				|

		52011PC0834

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020) /* KOM/2011/0834 v konečnom znení - 2011/0394 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Dôvody návrhu
Podniky, najmä malé a stredné podniky (MSP),
sú dôležitými prispievateľmi k rastu a zamestnanosti v Únii. Ak má
Únia plniť priority inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu
stratégie Európa 2020, v centre záujmu musí stáť
konkurencieschopnosť.
Zatiaľ čo regulačné nástroje
vrátane inteligentných právnych predpisov a odstraňovania byrokracie v
prípade podnikov z Únie má Únia k dispozícii, niektoré zlyhania trhu je možné
účinne riešiť prostredníctvom verejného financovania na úrovni EÚ.
Už sa to deje. Príslušné akcie sa financujú z
rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie
(Competitiveness and Innovation Framework Programme, CIP). Potreba
pokračovať v tejto finančnej podpore a rozvíjať ju bola
uznaná v oznámení Komisie s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020[1]. Komisia teraz navrhla Program
pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (Programme for the Competitiveness
of Enterprises and SMEs, COSME) s celkovými pridelenými prostriedkami vo výške 2,5
miliardy EUR na obdobie 2014 – 2020.
Všeobecný kontext
Podniky z Únie čelia výzve byť
konkurencieschopnými v celosvetovom meradle. Bránia im v tom však zlyhania
trhu, ktoré ohrozujú ich schopnosť súťažiť s konkurentmi v iných
častiach sveta. V dôsledku toho vykazujú MSP v EÚ nižšiu produktivitu
v oblasti pracovnej sily a zdrojov a pomalší rast než ich konkurenti
napríklad v Spojených štátoch a majú nižšiu schopnosť úspešne sa
prispôsobovať meniacim sa rámcovým podmienkam než väčšie podniky v
Európe. Ťažkosti, ktorým MSP čelia, ešte zhoršuje nedávna hospodárska
a finančná kríza a zvyšovania cien komodít a zdrojov.
Aj keď akcie na riešenie týchto zlyhaní
trhu sú predovšetkým zodpovednosťou členských štátov a regiónov,
v niektorých oblastiach existuje jednoznačný potenciál pridanej hodnoty
konaním na úrovni EÚ. Únia môže napríklad pomôcť pri posilnení
jednotného trhu, podpore previazanosti a konzistentnosti
vnútroštátnych opatrení, docielení katalytických účinkov rozširovania
najlepších postupov alebo dosahovaní úspor z rozsahu. Okrem zaručenia
hladkého fungovania jednotného trhu je úlohou EÚ aj zlepšovanie
podnikateľského prostredia s cieľom zabezpečiť silné,
diverzifikované podniky z EÚ a MSP schopné súťažiť v celosvetovom
meradle, pričom sa zároveň prispôsobujú nízkouhlíkovému
hospodárstvu, ktoré je zdrojovo efektívne.
Tento program sa navrhuje ako prostriedok na
riešenie kľúčových zlyhaní trhu, ktoré obmedzujú rast podnikov, najmä
MSP, v Únii. Z hľadiska konkurencieschopnosti a podnikania podniky
z Únie naďalej čelia týmto hlavným výzvam:
–
ťažkosti s prístupom k financiám pre MSP, ktoré majú problém preukázať svoju úverovú bonitu a ťažko
sa im získava prístup k rizikovému kapitálu,
–
slabý podnikateľský duch – iba 45 % európskych občanov by sa rado stalo samostatne
zárobkovo činnými osobami v porovnaní s 55 % napríklad v Spojených
štátoch,
–
podnikateľské prostredie, ktoré nie je
priaznivé pre začínanie a rast a pre ktoré sú
typické regulačná rozdrobenosť a priveľa byrokracie,
–
obmedzená schopnosť MSP prispôsobiť
sa nízkouhlíkovému hospodárstvu odolnému proti
zmene klímy, ktoré je energeticky a zdrojovo efektívne, pre obmedzené
finančné prostriedky a obmedzenú expertízu,
–
obmedzená schopnosť MSP
expandovať na trhy mimo svojej domovskej
krajiny, tak na jednotnom trhu, ako aj mimo neho.
Tieto ťažkosti znamenajú, že sa nevytvára
dostatočný počet podnikov, a tie, ktoré začali
činnosť, často nie sú životaschopné alebo sú málo výkonné z
hľadiska produktivity a životaschopnosti novo vytvorených podnikov.
Situácia na makroúrovni svedčí o postupnej strate konkurenčného
predstihu hospodárstva EÚ.
Program bol v súlade so stratégiou Európa 2020
navrhnutý s cieľom vytvárať podmienky na prosperitu európskych
podnikov a zabezpečiť, aby boli MSP schopné plne využívať výhody
obrovského potenciálu jednotného trhu a podnietiť ich, aby uvažovali aj o
možnostiach za jeho hranicami. Podpore rozvoja MSP je potrebné venovať
osobitné úsilie, keďže predstavujú viac než 67 % pracovných miest
v súkromnom sektore a viac než 58 % celkového obratu v EÚ, čím sa
stávajú hlavným zdrojom hospodárskeho rastu a vytvárania pracovných miest v
Únii.
Osobitná pozornosť sa bude venovať
zlepšeniu konkurencieschopnosti podnikov v sektore cestovného ruchu s
cieľom implementovať nové právomoci Únie stanovené v Lisabonskej
zmluve, čoho dôvodom je značný príspevok tohto sektora k HDP Únie a
vysoký podiel MSP, ktoré pôsobia v tomto sektore.
Ciele návrhu
Cieľom programu je dosiahnutie týchto
všeobecných cieľov:
·
posilnenie konkurencieschopnosti a
udržateľnosti podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného
ruchu;
·
propagovanie podnikateľskej kultúry a podpora
vytvárania a rastu MSP.
