|

52010PC0691

/* KOM/2010/0691 v konečnom znení - NLE 2010/0338 */  Návrh NARIADENIE RADY o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu

	[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |Brusel, 26.11.2010KOM(2010) 691 v konečnom znení2010/0338 (NLE)2010/0338 (NLE)NávrhNARIADENIE RADYo nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu(kodifikované znenie)DÔVODOVÁ SPRÁVA1. V rámci Európy občanov Komisia prikladá veľkú dôležitosť zjednodušovaniu a sprehľadňovaniu práva Únie s cieľom jeho lepšieho pochopenia a sprístupnenia občanom, dávajúc im nové príležitosti, ako aj šancu na efektívnejšie využívanie osobitných práv, ktoré im poskytuje.Tento cieľ však nemožno dosiahnuť pokým pretrváva stav rozptýlenia mnohých ustanovení, opakovane a často pozmenených v podstatnom rozsahu, vo viacerých právnych aktoch, a to počínajúc pôvodným právnym aktom až po jeho poslednú zmenu a doplnenie, čo si vyžaduje vyčerpávajúce hľadanie a komparáciu mnohých právnych aktov za účelom identifikácie pozitívneho práva.Jasnosť a prehľadnosť práva Únie preto so sebou prináša potrebu častej kodifikácie pozmenených právnych aktov.2. Komisia sa 1. apríla 1987[1] rozhodla inštruovať svojich úradníkov, aby pristúpili ku kodifikácii všetkých právnych aktov najneskôr po ich desiatej zmene a doplnení, zdôrazniac však, že ide o minimálnu požiadavku, keďže príslušné oddelenia by sa mali v záujme prehľadnosti a správneho pochopenia textov, za ktoré sú zodpovedné, usilovať o kodifikáciu ich ustanovení v kratších intervaloch.3. V podobnom zmysle vyzneli aj závery Európskej rady z Edinburgu z decembra 1992[2], v ktorých táto podčiarkla dôležitosť kodifikácie , poskytujúcej právnu istotu pri nachádzaní práva uplatniteľného v konkrétnom časovom momente na špecifický predmet úpravy.Pri kodifikácii je potrebné dodržiavať štandardné postupy prijímania aktov Únie.Vylúčenie obsahových zmien a doplnení aktov prechádzajúcich kodifikáciou umožnilo Európskemu parlamentu, Rade a Komisii 20. decembra 1994 odsúhlasiť skrátené legislatívne konanie pre rýchle prijatie kodifikovaných právnych aktov vo forme medziinštitucionálnej dohody.4. Predkladaný návrh sleduje kodifikáciu nariadenia Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu[3]. Nové nariadenie nahrádza viaceré právne akty tvoriace predmet kodifikácie[4]; návrh plne zachováva obsah kodifikovaných právnych aktov a obmedzuje sa výlučne na ich zjednotenie do jedného právneho aktu, pričom formálne zmeny a doplnenia nepresahujú nevyhnutný kodifikačný účel.5. Kodifikačný návrh bol vypracovaný na základe predbežného konsolidovaného znenia nariadenia (ES) č. 975/98 ako aj jeho meniaceho a doplňujúceho nariadenia, zostavené pre 22 úradných jazykov Úradom pre vydávanie publikácií Európskej únie za pomoci systému na spracovanie údajov . V prípade, že dochádza k prečíslovaniu článkov, tak starý, ako aj nový spôsob číslovania je obsiahnutý v tabuľke, tvoriacej obsah prílohy III kodifikovaného nariadenia.ê 975/98 (prispôsobené)NávrhNARIADENIE RADYo nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu(kodifikované znenie)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok Ö 128 Õ ods. 2,so zreteľom na návrh Európskej komisie,so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[5],so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky[6],keďže:ê1.  Nariadenie Rady (ES) č. 975/98 z 3. mája 1998 o nominálnych hodnotách a technických špecifikáciách euromincí určených do obehu bolo podstatným spôsobom zmenené a doplnené[7]. V záujme jasnosti a prehľadnosti by sa malo toto nariadenie kodifikovať.ê 975/98 (prispôsobené)2.  Podľa článku Ö 128 Õ ods. 2 Zmluvy môžu členské štáty vydávať euromince za podmienky, že Európska centrálna banka (ECB) schváli objem emisie. Rada, prime, na základe návrhu Komisie a po porade s Ö Európskym parlamentom a s Õ ECB opatrenie k zosúladeniu nominálnych hodnôt a technických špecifikácií všetkých mincí určených do obehu v miere potrebnej na zabezpečenie ich plynulého obehu v Únii.3.  Eurobankovky Ö sú Õ vydávané v rozmedzí od päť eur do päťsto eur. Je potrebné, aby nominálne hodnoty bankoviek a mincí umožňovali ľahké prevedenie hotovostných platieb čiastok vyjadrených v eurách a centoch.4.  Riaditelia mincovní Únie v novembri 1996 predložili správu, po ktorej nasledovala vo februári 1997 prepracovaná správa, ktorá už uvádzala nominálne hodnoty a technické špecifikácie (priemer, hrúbku, hmotnosť, farbu, zloženie a hranu) euromincí.5.  Jednotná európska sústava mincí by mala vzbudzovať dôveru verejnosti a zahŕňať technologické novinky, ktoré Ö zabezpečia, že bude Õ bezpečnou, spoľahlivou a účinnou Ö sústavou Õ .6.  Prijatie systému verejnosťou je jedným z hlavných cieľov mincového systému Únie. Dôvera verejnosti k sústave závisí od fyzických vlastností euromincí, ktoré by mali byť pre užívateľov čo najpríjemnejšie.7.  Po porade so združeniami spotrebiteľov Európska únia nevidiacich a zástupcovia výrobcov predajných automatov vzniesli osobitné požiadavky, aby sa prihliadalo na požiadavky významných kategórií užívateľov mincí. Na zaistenie plynulého prechodu na euro a na uľahčenie prijatia nových mincových systémov užívateľmi Ö bolo Õ potrebné zaistiť ľahké rozlišovanie medzi mincami na základe viditeľných a hmatateľných znakov.8.  Euromince Ö sú Õ ľahšie rozlíšiteľné a Ö je Õ možné si na ne ľahšie zvyknúť, ak bude jestvovať súvislosť medzi ich priemerom a nominálnou hodnotou.9.  Sú potrebné určité osobitné ochranné prvky, aby sa obmedzil priestor na falšovanie, ktorý sa týka mincí v nominálnej hodnote 1 euro a 2 eurá s ohľadom na ich vysokú hodnotu. Použitie techniky, pri ktorej sa mince vyrábajú v troch vrstvách, a kombinácia dvoch rôznych farieb pri jednej minci sú považované za najúčinnejšie ochranné prvky proti falšovaniu, ktoré sú dostupné.10.  Skutočnosť, že mince budú mať jednu stranu európsku a druhú národnú, je vhodným vyjadrením myšlienky Európskej menovej únie medzi členskými štátmi.11.  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/27/ES z 30. júna 1994, ktorou sa po dvanástykrát mení a dopĺňa smernica 76/769/EHS o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na obmedzenia uvádzania na trh a používania niektorých nebezpečných látok a prípravkov[8] obmedzuje používanie niklu v určitých výrobkoch s ohľadom na to, že by nikel mohol za určitých podmienok vyvolať alergie. Uvedená smernica sa nevzťahuje na mince. Zdá sa byť však žiaduce znížiť obsah niklu v minciach Ö z dôvodu verejného zdravia Õ .12.  Je preto vhodné v zásade sa riadiť návrhom uvedených riaditeľov mincovní a prispôsobiť ho iba do takej miery, ako je potrebné s ohľadom najmä na osobitné požiadavky významných kategórií užívateľov mincí a na potrebu zníženia obsahu niklu v minciach.13.  Zo všetkých predpísaných technických špecifikácií pre euromince má Ö indikatívnu Õ povahu iba hodnota udávajúca hrúbku, pretože vlastná hrúbka mince závisí od predpísaného priemeru a hmotnosti,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Séria euromincí zahŕňa osem nominálnych hodnôt v rozmedzí od jedného centu do dvoch eur, Ö ktoré spĺňajú technické špecifikácie uvedené v prílohe I. ÕêČlánok 2Nariadenie (ES) č. 975/98 sa zrušuje.Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe III.ê 975/98 (prispôsobené)Článok 3Toto nariadenie nadobúda účinnosť Ö dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie Õ.Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a je priamo uplatniteľné v členských štátoch v súlade so zmluvami.V Bruseli [...]Za RaduPredsedaê 975/98 (prispôsobené)è1 423/1999 čl. 1 bod 1 písm. a)è2 423/1999 čl. 1 bod 1 písm. b)è3 423/1999 čl. 1 bod 1 písm. c)è4 423/1999 čl. 1 bod 2PRÍLOHA INominálna hodnota (euro) | Priemer v mm | Hrúbka v mm | Hmotnosťv g | Tvar | Farba | Zloženie | Hrana |2 | 25,75 | 1,95 | 8,5 | Guľatá | Vonkajšia časť: biela | Meďnikel (Cu75Ni25) | S nápisom Jeme vrúbkovan á |Vnútorná časť: žltá | Tri vrstvy: nikel-mosadz/nikel/nikel-mosadz CuZn20Ni5/Ni12/CuZn20Ni5 |1 | 23,25 | 2,125 | 7,5 | Guľatá | Vonkajšia časť: žltá | Nikel-mosadz (CuZn20Ni5) | Striedavo hladká a vrúbkovaná |Vnútorná časť: biela | Tri vrstvy: Cu75Ni25/Ni7/Cu75Ni25 |0,50 | 24,25 | è1 1,88 ç | è2 7,8 ç | Guľatá | Žltá | „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 | è3 Profilovaná hrana s jemnými zúbkami ç |0,20 | 22,25 | 1,63 | 5,7 | Tvar „španielsky kvet“ | Žltá | „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 | Hladká |0,10 | 19,75 | 1,51 | 4,1 | Guľatá | Žltá | „Severské zlato“ Cu89A15Zn5Sn1 | è4 Profilovaná hrana s jemnými zúbkami ç |0,05 | 21,25 | 1,36 | 3,9 | Guľatá | Červená | Oceľ galvanicky pokovaná meďou | Hladká |0,02 | 18,75 | 1,36 | 3 | Guľatá | Červená | Oceľ galvanicky pokovaná meďou | Hladká s drážkou |0,01 | 16,25 | 1,36 | 2,3 | Guľatá | Červená | Oceľ galvanicky pokovaná meďou | Hladká |(1) Hodnoty udávajúce hrúbku majú Ö indikatívnu Õ povahu. |PRÍLOHA IIZrušené nariadenie so zoznamom neskorších zmien a doplneníNariadenie Rady (ES) č. 975/98 | (Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 6) |Nariadenie Rady (ES) č. 423/1999 | (Ú. v. ES L 52, 27.2.1999, s. 2) |______________PRÍLOHA II ITABUľKA ZHODYnariadenie (ES) č. 975/98 | toto nariadenie |článok 1 | článok 1 |- | článok 2 |článok 2 | článok 3 |- | príloha I |- | príloha II |- | príloha III |______________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Pozri prílohu 3 časti A záverov.[3] Realizovaný v súlade s oznámením Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Kodifikácia Acquis communautaire, KOM(2001) 645 v konečnom znení.[4] Pozri prílohu II tohto návrhu.[5] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[6] Ú. v. EÚ C [...], [...], s. [...].[7] Pozri prílohu II.[8] Ú. v. ES L 188, 22.7.1994, s. 1.


