               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli29. 11. 2016
            COM(2016) 742 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Holandska EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               KONTEXT NÁVRHU

               1.Pravidlá, ktoré sa uplatňujú na finančné príspevky z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“), sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  1
                (ďalej len „nariadenie o EGF“).

               2.Holandsko podalo 12. júla 2016 žiadosť EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail o finančný príspevok z EGF v dôsledku prepúšťania
                  2
                v hospodárskom odvetví klasifikovanom v rámci divízie 47 NACE Rev. 2 (Maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov) v regiónoch úrovne NUTS 2 NL13 – Drenthe a NL21 – Overijssel v Holandsku.

               3.Po posúdení tejto žiadosti Komisia dospela v súlade so všetkými uplatniteľnými ustanoveniami nariadenia o EGF k záveru, že podmienky na udelenie finančného príspevku z EGF sú splnené.

               ZHRNUTIE ŽIADOSTI

                        Žiadosť o príspevok z EGF

                        EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

                        Členský štát

                        Holandsko

                        Dotknutý(-é) región(-y) (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        NL13 – Drenthe

                        NL21 – Overijssel

                        Dátum podania žiadosti

                        12. júla 2016

                        Dátum potvrdenia prijatia žiadosti

                        12. júla 2016

                        Dátum žiadosti o dodatočné informácie

                        15. júla 2016

                        Termín na poskytnutie dodatočných informácií

                        6. septembra 2016

                        Termín na dokončenie posúdenia

                        29. novembra 2016

                        Kritérium zásahu

                        článok 4 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF

                        Počet dotknutých podnikov

                        6

                        Odvetvie(-a) ekonomickej činnosti

                        (divízia NACE Rev. 2)
                           4

                        Divízia 47 – Maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov

                        Referenčné obdobie (deväť mesiacov):

                        1. augusta 2015 – 1. mája 2016

                        Počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia (a)

                        1 096

                        Počet prepustených pracovníkov pred referenčným obdobím alebo po ňom (b)

                        0

                        Celkový počet prepustených pracovníkov

                        1 096

                        Celkový počet oprávnených prijímateľov

                        1 096

                        Celkový počet dotknutých prijímateľov

                           800

                        Počet dotknutých mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET)

                        0

                        Rozpočet na personalizované služby (v EUR)

                        2 910 000

                        Rozpočet na využívanie EGF
                           5
                         (v EUR)

                           121 250

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        3 031 250

                        Príspevok z EGF (60 %) (v EUR)

                        1 818 750

               POSÚDENIE ŽIADOSTI

               Postup

               4.Holandsko podalo žiadosť EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail 12. júla 2016, t. j. do 12 týždňov odo dňa, keď boli splnené kritériá zásahu stanovené v článku 4 nariadenia o EGF. Komisia v ten istý deň potvrdila prijatie žiadosti a 15. júla 2016 požiadala Holandsko o dodatočné informácie. Tieto dodatočné informácie boli poskytnuté do šiestich týždňov od podania žiadosti. Lehota 12 týždňov od prijatia úplnej žiadosti, v ktorej by Komisia mala dokončiť svoje posúdenie súladu žiadosti s podmienkami na poskytnutie finančného príspevku, uplynie 29. novembra 2016.

               Oprávnenosť žiadosti

               Príslušné podniky a príslušní prijímatelia

               5.Žiadosť sa týka 1 096 pracovníkov prepustených v hospodárskom odvetví patriacom podľa klasifikácie NACE Rev. 2 do divízie 47 – Maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov. K prepúšťaniu došlo v regiónoch na úrovni NUTS 2 NL13 – Drenthe a NL21 – Overijssel.

                        Podniky a počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia

                        Aktiesport (Drenthe)

                        41

                        Perry Sport (Drenthe)

                        19

                        Aktiesport (Overijssel)

                        84

                        Perry Sport (Overijssel)

                        36

                        Dolcis (Drenthe)

                        19

                        Scapino (Drenthe)

                        209

                        Dolcis (Overijssel)

                        44

                        Scapino (Overijssel)

                        213

                        Manfield (Drenthe)

                        11

                        V&D (Drenthe)

                        125

                        Manfield (Overijsse)

                        27

                        V&D (Overijssel)

                        268

                        Celkový počet podnikov: 6

                        Celkový počet prepustených pracovníkov:

                        1 096

                        Celkový počet samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré ukončili svoju činnosť:

                        0

                        Celkový počet oprávnených pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb:

                        1 096

               Kritériá zásahu

               6.Holandsko predložilo žiadosť podľa kritérií zásahu uvedených v článku 4 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF, podľa ktorého je potrebných aspoň 500 pracovníkov, ktorí boli prepustení v referenčnom období deviatich mesiacov v podnikoch, ktoré fungujú v rovnakom hospodárskom odvetví vymedzenom ako divízia NACE Rev. 2 a nachádzajú sa v dvoch susediacich regiónoch úrovne NUTS 2 v členskom štáte. Celkovo došlo k prepusteniu 1 096 pracovníkov v regiónoch na úrovni NUTS 2 NL13 – Drenthe a NL21 – Overijssel. Referenčné obdobie pre žiadosť v dĺžke deviatich mesiacov trvalo od 1. augusta 2015 do 1. mája 2016.

               Stanovenie počtu prepustených pracovníkov a prípadov ukončenia činnosti

               7.Počet všetkých prepustených pracovníkov 1 096 počas referenčného obdobia bol vypočítaný od dátumu, keď zamestnávateľ v súlade s článkom 3 ods. 1 smernice Rady 98/59/ES
                  6
                písomne oznámil príslušnému verejnému orgánu plánované hromadné prepúšťanie. Holandsko pred dátumom dokončenia posúdenia Komisiou potvrdilo, že týchto 1 096 pracovníkov bolo skutočne prepustených.

