáleho výboru Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť, ktoré sa bude konať 1. až 4. decembra 2020 v Štrasburgu (Francúzsko), v súvislosti s plánovaným prijatím dvoch rozhodnutí týkajúcich sa zmeny dohovoru a vypracovania rozšírenej čiastočnej dohody stálym výborom.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               Cieľom Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (ďalej len „dohovor“) je chrániť európske voľne žijúce živočíchy a voľne rastúce rastliny a ich prírodné stanovištia, a to najmä tie, ktorých ochrana si vyžaduje spoluprácu viacerých štátov. Táto medzivládna zmluva bola uzatvorená pod záštitou Rady Európy. Dohovor nadobudol platnosť 1. júna 1982.

               Európska únia je jeho zmluvnou stranou od 1. septembra 1982
                  1
               . V súčasnosti má tento dohovor 51 zmluvných strán vrátane všetkých členských štátov EÚ.

               2.2.Stály výbor

               Stály výbor je rozhodovacím orgánom dohovoru. Je zodpovedný za uplatňovanie dohovoru. Jeho funkcie sú uvedené v článkoch 13 až 15 dohovoru. Zasadá aspoň raz za dva roky a kedykoľvek, keď o to požiada väčšina zmluvných strán. Pre stály výbor sa stalo zvykom zasadať každý rok.

               V súlade s článkom 16 dohovoru sa zmena článkov 13 až 24 dohovoru prijme trojštvrtinovou väčšinou zmluvných strán v stálom výbore a následne sa predloží na schválenie Výboru ministrov.

               V súlade s článkom 14 dohovoru môže stály výbor podávať návrhy na zlepšenie účinnosti dohovoru. V nadväznosti na to sa stály výbor môže rozhodnúť navrhnúť Výboru ministrov prijatie rozšírenej čiastočnej dohody na zlepšenie uplatňovania dohovoru. V súlade s pravidlom 8b rokovacieho poriadku sa predmetné rozhodnutie stáleho výboru prijme dvojtretinovou väčšinou odovzdaných hlasov.

               2.3.Pripravovaný akt stáleho výboru

               Očakáva sa, že stály výbor počas svojho štyridsiateho zasadnutia 1. až 4. decembra 2020 v Štrasburgu (Francúzsko) prijme rozhodnutia týkajúce sa:

               ·zmeny dohovoru s cieľom zaviesť finančné doložky (ďalej len „prvý pripravovaný akt“) a

               ·vypracovania rozšírenej čiastočnej dohody týkajúcej sa fondu na vykonávanie Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (ďalej len „druhý pripravovaný akt“).

               Cieľom prvého pripravovaného aktu je zmeniť dohovor tak, aby sa zaviedol finančný mechanizmus, ktorým by stály výbor určil výšku povinných finančných príspevkov od zmluvných strán na doplnenie bežných rozpočtových prostriedkov poskytovaných Radou Európy.

               V súlade s článkom 16 dohovoru prvý pripravovaný akt nadobudne platnosť pre všetky zmluvné strany po schválení Výborom ministrov a následne tridsiatym dňom po tom, ako všetky zmluvné strany oznámia jeho prijatie.

               Cieľom druhého pripravovaného aktu je posilniť medzivládnu spoluprácu pri vykonávaní Bernského dohovoru vrátane zavedenia povinného finančného príspevku od zmluvných strán rozšírenej čiastočnej dohody.

               V súlade s článkom 20 písm. d) Štatútu Rady Európy a článkom 2 príručky Výboru ministrov Rady Európy o postupoch a pracovných metódach, druhý pripravovaný akt v nadväznosti na rozhodnutie stáleho výboru nadobudne platnosť pre všetky zmluvné strany rozšírenej čiastočnej dohody po tom, ako ho Výbor ministrov prijme dvojtretinovou väčšinou zástupcov, ktorí odovzdávajú hlasy, a väčšinou zástupcov, ktorí sú oprávnení zasadať vo Výbore ministrov, a následne po dosiahnutí kvóra signatárov. Pokiaľ Výbor ministrov nerozhodne inak, minimálne kvórum členov je stanovené ako jedna tretina členských štátov Rady Európy, čo v súčasnosti predstavuje 16 krajín.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               V súlade s uznesením č. 9 (2019) tridsiateho deviateho zasadnutia stáleho výboru, ktoré sa prijalo 6. decembra 2019, o financovaní Bernského dohovoru, pokiaľ ide o iniciovanie zavedenia nového systému povinných finančných príspevkov od zmluvných strán, sa zriadila pracovná skupina odborníkov pôsobiaca medzi zasadnutiami na pomoc sekretariátu s predkladaním návrhov na zahrnutie finančných doložiek zmenou článkov Bernského dohovoru a na vypracovanie rozšírenej čiastočnej dohody, čo sa zváži na štyridsiatom zasadnutí stáleho výboru.