Činnosti financované z programu sa
zamerajú na:
·
Zlepšenie rámcových podmienok s cieľom
prispieť ku konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z
Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu,
a to podporou previazanosti a konzistentnosti vykonávania, ako aj informovanou
tvorbou politiky na úrovni Únie. Hospodárske a regulačné prostredie je
možné zlepšiť prostredníctvom referenčného porovnávania, výmeny
najlepších postupov a sektorových iniciatív. Pripraví sa politika MSP a podporí
sa konkurencieschopnosť MSP v súlade s cieľmi iniciatívy Small
Business Act (SBA) a stratégie Európa 2020. Akcie Únie budú
zahŕňať posilňovanie zásady „najskôr myslieť na
malých“ pri tvorbe politík Únie a členských štátov, identifikáciu
a výmenu najlepších postupov s cieľom prispieť
k vykonávaniu iniciatívy SBA a podporu MSP pri čo najlepšom využívaní
potenciálu jednotného trhu. Posilnia sa podnikateľské sektory vrátane
výroby a služieb, ako aj vybrané sektory s vysokým podielom MSP.
·
Podporu podnikania, aj v rámci špecifických
cieľových skupín: Činnosti budú
zahŕňať zjednodušenie administratívnych postupov, rozvoj
podnikateľských zručností a prístupov, najmä v prípade nových
podnikateľov, mladých ľudí a žien a podporu tzv. druhých šancí pre
podnikateľov.
·
Zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe
vlastného imania a dlhu: Finančnými nástrojmi pre
rast vrátane novej platformy vlastného imania a dlhovej platformy s cieľom
poskytnúť nástroj vlastného imania a záruky za pôžičky sa MSP
umožní ľahší prístup k financovaniu. Po prvé, nástrojom vlastného
imania na investície vo fáze rastu sa MSP poskytne komerčne orientované
návratné kapitálové financovanie primárne vo forme rizikového kapitálu
prostredníctvom finančných sprostredkovateľov. Po druhé, pôžičkovým
nástrojom sa MSP poskytnú priame alebo iné dohody o rozdelení rizika
s finančnými sprostredkovateľmi na krytie pôžičiek.
·
Zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a
celosvetovo: Prostredníctvom siete Enterprise Europe
Network na uľahčenie prieniku na jednotný trh a mimo neho sa poskytnú
služby podpory podnikov orientované na rast. V rámci tohto programu sa poskytne
aj podpora podnikania MSP na trhoch mimo Únie. Podporí sa aj medzinárodná
priemyselná spolupráca, najmä s cieľom znížiť rozdiely v
regulačných a podnikateľských prostrediach medzi EÚ a jej hlavnými
obchodnými partnermi.
Pridaná hodnota EÚ
Pridaná hodnota konania na úrovni Únie
spočíva v týchto piatich hlavných zdrojoch:
·
Posilňovanie jednotného trhu prekonávaním
fragmentácie trhu v oblastiach, akými sú investície do rizikového kapitálu,
poskytovanie cezhraničných pôžičiek a znižovanie kreditného rizika,
ako aj informačných a organizačných prekážok, ktoré bránia MSP
využívať príležitosti ponúkané jednotným trhom. Hlavným účelom
finančných nástrojov bude napríklad zlepšenie prístupu MSP k financiám v
segmente trhu, ktorého sa netýkajú opatrenia členských štátov obmedzené na
investície a podporu v rámci každej krajiny. Hlavný dôraz sa bude klásť na
financovanie expanzie podnikov orientovaných na rast, ktoré sa zameriavajú
na medzinárodnú expanziu a cezhraničné činnosti, a na rozvoj
cezhraničného finančného trhu pre MSP. Túto úlohu môže splniť
len program na úrovni Únie.
·
Demonštračné a katalytické účinky šírením
osvedčených postupov z priemyslu a politiky. V rámci terajšieho
programu je možné vybrať najlepšie príklady podpory podnikania a MSP na
vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni do súťaže Európske podnikateľské
ceny. Cenami sa oceňujú najlepšie opatrenia prijímané verejnými orgánmi,
napríklad v oblastiach zjednodušovania a znižovania administratívnej
záťaže. Každý rok súťaží vo vnútroštátnych súťažiach približne 400
projektov a asi 56 z nich posielajú krajiny do európskej súťaže, v ktorej
európska porota vyberá šesť víťazných. Z 250 vnútroštátnych
nominantov získalo cenu viac než 30 a ako najlepšie postupy boli predstavené v
celej Európe. Cezhraničným prenosom zručností a znalostí sa prispieva
k zosúladeniu politík členských štátov, vytváraniu nových partnerstiev a
znižovaniu rozdielov medzi európskymi hospodárstvami. Európske vnútroštátne a
miestne správy majú možnosť prezentovať svoje úspešné iniciatívy na
konferencii SBA, ktorú každoročne organizuje Komisia a predsedníctvo Únie.
Konferencia sa stala kľúčovou udalosťou na podporu výmeny
osvedčených postupov v Únii a ďalších krajinách. Posledná konferencia
SBA v Budapešti napríklad pritiahla 340 účastníkov z členských štátov
EÚ a z 30 nečlenských krajín. Na seminároch bolo
predstavených 28 osvedčených postupov. Čo sa týka finančných
nástrojov, zapojenie EIF uľahčuje nepretržitú výmenu osvedčených
postupov v oblastiach záruk aj rizikového kapitálu, pričom sa uznáva,
že katalytický účinok je v prípade rizikového kapitálu veľmi silný.