Dôležité právne oznámenie

|

52008PC0514(01)

Návrh nariadenie rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie rady (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam  /* KOM/2008/0514 v konečnom znení - CNS 2008/0167 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |V Bruseli 13.8.2008KOM(2008) 514 v konečnom zneníVOL.I2008/0167 (CNS)2008/0168 (CNS)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciamNávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2183/2004, ktorým sa rozširuje na neúčastnícke členské štáty uplatňovanie nariadenia (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam(predložené Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVAVšeobecné súvislostiCieľom nariadenia Rady 2182/2004[1] je chrániť euromince pred medailami a žetónmi podobnými eurominciam. Nariadenie od svojho prijatia vo významnej miere prispelo k zamedzeniu podobnosti medzi euromincami a medailami/žetónmi, keďže súkromné spoločnosti v súčasnosti vo všeobecnosti spĺňajú podmienky a dodržiavajú zákazy stanovené v nariadení.Skúsenosti získané v období implementácie poukázali na potrebu objasniť ochranné ustanovenia a zvýšiť transparentnosť rozhodovacieho procesu, a preto je potrebné nariadenie upraviť.Najmä verejnosť by sa mohla domnievať, že niektoré medaily alebo žetóny sú zákonným platidlom, a to nielen vtedy, keď je ich dizajn podobný dizajnu euromincí, ktoré sú zákonným platidlom, ale aj vtedy, keď ich dizajn obsahuje typické časti dizajnu euromincí[2]. Tieto časti zahŕňajú najmä dvanásť hviezd Európskej únie, geografické vyobrazenia a číslice, tvary a dizajn hrán vyobrazené tak, ako sa vyskytujú na eurominciach, ktoré sú zákonným platidlom.Okrem toho je vhodné, najmä pre súkromné subjekty vyrábajúce medaily a žetóny, formálne vymedziť špecifické znaky, ktoré by na medailách a žetónoch nemali byť reprodukované tak, ako sú vyobrazené na eurominciach, ktoré sú zákonným platidlom. K týmto znakom patria symboly reprezentujúce zvrchovanosť členského štátu, ktorý mince vydal, a síce portrét hlavy štátu, štátny znak, značka mincovne, značka rytca, názov a geografické zobrazenie danej krajiny tak, ako sú vyobrazené na eurominciach.Keďže hore uvedené chránené prvky tvoria súčasť dizajnu spoločných alebo národných strán euromincí, nemá význam tieto dve strany naďalej rozlišovať (článok 2 písm. c)). Okrem toho boli vo viacerých prípadoch do národnej strany euromincí zakomponované rozsiahlejšie spoločné prvky, ako napríklad námet Rímskej zmluvy alebo desaťročného výročia Hospodárskej a menovej únie. Ochranné opatrenia by sa preto mali týkať každého dizajnu, ktorý sa objaví na medailách alebo žetónoch a bude podobný niektorému dizajnu na eurominciach, ktoré sú zákonným platidlom.Uvedené nariadenie v súčasnosti ustanovuje, že Komisia má právomoc vyhlásiť, či je niektorý dizajn podobný dizajnu na eurominciach. Vzhľadom k tomu, že podobnosť sa môže vyskytnúť aj v častiach dizajnu a keďže môže byť potrebné posúdiť aj mieru, do akej sú dodržiavané ostatné ochranné podmienky, je vhodné, aby sa stanovisko Komisie opieralo o všetky ochranné ustanovenia uvedené v článku 2, vrátane výkladu, či má byť kovový predmet považovaný za medailu/žetón v zmysle definície uvedenej v článku 1 písm. c).Zároveň je potrebné objasniť kritériá, na základe ktorých Komisia predkladá stanovisko týkajúce sa podobnosti alebo dodržiavania ostatných ustanovení tohto nariadenia. Konkrétne by v rozhodnutí Komisie mali byť zohľadnené aj množstvá vyrobených medailí alebo žetónov, ich predajná cena, balenie, špecifické nápisy na medailách a žetónoch (ako názov spoločnosti, označenie „nie je zákonným platidlom“, atď.), ako aj príslušná propagácia. Hoci tieto kritériá neboli v nariadení výslovne uvedené, bolo nevyhnutné ich zohľadniť v praxi. Kvôli transparentnosti by tieto kritériá mali byť v nariadení výslovne uvedené.Pri zisťovaní podobnosti a dodržiavania ustanovení nariadenia Komisia úzko spolupracovala s odborníkmi z členských štátov, konkrétne s odborníkmi v oblasti boja proti falšovaniu mincí spomínanými v článku 4 ods. 1 rozhodnutia Komisie z 29. októbra 2004, ktorým sa zriaďuje Európske vedecko-technické centrum[3], opierajúc sa o ich odborné znalosti z oblasti vizuálnej a materiálnej analýzy mincí. Tieto konzultácie by mali pokračovať.V článku 4 nariadenia sa hovorí o povolených odchýlkach a zároveň o zodpovednosti Komisie určiť podobnosť. Keďže sa spomínaná zodpovednosť týka dodržiavania ochranných ustanovení (článok 2), je vhodné ju kvôli prehľadnosti uviesť v rovnakom článku.Hospodárske subjekty môžu nápisy „euro“ alebo „eurocent“ alebo znak eura na medailách a žetónoch používať, ak spĺňajú prísne podmienky, napríklad ak je na lícnej alebo rubovej strane medaily alebo žetónu vyrazený nápis „nie je zákonným platidlom“. Vzhľadom na skutočnosť, že riziko zámeny žetónov alebo medailí s euromincami je väčšie v prípade, že je na medaile alebo žetóne uvedená nominálna hodnota, mala by byť požiadavka na uvedenie nápisu „nie je zákonným platidlom“ obmedzená na túto okolnosť.Návrh obsahuje aj nariadenie, ktorým sa upravuje nariadenie č. 2183/2004 s cieľom rozšíriť účinky tejto úpravy na členské štáty, ktoré nie sú súčasťou eurozóny.Navrhované zmeny a doplneniaVzhľadom na uvedené skutočnosti sa navrhujú tieto zmeny a doplnenia:1. Článok 2 nariadenia č. 2182/2004 s cieľom upresniť ochranné opatrenia,2. Článok 4 nariadenia č. 2182/2004 s cieľom zahrnúť hodnotiace kritériá a upraviť rozhodovací proces, ktorý bude presunutý do článku 2,3. Nariadenie č. 2183/2004 s cieľom rozšíriť účinky úpravy nariadenia č. 2182/2004 na neúčastnícke členské štáty.2008/0167 (CNS)NávrhNARIADENIE RADY,ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2182/2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciamRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na tretiu vetu jej článku 123 ods. 4,so zreteľom na návrh Komisie[4],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[5],so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky[6],keďže:(1) Nariadenie Rady (ES) č. 2182/2004 zo 6. decembra 2004 o medailách a žetónoch podobných eurominciam[7] zakazuje medaily a žetóny podobné eurominciam. Skúsenosti získané v období implementácie zákazu medailí a žetónov podobných eurominciam poukázali na potrebu objasniť ochranné ustanovenia a zvýšiť transparentnosť rozhodovacieho procesu.(2) Verejnosť by sa mohla domnievať, že niektoré medaily alebo žetóny sú zákonným platidlom, a to nielen vtedy, keď je ich dizajn podobný dizajnu euromincí, ale aj vtedy, keď ich dizajn obsahuje určité prvky dizajnu euromincí. Preto by sa špecifické prvky dizajnu euromincí, ktoré sú zákonným platidlom, nemali reprodukovať tak, ako sú vyobrazené na eurominciach. Okrem toho by symboly reprezentujúce zvrchovanosť členského štátu, ktorý euromince vydal, nemali byť reprodukované na medailách a žetónoch tak, ako sú vyobrazené na eurominciach.(3) Komisia by mala mať právomoc po konzultácii s členskými štátmi predložiť stanovisko, či boli dodržané ochranné ustanovenia uvedené v článku 2 a či je kovový predmet medaila alebo žetón.(4) Mali by byť objasnené a stanovené osobitné kritériá, ktoré Komisia uplatňuje pri zisťovaní dodržiavania ochranných ustanovení.(5) Riziko zámeny medaily alebo žetónu s nápisom „euro“, „eurocent“ alebo so znakom eura s mincou, ktorá je zákonným platidlom, je väčšie v prípade, že je na medaile alebo žetóne vyznačená aj príslušná nominálna hodnota. Z tohto dôvodu musí byť v takýchto prípadoch na lícnej alebo rubovej strane medaily alebo žetónu vyrazené označenie „nie je zákonným platidlom“.(6) Nariadenie (ES) č. 2182/2004 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Zmeny a doplneniaNariadenie (ES) č. 2182/2004 sa mení a dopĺňa takto:1. Článok 2 sa nahrádza takto:„Článok 2Ochranné ustanovenia1. Pokiaľ články 3 a 4 neustanovujú inak, výroba a predaj medailí a žetónov a ich dovoz a distribúcia na účel predaja alebo na iné obchodné účely je zakázaná, ak:a) sú na ich povrchu nápisy „euro“ alebo „eurocent“, alebo znak eura, alebob) je ich veľkosť v referenčnom pásme, aleboc) sa na povrchu medailí alebo žetónov objaví dizajn podobný:i) niektorému dizajnu, alebo častiam dizajnu na povrchu euromincí, najmä pokiaľ ide o dvanásť hviezd Európskej únie, geografické vyobrazenie a číslice tak, ako sú vyobrazené na eurominciach, aleboii) symbolom reprezentujúcim národnú zvrchovanosť členských štátov tak, ako sú znázornené na eurominciach, najmä pokiaľ ide o portrét hlavy štátu, štátne znaky, značky mincovne, značky rytca, názov členského štátu, aleboiii) tvar a dizajn hrán euromincí.2. Komisia je oprávnená predložiť stanovisko, či:a) má kovový predmet vzhľad a/alebo technické vlastnosti mince v zmysle článku 1;b) sa na medailu alebo žetón vzťahuje zákaz uvedený v odseku 1 tohto článku.Bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 tohto článku by Komisia mala zohľadniť okrem iného množstvá vyrobených medailí a žetónov, predajnú cenu, balenie, nápisy na medailách a žetónoch a ich propagáciu.2. Článok 4 sa nahrádza takto:„Článok 4Povolené odchýlkyKomisia môže udeliť osobitné povolenia na použitie nápisov „euro“ alebo „eurocent“, alebo znaku eura v súlade s podmienkami použitia podliehajúcimi kontrole v prípadoch, ak neexistuje riziko zámeny. V takýchto prípadoch musí byť na povrchu medaily alebo žetónu jasne identifikovateľný príslušný hospodársky subjekt členského štátu, a ak má medaila alebo žetón zobrazenú nominálnu hodnotu, na lícnej alebo rubovej strane medaily alebo žetónu musí byť vyrazené označenie „nie je zákonným platidlom“.Článok 2Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné v členských štátoch.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 373, 21.12.2004, s. 1.[2] Odkazuje sa aj na Oznámenie Komisie z 22. októbra 2001 o autorskoprávnej ochrane dizajnu spoločnej lícnej strany euromincí, ktoré sa týka zákazu reprodukcie celého dizajnu alebo časti dizajnu spoločnej lícnej strany euromincí na medailách a žetónoch (Ú. v. ES C 318, 13.11.2001, s. 3).[3] Ú. v. ES L 19, 21.01.2005, s. 73.[4] Ú. v. EÚ C […], s. […].[5] Ú. v. EÚ C […], s. […].[6] Ú. v. EÚ C […], s. […].[7] Ú. v. ES L 373, 21.12.2004, s. 1.