               Oprávnení prijímatelia

               8.Celkový počet oprávnených prijímateľov je 1 096.

               Súvislosť medzi prepúšťaním a celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou, ktorá je predmetom nariadenia (ES) č. 546/2009

               9.Na účely preukázania súvislosti medzi prepúšťaním a celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou, ktorou sa zaoberá nariadenie (ES) č. 546/2009, Holandsko uvádza, že odvetvie maloobchodu je v kríze. Odvetvie muselo čeliť zásadným zmenám a stále má veľké ťažkosti vyrovnať sa s týmito zmenami. Tieto ťažkosti mali významný a negatívny vplyv na zamestnanosť v tomto odvetví.

               10.V uplynulých pár rokoch došlo k významným zmenám nálady spotrebiteľov, ako sú napríklad pokles predaja v strednej cenovej kategórii a rastúca popularita internetového nakupovania. Rozvoj nových nákupných stredísk v mnohých holandských mestách mimo centier miest a klesajúca dôvera spotrebiteľov
                  7
                v hospodárstvo takisto negatívne ovplyvnili pozíciu tradičného odvetvia maloobchodu.

               11.Holandsko uvádza, že holandský finančný sektor, ktorý je globálnym hráčom, je viazaný medzinárodnými pravidlami pre finančné rezervy, aby spĺňal nové medzinárodné normy. V dôsledku toho majú banky menej zdrojov na financovanie hospodárstva ako predtým.

               12.Holandsko uvádza, že banky sa stavajú kritickejšie k poskytovaniu úverov firmám
                  8
               . V žiadnom z prípadov konkurzu v maloobchode nebolo možné dohodnúť úver či reštrukturalizáciu úveru. Dôvodom boli prísnejšie bankové pravidlá, ktoré sa zaviedli v dôsledku finančnej hospodárskej krízy. Z nedávnej analýzy vyplýva klesajúci trend úverov poskytovaných holandskými bankami
                  9
               .

               13.Slabá finančná pozícia väčších obchodných domov neumožnila investovať do iných obchodných modelov s cieľom dosiahnuť potrebné zmeny a opätovne dosiahnuť konkurencieschopnosť.

               14.K dnešnému dátumu je odvetvie NACE 47 predmetom 6 žiadostí o podporu z EGF, pričom všetky súvisia s celosvetovou finančnou a hospodárskou krízou
                  10
               .

               Udalosti, ktoré viedli k prepúšťaniu a ukončeniu činnosti

               15.Hoci holandský trh práce sa pomaly zotavuje z krízy, jej vplyvy sú v niektorých odvetviach stále viditeľné. Niektoré odvetvia napr. maloobchod, začali skutočne pociťovať dôsledky finančnej hospodárskej krízy iba nedávno.

               16.Hlavnými dôvodmi tohto negatívneho vývoja v odvetví maloobchodu je negatívny vývoj príjmov spotrebiteľov spôsobený finančnou hospodárskou krízou v kombinácii so zadlženosťou spotrebiteľov
                  11
               . Zároveň s kúpnou silou klesá aj dôvera spotrebiteľov
                  12
               . Spočiatku trpeli pre hospodársku krízu len menšie obchodné domy, teraz začali aj väčšie
                  13
               .

               17.V holandskom odvetví maloobchodu bolo možné v posledných pár mesiacoch zaznamenať mnohé prepúšťania. Hlavné obchodné domy v tomto odvetví trpia konkurzmi, ktoré spôsobili prepustenie celkom 27 052
                  14
                pracovníkov v období rokov 2011 – 2015.

               18.Počas finančnej hospodárskej krízy klesli ukazovatele dôvery spotrebiteľov najprv v období rokov 2011 – 2013. V roku 2014 sa dôvera trochu obnovila, stále je však negatívna. V roku 2014 sa predaj spotrebného tovaru v odvetví maloobchodu mierne obnovil na +1 % v súlade s trendom dôvery spotrebiteľov
                  15
               .

               19.V roku 2016 bol opäť zaznamenaný pokles dôvery spotrebiteľov
                  16
               . Objem tovaru predaného v odvetví maloobchodu sledoval ten istý trend z -2 % (2011) na -4 % (2013). K miernemu oživeniu prispelo v roku 2014 internetové nakupovanie. Nákupy sú však stále 2,7 % pod úrovňou roku 2008, čo bol rok začiatku finančnej hospodárskej krízy
                  17
               .

               20.Spotreba maloobchodného tovaru – najmä v kategórii tovaru strednej cenovej kategórie – stále trpí pre krízu
                  18
               . Hlavnou príčinou je zhoršenie príjmovej situácie spotrebiteľov a ich znížený potenciál kupovať spotrebný tovar
                  19
               . Ako je znázornené, dynamický vývoj kúpnej sily sa stále nezotavil z negatívneho vývoja príjmov v rokoch 2008 – 2013.

               21.Tento negatívny účinok klesajúcej kúpnej sily je zosilnený vysokou zadlženosťou priemernej holandskej domácnosti. Väčšina týchto dlhov sa týka hypoték
                  20
               . Zadlženosť a klesajúca dôveryhodnosť domácností mali silný negatívny účinok na odvetvie maloobchodu.

               22.Od začiatku krízy sa do konkurzu dostalo 5 200
                  21
                maloobchodov, pričom najväčšie obchodné domy boli postihnuté len nedávno.