·
Úspory z rozsahu v oblastiach, v ktorých by pre
jednotlivé členské štáty bolo ťažké dosiahnuť požadované
kritické množstvo. V oblasti podpory MSP v zahraničí spočíva európska
pridaná hodnota napríklad v spájaní vnútroštátneho úsilia a v zavádzaní
služieb, ktorým by kritické množstvo chýbalo, ak by sa poskytovali na
vnútroštátnej úrovni (napríklad prostredníctvom podpory presadzovania práv
duševného vlastníctva). Čínske asistenčné pracovisko pre MSP v
oblasti práv duševného vlastníctva financované z terajšieho programu
ponúka poradenstvo, ktoré by inak bolo pre MSP z menších členských štátov
nedostupné.[2]
Okrem toho môžu zásahy Únie prispieť k zabráneniu duplicite úsilia, k
podpore spolupráce medzi členskými štátmi a ku koordinácii s príslušnými
nečlenskými štátmi. V prípade cestovného ruchu spočíva
jednoznačná pridaná hodnota v prijímaní iniciatív na úrovni Únie, a
to najmä v týchto oblastiach: v konsolidácii vedomostnej základne pomocou
celoeurópskych prieskumov a štúdií s cieľom lepšie pochopiť
dopyt a ponuku, bez ktorej by sa nedosiahla porovnateľnosť údajov a
konzistentnosť v rámci Únie[3],
v príprave spoločných nadnárodných podporných stratégií v Európe ako
kontinente vysokokvalitných a udržateľných turistických destinácií[4], v identifikácii najlepších
postupov, ktoré môžu prospieť špecifickým sektorom, akými sú napríklad
námorný a pobrežný cestovný ruch, ako aj v rozšírení turistickej sezóny,
čo je možné lepšie realizovať výmenami medzi rôznymi členskými
štátmi než individuálnym úsilím každej krajiny.
·
Previazanosť a konzistentnosť vnútroštátnych opatrení prostredníctvom výmeny najlepších postupov na
európskej úrovni a referenčného porovnávania. Jedným z najlepších
príkladov úspešného vykonania referenčného porovnávania financovaného v
rámci terajšieho programu je akcia na zjednodušenie postupov pri zakladaní
podnikov. Od roku 2008 sa každoročne sleduje situácia a pokrok podľa
krajín, pričom sa zohľadňujú tri aspekty zjednodušenia (pre
ktoré dala Rada pre konkurencieschopnosť mandát na vykonanie
referenčného porovnávania): priemerný čas, administratívne náklady a
postupy na založenie spoločnosti s ručením obmedzeným. Akcia
spočívala v polročných stretnutiach expertov (sieť Národných
koordinátorov v oblasti zakladania podnikov) nominovaných členskými
štátmi. Účelom bolo vyvinúť metodológiu merania, monitorovať
pokrok a podporiť ho výmenou osvedčených postupov a informácií.
Od roku 2002 sa registračné časy skrátili o 70 % a náklady sa znížili
o viac než polovicu. Po úspechu tejto akcie sa vo februári 2011 ciele
zrevidovali v preskúmaní iniciatívy Small Business Act (SBA).
·
Jedinečná expertíza nadobudnutá inštitúciami
EÚ:
–
Ide o finančné inštitúcie EÚ, Európsku
investičnú banku (EIB) a Európsky investičný fond (EIF),
ktorých skúsenosti s navrhovaním a realizovaním finančných
systémov výhodných pre MSP sa nedajú s ničím porovnať.
Skúsenosti EIF za viac než 10 rokov predstavujú jedinečné a
neoceniteľné aktívum. Od roku 2007 pôsobí ako investor, často ako
hlavný, v 19 fondoch rizikového kapitálu podporovaných programom CIP,
pričom dokázal do MSP orientovaných na rast pritiahnuť investície
v celkovej výške 1,4 miliardy EUR. Z hľadiska výkonnosti
v minulosti už príjemcovia, ako napríklad Skype (voice-over IP telephony –
internetová telefónia), Vertaris (recyklácia papiera) a Solaire Direct
(fotovoltické štruktúry) vrátili alebo by v zásade mali vrátiť viac než 98
% investovaných peňažných prostriedkov v rámci prvej generácie
rizikového kapitálu EÚ (nástroj na zakladanie podnikov ETF v rámci
iniciatívy pre rast a zamestnanosť z rokov 1998 – 2000).
–
Sieť Enterprise Europe Network dosiahla
hmatateľné výsledky kladením dôrazu na podporu internacionalizácie MSP (na
vnútornom trhu a mimo neho) prostredníctvom poskytovania informácií o
záležitostiach Únie, ako aj možnosti zapojenia do rozhodovacieho procesu. Jej
úloha je dôležitá najmä pri prekonávaní informačných asymetrií, ktorým MSP
čelia, a pri znižovaní transakčných nákladov súvisiacich s
cezhraničnými činnosťami. Hodnotu siete Enterprise Europe
Network tvoria spoločné metodológie, nástroje a prostriedky, ktoré
používajú kvalifikovaní poskytovatelia služieb s mandátom
a (spolu)financovaním od svojich regionálnych/vnútroštátnych orgánov.
Súlad s ostatnými politikami a
programami
V procese tvorby všetkých politík Únie
a jej programov financovania je dôležité zohľadniť
špecifickosť záujmov a situácie MSP. Budúci finančný rámec bude
navrhnutý tak, aby uľahčoval účasť malých podnikov
v programoch financovania tým, že sa zjednodušia pravidlá, znížia náklady
na takúto účasť, urýchlia postupy udeľovania a poskytne
jednotné kontaktné miesto, čím sa príjemcom finančnej pomoci Únie
uľahčí život.
Vzhľadom na svoju dôležitosť pri
dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020 sa zlepšovanie
podnikateľského prostredia pre MSP zmieňuje aj v šiestich zo siedmich
hlavných iniciatív stratégie Európa 2020: Priemyselná politika vo veku
globalizácie, Inovácia v Únii, Mládež v pohybe, Digitálna agenda pre Európu,
Európa efektívne využívajúca zdroje, Program pre nové zručnosti
a nové pracovné miesta. Mimoriadne dôležitá je pre nový program hlavná
iniciatíva Priemyselná politika vo veku globalizácie, v ktorej sa uvádza nový
strategický prístup zaoberajúci sa európskou konkurencieschopnosťou, ako
aj vytváraním a rastom malých a stredných podnikov a podporou
podnikateľskej kultúry.