title: Návrh nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o makroprudenciálnom dohľade nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká {KOM(2009) 500 v konečnom znení} {KOM(2009) 501 v konečnom znení} {KOM(2009) 502 v konečnom znení} {KOM(2009) 503 v konečnom znení} {SEK(2009) 1234} {SEK(2009) 1235}

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0499

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 23.9.2009KOM(2009) 499 v konečnom znení2009/0140 (COD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo makroprudenciálnom dohľade nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká{KOM( 2009) 500 v konečnom znení}{KOM(2009) 501 v konečnom znení}{KOM(2009) 502 v konečnom znení}{KOM(2009) 503 v konečnom znení}{SEK(2009) 1234}{SEK(2009) 1235}DÔVODOVÁ SPRÁVA1. Kontext návrhuSúčasná finančná kríza poukázala na nedostatky rámca dohľadu v EÚ, ktorý zostáva rozdrobený pozdĺž národných línií napriek značnému pokroku, ktorý sa dosiahol v integrácii finančného trhu, a vyššej dôležitosti cezhraničných subjektov. Na základe týchto skutočností predseda Barroso požiadal skupinu odborníkov na vysokej úrovni vedenú bývalým generálnym riaditeľom Medzinárodného menového fondu (MMF) pánom Jacquesom de Larosièrom, aby poskytla odporúčania s cieľom vytvoriť efektívnejší, integrovanejší a udržateľnejší rámec dohľadu.Hlavné odporúčania de Larosièrovej skupiny sú zamerané na:i) zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká („ESRB“ – European Systemic Risk Board), ktorý by bol zodpovedný za makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva, a to s cieľom predchádzať systémovým rizikám alebo zmierňovať ich, zabrániť výskytu rozsiahlych finančných otrasov, prispievať k bezproblémovému fungovaniu vnútorného trhu a zabezpečovať udržateľný prínos finančného sektora k hospodárskemu rastu;ii) zriadenie Európskeho systému orgánov finančného dohľadu (ESFS), ktorý pozostáva zo siete vnútroštátnych orgánov pre finančný dohľad, ktoré pracujú spoločne s novými európskymi orgánmi dohľadu (EOD) zriadenými transformáciou existujúcich európskych výborov pre dohľad[1] ako Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA), Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA). ESFS by sa mal vybudovať na spoločných a vzájomne sa posilňujúcich zodpovednostiach a mal by spájať vnútroštátny dohľad nad podnikmi s osobitnými úlohami na európskej úrovni. ESFS bude takisto podporovať harmonizované pravidlá a jednotné vykonávanie a presadzovanie dohľadu.V marci 2009 Komisia a Európska rada v zásade schválili odporúčania de Larosièrovej skupiny. Komisia uverejnila 27. mája 2009 oznámenie o finančnom dohľade v EÚ, v ktorom sa podrobne uvádza, ako by sa tieto odporúčania mohli realizovať, najmä so zameraním na zriadenie navrhovaných ESFS a ESRB. Rada ECOFIN na zasadnutí 9. júna 2009 prijala podrobné závery, v ktorých vyjadrila súhlas s cieľmi stanovenými v oznámení Komisie, a zdôraznila, že sa musí ambiciózne zlepšiť finančná stabilita, riadenie a dohľad v EÚ. Európska rada na svojom zasadnutí, ktoré sa konalo 18. – 19. júna 2009, následne potvrdila, že oznámenie Komisie z mája a závery Rady ECOFIN vytýčili cestu na zriadenie nového rámca mikro- a makroprudenciálneho dohľadu. Európska rada požiadala, aby Komisia predložila všetky potrebné návrhy najneskôr do začiatku jesene 2009, aby nový rámec bol v plnom rozsahu zavedený v priebehu roku 2010.2. Konzultácie so zainteresovanými stranamiKomisia uskutočnila dve otvorené konzultácie o celom súbore, t. j. o ESFS a o ESRB. Prvá konzultácia sa uskutočnila v nadväznosti na uverejnenie správy de Larosièrovej skupiny, trvala od 10. marca do 10. apríla 2009 a predstavovala zdroj vstupných informácií pre oznámenie Komisie o finančnom dohľade v Európe uverejnené 27. mája 2009. Zhrnutie doručených 116 verejných pripomienok sa nachádza na webovej stránke:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision/summary_en.pdfV období od 27. mája do 15. júla 2009 sa uskutočnila druhá konzultácia, prostredníctvom ktorej boli všetky subjekty sektora finančných služieb a ich zastupiteľské orgány, regulačné orgány, orgány dohľadu a ďalšie zainteresované strany vyzvané na predloženie pripomienok k podrobnejším reformám prezentovaným v oznámení z mája 2009. Doručené odpovede z väčšej časti podporovali navrhované reformy a obsahovali pripomienky k podrobným aspektom navrhovaných orgánov ESRB a ESFS. Zhrnutie doručených verejných pripomienok sa nachádza na webovej stránke:http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/fin_supervision_may/replies_summary_en.pdf3. Posúdenie vplyvuSprievodným dokumentom k oznámeniu z mája 2009 bolo posúdenie vplyvu, v ktorom sa analyzovali hlavné možnosti politiky pri zriadení ESOFD a ESRB. Napriek tomu sa však vykonalo druhé posúdenie vplyvu, týkajúce sa podrobnejších aspektov návrhu, ktoré sa nachádza na webovej stránke Komisie.4. Právne prvky návrhuLen ak sa zavedú mechanizmy, ktoré primerane zohľadňujú vzájomnú závislosť medzi mikro- a makroprudenciálnymi rizikami, môžu mať všetky zainteresované strany, napríklad finančné inštitúcie, investori a spotrebitelia, dostatočnú dôveru k účasti na cezhraničných finančných činnostiach. V minulosti sa prudenciálny dohľad príliš často sústreďoval výhradne na mikroúroveň, keď orgány dohľadu posudzovali súvahy jednotlivých finančných inštitúcii bez toho, aby vhodným spôsobom zvážili interakcie medzi jednotlivými inštitúciami a medzi inštitúciami a širším finančným systémom. Poskytovať tento širší nadhľad je úlohou orgánov pre makroprudenciálny dohľad. Tieto orgány dohľadu monitorujú a posudzujú potenciálne riziká ohrozujúce finančnú stabilitu vyplývajúce z diania, ktoré môže mať vplyv na sektorovú úroveň alebo na úroveň finančného systému ako celku. ESRB by sa riešením takýchto rizík stal zásadným stavebným kameňom integrovanej štruktúry dohľadu v rámci EÚ nevyhnutnej na podporu včasných a konzistentných politických reakcií medzi členskými štátmi, čím by sa predišlo rozdielnym prístupom a zlepšilo by sa fungovanie vnútorného trhu.ESRB je zriadený na základe článku 95 Zmluvy o ES ako orgán bez právnej subjektivity. Tento právny základ umožňuje, aby ESRB mal základné znaky uvedené vyššie a mandát, ktorý bez výnimky zahŕňa celý finančný sektor. Ďalej umožňuje, aby ERSB spolu s ESFS tvorili spoločný inovačný rámec finančného dohľadu, pričom by sa zachovalo jasné rozlíšenie medzi zodpovednosťami ESRB a ostatných orgánov.Nariadenie, ktorým sa zriaďuje ESRB, je doplnené rozhodnutím Rady, ktorým sa Európskej centrálnej banke (ECB) udeľuje úloha poskytnúť sekretariát ESRB. ECB bude preto poskytovať ESRB administratívnu, logistickú, štatistickú a analytickú podporu. Týmto rozhodnutím sa prvýkrát implementuje článok 105 ods. 6 Zmluvy o ES, ktorým sa ustanovuje, že Rada môže jednomyseľne na návrh Komisie po porade s ECB a na základe súhlasu Európskeho parlamentu poveriť ECB osobitnými úlohami, ktoré sa týkajú politiky prudenciálneho dohľadu.5. Vplyv na rozpočetRozpočtové náklady súvisiace s ESRB bude znášať ECB a nebudú mať priamy vplyv na rozpočet Spoločenstva. Náklady na takúto podporu budú závisieť od rozsahu, v akom možno využiť existujúcich pracovníkov a zdroje ECB na plnenie úloh sekretariátu ESRB.6. Podrobné vysvetlenie návrhuNa zriadenie ESRB ako nového európskeho orgánu nezávislého od existujúcich štruktúr sa vyžaduje sa nariadenie Rady.6.1. Zriadenie ESRBESRB je úplne nový bezprecedentný európsky orgán, ktorý bude zodpovedať za makroprudenciálny dohľad. ESRB bude mať trojitý cieľ:-  budovať európsku makroprudenciálnu úroveň dohľadu s cieľom riešiť problém rozdrobenej analýzy jednotlivých rizík na vnútroštátnej úrovni;-  zlepšovať účinnosť mechanizmu včasného varovania zlepšením interakcie medzi mikro- a makroprudenciálnou analýzou. Dohľad nad dobrým finančným stavom jednotlivých podnikov sa príliš často vykonával izolovane a s malým zameraním na mieru vzájomnej závislosti v rámci finančného systému;-  umožniť, aby sa posúdenie rizika transformovalo do opatrení príslušných orgánov.ESRB nemôže byť vzhľadom na široký rozsah pôsobnosti a citlivú povahu svojich úloh koncipovaný ako orgán s právnou subjektivitou a záväznými právomocami, ale ako orgán, ktorého legitímnosť bude odvodená skôr od jeho dobrého mena získaného nezávislými rozhodnutiami, veľmi kvalitnými analýzami a energickými závermi.Hlavným rozhodovacím orgánom ESRB bude generálna rada.Zloženie generálnej rady je kľúčovou otázkou účinnosti ESRB. Výber členov sa robí tak, aby sa zaistilo významné zastúpenie centrálnych bánk. Vo