               Bežné rozpočtové prostriedky Rady Európy určené na fungovanie Bernského dohovoru sa v priebehu rokov postupne znížili na takú úroveň, že jeho fungovanie nemožno zaručiť bez značných dobrovoľných príspevkov zmluvných strán, ktoré sa takisto znížili. Je preto je nevyhnutné zaviesť spoľahlivý zdroj financovania dohovoru.

               Návrh na zmenu dohovoru tak, aby zahŕňal mechanizmus na zavedenie povinného príspevku, je v súlade s ustanoveniami väčšiny mnohostranných environmentálnych dohôd, preto by sa mal v zásade podporiť. V kontexte iných mnohostranných environmentálnych dohôd sa však zvyčajne rozlišuje medzi základným rozpočtom a programovým rozpočtom, pričom povinné príspevky sa vzťahujú len na základný rozpočet. V navrhovanej zmene dohovoru sa bližšie neuvádza, že by sa mechanizmus, ktorý sa má zaviesť, riadil týmto precedensom. V navrhovanej zmene sa nespresňuje ani výška príspevkov, ktorá sa má uplatniť. Únia by preto nemala podporiť zmenu v jej súčasnej podobe, mala by však podporiť odloženie hlasovania o tejto otázke s cieľom poskytnúť čas na prerokovanie, aby sa spresnilo znenie navrhovanej zmeny na zabezpečenie jednoznačnosti v týchto záležitostiach.

               Vzhľadom na čas potrebný na to, aby bola navrhovaná zmena prerokovaná a aby nadobudla platnosť, je potrebné aj naliehavejšie riešenie. Únia by preto mala podporiť návrh na vypracovanie rozšírenej čiastočnej dohody s cieľom umožniť tým zmluvným stranám a nečlenským krajinám, ktoré si to želajú, pristúpiť k uvedenej dohode a podporiť tak činnosti súvisiace s vykonávaním dohovoru.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Stály výbor je orgán zriadený dohovorom.

               Akty, ktoré má stály výbor prijať, predstavujú akty s právnymi účinkami. Pripravované akty budú podľa medzinárodného práva záväzné v súlade s článkom 6 dohovoru.

               Pripravované akty nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohovoru.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže je v prípade pripravovaných aktov stáleho výboru potrebné ďalšie schválenie Výborom ministrov, nie je vhodné, aby sa po prijatí uverejnili v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2020/0293 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na štyridsiatom zasadnutí Stáleho výboru Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Bernský dohovor)

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohovor o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (ďalej len „dohovor“) bol uzavretý Úniou rozhodnutím Rady 82/72/EHS
                  3
                a nadobudol platnosť 1. septembra 1982.

               (2)Podľa článku 16 dohovoru môže stály výbor prijať zmeny dohovoru, ktoré predloží Výboru ministrov Rady Európy na schválenie.

               (3)Podľa článku 14 dohovoru, na základe ktorého je stály výbor zmluvných strán Bernského dohovoru zodpovedný za uplatňovanie dohovoru a na základe ktorého môže najmä podávať akékoľvek návrhy na zlepšenie účinnosti dohovoru, sa stály výbor môže rozhodnúť, že Výboru ministrov navrhne vypracovanie rozšírenej čiastočnej dohody na zlepšenie uplatňovania dohovoru.

               (4)Stály výbor počas svojho štyridsiateho zasadnutia 1. až 4. decembra 2020 prijme rozhodnutia o zmene dohovoru s cieľom zaviesť finančné doložky a o vypracovaní rozšírenej čiastočnej dohody týkajúcej sa fondu na vykonávanie Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť.