V novom navrhovanom programe sa poskytne aj
nástroj, ktorý môže slúžiť ďalším cieľom politík. Sieť
Enterprise Europe Network poskytne nástroj na prepojenia s ďalšími
programami a iniciatívami v zmysle šírenia informácií zhora nadol, ich
propagácie, ako aj zberu spätných väzieb od zainteresovaných strán, čiže
zdola nahor. Bude sa ním pokračovať v poskytovaní informácií,
poradenstva a podpory MSP, pokiaľ ide o programy v oblasti životného prostredia
a súlad s predpismi. Synergie s ďalšími programami budú čo
najväčšie. Činnosti záruk navrhované
v novom programe budú napríklad fungovať spolu s činnosťami
záruk financovanými v rámci štrukturálnych fondov Únie a nástroja
mikrofinancovania Progress. Nástroje rizikového kapitálu doplnia nástroje
poskytnuté v rámci programu Horizont 2020 – nového rámcového programu pre
výskum a inovácie. Program tiež zabráni prekrývaniu s
inými programami, najmä v oblastiach podpory podnikania a zručností.
Dôkladne sa zváži aj doplnenie nového programu navrhovaným nástrojom
partnerstva. Bude veľmi dôležité, aby vonkajšia činnosť Únie
dopĺňala vonkajší rozmer vnútorného programu zabezpečenia
udržateľného rastu a zamestnanosti v Európe.
Riadenie programu
Ako bolo ohlásené v oznámení Komisie Rozpočet
stratégie Európa 2020[5],
riadenie bude do veľkej miery externalizované.
–
Finančné nástroje bude riadiť skupina
Európskej investičnej banky v mene Komisie.
–
Ďalšie akcie môže riadiť výkonná agentúra
na základe pozitívnych skúseností[6]
s Výkonným orgánom pre konkurencieschopnosť a inovácie (Executive
Agency for Competitiveness and Innovation, EACI) v súčasnom
viacročnom finančnom rámci. Vypracuje sa analýza nákladov a prínosov.
Externalizácia programu CIP sa ukázala ako
úspešná najmä vzhľadom na zjednodušenie, keďže orgán EACI v dôsledku
svojej špecializácie zjednodušil a vytvoril postupy prispôsobené MSP.
Orgánu EACI sa môžu externe zveriť aj
časti ďalších budúcich výdavkových programov súvisiace s MSP. Môžu
zahŕňať časti programu Horizont 2020, čím sa orgán
stáva jednotným kontaktným miestom pre MSP, ktoré by rady získali prístup k
programom financovania Únie. Používanie jedného výkonného orgánu by viedlo aj k
zjednodušenému využívaniu nástrojov IT a elektronických portálov, čím sa
ďalej uľahčí prístup pre MSP.
Zjednodušenie
Prioritou Komisie v tomto programe, ako aj v
ďalších programoch v kontexte viacročného finančného rámca je
čo najväčšie zjednodušenie regulačného prostredia a
uľahčenie prístupu k finančným prostriedkom pre podniky z
EÚ, najmä MSP. Tento prístup sa uplatňuje v programe pre
konkurencieschopnosť a MSP (COSME) tak, že sa vychádza výhradne
z pravidiel nariadenia o rozpočtových pravidlách, bez výnimky. Tým sa
umožňujú jednoduché, previazané a normalizované administratívne
postupy pre prístup podnikov k financiám.
Revíziou nariadenia o rozpočtových
pravidlách sa prispeje k uľahčeniu účasti malých podnikov
v programoch financovania, napríklad zjednodušením pravidiel, znížením
nákladov na účasť, urýchlením postupov udeľovania a vytvorením
jednotného kontaktného miesta, aby sa uľahčil prístup k
finančným prostriedkom Únie. Navrhuje sa nový systém jednorazových
platieb.
Tieto vlastnosti spĺňajú potreby
zainteresovaných strán vyjadrené vo verejných konzultáciách o budúcom
rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP):
·
zjednodušenie administratívnych postupov a postupov
siete Enterprise Europe Network prostredníctvom zjednodušenia prípravy návrhov,
·
intenzívnejšie využívanie jednorazových platieb,
paušálneho financovania,
·
upustenie od požiadavky vymenovať zamestnancov
pracujúcich na projekte,
·
zjednodušenie administratívnych dokumentov, ktoré
sa majú predkladať pri zmluvách,
·
upustenie od nutnosti poskytovať bankové
záruky v prípade súkromných príjemcov.
V programe sa bude na tieto návrhy
reagovať maximálnym využívaním nového nariadenia o rozpočtových
pravidlách a vyvinie sa úsilie o ďalšie zjednodušovanie požiadaviek na
predkladanie správ, čo bude zahŕňať intenzívnejšie
využívanie internetového predkladania správ. S cieľom umožniť MSP lepší
prístup k finančným prostriedkom sa okrem toho do najväčšej možnej
miery zosúladia pravidlá účasti a oprávnenosti v rámci všetkých
budúcich programov finančnej pomoci Únie.
Finančné nástroje ako také môžu podniky
využívať jednoducho, keďže stačí, aby sa obrátili na svoju banku
alebo fond rizikového kapitálu s obyčajnou žiadosťou
o financovanie a nie s návrhom projektu ako pri financovaní grantov. V
oblasti finančných nástrojov, ktoré majú zaviesť Európsky
investičný fond (EIF) alebo iné príslušné finančné inštitúcie, sa
budú administratívne požiadavky na finančné nástroje riadiť návrhom
Komisie na platformu vlastného imania a dlhovú platformu a zrevidovaným
nariadením o rozpočtových pravidlách. Pravidlá sa čo najviac
zjednodušia, aby sa zabezpečila rovnováha medzi povinnosťami
predkladania správ, ktoré majú sprostredkovatelia a príjemcovia, a riadnym
finančným hospodárením vrátane požiadaviek na audit.