               23.Niektoré z najväčších maloobchodov sa do konkurzu dostali na konci roku 2015. V analýze je znázornených 10 najväčších konkurzov v odvetví maloobchodu v priebehu rokov, počet pobočiek/obchodov, ktoré boli zavreté, a počet stratených pracovných miest
                  22
               . Trend konkurzov v strede krízy (2011 – 2013) už prebiehal, pričom prvé konkurzy postihli menšie maloobchodné reťazce a teraz postihujú väčšie (2015 – 2016)
                  23
               .

               Očakávané účinky prepúšťania na miestne, regionálne a celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť

               24.V obidvoch regiónoch je odvetvie maloobchodu jedným z najväčších odvetví regionálneho hospodárstva
                  24
               . Z údajov vyplýva, že odvetvie obchodu (ktoré zahŕňa aj maloobchod) je druhým najväčším odvetvím v Drenthe, keď v roku 2015 zahŕňalo 7 800 pobočiek a 37 410 pracovných miest, a najväčším v regióne Overijssel s 19 400 pobočkami a 104 000 pracovnými miestami. Od roku 2013 je trend počtu pobočiek v Drenthe negatívny.

               25.Obidva regióny Drenthe i Overijssel značne trpia, najmä konkurzmi v odvetví maloobchodu. Podiel zamestnanosti v tomto odvetví v obidvoch regiónoch je značný a strata pracovných miest má preto silný negatívny vplyv na hospodárstvo obidvoch regiónov. Najmä strata obchodov v centrách miest
                  25
                má výrazne negatívny vplyv na regionálne hospodárstvo.

               26.V regióne Overijssel vykazuje obchod trend mierneho zlepšovania, pokiaľ ide o počet pobočiek a aj pracovných miest. Tento trend je však spôsobený najmä pobočkami predávajúcimi potraviny, supermarketmi a internetovým predajom. Prepúšťanie spôsobili ostatné pobočky v odvetví maloobchodu, ako sú nepotravinový maloobchod, kultúrny a rekreačný tovar, obchody s informačnými a komunikačnými zariadeniami, obchody s domácimi potrebami
                  26
               .

               27.Celkový počet pracovných miest v Drenthe stále klesá, zatiaľ čo v regióne Overijssel možno v roku 2015 zaznamenať mierny nárast pracovných miest v porovnaní s rokom 2013, keď prišlo k najväčšej strate pracovných miest.

               28.Počet konkurzov v odvetví maloobchodu má značný vplyv na hospodárstvo a trh práce obidvoch regiónov. Podiel odvetvia maloobchodu na celkovej zamestnanosti regiónov Drenthe a Overijssel sa pohybuje od 17 % do 19 %
                  27
               . Vývoj pracovných miest (2015 – 2016) v odvetví spotrebiteľských služieb, ktoré zahŕňa aj maloobchod, pre regióny Drenthe a Overijssel zaostáva za holandským priemerom o 1 %
                  28
               .

               29.Obidva regióny, Drenthe a Overijssel, uvádzajú, že celkový počet pracovných miest sa znížil. Prepúšťanie v odvetví maloobchodu prispelo k tomuto vývoju
                  29
               .

               30.V odvetví maloobchodu bol v roku 2015 nárast dávok v nezamestnanosti pre Drenthe o 410 a pre Overijssel o 905. V roku 2016 do marca bolo toto zvýšenie 711 pre Drenthe a 1 435 pre Overijssel
                  30
               . Viaceré obchodné domy sa dostali do konkurzu na konci roku 2015 a začiatku roka 2016. V prvých troch mesiacoch roku 2016 možno v porovnaní s celým rokom 2015 pozorovať prudký nárast dávok v nezamestnanosti. Celkovo muselo 1 121 nezamestnaných v Drenthe a 2 340 v Overijsseli požiadať o dávky v nezamestnanosti s obdobím 15 mesiacov. Ak zoberieme do úvahy odvetvie obchodu vrátane maloobchodu, údaje sú ešte znepokojujúcejšie.

               31.Celkový počet osôb, ktoré sa stali nezamestnanými v poslednom roku, vzrástol viac v Overijsseli ako v Drenthe
                  31
               . Pokiaľ ide o odvetvie maloobchodu, prepúšťanie bolo neočakávané. Niektoré z väčších obchodných domov trpeli už skôr negatívnymi dôsledkami finančnej hospodárskej krízy, ale ich konkurz bol úplne neočakávaný, zvlášť tak rýchlo a s takým vysokým počtom prepustených pracovníkov.

               Dotknutí prijímatelia a navrhované opatrenia

               Dotknutí prijímatelia

               32.Počet prepustených pracovníkov, ktorých účasť na opatreniach sa očakáva, sa odhaduje na 800. Rozdelenie týchto pracovníkov podľa pohlavia, štátnej príslušnosti a vekovej skupiny:

                        Kategória

                        Počet
                           dotknutých prijímateľov*

                        Pohlavie:

                        muži:

                        570

                        (71,2 %)

                        ženy:

                        230

                        (28,8 %)

                        Štátna príslušnosť:

                        občania EÚ:

                        800

                        (100 %)

                        osoby, ktoré nie sú občanmi EÚ:

                        0

                        (0 %)

                        Veková skupina:

                        15 – 24 rokov:

                        492

                        (61,5 %)

                        25 – 29 rokov:

                        45

                        (5,6 %)

                        30 – 54 rokov:

                        198

                        (24,8 %)

                        55 – 64 rokov:

                        64

                        (8,0 %)

                        viac ako 64 rokov:

                        1

                        (0,1 %)

               *: percentá sú zaokrúhlené.

               Oprávnenosť navrhovaných opatrení

               33.Opísané navrhované opatrenia predstavujú aktívne opatrenia na trhu práce v rámci oprávnených opatrení stanovených v článku 7 nariadenia o EGF. Týmito opatreniami sa nenahrádzajú pasívne opatrenia sociálnej ochrany.