väčšine členských štátov majú centrálne banky určitú mieru zodpovednosti za makroprudenciálny dohľad nad finančným sektorom. Na základe tejto zodpovednosti a získaných odborných poznatkov majú centrálne banky dobrú pozíciu, aby mohli prispievať k analýze vplyvu vzájomných väzieb medzi finančným sektorom a širším makroekonomickým prostredím na finančnú stabilitu.Analytickú prácu a logistickú podporu bude ESRB poskytovať sekretariát, ktorý zaistí Európska centrálna banka. Pridelením sekretariátu Európskej centrálnej banke sa ESRB umožní využívať hlboké makroprudenciálne poznatky ECB a jej centrálnu úlohu v menovom systéme EÚ. Európska centrálna banka v spolupráci s národnými centrálnymi bankami zostavuje a rozširuje široké spektrum menových štatistík a ukazovateľov týkajúcich sa finančných inštitúcií. Európska centrálna banka a Eurosystém monitorujú cyklický a štrukturálny vývoj v bankovom sektore, ako aj v ostatných finančných sektoroch eurozóny/EÚ s cieľom posúdiť možné zraniteľné miesta finančného sektora a jeho odolnosť proti potenciálnym otrasom.6.2. Úlohy a právomoci ESRBESRB nebude mať záväzné právomoci ukladať opatrenia členským štátom alebo vnútroštátnym orgánom. Bol koncipovaný ako „prestížny“ orgán, zložený zo subjektov na vysokej úrovni, ktorý by mal svojou morálnou autoritou vplývať na opatrenia tvorcov politiky a orgánov dohľadu. Na tento účel bude nielen poskytovať kvalitné hodnotenia makroprudenciálnej situácie, ale môže takisto vydávať varovania a odporúčania, ktoré sa týkajú rizík a v ktorých sa identifikujú potenciálne nerovnováhy v rámci finančného systému, ktorými by sa mohli zvýšiť systémové riziká a určia sa aj vhodné nápravné opatrenia. ESRB bude mať široký záber činnosti, neobmedzujúci sa na konkrétny druh subjektu alebo trhu. Varovania a odporúčania môžu byť nasmerované na akýkoľvek aspekt finančného systému, ktorý môže spôsobiť systémové riziko. ESRB bude takisto spolupracovať s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami (MMF, FSB…) a s orgánmi tretích krajín v oblasti otázok týkajúcich sa makroprudenciálneho dohľadu. Tento návrh vychádzajúci z článku 95 Zmluvy má význam pre Európsky hospodársky priestor (EHP). Formy spolupráce medzi štátmi EZVO pôsobiacimi v EHP a ESRB sa budú prerokúvať na spoločnom výbore EHP.6.2.1. Varovania a odporúčaniaVýznamnou úlohou ESRB je identifikovať riziká týkajúce sa systémovej úrovne a zabrániť ich vplyvu na finančný systém na úrovni EÚ alebo zmierniť ich vplyv. ESRB môže na tento účel zverejniť varovania o riziku. Tieto varovania by mali podnecovať k včasnej reakcii, aby sa zabránilo vzniku širších problémov, a prípadne aj budúcej krízy. ESRB môže v prípade potreby odporučiť aj konkrétne opatrenia na riešenie identifikovaných rizík.Odporúčania ESRB nebudú právne záväzné. Adresáti odporúčaní však nemôžu zostať pasívni voči zistenému riziku a očakáva sa, že budú nejakým spôsobom reagovať. Ak adresát súhlasí s odporúčaním, musí oznámiť všetky opatrenia, ktoré prijal na uskutočnenie návrhov stanovených v odporúčaní. Ak adresát nesúhlasí s odporúčaním a rozhodne sa neprijať opatrenie, musí dôvody nečinnosti primerane vysvetliť. Odporúčania, ktoré ESRB uverejní, nie je preto možné jednoducho ignorovať.ESRB rozhoduje od prípadu k prípadu, či by sa varovania a odporúčania mali zverejniť. Uverejnenie odporúčania môže na jednej strane zvýšiť tlak na bezodkladné nápravné opatrenia. Na druhej strane by mohlo vyvolať negatívne reakcie finančného trhu. Vzhľadom na citlivé individuálne posúdenie, ktoré sa má uplatniť pri rozhodovaní o uverejnení varovaní a odporúčaní, by sa takéto rozhodnutia mali prijímať od prípadu k prípadu. Navyše sa zdá vhodné, aby sa varovania a odporúčania nezverejňovali, okrem prípadov, ak generálna rada rozhodne inak na základe kvalifikovanej dvojtretinovej väčšiny.Adresátom varovaní a odporúčaní môže byť Spoločenstvo ako celok, jeden alebo viac členských štátov, jeden alebo viac európskych orgánov dohľadu a jeden alebo viac vnútroštátnych orgánov dohľadu. Všetky varovania a odporúčania sa musia poskytovať prostredníctvom Rady, pričom varovania a odporúčania týkajúce sa otázok dohľadu by sa mali zasielať aj príslušnému EOD. Toto odoslanie varovaní a odporúčaní Rade a EOD nie je mienené ako spôsob zoslabenia ich obsahu, ale naopak, jeho cieľom je zvýšiť morálny tlak na príjemcu, aby konal alebo dal vysvetlenie a poskytol Rade možnosť vyjadriť sa.6.2.2. Prístup k informáciámZo vzájomnej prepojenosti finančných inštitúcií a trhov vyplýva, že monitorovanie a posudzovanie potenciálnych systémových rizík by malo vychádzať zo širokého súboru relevantných makroekonomických a mikrofinančných údajov a ukazovateľov. ESRB by preto mal mať prístup ku všetkým informáciám potrebným na vykonávanie svojich povinností, pričom by sa mala zachovať dôvernosť týchto údajov. ESRB by mal byť schopný využívať široký súbor údajov o menových a finančných inštitúciách, ktoré prostredníctvom Eurosystému už zhromaždila ECB. Okrem toho, na plnenie svojich úloh a na zaistenie potrebnej konzistentnosti medzi orgánmi dohľadu na mikroúrovni a ESRB bude ESRB môcť prostredníctvom svojho sekretariátu takisto požiadať európske orgány dohľadu o poskytnutie informácií v súhrnnej alebo zovšeobecnenej podobe. Ak by tieto informácie neboli k dispozícii (alebo by neboli sprístupnené), ESRB bude mať možnosť vyžiadať údaje priamo od vnútroštátnych orgánov dohľadu, národných centrálnych bánk (NCB) alebo iných orgánov členských štátov. V nariadení sa ďalej ukladá EOD, NCB a členským štátom všeobecná povinnosť poskytovať ESRB všetky informácie potrebné na plnenie jeho úloh, čím sa zaručuje široký prístup k údajom potrebným na makroprudenciálnu analýzu.Keďže povaha niektorých individuálnych inštitúcií môže byť systémová (z dôvodu ich veľkosti, vzájomnej prepojenosti s inými finančnými inštitúciami alebo rizikového profilu), ESRB – prostredníctvom svojho sekretariátu – bude mať na základe odôvodnenej žiadosti adresovanej EOD prístup aj k individuálnym údajom.6.3. Vzťah k ESFSNavrhovaný rámec dohľadu EÚ môže fungovať iba vtedy, ak budú ESRB a ESFS efektívne spolupracovať. Cieľom reformy je vo svojej podstate zabezpečiť hladšiu interakciu dohľadu na makroprudenciálnej a mikroprudenciálnej úrovni. Pri plnení svojej úlohy ako orgánu makroprudenciálneho dohľadu bude ESRB potrebovať včasný prísun harmonizovaných údajov o mikroúrovni, zatiaľ čo mikroprudenciálny dohľad zo strany vnútroštátnych orgánov bude využívať výhody z poznatkov ESRB o makroprudenciálnom prostredí. V nariadeniach sa takisto uvádzajú postupy, ktorými sa majú EOD riadiť pri postupovaní na základe odporúčaní ESRB, a takisto sa uvádza, ako by EOD mali využívať svoje právomoci na zaistenie včasnej následnej kontroly reakcie na odporúčania určené jednému alebo viacerým príslušným vnútroštátnym orgánom dohľadu.6.4. Dôvernosť informáciíNa členov generálnej rady ESRB a pracovníkov pracujúcich pre ESRB sa vzťahuje povinnosť služobného tajomstva. Dôverné informácie prijaté členmi generálnej rady alebo osobami, ktoré pracujú v spojitosti s ESRB, sa nesmú sprístupniť inak ako v súhrnnej alebo zovšeobecnenej podobe, z ktorej nie je možné identifikovať jednotlivé inštitúcie. Tieto pravidlá ochrany dôverných informácií sa vzťahujú najmä na pracovníkov ECB, keďže ECB poskytne ESRB sekretariát. V súvislosti s tým sa informácie, ktoré ECB získa v úlohe sekretariátu ESRB, môžu použiť len na plnenie úloh ESRB. Osoby, ktoré pracovali v spojitosti s ESRB, budú v súlade so súčasnou praxou uplatňovanou v inštitúciách EÚ naďalej viazané služobným tajomstvom, a to aj po skončení svojich pracovných povinností.Príjemcovia, Rada a EOD takisto prijímajú opatrenia potrebné na ochranu dôvernej povahy varovaní a odporúčaní.6.5. Vnútorná organizácia ESRBESRB pozostáva z: i) generálnej rady; ii) riadiaceho výboru a iii) sekretariátu.6.5.1. Generálna radaGenerálna rada je rozhodovací orgán ERSR, a ako taká bude zodpovedná za prijímanie varovaní a odporúčaní uvedených v odseku 6.2.1 tejto dôvodovej správy.Členmi generálnej rady s hlasovacím právom sú:-  guvernéri národných centrálnych bánk,-  prezident a viceprezident ECB,-  člen Európskej komisie,-  predsedovia troch európskych orgánov dohľadu.Členmi generálnej rady bez hlasovacieho práva sú:-  jeden vysoký zástupca príslušných vnútroštátnych orgánov dohľadu za každý členský štát,-  predseda Hospodárskeho a finančného výboru.Zástupca vnútroštátnych orgánov dohľadu sa môže striedať v závislosti od záležitostí, ktoré sa prerokúvajú (toto striedanie bude potrebné vo veľkom počte členských štátov, v ktorých existujú rôzne orgány pre dohľad, napríklad nad finančným sektorom a sektorom poisťovníctva).