Zjednodušené postupy pripravené orgánom EACI
okrem toho prevezme pre podobné druhy projektov Komisia. Najlepšie postupy sa
budú vymieňať napríklad v oblasti zjednodušení, ktoré orgán zaviedol
pri zmluvách o grantoch, iných zmluvách a postupoch. Ďalším zjednodušením
môžu byť pružnejšie podmienky plnenia zmlúv o grantoch, čím sa predíde
neskorším zmenám a doplneniam.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A
POSÚDENÍ VPLYVU
Konzultácie so zainteresovanými stranami
Program CIP sa skončí 31. decembra 2013.
V súvislosti s procesom posúdenia vplyvu pre nasledujúci program Komisia
zorganizovala verejnú konzultáciu zameranú na široké publikum vrátane verejných
a súkromných organizácií a jednotlivcov, ktorá spočívala v štyroch
krokoch:
–
internetový prieskum (vrátane špecifického
prieskumu týkajúceho sa finančných nástrojov[7]), ktorý sa
uskutočňoval od 8. novembra 2010 do 11. februára 2011,
–
verejná konferencia, ktorá sa uskutočnila 25.
januára 2011,
–
stretnutia so zástupcami členských štátov vo
výbore programu pre podnikanie a inovácie (Entrepreneurship and Innovation
Programme, EIP) a na spoločných zasadnutiach výborov programu CIP,
–
stretnutie strategického poradného orgánu programu
CIP, ktoré sa uskutočnilo 2. februára 2011.
Pri konzultácii sa potvrdilo, že mnohé
časti terajšieho programu fungujú dobre a že zachovanie programu Únie na
podporu MSP a vytvorenie priaznivého podnikateľského prostredia majú
širokú podporu. O otázkach týkajúcich sa prístupu MSP k financiám sa
diskutovalo aj na stretnutiach finančného fóra MSP, ktoré sa konalo v
septembri 2010 a v marci 2011.
Hodnotenie súčasného programu
V rámci súčasného programu CIP sa
hodnotenia vykonávajú na úrovni špecifických programov, aj na úrovni rámcového
programu. Väčšina akcií navrhovaného programu je pokračovaním akcií
programu pre podnikanie a inovácie v rámci programu CIP.
V ďalšom texte sa uvádza zhrnutie
hlavných zistení hodnotení programu EIP.
Priebežné hodnotenie
Pri priebežnom hodnotení programu EIP[8] sa posúdili prvotné výsledky
programu EIP, pričom sa dôraz kládol na zriadenie siete Enterprise Europe
Network a na vplyv finančných nástrojov financovaných v rámci programu EIP
a predchádzajúceho programu. Pri hodnotení sa potvrdilo, že pomocou cieľov
programu EIP sa účinne vyriešili najdôležitejšie prekážky a obmedzenia,
ktorým čelia európske MSP, akými sú napríklad regulačná a administratívna
záťaž a obmedzený prístup k financiám. Finančné nástroje podporované
programom EIP sú potrebné z dôvodu zlyhania trhu, lebo riešia finančné
obmedzenia novozaložených a rastúcich MSP v celej Únii. Finančné nástroje
programu EIP predstavujú v oblasti financovania MSP inovačný prístup
k riešeniu zlyhaní trhu.
Odporúčania na ďalšie zlepšenia
zahŕňajú:
·
vývoj štandardného súboru ukazovateľov
monitorovania na zaznamenávanie a oznamovanie pokroku programu,
·
zlepšenie funkcie spätnej väzby v prípade siete
Enterprise Europe Network,
·
zjednodušenie štruktúry programu EIP na zlepšenie
prepojení medzi jednotlivými akciami a globálnymi cieľmi programu EIP.
Záverečné hodnotenie
V záverečnom hodnotení programu EIP[9] sa posúdili význam,
efektívnosť, účinnosť, informácie a informovanosť,
užitočnosť a udržateľnosť programu, pričom osobitný
dôraz sa kládol na jeho hlavné zložky: finančné nástroje, sieť
Enterprise Europe Network a inovácie. Súčasťou hodnotenia bola
rozsiahla konzultácia so zainteresovanými stranami a príjemcami prostredníctvom
prieskumov a rozhovorov.
Zistenia hodnotenia boli povzbudzujúce.
Usúdilo sa, že program EIP je na správnej ceste k dosiahnutiu
predpokladaných účinkov, riešeniu potrieb, problémov a tém, pre ktoré bol
navrhnutý, k čomu sa dospelo osobitne efektívnym spôsobom na európskej
úrovni.
Jeho ciele sa považujú za veľmi dôležité
z hľadiska potreby podnikov a za zosúladené s cieľmi stratégie Európa
2020. Z hodnotenia vyplynulo, že program efektívnym spôsobom prospel koncovým
používateľom, najmä MSP. Zistilo sa, že opatreniami programu EIP, najmä
finančnými nástrojmi, sa efektívne vytvorili podmienky na skutočnú
trhovú replikáciu.
Na ďalšie zlepšenie vykonávania programu
EIP boli navrhnuté tieto odporúčania:
·
vypracovanie procesu systematického riadenia na
presadzovanie prierezových cieľov v rámci programu a prepájanie
cieľov na vysokej úrovni s jednotlivými financovanými akciami a
opatreniami,
·
vytvorenie explicitnejších prepojení na iné prvky
politiky v oblasti podnikania, napríklad s odkazmi na priority iniciatívy Small
Business Act alebo príslušné hlavné iniciatívy stratégie Európa 2020,
·
vytvorenie systému monitorovania a
ukazovateľov, ktoré ešte stále potrebujú zlepšenie, napriek tomu, že
predstavujú cenný príspevok k posudzovaniu výkonnosti programu.
V terajšom programe sa už kladie väčší
dôraz na meranie výkonnosti a ukazovatele výkonu, čo bude základným prvkom
nového programu. Zohľadnia sa v ňom uvedené odporúčania, najmä
prostredníctvom posilnenia intervenčnej logiky programu, čím sa
program užšie prepojí so strategickými prioritami Únie.