               34.Personalizované služby, ktoré sa poskytnú prepusteným pracovníkom, pozostávajú z týchto opatrení:

               –Úvodný pohovor: v rámci tohto opatrenia sa účastníci zmapujú podľa ich schopností, potenciálu a pracovných vyhliadok. Záverom každého úvodného pohovoru bude poradenstvo.

               –Pomoc pri hľadaní práce a riadenie prípadov: toto opatrenie začne ponukou prispôsobeného programu. Medzi iným bude zahŕňať vypracovanie dokumentov o prestupe, intenzívne školenia na tému uchádzania sa o prácu, organizovanie trhov práce a intenzívne kontaktovanie sa so zamestnávateľmi.

               – Fond mobility: toto opatrenie tvorí flexibilný fond pre uchádzačov o zamestnanie, ako aj pre zamestnávateľov, ktorí môžu ponúknuť dočasné zamestnanie. Túto službu možno využiť na flexibilné rozmiestňovanie. Tieto opatrenia poskytnú pracovné skúsenosti pre (preškolených) pracovníkov a pomôžu im predstaviť sa novým zamestnávateľom.

               –Pomoc pri preradení na iné miesto: v rámci tohto opatrenia sa poskytne profesijná orientácia, profesijné poradenstvo a školenia v oblasti kompetencií.

               –Odborná príprava a rekvalifikácia: v rámci tohto opatrenia sa poskytne odborná príprava, rekvalifikácia a iné vzdelávacie činnosti pre odvetvie maloobchodu a pre nové pracovné profily, ako sú doprava, IT služby, technické profesie a iné.

               –Odborná príprava a poradenstvo na podporu podnikania: niektorí z účastníkov môžu využiť svoje obchodné zručnosti a skúsenosti na založenie vlastnej firmy. V rámci tohto opatrenia sa im poskytne odborná príprava a poradenstvo vo forme rozvoja ich zručností, návrhu vhodného obchodného plánu a poradenstva v otázkach legislatívnych postupov.

               –Grant na podporu podnikania: v rámci tohto opatrenia sa poskytne grant na krytie investičných nákladov, ak účastník získa potrebné zručnosti a bude mať vhodný obchodný plán.

               35.Uvedený balík opatrení dopĺňa pravidelné služby poskytované prepusteným osobám. Tieto opatrenia sú personalizované a zamerané na prepustených pracovníkov.

               Odhadovaný rozpočet

               36.Odhadované celkové náklady sú 3 031 250 EUR, z čoho 2 910 000 EUR tvoria výdavky na personalizované služby a 121 250 EUR tvoria výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ.

               37.Celková výška finančného príspevku požadovaného z EGF je 1 818 750 EUR (60 % celkových nákladov).

                        Opatrenia

                        Odhadovaný počet účastníkov

                        Odhadované náklady na účastníka*
                        (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)

                        Personalizované služby [opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia o EGF]

                        Úvodný pohovor (Intake)

                        800

                        356

                        285 000

                        Pomoc pri hľadaní práce a riadenie prípadov (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        800

                        1 006

                        805 000

                        Fond mobility (Mobiliteitspool)

                        200

                        3 310

                        662 000

                        Pomoc pri preradení na iné miesto (Outplacement begeleiding)

                        50

                        1 600

                        80 000

                        Odborná príprava a rekvalifikácia (Scholing en cursussen)

                        180

                        3 611

                        650 000

                        Odborná príprava a poradenstvo na podporu podnikania (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        25

                        2 120

                        53 000

                        Grant na podporu podnikania (Toelage ondernemerschap)

                        25

                        15 000

                        375 000

                        Medzisúčet (a):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb:

                        –

                        2 910 000

                        (100 %)

                        Príspevky a stimuly [opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF]

                        0

                        0

                        0

                        Medzisúčet (b):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb:

                        –

                        0

                        (0 %)

                         Opatrenia podľa článku 7 ods. 4 nariadenia o EGF

                        1. Prípravné činnosti

                        –

                        0

                        2. Riadenie

                        –

                        30 312

                        3. Informovanie a propagácia

                        –

                        60 625

                        4. Kontrola a podávanie správ

                        –

                        30 313

                        Medzisúčet (c):

                        Percentuálny podiel celkových nákladov:

                        –

                        121 250

                        (4 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        3 031 250

                        Príspevok z EGF (60 % celkových nákladov)

                        –

                        1 818 750

               *: údaje sú zaokrúhlené.

               38.Holandské orgány potvrdili, že neplánujú príspevky ani vyplácanie dotácií.

               39.Holandsko potvrdilo, že investičné náklady na samostatnú zárobkovú činnosť, založenie podniku a prevzatie zamestnancov nepresiahnu 15 000 EUR na prijímateľa.

               Obdobie oprávnenosti výdavkov

               40.Holandsko začalo poskytovať personalizované služby dotknutým prijímateľom 22. augusta 2016. Výdavky na opatrenia sú teda oprávnené na získanie finančného príspevku z EGF od 22. augusta 2016 do 12. júla 2018.

               41.Holandsku začali vznikať administratívne výdavky na využívanie EGF 22. augusta 2016. Výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ sú preto oprávnené na finančný príspevok z EGF od 22. augusta 2016 do 12. januára 2019.

               Komplementarita s opatreniami financovanými z vnútroštátnych prostriedkov alebo prostriedkov Únie

               42.Zdrojmi vnútroštátneho spolufinancovania sú miestne samosprávy dvoch dotknutých regiónov a zástupcovia odvetvia. Budú spolufinancovať 40 % nákladov.