Členovia rady konajú nestranne. To znamená, že pri vykonávaní činností týkajúcich sa ESRB sa neriadia pokynmi ani nezohľadňujú individuálne záujmy ktoréhokoľvek členského štátu. Nestrannosť je rozhodujúcou požiadavkou, keďže záujmy jednotlivých členských štátov sa nemusia vždy zhodovať s hlavným cieľom ESRB, ktorým je zachovať finančnú stabilitu Európskej únie ako celku.Každý člen generálnej rady s hlasovacím právom má jeden hlas. Rozhodnutia generálnej rady sa budú prijímať jednoduchou väčšinou (s výnimkou rozhodnutia zverejniť varovanie alebo odporúčanie, ktoré vyžaduje kvalifikovanú dvojtretinovú väčšinu hlasov. V súlade so všeobecnou praxou je pre hlasovanie potrebné kvórum.)Generálna rada zasadá najmenej štyrikrát ročne. Zasadnutia sa zvolávajú z podnetu predsedu alebo na žiadosť jednej tretiny členov s hlasovacím právom.6.5.2. PredsedaPredseda sa bude voliť na 5 rokov z členov generálnej rady ESRB, ktorí sú aj členmi Generálnej rady ECB. Predseda bude predsedať generálnej rade, ako aj riadiacemu výboru, a v mene generálnej rady bude dávať pokyny sekretariátu ESRB. Predseda môže z vlastného podnetu zvolať mimoriadne zasadnutie generálnej rady. Pokiaľ ide o spôsoby hlasovania v generálnej rade, predseda má v prípade rovnosti hlasov rozhodujúci hlas. Predseda reprezentuje ESRB smerom von.6.5.3. Riadiaci výborVzhľadom na veľkosť generálnej rady (celkovo bude mať 61 členov) bude generálnej rade pri rozhodovacom procese pomáhať riadiaci výbor. Riadiaci výbor bude pripravovať zasadnutia generálnej rady, skúmať dokumenty na prerokovanie a monitorovať pokrok v prebiehajúcich prácach ESRB.Riadiaci výbor bude pozostávať z predsedu a podpredsedu generálnej rady, predsedov troch EOD, predsedu EFC, člena Komisie a piatich členov generálnej rady, ktorí sú takisto členmi Generálnej rady ECB (12 členov).6.5.4. SekretariátSekretariát bude pre ESRB zabezpečovať ECB. Sekretariát bude dostávať pokyny priamo od predsedu generálnej rady.Vedúceho sekretariátu vymenúva ECB po porade s generálnou radou ESRB. Sekretariát bude poskytovať ESRB analytickú, štatistickú, administratívnu a logistickú podporu vrátane prípravy zasadnutí, zhromažďovania a spracovania kvalitatívnych a kvantitatívnych informácií určených pre ESRB a vypracovanie analýz a posudkov potrebných na plnenie úloh ESRB. Sekretariát bude poskytovať podporu aj pre prácu poradného výboru pre technické otázky (pozri odsek 6.5.5.).6.5.5 Poradný výbor pre technické otázky a ďalšie zdroje poradenstvaÚlohou poradného výboru pre technické otázky (ďalej len „ATC“) je na žiadosť ESRB poskytovať generálnej rade poradenstvo a pomoc vo veciach, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti ESRB.Členmi ATC sú:-  jeden zástupca každej národnej centrálnej banky,-  jeden zástupca ECB,-  jeden zástupca vnútroštátneho orgánu dohľadu za každý členský štát,-  jeden zástupca každého európskeho orgánu dohľadu,-  dvaja zástupcovia Európskej komisie,-  jeden zástupca EFC.Predsedu ATC vymenúva generálna rada na návrh jej predsedu. Zástupca vnútroštátnych orgánov dohľadu sa môže striedať v závislosti od záležitostí, ktoré sa prerokúvajú.6.6. Povinnosť podávať správyESRB sa plne zodpovedá Európskemu parlamentu a Rade, a preto im podáva správy aspoň dvakrát ročne. Európsky parlament a Rada môžu takisto požadovať, aby ESRB podával správy častejšie.2009/0140 (KOD)NávrhNARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADYo makroprudenciálnom dohľade nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva a o zriadení Európskeho výboru pre systémové rizikáEURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95,so zreteľom na návrh Komisie[2],so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky[3],so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[4],konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy[5],keďže:(1) Finančná kríza odhalila závažné nedostatky finančného dohľadu, ktorý nedokázal zabrániť nahromadeniu nadmerných rizík v rámci finančného systému, a poukázala najmä na slabiny súčasného makroprudenciálneho dohľadu.(2) Komisia v novembri 2008 poverila skupinu na vysokej úrovni vedenú pánom Jacquesom de Larosièrom (ďalej len „de Larosièrova skupina“), aby navrhla odporúčania, ako posilniť európske mechanizmy dohľadu tak, aby nimi boli lepšie chránení európski občania a aby sa obnovila dôvera k finančnému systému.(3) De Larosièrova skupina vo svojej poslednej správe predloženej 25. februára 2009 odporučila okrem iného zriadiť orgán na úrovni Spoločenstva, ktorý by bol poverený dohľadom nad rizikami v rámci finančného systému ako celku.(4) Komisia vo svojom oznámení „Stimuly na oživenie hospodárstva v Európe“ zo 4. marca 2009[6] uvítala a v zásade podporila odporúčania de Larosièrovej skupiny. Európska rada na svojom zasadnutí, ktoré sa konalo 19. a 20. marca 2009, odsúhlasila potrebu zlepšiť riadenie a dohľad nad finančnými inštitúciami na úrovni EÚ a využiť správu de Larosièrovej skupiny ako základ pre činnosť.(5) Komisia vo svojom oznámení „Európsky finančný dohľad“ z 27. mája 2009[7] ustanovila súbor reforiem súčasných úprav týkajúcich sa zabezpečenia finančnej stability na úrovni EÚ, najmä vytvorenia Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB) zodpovedného za makroprudenciálny dohľad. Rada 9. júna 2009 a Európska rada na svojom zasadnutí, ktoré sa konalo 18. a 19. júna, podporili tento názor Komisie a privítali zámer Komisie predložiť legislatívne návrhy tak, aby bol nový rámec zavedený v priebehu roku 2010. V súlade so stanoviskami Komisie okrem iného dospeli k názoru, že ECB by mala „poskytovať ESRB analytickú, štatistickú, administratívnu a logistickú podporu a pritom vychádzať z technického poradenstva od národných centrálnych bánk a orgánov dohľadu“.(6) Súčasné mechanizmy uplatňované v Spoločenstve kladú nedostatočný dôraz na makroprudenciálny dohľad. Zodpovednosť za makroprudenciálnu analýzu zostáva rozkúskovaná, vykonávajú ju rôzne orgány na rôznych úrovniach a neexistuje mechanizmus, ktorým by sa zaistilo, aby sa makroprudenciálne riziká primerane identifikovali a aby sa varovania a odporúčania jasne zverejňovali, riešili a transformovali do konkrétnych opatrení.(7) Spoločenstvo potrebuje osobitný orgán zodpovedný za makroprudenciálny dohľad nad celým finančným systémom EÚ, ktorý by identifikoval riziká z hľadiska finančnej stability a v prípade potreby by vydával varovania a odporúčania na opatrenia na riešenie týchto rizík. Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) by sa preto mal zriadiť ako nový nezávislý orgán zodpovedný za vykonávanie makroprudenciálneho dohľadu na európskej úrovni.(8) ESRB by mal podľa potreby vydávať varovania a odporúčania všeobecnej povahy, týkajúce sa Spoločenstva ako celku, jednotlivých členských štátov alebo skupín členských štátov, pričom by sa na príslušnú následnú politickú reakciu vymedzil časový horizont.(9) Tieto varovania a odporúčania by sa v záujme zvýšenia ich váhy a legitímnosti mali zasielať prostredníctvom Rady, a podľa potreby prostredníctvom Európskeho orgánu pre bankovníctvo zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. …/…[8], Európskeho orgánu pre cenné papiere zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. …/…[9] a Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. …/…[10].(10) ESRB by mal takisto monitorovať dodržiavanie svojich odporúčaní na základe správ od jednotlivých adresátov s cieľom zaistiť, aby sa jeho varovania a odporúčania účinne dodržiavali. Adresáti odporúčaní by mali na odporúčania reagovať okrem prípadov, ak by sa nečinnosť vo veci dala náležite zdôvodniť (mechanizmus „konaj alebo vysvetli“).(11) ESRB by mal rozhodnúť, či by odporúčanie malo byť dôverné alebo či by sa malo zverejniť, berúc do úvahy, že zverejnením sa môže za určitých okolností podporiť dodržiavanie odporúčaní.(12) ESRB by mal podávať správy Európskemu parlamentu a Rade aspoň dvakrát ročne, a v prípade rozsiahlych finančných otrasov aj častejšie.(13) ECB a národné centrálne banky by mali mať v makroprudenciálnom dohľade vedúcu úlohu z dôvodu svojich odborných znalostí a existujúcich zodpovedností v oblasti finančnej stability. Účasť orgánov pre mikroprudenciálny dohľad na práci ESRB je podstatná, aby sa zaistilo, že posudzovanie makroprudenciálneho rizika sa zakladá na úplných a presných informáciách o vývoji v rámci finančného systému. Predsedovia európskych orgánov dohľadu by preto mali byť členmi s hlasovacím právom a jeden vnútroštátny orgán dohľadu za každý členský štát by sa mal zúčastňovať ako člen bez hlasovacieho práva.