Posúdenie vplyvu
Vykonalo sa posúdenie vplyvu nástrojov
programu, ktoré je pripojené k tomuto návrhu Komisie. V rámci posúdenia
vplyvu sa brali do úvahy štyri možnosti:
–
možnosť 1, postupy podľa bežnej praxe, by
sa týkala rovnakých prvkov konkurencieschopnosti a MSP, ktoré bude podľa
očakávaní zahŕňať program EIP v roku 2013,
–
možnosť 2 by ukončila všetky terajšie
finančné zásahy,
–
možnosť 3b by zachovala terajší rozsah zásahov
s vyváženým rozpočtovým rozšírením,
–
možnosť 3c by znamenala zamerané
rozpočtové rozšírenie s finančnou podporou obmedzenou na
finančné nástroje a sieť Enterprise Europe Network.
V rámci posúdenia vplyvu sa dospelo k záveru,
že uprednostňovanou možnosťou je mierne rozpočtové rozšírenie,
lebo by sa ňou poskytol vyvážený prístup pri podpore zvyšovania
efektívnosti, kritického množstva, súdržnosti a účinnosti, ako aj pri
riešení zlyhaní trhu a regulačných zlyhaní.
Po vypracovaní stanoviska výboru pre
posudzovanie vplyvu sa správa zlepšila takto:
–
v texte sa podrobnejšie rozobrali zistenia
hodnotenia a názory zainteresovaných strán,
–
vo väčšej miere sa posúdili sociálne vplyvy,
–
v správe sa podrobnejšie posúdili a vysvetlili
previazanosť politiky a previazanosť s ďalšími programami EÚ.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Právny základ
Tento návrh je založený na článku 173 a
článku 195 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Obsahuje tieto ustanovenia:
–
v článku 1 sa stanovuje program,
–
v článku 2 sa vymedzujú celkové ciele a v
článku 3 špecifické ciele,
–
v článku 4 sa uvádza rozpočet programu,
–
článok 5 sa týka účasti tretích krajín,
–
v článkoch 6, 7, 8 a 9 sa uvádzajú
akčné oblasti programu,
–
v článku 10 sa vymedzuje ročný
pracovný program na vykonávanie,
–
v článku 11 sa vymedzuje rozsah pomocných
opatrení, ktoré má prijať Komisia,
–
v článku 12 sa uvádzajú ustanovenia
monitorovania a hodnotenia,
–
v článku 13 sa uvádzajú formy
finančnej pomoci,
–
v článku 14 sa poskytujú informácie o
vykonávaní finančných nástrojov,
–
v článku 15 sa uvádzajú ustanovenia na
ochranu finančných záujmov Únie,
–
v článku 16 sa stanovujú ustanovenia
o výbore,
–
v článkoch 17, 18 a 19 sa uvádzajú
delegované akty, vykonávanie delegovania právomoci a ustanovenia pre
naliehavé postupy,
–
v článku 20 sa stanovuje dátum
nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.
Zásada subsidiarity a zásada
proporcionality
Navrhovaný zásah EÚ je v súlade s Lisabonskou
zmluvou, keďže sa osobitne zameriava na zlyhania politík, ako napríklad
chýbajúca koordinácia a chýbajúce účinné vytváranie sietí, a na
zlyhania trhu, ako napríklad na informačné asymetrie, ktoré sa môžu
riešiť len na úrovni EÚ. Stanovenie koordinovanej a konsolidovanej
politiky sa považuje za veľmi cenné pri spájaní zainteresovaných strán,
výmene znalostí, nápadov a obáv a pri zvyšovaní informovanosti vlád a medzi
vládami a u širšej verejnosti.
Žiadne opatrenie zvažované v rámci budúceho
programu nevyžaduje opatrenia na úrovni EÚ s cieľom nahradiť
vnútroštátne iniciatívy alebo záväzné rozhodnutia na úrovni EÚ. Zásah EÚ má za
cieľ zefektívniť fungovanie vnútroštátnych opatrení, a to tým, že sa
im pridá rozmer EÚ, pomocou lepšej koordinácie a odstránenia
cezhraničných prekážok brániacich spolupráci súkromných subjektov alebo
verejných orgánov. Spolupráca vnútroštátnych a regionálnych subjektov a
štruktúr sa podporuje skôr prostriedkami horizontálneho vytvárania sietí ako
vertikálnou centralizáciou.
Opatrenie EÚ musí byť proporčné,
inými slovami, vynaložené úsilie a prostriedky musia byť plne odôvodnené
cieľmi. V tejto súvislosti a vzhľadom na výzvy, ktorým čelí
európske hospodárstvo, sa očakáva, že veľkosť a rozsah konania
na úrovni EÚ spôsobia v Európe pozitívny vplyv prostredníctvom
vťahovacieho účinku a multiplikačných účinkov.
Navrhované opatrenia na úrovni EÚ boli vzhľadom na rozpočtové obmedzenia
starostlivo vybraté tak, aby preukazovali pridanú hodnotu EÚ.
Na základe uvedenej analýzy je možné
dospieť k záveru, že navrhovaný zásah na úrovni EÚ v oblasti podpory
podnikania a konkurencieschopnosti je plne odôvodnený, najmä vzhľadom na
potreby MSP.
VPLYV NA ROZPOČET
Finančné rozpočtové prostriedky na
vykonávanie programu v období od 1. januára 2014 do 31. decembra
2020 predstavujú 2,522 miliardy EUR.[10]
2011/0394 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa zriaďuje program pre
konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (2014 – 2020)
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA
EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej články 173 a 195,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným
parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru,
so zreteľom na stanovisko Výboru
regiónov,
konajúc v súlade riadnym legislatívnym
postupom,
keďže:
(1)
Komisia v marci 2010 prijala oznámenie s názvom
Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu[11]
(ďalej len „stratégia Európa 2020“). Oznámenie v júni 2010 schválila
Európska rada. Stratégia Európa 2020 reaguje na hospodársku krízu a jej
cieľom je pripraviť Európu na nasledujúce desaťročie.