               43.Holandsko potvrdilo, že uvedené opatrenia, na ktoré boli udelené finančné prostriedky z EGF, nebudú financované z iných finančných nástrojov Únie.

               Postupy konzultácií s dotknutými prijímateľmi alebo ich zástupcami, alebo sociálnymi partnermi, ako aj miestnymi a regionálnymi orgánmi

               44.Holandsko uviedlo, že žiadosť, najmä koordinovaný balík personalizovaných služieb, bola vypracovaná po konzultácii so všetkými zainteresovanými stranami, sociálnymi partnermi, zástupcami odvetvia maloobchodu a regiónov
                  32
               .

               45.Úrad pre správu poistenia zamestnancov (UWV), ktorý je zodpovedný za registráciu prepustených pracovníkov, vykonal konzultácie s prepustenými pracovníkmi. Prehľad povahy a rozsahu problému bol vypracovaný spoločne s UWV.

               46.Uskutočnili sa viaceré stretnutia so zástupcami odvetvia a regiónov. Vypracoval sa aj plán na zvýšenie šancí na opätovné zamestnanie prepustených pracovníkov.

               Systémy riadenia a kontroly

               47.Žiadosť obsahuje opis systému riadenia a kontroly, ktorý špecifikuje povinnosti zapojených subjektov. Jeho štruktúra je rovnaká ako pre ESF. Náklady súvisiace s týmito činnosťami sú zahrnuté v celkových nákladoch projektu. Holandsko oznámilo Komisii, že riadenie bude vykonávať agentúra ministerstva sociálnych vecí a zamestnanosti (Agentschap SZW).

               48.Finančnú kontrolu bude vykonávať generálny riaditeľ Holandskej podnikateľskej agentúry (RVO, Rijksdienst voor Ondernemend Nederland) ako certifikačný orgán. Úlohu nezávislého audítorského orgánu bude vykonávať riaditeľ audítorského úradu ministerstva financií.

               49.Ministerstvo sociálnych vecí a zamestnanosti nevyčlenilo osobitný rozpočet na politickú časť projektu. Považuje to za súčasť svojej práce. Za EGF vo všeobecnosti zodpovedá oddelenie regulácie zamestnancov.

               Záväzky poskytnuté zo strany dotknutého členského štátu

               50.Holandsko poskytlo všetky potrebné uistenia, že:

               –v prístupe k navrhovaným opatreniam a ich vykonávaniu sa budú dodržiavať zásady rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie,

               –boli splnené požiadavky stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú hromadného prepúšťania,

               –navrhované opatrenia nebudú predmetom finančnej podpory z iných fondov alebo finančných nástrojov Únie a zabráni sa dvojitému financovaniu,

               –navrhovanými opatreniami sa budú dopĺňať opatrenia financované zo štrukturálnych fondov,

               –finančný príspevok z EGF bude v súlade s procesnými a hmotnoprávnymi pravidlami Únie o štátnej pomoci.

               VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh rozpočtu

               51.Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  33
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               52.Po preskúmaní žiadosti vzhľadom na podmienky stanovené v článku 13 ods. 1 nariadenia o EGF a s ohľadom na počet dotknutých prijímateľov, navrhované opatrenia a odhadované náklady Komisia s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou navrhuje mobilizovať z EGF sumu vo výške 1 818 750 EUR, čo predstavuje 60 % celkových nákladov na navrhované opatrenia.

               53.Ako sa stanovuje v bode 13 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  34
               , navrhované rozhodnutie o mobilizácii EGF prijmú spoločne Európsky parlament a Rada.

               Súvisiace akty

               54.Súčasne s predložením tohto návrhu rozhodnutia o mobilizácii prostriedkov EGF Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh na presun sumy vo výške 1 818 750 EUR do príslušného rozpočtového riadku.

               55.Zároveň s prijatím tohto návrhu rozhodnutia o mobilizácii EGF Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnutie o finančnom príspevku, ktoré nadobudne účinnosť v deň, keď Európsky parlament a Rada prijmú navrhované rozhodnutie o mobilizácii EGF.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii na základe žiadosti Holandska EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel Retail

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  35
               , a najmä na jeho článok 15 ods. 4,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  36
               , a najmä na jej bod 13,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“) bol zriadený s cieľom poskytovať podporu pracovníkom, ktorí boli prepustení, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré ukončili činnosť z dôvodu vážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, z dôvodu pokračovania celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy či z dôvodu novej celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce.

               (2)Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  37
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               (3)Holandsko predložilo 12. júla 2016 žiadosť o mobilizáciu EGF v súvislosti s prepúšťaním v hospodárskom odvetví zaradenom podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností v Európskom spoločenstve (NACE) Rev. 2 do divízie 47 (Maloobchod, okrem motorových vozidiel a motocyklov) v regiónoch nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS)
                  38
                2 NL13 – Drenthe a NL21 – Overijssel v Holandsku. Žiadosť bola doplnená o dodatočné informácie poskytnuté v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančného príspevku z EGF podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

               (4)Preto by sa v súvislosti so žiadosťou predloženou Holandskom mal mobilizovať EGF s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 1 818 750 EUR.

               (5)S cieľom skrátiť čas potrebný na mobilizáciu EGF na minimum by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2017 sa mobilizuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 1 818 750 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od [dátum jeho prijatia]
                  39*.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  V zmysle článku 3 nariadenia o EGF.

                     (3)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1046/2012 z 8. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS), pokiaľ ide o zasielanie časových radov pre nové regionálne členenie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (5)
                  V súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

                     (6)
                  Smernica Rady 98/59/ES z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania (Ú. v. ES L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (7)

                     https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw

                  .

                     (8)
                  Holandská národná banka (DNB).

                     http://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2015/dnb333575.jsp#

                  .