               (5)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v stálom výbore, keďže jeho rozhodnutia budú pre Úniu záväzné.

               (6)Sekretariát predložil návrh na zmenu dohovoru s cieľom zaviesť finančný mechanizmus, ktorým by stály výbor určil výšku povinných finančných príspevkov od zmluvných strán na doplnenie bežných rozpočtových prostriedkov poskytovaných Radou Európy.

               (7)V súlade s článkom 16 dohovoru táto zmena nadobudne platnosť pre všetky zmluvné strany po schválení Výborom ministrov a následne tridsiatym dňom po tom, ako všetky zmluvné strany oznámia jej prijatie.

               (8)Sekretariát takisto predložil návrh na posilnenie medzivládnej spolupráce pri vykonávaní Bernského dohovoru na základe vypracovania rozšírenej čiastočnej dohody, ktorej súčasťou by bol povinný finančný príspevok od zmluvných strán predmetnej rozšírenej čiastočnej dohody.

               (9)V súlade s článkom 20 písm. d) Štatútu Rady Európy a článkom 2 príručky Výboru ministrov Rady Európy o postupoch a pracovných metódach navrhovaná rozšírená čiastočná dohoda v nadväznosti na rozhodnutie stáleho výboru nadobudne platnosť pre všetky zmluvné strany predmetnej rozšírenej čiastočnej dohody po tom, ako ju Výbor ministrov prijme dvojtretinovou väčšinou zástupcov, ktorí odovzdávajú hlasy, a väčšinou zástupcov, ktorí sú oprávnení zasadať vo Výbore ministrov, a následne po dosiahnutí kvóra signatárov.

               (10)Vzhľadom na pokles finančných prostriedkov poskytovaných prostredníctvom bežného príspevku od Rady Európy, ako aj pokles dobrovoľných príspevkov od zmluvných strán, treba naliehavo zaviesť bezpečný a spoľahlivý zdroj financovania fungovania Bernského dohovoru.

               (11)Zmena dohovoru s cieľom zaviesť finančný mechanizmus je v súlade so spôsobom financovania iných mnohostranných environmentálnych dohôd a zabezpečili by sa ňou spravodlivé príspevky od všetkých zmluvných strán dohovoru. Navrhované znenie zmeny dohovoru však vytvára neistotu v súvislosti s finančným mechanizmom, ktorý sa má zaviesť, najmä pokiaľ ide o rozlišovanie medzi základným a programovým rozpočtom, a pokiaľ ide o výšku požadovaných príspevkov.

               (12)Podpora zmeny dohovoru s cieľom zaviesť finančný mechanizmus sa musí riadiť postupom stanoveným v článku 218 ods. 2 až 4 zmluvy.

               (13)Vzhľadom na čas potrebný na prerokovanie a nadobudnutie platnosti zmeny dohovoru je potrebné naliehavejšie riešenie, ktoré by sa dosiahlo pomocou navrhovanej rozšírenej čiastočnej dohody.

               (14)Rozšírené čiastočné dohody nie sú samy osebe medzinárodnými zmluvami, ale formou spolupráce v rámci Rady Európy.

               (15)Vzhľadom na zmluvné záväzky v záujme lojálnej spolupráce by tie členské štáty, ktoré sa stanú zmluvnými stranami rozšírenej čiastočnej dohody, boli povinné zabezpečiť, aby uplatňovanie predmetnej dohody bolo v súlade so záujmami Únie v kontexte Bernského dohovoru,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na štyridsiatom zasadnutí Stáleho výboru pre Dohovor o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť, je takáto:

               ·navrhnúť odloženie hlasovania o návrhu zmeny dohovoru na štyridsiate prvé zasadnutie stáleho výboru,

               ·podporiť návrh na vypracovanie rozšírenej čiastočnej dohody.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 82/72/EHS z 3. decembra 1981, ktoré sa týka uzavretia Dohovoru o ochrane európskych voľne žijúcich organizmov a prírodných stanovíšť (Ú. v. ES L 38, 10.2.1982, s. 1).

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 38, 10.2.1982, s. 1.