(14) Účasťou člena Komisie sa pomôže vytvoriť prepojenie s makroekonomickým a finančným dozorom Spoločenstva, pričom v prítomnosti predsedu Hospodárskeho a finančného výboru sa prejavuje úloha ministerstiev financií pri ochrane finančnej stability.(15) Je podstatné, aby členovia ESRB vykonávali svoje povinnosti nestranne a skúmali finančnú stabilitu Európskej únie len ako celku. Hlasovanie o varovaniach a odporúčaniach v rámci ESRB by nemalo byť vážené a rozhodnutia by sa mali spravidla prijímať jednoduchou väčšinou.(16) Zo vzájomnej prepojenosti finančných inštitúcií a trhov vyplýva, že monitorovanie a posudzovanie potenciálnych systémových rizík by malo vychádzať zo širokého súboru relevantných makroekonomických a mikrofinančných údajov a ukazovateľov. ESRB by preto mal mať prístup ku všetkým informáciám potrebným na vykonávanie svojich úloh, pričom by sa mala zachovať dôvernosť týchto údajov podľa požiadaviek.(17) Účastníci trhu môžu poskytnúť cenné vstupné údaje na pochopenie vývoja vplývajúceho na finančný systém. ESRB by preto mal podľa potreby konzultovať so zainteresovanými stranami súkromného sektora (zástupcami finančného sektora, spotrebiteľskými zväzmi, skupinami užívateľov v oblasti finančných služieb ustanovenými Komisiou alebo právnymi predpismi Spoločenstva…) a poskytnúť im rovnocennú príležitosť predložiť pripomienky.(18) Vzhľadom na integráciu medzinárodných finančných trhov na medzinárodnej úrovni a na riziko škodlivého vplyvu finančných kríz by ESRB mal koordinovať svoju činnosť s Medzinárodným menovým fondom a novo zriadenou Radou pre finančnú stabilitu, od ktorých sa očakáva, že budú poskytovať včasné varovania pred makroprudenciálnymi rizikami na celosvetovej úrovni.(19) Zriadenie ESRB by malo priamo prispieť k dosiahnutiu cieľov vnútorného trhu. Makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom v Spoločenstve predstavuje neoddeliteľnú súčasť celkových nových mechanizmov dohľadu v Spoločenstve, keďže makroprudenciálny aspekt je úzko spojený s úlohami mikroprudenciálneho dohľadu priradenými európskym orgánom dohľadu. Iba vtedy, ak sa zavedú mechanizmy, ktorými sa náležite potvrdí vzájomná závislosť rizík na mikro- a makroprudenciálnej úrovni, môžu všetky zainteresované strany nadobudnúť dostatočnú dôveru na to, aby sa zapojili do cezhraničných finančných aktivít. ESRB by mal monitorovať a posudzovať riziká pre finančnú stabilitu, ktoré vyplývajú z diania s možným vplyvom na sektorovú úroveň alebo na úroveň finančného systému ako celku. ESRB by riešením takýchto rizík mal priamo prispievať k integrovanej štruktúre dohľadu v rámci Spoločenstva nevyhnutnej na podporu včasných a konzistentných politických reakcií medzi členskými štátmi, čím by sa predišlo rozdielnym prístupom a zlepšilo by sa fungovanie vnútorného trhu.(20) Keďže účinný makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom Spoločenstva nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z dôvodu integrácie európskych finančných trhov, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o ES. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.PRIJALI TOTO NARIADENIE:Kapitola I Všeobecné ustanoveniaČLÁNOK 1 ZriadenieZriaďuje sa Európsky výbor pre systémové riziká (ďalej len „ESRB“).Článok 2 Vymedzenie pojmovNa účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:1.  „finančná inštitúcia“ je akýkoľvek podnik, ktorého hlavnou činnosťou je prijímať vklady, poskytovať úvery, poskytovať poisťovacie služby alebo iné finančné služby svojim klientom alebo členom, realizovať finančné investície alebo vykonávať obchodné činnosti na vlastný účet;2.  „finančný systém“ sú všetky finančné inštitúcie, trhy a trhové infraštruktúry.Článok 3 Poslanie, ciele a úlohy1. ESRB je zodpovedný za makroprudenciálny dohľad nad finančným systémom v Spoločenstve s cieľom predchádzať systémovým rizikám v rámci finančného systému alebo ich zmierňovať tak, aby sa zabránilo výskytu rozsiahlych finančných otrasov, prispievať k bezproblémovému fungovaniu vnútorného trhu a zabezpečovať udržateľnú mieru prispievania finančného sektora k hospodárskemu rastu.2. ESRB vykonáva na účely odseku 1 tieto úlohy:3.  určuje a/alebo podľa potreby zhromažďuje a analyzuje všetky informácie významné pre poslanie opísané v odseku 1;4.  identifikuje tieto riziká a určuje poradie ich dôležitosti;5.  vydáva varovania, ak sa riziká považujú za významné;6.  podľa potreby vydáva odporúčania na nápravné opatrenia;7.  monitoruje opatrenia prijaté v nadväznosti na varovania a odporúčania;8.  úzko spolupracuje s európskym systémom orgánov pre finančný dohľad a podľa potreby poskytuje európskym orgánom dohľadu tie informácie o systémových rizikách, ktoré sú potrebné na plnenie ich úloh;9.  koordinuje svoju činnosť s medzinárodnými inštitúciami, najmä s Medzinárodným menovým fondom a Radou pre finančnú stabilitu, ako aj s príslušnými orgánmi v tretích krajinách v záležitostiach týkajúcich sa makroprudenciálneho dohľadu;10.  vykonáva iné súvisiace úlohy uvedené v právnych predpisoch Spoločenstva.Kapitola IIOrganizáciaČLÁNOK 4 Štruktúra1. ESRB má generálnu radu, riadiaci výbor a sekretariát.2. Generálna rada prijíma rozhodnutia potrebné na zabezpečenie vykonávania úloh zverených ESRB.3. Riadiaci výbor pomáha pri rozhodovacom procese ESRB podporou prípravy zasadnutí generálnej rady, skúmaním dokumentov na prerokovanie a monitorovaním pokroku dosiahnutého v priebežnej práci ESRB.4. Sekretariát poskytuje ESRB analytickú, štatistickú, administratívnu a logistickú podporu pod vedením predsedu generálnej rady v súlade s rozhodnutím Rady XXXX/ES/2009[11].5. Podporu ESRB poskytuje aj poradný výbor pre technické otázky uvedený v článku 12, ktorý na požiadanie poskytuje poradenstvo a pomoc v otázkach týkajúcich sa práce ESRB.Článok 5 Predsedníctvo1. Predseda a podpredseda ESRB sú volení na 5-ročné funkčné obdobie členmi generálnej rady a z členov generálnej rady, ktorí sú členmi aj Generálnej rady ECB. Môžu byť opakovane zvolení.2. Predseda ESRB predsedá na zasadnutiach generálnej rady a riadiaceho výboru.3. Podpredseda ESRB predsedá na zasadnutiach generálnej rady a/alebo riadiaceho výboru, keď sa predseda nemôže zúčastniť na zasadnutí.4. Ak sa funkčné obdobie členov Generálnej rady ECB zvolených za predsedu alebo podpredsedu skončí pred ukončením 5-ročného funkčného obdobia, alebo ak z akéhokoľvek dôvodu nie je predseda alebo podpredseda schopný plniť svoje povinnosti, v súlade s odsekom 1 sa zvolí nový predseda alebo podpredseda.5. Predseda reprezentuje ESRB smerom von.Článok 6 Generálna rada1. Členmi generálnej rady s hlasovacím právom sú tieto osoby:a) prezident a viceprezident ECB;b) guvernéri národných centrálnych bánk;c) člen Európskej komisie;d) predseda Európskeho orgánu pre bankovníctvo;e) predseda Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov;f) predseda Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy.2. Členmi generálnej rady bez hlasovacieho práva sú tieto osoby:a) jeden vysoký zástupca príslušných vnútroštátnych orgánov dohľadu za každý členský štát;b) predseda Hospodárskeho a finančného výboru.3. Ak program zasadnutia obsahuje body patriace do pôsobnosti viacerých vnútroštátnych orgánov dohľadu v tom istom členskom štáte, príslušný zástupca na vysokej úrovni sa zúčastňuje len na diskusii o otázkach, ktoré patria do jeho kompetencie.4. Generálna rada vypracuje rokovací poriadok ESRB.Článok 7 Nestrannosť1. Členovia ESRB si pri účasti na činnostiach generálnej rady a riadiaceho výboru alebo pri vykonávaní inej činnosti týkajúcej sa ESRB plnia svoje povinnosti nestranne a nevyhľadávajú ani neprijímajú pokyny od členských štátov.2. Členské štáty sa nesnažia ovplyvňovať členov ESRB pri plnení ich úloh v ESRB.Článok 8 Služobné tajomstvo1. Členovia generálnej rady ESRB a akékoľvek ďalšie osoby, ktoré pracujú alebo pracovali pre ESRB alebo v spojitosti s ním (vrátane príslušných pracovníkov centrálnych bánk, poradného odborného výboru, EOD a príslušných vnútroštátnych orgánov dohľadu členských štátov), sú povinné nesprístupniť informácie, na ktoré sa vzťahuje služobné tajomstvo, a to ani po skončení svojich pracovných povinností.2. Informácie prijaté členmi ESRB sa môžu použiť len počas plnenia ich povinností a pri vykonávaní úloh ustanovených v článku 3 ods. 2.3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 16 a uplatňovanie trestného práva, dôverné informácie prijaté osobami uvedenými v odseku 1 pri plnení ich povinností nesmú byť sprístupnené žiadnej osobe ani orgánu, s výnimkou súhrnnej alebo zovšeobecnenej formy, z ktorej nie je možné identifikovať jednotlivé finančné inštitúcie.4. ESRB sa dohodne s európskymi orgánmi dohľadu o konkrétnych postupoch týkajúcich sa dôvernosti informácií s cieľom chrániť informácie o jednotlivých finančných inštitúciách alebo informácie, z ktorých je možné identifikovať jednotlivé finančné inštitúcie.