                     (9)
                  Údaje Holandskej národnej banky (DNB).

                     http://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2015/dnb333575.jsp#

                  .

                     (10)
                  EGF/2010/010_CZ/Unilever, EGF/2010/016_ES/Aragón maloobchod, EGF/2011/004_EL/ALDI Hellas, EGF/2014/009_EL/Sprider obchody. EGF/2014/013_EL/Odyssefs Fokas, EGF/2015/011_GR/Supermarket Larissa.

                     (11)
                  Tlačové vyhlásenie CBS z 8. júla 2015 o zadlženosti holandských domácností.

                     http://www.cbs.nl/nl-NL/menu/themas/macro-economie/publicaties/artikelen/archief/2015/4505-schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.htm

                  .

                     (12)
                  Prognózy pre odvetvie maloobchodu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Sonny Duijn. 22. januára 2016.

                     (13)
                  Prognózy pre odvetvie maloobchodu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Sonny Duijn. 22. januára 2016.

                     (14)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

                  .

                     (15)
                  Údaje CBS o „koopkrachtontwikkeling“, marec 2016:

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=71015NED&D1=0&D2=0,72,76-77&D3=a&HDR=T&STB=G1,G2&VW=G

                  .

                     (16)

                        https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw

                     .

                     (17)
                  Zaostrené na spotrebu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Mathijs Deguelle a Nico Klene. Vývoj objemu v odvetví maloobchodu. 24. januára 2014. Prognózy pre odvetvie maloobchodu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Sonny Duijn, odsek 1. 22. januára 2016.

                     (18)
                  Údaje CBS o „koopkrachtontwikkeling“, marec 2016.

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=71015NED&D1=0&D2=0,72,76-77&D3=a&HDR=T&STB=G1,G2&VW=G

                  .

                     (19)
                  Tlačové vyhlásenie CBS z 8. júla 2015 o zadlženosti holandských domácností:

                     http://www.cbs.nl/nl-NL/menu/themas/macro-economie/publicaties/artikelen/archief/2015/4505-schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe.htm

                  .

                     (20)

                     https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2015/28/schulden-huishoudens-nemen-weer-iets-toe

                  .

                     https://www.cbs.nl/en-gb/news/2015/28/overall-household-debt-marginally-up

                  .

                     (21)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

                  .

                     (22)

                     http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

                  .

                     (23)

                     http://overijssel.databank.nl/jive/jivereportcontents.ashx?report=home

                  , Téma hospodárstvo.

                     (24)

                     http://www.lisa.nl/data/gratis-data/overzicht-lisa-data-per-provincie

                  .

                     (25)
                  Zaostrené na spotrebu, Hospodárska agentúra ABN-AMRO Mathijs Deguelle a Nico Klene. Vývoj objemu v odvetví maloobchodu. 24. januára 2014.

                     (26)

                     http://statline.cbs.nl/Statweb/publication/?DM=SLNL&PA=81804NED&D1=a&D2=0-2,5,29&D3=172-188&VW=T

                  .

                     (27)

                     http://www.lisa.nl/include/nl/bibliotheek/4._LISA_Groot-_en_detailhandel_2014.pdf

                     (28)
                  UWV Prognózy trhu práce 2015 – 2016, strana 52.

                     (29)
                  Údaje UWV, apríl 2016.

                     (30)
                  Údaje UWV, apríl 2016.

                     (31)
                  Údaje UWV, apríl 2016.

                     (32)
                  Organizácie, s ktorými boli vykonané konzultácie: holandské združenie zamestnávateľov/podnikateľov, Úrad pre správu poistenia zamestnancov, pobočka organizácie odvetvia maloobchodu, Holandská federácia odborových zväzov/divízia Drenthe, Národná federácia kresťanských odborových zväzov, regionálne orgány.

                     (33)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (34)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (35)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (36)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (37)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (38)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1046/2012 z 8. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS), pokiaľ ide o zasielanie časových radov pre nové regionálne členenie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (39)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Dôležité právne oznámenie