Stanovuje sa v nej päť ambicióznych cieľov týkajúcich sa klímy a
energetiky, zamestnanosti, inovácií, vzdelávania a sociálneho
začleňovania, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2020, a
určujú sa v nej kľúčové stimuly pre rast, ktorých
cieľom je zvýšiť dynamickosť a konkurencieschopnosť Európy.
Zdôrazňuje sa v nej aj dôležitosť posilnenia rastu európskeho
hospodárstva pri súčasnom zabezpečení vysokej úrovne zamestnanosti,
nízkouhlíkového hospodárstva, ktoré je zdrojovo a energeticky efektívne,
a sociálnej súdržnosti.
(2)
S cieľom zabezpečiť, aby pri
dosahovaní hospodárskeho rastu v Európe zohrávali kľúčovú úlohu
podniky, prijala Komisia v októbri 2010 oznámenie s názvom Integrovaná
priemyselná politika vo veku globalizácie, konkurencieschopnosť a
udržateľnosť v popredí záujmu[12],
ktoré Európska rada schválila vo svojich záveroch z decembra 2010. Ide o hlavnú
iniciatívu stratégie Európa 2020. V oznámení sa stanovuje stratégia zameraná na
podnietenie rastu a zamestnanosti zachovaním a podporením silnej, diverzifikovanej
a konkurencieschopnej priemyselnej základne v Európe, najmä prostredníctvom
zlepšenia rámcových podmienok pre podniky, ako aj prostredníctvom posilnenia
niekoľkých aspektov jednotného trhu vrátane služieb súvisiacich s
podnikaním.
(3)
V júni 2008 Komisia prijala oznámenie s názvom
„Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre
Európu[13],
ktoré Európska rada schválila v decembri 2008. Iniciatíva Small Business Act
(SBA) poskytuje komplexný rámec politiky pre malé a stredné podniky (MSP),
podporuje podnikanie a zakotvuje zásadu „najskôr myslieť v malom“ do práva
a politiky s cieľom posilniť konkurencieschopnosť MSP. V
iniciatíve SBA sa ustanovuje 10 zásad a uvádzajú politické a legislatívne akcie
na podporu potenciálu MSP v oblasti rastu a vytvárania pracovných miest.
Vykonávaním iniciatívy SBA sa prispieva k dosahovaniu cieľov
stratégie Európa 2020. V hlavných iniciatívach už boli stanovené viaceré akcie
pre MSP.
(4)
V oznámení Komisie s názvom Preskúmanie iniciatívy
„Small Business Act“ pre Európu[14]
z februára 2011, ktoré Rada pre konkurencieschopnosť schválila v máji
2011, sa uvádza stav vykonávania iniciatívy SBA a posudzujú sa potreby MSP
aktívnych v súčasnom hospodárskom prostredí, v ktorom je čoraz
ťažšie získať prístup k financovaniu a k trhom. V rámci
uvedeného preskúmania sa poskytuje prehľad o pokroku dosiahnutom
počas prvých dvoch rokov uplatňovania iniciatívy SBA, stanovujú nové
akcie predstavujúce reakciu na výzvy vyplývajúce z krízy, ako uvádzajú
zainteresované strany, a navrhujú sa spôsoby na zlepšenie využívania
a vykonávania iniciatívy SBA s jednoznačnou úlohou pre zainteresované
strany, pričom podnikateľské organizácie sú v popredí.
(5)
V návrhu nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje
viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[15], prijatom 29. júna 2011
Komisia stanovuje balík legislatívnych návrhov a dokumentov pre
rozpočet Únie na roky 2014 – 2020. Vo uvedenom viacročnom
finančnom rámci sa uvádza, ako dosiahnuť ciele politík zamerané na
zvyšovanie rastu, vytváranie väčšieho počtu pracovných miest
v Európe a zavádzanie nízkouhlíkového hospodárstva
ohľaduplnejšieho k životnému prostrediu, ako aj medzinárodne
renomovanú Európu.
(6)
S cieľom prispieť k posilneniu
konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov Únie, najmä MSP, k rozvoju
znalostnej spoločnosti a vývoju založenému na vyváženom hospodárskom raste
by sa mal zriadiť Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP
(ďalej len „program“).
(7)
Komisia sa zaviazala začleniť oblasť
klímy do výdavkových programov Únie a nasmerovať najmenej 20 %
rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou. Je potrebné
zabezpečiť, aby sa pri príprave, tvorbe a vykonávaní programu
podporovalo zmiernenie zmeny klímy a prispôsobenie sa jej, ako aj
predchádzanie riziku. Opatreniami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie,
by sa malo prispieť k podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo
a nízkouhlíkovú spoločnosť, ktoré sú odolné proti zmene klímy.
(8)
Politika konkurencieschopnosti Únie je zameraná na
zavedenie inštitucionálnych a politických opatrení, na základe ktorých sa
vytvoria podmienky udržateľného rastu podnikov. Najdôležitejším zdrojom
udržateľného rastu príjmov, ktorý zase prispieva k zvyšovaniu
životnej úrovne, je zvýšená produktivita. Konkurencieschopnosť závisí aj
od schopnosti spoločností v plnej miere využívať výhody príležitostí,
akou je napríklad európsky jednotný trh. Osobitne dôležité je to pre MSP, ktoré
tvoria 99 % podnikov v Únii, poskytujú dve z troch existujúcich pracovných
miest v súkromnom sektore a 80 % novovytvorených pracovných miest, a na celkovej
pridanej hodnote vytvorenej podnikmi v Únii sa podieľajú viac než
polovicou. MSP sú kľúčovým stimulom hospodárskeho rastu,
zamestnanosti a sociálnej integrácie.
(9)
Konkurencieschopnosť stojí už niekoľko
rokov v strede záujmu tvorby politík Únie, keďže zlyhania trhu, politík a
inštitúcií ohrozujú konkurencieschopnosť podnikov z Únie, najmä MSP.
(10)
Program by mal preto riešiť zlyhania trhu
ovplyvňujúce konkurencieschopnosť hospodárstva Únie v celosvetovom
meradle, najmä pre problémy, ktoré ohrozujú schopnosť podnikov
súťažiť s konkurentmi v iných častiach sveta.