Článok 9 Zasadnutia generálnej rady1. Riadne plenárne zasadnutia generálnej rady zvoláva predseda generálnej rady a konajú sa aspoň štyrikrát ročne. Mimoriadne zasadnutia sa môžu zvolať z podnetu predsedu generálnej rady alebo na žiadosť aspoň jednej tretiny členov s hlasovacím právom.2. Každý člen je na zasadnutiach generálnej rady prítomný osobne a nemôže byť zastupovaný.3. Odchylne od odseku 2 môže člen, ktorý sa nemôže dlhší čas zúčastňovať na zasadnutiach, vymenovať svojho zástupcu. Tento člen môže byť takisto nahradený osobou, ktorá bola oficiálne vymenovaná podľa pravidiel príslušnej inštitúcie týkajúcich sa dočasného zastupovania zástupcov.4. Rokovania na zasadnutiach sú dôverné.Článok 10 Spôsoby hlasovania generálnej rady1. Každý člen generálnej rady s hlasovacím právom má jeden hlas.2. Generálna rada koná na základe jednoduchej väčšiny prítomných členov s hlasovacím právom. V prípade rovnosti hlasov má predseda rozhodujúci hlas.3. Pri každom hlasovaní generálnej rady je potrebné dvojtretinové kvórum členov s hlasovacím právom. Ak sa toto kvórum nedosiahne, predseda môže zvolať mimoriadne zasadnutie, na ktorom sa rozhodnutia môžu prijímať bez ohľadu na kvórum.Článok 11 Riadiaci výbor1. Zloženie riadiaceho výboru je takéto:a) predseda ESRB;b) podpredseda ESRB;c) päť ďalších členov generálnej rady, ktorí sú aj členmi Generálnej rady ECB. Títo členovia sú na obdobie dvoch rokov volení členmi a z členov generálnej rady, ktorí sú aj členmi Generálnej rady ECB;d) člen Európskej komisie;e) predseda Európskeho orgánu pre bankovníctvo;f) predseda Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov;g) predseda Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy.h) predseda Hospodárskeho a finančného výboru;Akékoľvek neobsadené miesto voleného člena riadiaceho výboru sa obsadzuje voľbou nového člena generálnou radou.2. Zasadnutia riadiaceho výboru zvoláva predseda aspoň raz za štvrťrok pred každým zasadnutím generálnej rady. Predseda môže zvolávať aj ad hoc zasadnutia.Článok 12 Poradný výbor pre technické otázky1. Zloženie poradného výboru pre technické otázky je takéto:a) zástupca každej národnej centrálnej banky a zástupca ECB;b) jeden zástupca príslušného vnútroštátneho orgánu dohľadu za každý členský štát;c) jeden zástupca Európskeho orgánu pre bankovníctvo;d) jeden zástupca Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov;e) jeden zástupca Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy;f) dvaja zástupcovia Komisie;g) jeden zástupca Hospodárskeho a finančného výboru.Orgány dohľadu každého členského štátu zvolia do výboru jedného zástupcu. Ak program zasadnutia obsahuje body, ktoré patria do právomoci viacerých vnútroštátnych orgánov dohľadu v tom istom členskom štáte, príslušný zástupca sa zúčastňuje len na rokovaniach o bodoch programu, ktoré patria do jeho právomoci.2. Predsedu poradného odborného výboru vymenúva generálna rada na návrh predsedu generálnej rady.3. Výbor vykonáva úlohy uvedené v článku 4 ods. 5 na žiadosť predsedu generálnej rady.4. Prácu poradného odborného výboru podporuje sekretariát ESRB a vedúci sekretariátu sa zúčastňuje na zasadnutiach.Článok 13 Ďalšie zdroje poradenstvaESRB pri vykonávaní svojich úloh podľa potreby požiada o poradenstvo príslušné zainteresované strany zo súkromného sektora.Článok 14 Prístup k dokumentom1. Na dokumenty v držbe ESRB sa vzťahuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001[12].2. Generálna rada do šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia prijme praktické opatrenia na vykonávanie nariadenia (ES) č. 1049/2001.3. Rozhodnutia ESRB prijaté podľa článku 8 nariadenia (ES) č. 1049/2001 môžu byť predmetom sťažnosti adresovanej ombudsmanovi alebo predmetom konania pred Súdnym dvorom za podmienok stanovených v článkoch 195 a 230 Zmluvy o ES.Kapitola IIIÚlohyČLÁNOK 15 Zhromažďovanie a výmena informácií1. ESRB poskytuje európskym orgánom dohľadu informácie o systémových rizikách potrebné na plnenie ich úloh.2. Európske orgány dohľadu, národné centrálne banky a členské štáty úzko spolupracujú s ESRB a poskytujú všetky informácie potrebné na plnenie jeho úloh v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva.3. ESRB môže požadovať od európskych orgánov dohľadu informácie v súhrnnej alebo zovšeobecnenej forme, z ktorej nie je možné identifikovať jednotlivé finančné inštitúcie. Ak tieto orgány nemajú požadované údaje k dispozícii alebo ak nie sú sprístupnené načas, ESRB môže vyžiadať tieto údaje od vnútroštátnych orgánov dohľadu, národných centrálnych bánk alebo iných orgánov členských štátov.4. ESRB môže zaslať európskym orgánom dohľadu odôvodnenú žiadosť o poskytnutie údajov, ktoré nie sú v súhrnnej alebo zovšeobecnenej forme.5. ESRB sa pred vyžiadaním informácií podľa odsekov 3 a 4 náležite poradí s príslušným európskym orgánom dohľadu, aby sa zaistilo, že žiadosť je primeraná.Článok 16 Varovania a odporúčania1. Ak sa zistia závažné riziká ohrozujúce dosiahnutie cieľa uvedeného v článku 3 ods. 1, ESRB poskytuje varovania a prípadne vydá odporúčania na nápravné opatrenia.2. Varovania alebo odporúčania vydané ERSR v súlade s článkom 3 ods. 2 písm. c) a d) môžu byť buď všeobecnej alebo konkrétnej povahy a môžu byť adresované Spoločenstvu ako celku alebo jednému alebo viacerým členským štátom, alebo jednému alebo viacerým európskym orgánom dohľadu, alebo jednému alebo viacerým vnútroštátnym orgánom dohľadu. Odporúčania obsahujú stanovenú lehotu na politické riešenie problémov. Odporúčania môžu byť adresované aj Komisii v súvislosti s príslušnými právnymi predpismi Spoločenstva.3. Varovania alebo odporúčania sa zasielajú príslušným adresátom prostredníctvom Rady a, ak sú adresované jednému alebo viacerým orgánom dohľadu, zasielajú sa aj európskym orgánom dohľadu.4. Každý člen rady môže kedykoľvek požiadať o hlasovanie o návrhu varovania alebo o návrhu odporúčania.Článok 17 Opatrenia prijaté v reakcii na odporúčania ESRB1. Keď je odporúčanie uvedené v článku 3 ods. 2 písm. d) adresované jednému alebo viacerým členským štátom, alebo jednému alebo viacerým európskym orgánom dohľadu, alebo jednému alebo viacerým vnútroštátnym orgánom dohľadu, príjemcovia oznámia činnosti vykonané v reakcii na odporúčania ESRB alebo vysvetlia, prečo nekonali. Rada a podľa potreby európske orgány dohľadu musia byť o tom informované.2. Ak ESRB rozhodne, že odporúčanie sa nedodržalo a že príjemcovia primerane nevysvetlili svoju nečinnosť, informuje o tom Radu a podľa potreby dotknuté európske orgány dohľadu.Článok 18 Zverejnenie varovaní a odporúčaní1. Generálna rada ESRB rozhodne od prípadu k prípadu, či sa varovanie alebo odporúčanie má zverejniť. Odchylne od článku 10 ods. 2 je na zverejnenie varovania alebo odporúčania potrebná dvojtretinová kvalifikovaná väčšina hlasov.2. Ak sa generálna rada ESRB rozhodne zverejniť varovanie alebo odporúčanie, vopred o tom informuje príjemcu(-ov).3. Ak sa generálna rada ESRB rozhodne, že nezverejní varovania alebo odporúčania, príjemca a podľa potreby aj Rada a európske orgány dohľadu príjmu všetky opatrenia potrebné na ochranu ich dôvernej povahy. Predseda Rady môže rozhodnúť, že varovanie alebo odporúčanie nebude postúpené ostatným členom Rady.Kapitola IVZáverečné ustanoveniaČLÁNOK 19 Povinnosť podávať správy1. ESRB podáva aspoň raz ročne správy Európskemu parlamentu a Rade.2. Na výzvu Rady alebo Komisie ESRB skúma aj osobitné otázky.Článok 20 Doložka o preskúmaníRada preskúma toto nariadenie na základe správy Komisie tri roky po nadobudnutí jeho účinnosti a po prijatí stanoviska ECB rozhodne, či je potrebné prehodnotiť ciele a organizáciu ESRB.Článok 21 Nadobudnutie účinnostiToto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa Európsky parlament Za Radupredseda predseda [1] Týmito výbormi sú Výbor európskych orgánov bankového dohľadu (CEBS), Výbor európskych orgánov dohľadu nad poisťovníctvom a dôchodkovým poistením zamestnancov (CEIOPS) a Výbor európskych regulačných orgánov cenných papierov (CESR).[2] Ú. v. EÚ C , , s. .[3] Rozhodnutie XXXX.[4] Ú. v. EÚ C , , s. .[5] Ú. v. EÚ C , , s. .[6] KOM(2009) 114.[7] KOM(2009) 252.[8] Ú. v. EÚ L , , s. .[9] Ú. v. EÚ L , , s. .[10] Ú. v. EÚ L , , s. .[11] Ú. v. EÚ L , , s. .[12] Ú. v. EÚ