|

52006PC0225

Návrh rozhodnutie Radyv súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Slovinskom od 1. januára 2007  /* KOM/2006/0225 v konečnom znení - CNS 2006/0077 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.5.2006KOM(2006) 225 v konečnom znení2006/0077 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYv súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Slovinskom od 1. januára 2007(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANávrh Komisie na rozhodnutie Rady v súlade s článkom 122 ods. 2Rada 3. mája 1998 rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko, Rakúsko a Fínsko splnili potrebné podmienky na prijatie spoločnej meny 1. januára 1999. Dánsko a Spojené kráľovstvo využili články o možnosti neúčasti, a preto ich Rada hodnotila. Grécko a Švédsko hodnotila Rada ako členské štáty, pre ktoré platí výnimka. Rada 19. júna 2000 rozhodla, že Grécko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura 1. januára 2001. Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko pristúpili 1. mája 2004 k Európskej únii. V súlade s článkom 4 aktu o pristúpení sú tieto krajiny členskými štátmi s výnimkou.V článku 122 ods. 2 sú stanovené postupy na zrušenie výnimky. Tieto postupy sa majú otvárať aspoň raz za dva roky alebo na požiadanie členského štátu s výnimkou. V súlade s týmito postupmi Komisia a Európska centrálna banka musia v súlade s článkom 121 ods. 1 predložiť Rade správu o uskutočnenom pokroku pri plnení záväzkov členských štátov s výnimkou vzhľadom na uskutočňovanie hospodárskej a menovej únie. Vychádzajúc z vlastnej správy a zo správy ECB, Komisia môže predložiť Rade návrh na rozhodnutie Rady na zrušenie výnimky členských štátov, ktoré spĺňajú potrebné podmienky.Keďže posledné správy o plnení podmienok na prijatie jednotnej meny boli predložené v októbri 2004, členské štáty s výnimkou budú opäť preskúmané v roku 2006. Začiatkom roku 2006 sa Komisia a ECB dohodli, že v októbri 2006 vyhotovia rozsiahlu správu vyhodnocujúcu pokrok pri konvergencii pre všetky štáty s výnimkou. 2. marca Slovinsko predložilo žiadosť na skoršie vyhodnotenie konvergencie, aby malo dostatok času na konečné prípravy na zavedenia eura 1. januára 2007 v prípade, že by výnimka bola zrušená. Ako reakciu na túto žiadosť Komisia a ECB vypracovali konvergenčné správy o Slovinsku.Konvergenčnú správu Komisie o Slovinsku prijalo kolégium 16. mája 2006. ECB prijala svoju správu 15. mája. Správa obsahuje preskúmanie kompatibility vnútroštátnych predpisov jednotlivých členských štátov vrátane štatútu národnej centrálnej banky a článkov 108 a 109 zmluvy a štatútu ESCB. Správy takisto zahŕňajú preskúmanie dosiahnutia vysokého stupňa trvalo udržateľnej konvergencie zmienkou o plnení konvergenčných kritérií každým členským štátom a zohľadňuje sa niekoľko ďalších faktorov, ktoré sú uvedené v záverečnom pododseku článku 121 ods. 1.Vo svojej konvergenčnej správe Komisia dospela k záveru, že Slovinsko dosiahlo vysoký stupeň trvalo udržateľnej konvergencie.Na základe svojej správy a správy ECB Komisia prijala pripojený návrh na rozhodnutie Rady na zrušenie výnimky Slovinska s platnosťou od 1. januára 2007.2006/0077 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYv súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Slovinskom od 1. januára 2007RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 122 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na správu Komisie[1],so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,so zreteľom na rokovanie Rady, stretnutie v zložení hláv štátov alebo vlád,keďže:1.  Tretia etapa hospodárskej a menovej únie (EMÚ) začala 1. januára 1999. Rada, ktorá sa zišla 3. mája 1998 v zložení hláv štátov alebo vlád rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko a Fínsko splnili potrebné podmienky na prijatie spoločnej meny 1. januára 1999[3].2.  Rada 19. júna 2000 rozhodla, že Grécko spĺňa potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny 1. januára 2001[4].3.  V súlade s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska pripojeného k zmluve, Spojené kráľovstvo Rade oznámilo, že nemá v úmysle 1. januára 1999 prejsť do tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Toto oznámenie sa nezmenilo. V súlade s ods. 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Dánsko pripojeného k zmluve a rozhodnutia, ktoré prijali v decembri 1992 hlavy štátov a vlád v Edinburgu, Dánsko oznámilo Rade, že sa nezúčastní tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Dánsko nepožiadalo o začatie postupu uvedeného v článku 122 ods. 2 zmluvy.4.  Na základe rozhodnutia 1998/317/ES má Švédsko výnimku definovanú v článku 122 zmluvy. V súlade s článkom 4 aktu o pristúpení[5] Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko majú výnimku definovanú v článku 122 zmluvy.5.  Európska centrálna banka (ECB) bola založená 1. júla 1998. Európsky menový systém bol nahradený mechanizmom výmenných kurzov, na založení ktorého sa dohodlo 16. júna 1997 uznesením Európskej rady o zavedení mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie[6]. Postupy mechanizmu výmenného kurzu v tretej etape hospodárskej a menovej únie (ERM II) boli stanovené v dohode z 1. septembra 1998 medzi ECB a národnými centrálnymi bankami mimo eurozóny, ktorou sa stanovujú prevádzkové postupy mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie[7].6.  V článku 122 ods. 2 zmluvy sa stanovujú postupy na zrušenie výnimky príslušných členských štátov. Podľa toho článku aspoň raz za dva roky alebo na žiadosť členského štátu s výnimkou Komisia a ECB predkladajú Rade správu v súlade s postupom stanoveným v článku 121 ods. 1 zmluvy. Slovinsko 2. marca 2006 predložilo formálnu žiadosť o vyhodnotenie konvergencie.7.  Vnútroštátne predpisy členských štátov vrátane štatútov národných centrálnych bánk sa musia prispôsobiť v súlade s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť s článkami 108 a 109 zmluvy a so štatútom ESCB. Správy Komisie a ECB poskytujú podrobné vyhodnotenie zlučiteľnosti právnych predpisov Slovinska s článkami 108 a 109 zmluvy a štatútu ESCB.8.  Podľa článku 1 protokolu o konvergenčných kritériách uvedenom v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva kritérium cenovej stability uvedené v prvej zarážke článku 121 ods. 1 zmluvy znamená, že členský štát má trvalú stabilitu cien a počas posledného roka pred preskúmaním vykazuje priemernú mieru inflácie, ktorá nie je vyššia ako 1,5 percentuálneho bodu miery inflácie tých členských štátov (najviac troch), ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely kritéria stability cien sa inflácia bude merať podľa harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HISC) definovaných v nariadení Rady (ES) č. 2494/95[8]. S cieľom vyhodnotiť kritérium stability cien sa inflácia merala pomocou percentuálnej zmeny aritmetického priemeru 12 mesačných indexov vo vzťahu k aritmetickému priemeru 12 mesačných indexov za predchádzajúce obdobie. V období jedného roka vrátane marca 2006 boli Švédsko, Fínsko a Poľsko tri členské štáty s najlepšou stabilitou cien a s mierou inflácie 0,9 %, 1,0 % a 1,5 %. V správach Komisie a ECB sa zohľadňovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer inflačných mier členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus 1,5 percentuálneho bodu. Na tomto základe referenčná hodnota za jednoročné obdobie vrátane marca 2006 bola 2,6 %.9.  V súlade s článkom 2 protokolu o konvergenčných kritériách uvedenom v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva kritérium stavu verejného rozpočtu uvedené v druhej zarážke článku 121 ods. 1 Zmluvy znamená, že v čase skúmania členský štát nepodlieha rozhodnutiu Rady podľa článku 104 ods. 6, že existuje nadmerný schodok.10.  V súlade s článkom 3 protokolu o konvergenčných kritériách uvedenom v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva kritérium účasti na mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému uvedené v tretej zarážke článku 121 ods. 1 zmluvy znamená, že členský štát dodržiava normálne fluktuačné rozpätie, ktoré je ustanovené mechanizmom výmenných kurzov (MVK) Európskeho menového systému bez závažných tlakov minimálne počas dvoch posledných rokov pred preskúmaním. Osobitne v tomto istom období členský štát z vlastného podnetu nedevalvoval bilaterálny stredný kurz svojej meny voči inej mene členského štátu. Od 1. januára 1999 ERM II poskytuje rámec na vyhodnocovanie plnenia kritéria výmenného kurzu. Pri vyhodnocovaní plnenia tohto kritéria vo svojich správach Komisia a ECB preskúmali dvojročné obdobie, ktoré sa končí v apríli 2006.11.  V súlade s článkom článku 4 protokolu o konvergenčných kritériách uvedenom v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva konvergenčné kritérium úrokových sadzieb uvedené v štvrtej zarážke článku 121 ods. 1 zmluvy znamená, že priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba členského štátu sledovaná v období jedného roka nie je vyššia viac ako o dva percentuálne body v s maximálne tromi členskými štátmi, ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely konvergenčných kritérií úrokových sadzieb boli použité porovnateľné úrokové sadzby dlhodobých štátnych dlhopisov s 10 ročnou platnosťou. S cieľom vyhodnotiť plnenie kritéria úrokovej sadzby sa v správach Komisie a ECB sa zohľadňovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer nominálnych dlhodobých úrokových sadzieb plus dva percentuálne body troch členských štátov s najlepšou stabilitou cien. Na tomto základe referenčná hodnota za jednoročné obdobie vrátane marca 2006 bola 5,9 %.12.  V súlade s článkom 5 protokolu o konvergenčných kritériách uvedenom v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Komisia poskytne údaje, ktoré sa použili v súčasnom vyhodnotení plnenia konvergenčných kritérií. Komisia poskytla údaje na prípravu tohto návrhu. Komisia poskytla rozpočtové údaje po predložení správ členských štátov do 1. apríla 2006 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní protokolu o postupe pri nadmernom schodku pripojenom k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva[9].13.  Na základe správ, ktoré predložila Komisia a ECB o uskutočnenom pokroku pri plnení záväzkov vzhľadom na uskutočňovanie hospodárskej a menovej únie, Komisia dospela k záveru, že:V Slovinsku sú vnútroštátne právne predpisy vrátane štatútu národnej centrálnej banky zlučiteľné s článkami 108 a 109 zmluvy a štatútu ESCB.Pokiaľ ide o plnenie konvergenčných kritérií, ktoré má Slovinsko splniť uvedených v štyroch zarážkach článku 122 ods. 1 zmluvy:-  priemerná miera inflácie v Slovinsku za rok končiaci v marci 2006 bola 2,3 %, čo je pod úrovňou referenčnej hodnoty a pravdepodobne sa v nasledujúcich mesiacoch nebude meniť;-  Slovinsko nepodlieha rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného schodku vo verejných financiách;-  Slovinsko je od 28. júna 2004 členom ERM II; počas dvojročného obdobia, ktoré končí v apríli 2006 slovinský toliar (SIT) nepodliehal závažným tlakom a Slovinsko nedevalvovalo z vlastného podnetu bilaterálny stredný kurz SIT voči euru;-  v roku končiacom v marci 2006 dlhodobá úroková sadzba na Slovinsku bola v priemere 3,8 %, čo je pod úrovňou referenčnej hodnoty.Vzhľadom na tieto kritériá dosiahlo Slovinsko vysoký stupeň trvalo udržateľnej konvergencie.Slovinsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny.14.  Rada konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny na návrh Komisie musí rozhodnúť, ktoré členské štáty s výnimkou spĺňajú potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny a zrušiť výnimky príslušných členských štátov,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Slovinsko týmto spĺňa potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny. Výnimka v prospech Slovinska uvedená v článku 4 aktu o pristúpení sa zrušuje s platnosťou od 1. januára 2007.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.Článok 3Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie .V […]Za Radupredseda[pic][pic][pic] [1] KOM(2006) 224, prijatú 16. mája 2006.[2] Prijatú 15. mája 2006.[3] Rozhodnutie Rady 1998/317/ES z 3. mája 1998, (Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 30).[4] Rozhodnutie Rady 2000/427/ES z 19. júna 2000, (Ú. v. ES L 167, 7.7.2000, s. 19).[5] Ú. v. ES L 236, 23.9.2003, s. 33.[6] Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 5.[7] Ú. v. ES C 345, 13.11.1998, s. 6 zmenená a doplnená dohodou zo 14. septembra 2000 (Ú. v. ES C 362, 16.12.2000, s. 11).[8] Nariadenie Rady (ES) č. 2494/95 z 23. októbra 1995 o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien (Ú. v. ES L 257, 27.10.1995, s. 1) zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. ES L 284, 31.10.2003, s. 1).[9] Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).