Dôležité právne oznámenie

|

52005PC0039

Návrh nariadenie Rady ktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení dovozov polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného aj v Indii  /* KOM/2005/0039 v konečnom znení */

	Brusel, 11.2.2005KOM(2005) 39 v konečnom zneníNávrhNARIADENIE RADYktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení dovozov polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného aj v Indii(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVANariadením Rady (ES) č. 1676/2001[1] Rada uložila konečné antidumpingové clá na dovozy polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného aj v Indii. Tieto clá sa pohybovali v rozpätí od 0 % do 62,6 % na dovozy PET filmu s pôvodom v Indii. Súčasné clo uplatňované na spoločnosť Jindal Poly Films Limited je 0 %.Na žiadosť, ktorú podalo niekoľko veľkých výrobcov PET filmu zo Spoločenstva, Komisia začala vo februári čiastočné predbežné preskúmanie obmedzené na dumping v súvislosti so spoločnosťou Jindal Poly Films Limited.Vyšetrovanie ukázalo, že spoločnosť Jindal Poly Films Limited nevyvážala za dumpingové ceny.Preto sa navrhuje, aby antidumpingové clo ostalo v súvislosti so spoločnosťou Jindal Poly Films Limited na nezmenenej úrovni 0 %.NávrhNARIADENIE RADYktorým sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení dovozov polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného aj v IndiiRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96[2] z 22. decembra 1995 („základné nariadenie“), najmä na článok 11 ods. 3,po porade s Poradným výborom,keďže:A. KONANIE1. Predchádzajúce konanie a súčasné opatrenia(1) Po vyšetrovaní, ktoré sa začalo v máji 2000 („pôvodné vyšetrovanie“), Rada na základe nariadenia Rady (ES) č. 1676/2001[3] v auguste 2001 uložila konečné antidumpingové clá na dovozy polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného aj v Indii. Tieto clá sa pohybovali v rozpätí od 0 % do 62,6 % na dovozy PET filmu s pôvodom v Indii.(2) Súčasné antidumpingové clo uplatňované na dovozy od spoločnosti Jindal Poly Films Limited, predtým Jindal Polyester Limited (oznámenie o zmene názvu bolo uverejnené 2. decembra 2004[4]), je 0 %. Dovozy PET filmu od spoločnosti podliehajú aj vyrovnávaciemu clu vo výške 7 %, ktoré bolo uložené v roku 1999 nariadením Rady (ES) č. 2597/1999[5].2. Žiadosť o preskúmanie(3) Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie obmedzené na dumping v súvislosti so spoločnosťou Jindal Poly Films Limited podali títo výrobcovia zo Spoločenstva: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA („žiadatelia“). Žiadatelia reprezentujú podstatnú časť výroby PET filmu v Spoločenstve. Spoločnosť Toray Plastics Europe naznačila svoju podporu žiadosti, aj keď nebola oficiálnym žiadateľom.(4) Žiadatelia tvrdili, že dumpingové rozpätie spoločnosti Jindal Poly Films Limited sa zmenilo a bolo väčšie, ako pri pôvodnom vyšetrovaní, na základe ktorého boli prijaté súčasné opatrenia.3. Vyšetrovanie(5) Po rozhodnutí, prijatom po porade s Poradným výborom, že žiadosť obsahovala dostatočné prima facie dôkazy, Komisia 19. februára 2004 oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia oznámením („oznámenie o začatí preskúmania“) uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie[6] .(6) Rozsah preskúmania bol obmedzený na preverenie dumpingu v súvislosti so spoločnosťou Jindal Poly Films Limited. Obdobie vyšetrovania („OV“) trvalo od 1. januára 2003 do 31. decembra 2003.(7) Komisia oficiálne informovala spoločnosť Jindal Poly Films Limited, zástupcov krajiny vývozu a výrobcov zo Spoločenstva o začatí preskúmania. Zúčastnené strany mali možnosť oznámiť svoje názory písomne a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania.(8) Na účely získania informácií, ktoré Komisia považovala za potrebné pre potreby vyšetrovania, poslala spoločnosti Jindal Poly Films Limited, príslušnému vyvážajúcemu výrobcovi dotazník, ktorá spolupracovala a dotazník vyplnila. Kontroly na mieste sa uskutočnili v priestoroch spoločnosti v Dillí, s cieľom zabezpečiť úplnosť poskytnutých informácií.B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK1. Príslušný výrobok(9) Príslušný výrobok, ako je definovaný v pôvodnom vyšetrovaní, je polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, obvykle deklarovaný pod číselnými znakmi CN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.2. Podobný výrobok(10) Rovnako ako pri pôvodnom vyšetrovaní sa zistilo, že PET film, ktorý sa vyrába a predáva na domácom trhu v Indii, a PET film, ktorý sa z Indie vyváža do Spoločenstva, ako aj PET film, ktorý vyrába a predáva príslušné priemyselné odvetvie v Spoločenstve na trhu Spoločenstva, majú rovnaké fyzikálne a technické charakteristiky a použitie. Preto ide o podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.C. DUMPING1. Normálna hodnota(11) Na účely zistenia normálnej hodnoty sa najprv overovalo, či celkový domáci predaj vyvážajúceho výrobcu bol reprezentatívny v súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. predstavoval 5 % alebo viac z celkového objemu predaja príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva.(12) Potom sa zisťovalo, či celkový domáci predaj každého druhu výrobku predstavoval 5 % alebo viac z objemu predaja toho istého druhu vyvážaného do Spoločenstva.(13) Pri tých druhoch výrobkov, kde domáci predaj predstavoval 5 % alebo viac z objemu predaja rovnakého druhu vyvážaného do Spoločenstva sa potom skúmalo, či sa realizoval dostatočný objem predaja pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Pre každý druh výrobku, pri ktorom objem domáceho predaja realizovaný za ceny vyššie ako sú výrobné náklady predstavoval aspoň 80 %, sa normálna hodnota zistila na základe váženého priemeru cien, ktoré boli skutočne zaplatené za všetok domáci predaj. Pri tých druhoch výrobkov, kde sa objem ziskových transakcií rovnal alebo bol nižší ako 80 %, ale nebol nižší ako 10 % predaja, sa normálna hodnota zistila na základe váženého priemeru cien, ktoré boli skutočne zaplatené len za ziskový domáci predaj.(14) Pri tých druhoch výrobkov, pri ktorých sa domáce ceny vyvážajúceho výrobcu nedali použiť na zistenie normálnej hodnoty z dôvodu nedostatočnej reprezentatívnosti alebo z dôvodu nedostatočného predaja pri bežnom obchodovaní, sa normálna hodnota zostavila na základe výrobných nákladov, ktoré vynaložil príslušný vyvážajúci výrobca a ktoré boli zvýšené o primeranú hodnotu predajných, všeobecných a administratívnych nákladov („súvisiace náklady“) a o zisk v súlade s článkom 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia.(15) Súvisiace náklady vychádzali z nákladov, ktoré vyvážajúcemu výrobcovi vznikli v súvislosti s domácim predajom príslušného výrobku, u ktorého sa zistilo, že jeho predaj bol reprezentatívny. Ziskové rozpätie sa vypočítalo na základe váženého priemeru ziskového rozpätia spoločnosti pri tých druhoch výrobkov, ktoré sa na domácom trhu predávali pri bežnom obchodovaní v dostatočných množstvách.2. Vývozná cena(16) Vyvážajúci výrobca nahlásil predaj (jednu zásielku) pridruženej spoločnosti v Spoločenstve. Vzhľadom na to, že príslušné množstvo bolo zanedbateľné, tento predaj sa nebral do úvahy.(17) Ďalšie vývozy príslušného výrobku do Spoločenstva v sledovanom období boli určené nezávislým zákazníkom. Preto sa vývozná cena zisťovala v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia na základe vývoznej ceny, ktorá bola skutočne zaplatená alebo splatná.3. Porovnanie(18) Normálna hodnota a vývozná cena sa porovnali na základe cien „zo závodu“. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania sa formou úprav prihliadalo aj na rozdiely ovplyvňujúce cenu v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Preto sa priznali úpravy aj z dôvodu rozdielov pri zľavách, rabatoch, nákladoch na dopravu, poistení, manipuláciu, nakladanie a pri vedľajších nákladoch, balení, úveroch a províziách, kde to prichádzalo do úvahy a kde to bolo doložené overiteľnými dôkazmi.a) Dovozné poplatky(19) Spoločnosť Jindal Poly Films Limited si uplatnila nárok na úpravu normálnej hodnoty o dovozné clo, ktoré nebolo v rámci systému predbežných licencií (Advance Licence Scheme „ALS“) vybraté za dovozy surovín, ktoré sa použili pri výrobe tovaru určeného na vývoz. Systém ALS povoľuje dovoz surovín bez cla za predpokladu, že spoločnosť vyvezie zodpovedajúce množstvo tovaru a hodnotu hotových výrobkov určí v súlade s oficiálne stanovenými vstupno-výstupnými normami. Dovoz v rámci systému ALS sa môže použiť buď na výrobu tovaru určeného na vývoz alebo na doplnenie domácich vstupov, ktoré sa pri výrobe takéhoto tovaru používajú. Spoločnosť tvrdila, že vývozy príslušného výrobku do ES použila na splnenie požiadaviek v rámci systému ALS v súvislosti s dovezenými surovinami.(20) Nebol urobený žiadny záver pokiaľ ide o to, či bola alebo nebola priznaná úprava na základe tohto nároku, vzhľadom na skutočnosť, že by to aj tak nemalo žiadny vplyv na konečný výsledok overovacieho vyšetrovania.b) Ostatné úpravy(21) Vyvážajúci výrobca si na obmedzený počet vývozov nárokoval úpravu vývoznej ceny podľa článku 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia, na základe hodnoty výhod získaných za vývoz v rámci systému „nákupnej knižky s nárokom na clo“ (Duty Entitlement Passbook Scheme „DEPB“) po uskutočnení vývozu. V rámci tohto systému sa úvery získané za vývoz príslušného výrobku môžu použiť na kompenzáciu cla splatného za dovoz akéhokoľvek iného tovaru alebo sa môžu voľne predať iným spoločnostiam. Okrem toho, neexistujú žiadne obmedzenia, že by sa dovážaný tovar mal používať len na výrobu vyvážaného výrobku. Výrobca nepreukázal, že výhody získané v rámci systému DEPB po uskutočnení vývozu ovplyvnili porovnateľnosť cien a nepreukázal najmä, že zákazníci stále platili iné ceny na domácom trhu kvôli výhodám získaným v rámci systému DEPB. Táto žiadosť bola preto zamietnutá.4. Dumpingová marža(22) Dumpingová marža sa stanovila na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty s váženým priemerom vývozných cien v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia.(23) Výsledkom tohto porovnanie bola 0 %-ná dumpingová marža.D. ZÁVER(24) Na základe uvedených skutočností a úvah a s ohľadom na dostupné informácie sa dospelo k záveru, že v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia by sa terajšie overovacie vyšetrovanie malo ukončiť a antidumpingové clo uložené nariadením (ES) č. 1676/2001 na dovozy PET filmu, ktorý vyrába a do ES dováža spoločnosť Jindal Poly Films Limited, by sa malo ponechať na úrovni 0 %.(25) Všetky príslušné strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých bolo prijaté rozhodnutie ponechať terajšie antidumpingové clo a mali možnosť sa k nim vyjadriť.(26) Priemyselné odvetvie v Spoločenstve tvrdilo, že výpočet dumpingu mal byť urobený na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty s jednotlivými vývoznými transakciami, keďže uvádzajú, že existoval dumping zacielený na „zvláštnu kategóriu zákazníkov”. Argumentovalo tým, že ak by bol predaj určitého typu filmu poskytnutý iba zákazníkom pôsobiacim v rámci špecifického segmentu konečnej spotreby, viedlo by to k rozlišovaniu podľa zákazníka. Tiež považovalo tento prístup za oprávnený vzhľadom na rast indickej produkčnej kapacity, ktorá sa podľa jeho názoru týkala najmä určitého typu filmu. V tejto súvislosti je nevyhnutné v prvom rade poznamenať, že príslušný typ filmu nebol predávaný len zákazníkom, ktorí nakupovali výlučne tento typ, ale aj zákazníkom nakupujúcim iné typy filmov. Porovnanie cien rovnakých typov filmov predávaných rôznym zákazníkom nedokázalo štruktúru cenového rozlíšenia podľa zákazníka. V prípade, keď táto štruktúra chýba, je na účely výberu metodiky výpočtu dumpingu v súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia existencia údajnej štruktúry dumpingu podľa modelu irelevantná. Okrem toho je potrebné poznamenať, že zmeny v produkčnej kapacite taktiež nie sú relevantným faktorom pri určovaní metodiky stanovenia dumpingovej marže. Keďže nebola dokázaná existencia rozlišovania podľa zákazníka, regiónu alebo časového obdobia je tvrdenie priemyselného odvetvia v Spoločenstve zamietnuté a naďalej sa ako vhodný postup výpočtu použije porovnanie normálnej hodnoty s vývoznou cenou na základe váženého priemeru.PRIJALA TOTO NARIADENIE:Článok 1Týmto sa ukončuje čiastočné predbežné preskúmanie antidumpingových opatrení týkajúcich sa dovozov polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom okrem iného aj v Indii, ktorý sa obvykle deklaruje pod číselnými znakmi CN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pokiaľ sa tieto opatrenia týkajú výrobcu vyvážajúceho PET film z Indie, spoločnosti Jindal Poly Films Limited.Článok 2Toto nariadenie nadobúda účinnosť v nasledujúci deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej Únie .Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.V BruseliZa RaduPredseda [1] Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 1.[2] Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1, naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).[3] Ú. v. ES L 227, 23.8.2001, s. 1.[4] Ú. v. EÚ C 297, 2.12.2004, s. 2.[5] Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1.[6] Ú. v. EÚ C 43, 19.2.2004, s. 14.