(11)
Program by sa mal zamerať najmä na MSP, ako je
vymedzené v odporúčaní Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení
mikropodnikov a malých a stredných podnikov.[16] Osobitná pozornosť by sa
mala venovať mikropodnikom, podnikom zaoberajúcim sa remeselnými
činnosťami a sociálnym podnikom. Pozornosť by sa mala
venovať aj špecifickým vlastnostiam a požiadavkám mladých
podnikateľov, nových a potenciálnych podnikateľov a podnikateliek,
ako aj špecifických cieľových skupín, akými sú napríklad migranti a
podnikatelia patriaci do sociálne znevýhodnených alebo zraniteľných
skupín, okrem iného osoby so zdravotným postihnutím. Programom by sa takisto
mali podporovať starší občania, aby sa stali podnikateľmi a aby
nimi zostali, a tzv. druhé šance pre podnikateľov.
(12)
Mnohé z problémov v oblasti konkurencieschopnosti
Únie súvisia s ťažkosťami MSP pri získavaní prístupu k financiám,
keďže zápasia s preukazovaním svojej úverovej bonity a majú
ťažkosti pri získavaní prístupu k rizikovému kapitálu. Má to negatívny
vplyv na úroveň a kvalitu novo vytvorených podnikov a na rast
podnikov. Pridaná hodnota navrhovaných finančných nástrojov pre Úniu
spočíva okrem iného v posilnení jednotného trhu z hľadiska rizikového
kapitálu a v rozvoji celoeurópskeho finančného trhu pre MSP. Akcie Únie by
mali byť komplementárne s používaním finančných nástrojov pre
MSP členskými štátmi. Subjekty poverené vykonávaním akcií by mali
zabezpečiť doplnkovosť a zabrániť duplicitnému
financovaniu zo zdrojov EÚ.
(13)
Sieť Enterprise Europe Network preukázala
svoju pridanú hodnotu pre európske MSP ako jednotné kontaktné miesto na podporu
podnikania, ktoré pomáha podnikom zlepšovať ich konkurencieschopnosť
a využívať podnikateľské príležitosti na jednotnom trhu a mimo neho.
Zjednodušenie metodológií a pracovných metód a dodanie európskeho rozmeru
službám na podporu podnikania sa dá dosiahnuť len na úrovni Únie.
Sieť predovšetkým pomohla MSP nájsť spoluprácu alebo partnerov na
transfer technológií, získať poradenstvo v oblastiach zdrojov
financovania, práv duševného vlastníctva, ekologických inovácií a
udržateľnej výroby. Získala tiež spätnú väzbu týkajúcu sa právnych
predpisov a noriem Únie. Jej jedinečná expertíza je osobitne dôležitá
pri prekonávaní informačných asymetrií a pri znižovaní transakčných
nákladov súvisiacich s cezhraničnými transakciami.
(14)
Konkurencieschopnosť ovplyvňuje obmedzená
internacionalizácia MSP v Európe aj mimo nej. Podľa niektorých odhadov sa
v súčasnosti 25 % MSP v Únii zaoberá alebo sa v určitom období
posledných troch rokov zaoberalo vývozom, z čoho len 13 % pravidelne
vyvážalo mimo Únie a iba 2 % investovali za hranicami svojej domovskej krajiny.
V súlade s iniciatívou Small Business Act, v ktorej sa Únia a členské
štáty vyzývajú, aby podporovali a povzbudzovali MSP pri využívaní výhod rastu
trhov mimo Únie, podporuje EÚ sieť európskych obchodných organizácií na
viac než 20 zahraničných trhoch. Poskytuje finančnú pomoc Centru pre
priemyselnú spoluprácu medzi EÚ a Japonskom, obchodným orgánom v Hongkongu,
Malajzii a Singapure, ako aj Európskemu obchodnému a technologickému centru v
Indii, centrám EÚ pre MSP v Číne a v Thajsku a Čínskemu
asistenčnému pracovisku pre MSP v oblasti práv duševného vlastníctva.
Európska pridaná hodnota sa vytvára spájaním vnútroštátneho úsilia v tejto
oblasti, čím sa zabraňuje duplicite, podporuje spolupráca, ako aj
ponúkaním služieb, ktorým by v prípade poskytovania na vnútroštátnej úrovni
chýbalo kritické množstvo.
(15)
S cieľom zlepšiť
konkurencieschopnosť európskych podnikov, najmä MSP, musia členské
štáty a Komisia vytvoriť priaznivé podnikateľské prostredie. Osobitnú
pozornosť vyžadujú záujmy MSP a sektory, v ktorých sú najaktívnejšie.
Na úrovni Únie sú potrebné iniciatívy, aby sa vytvorili rovnaké podmienky pre
MSP a vymieňali sa informácie a znalosti v európskom meradle.
(16)
Ďalším faktorom, ktorý ovplyvňuje
konkurencieschopnosť, je pomerne slabý podnikateľský duch v Únii. Len
45 % občanov Únie (a menej než 40 % žien) by sa rado stalo
samostatne zárobkovo činnými osobami v porovnaní s 55 %
obyvateľov v Spojených štátoch a 71 % v Číne.[17] Demonštračné a
katalytické účinky, ako napríklad európske ceny a konferencie, ako aj
opatrenia na zvyšovanie previazanosti a konzistentnosti, akými sú
napríklad referenčné porovnávanie a výmena najlepších postupov, poskytujú
vysokú európsku pridanú hodnotu.
(17)
Pre niektoré sektory vytvárajú výzvy
a príležitosti celosvetová hospodárska súťaž, demografické zmeny,
obmedzenia v oblasti zdrojov a nové sociálne trendy. Tak sú napríklad v
dizajnérskych sektoroch čeliacich celosvetovým výzvam, pre ktoré je
typické vysoké množstvo MSP, potrebné prispôsobenia, aby mohli využívať
výhody a nevyužitý potenciál vysokého dopytu po personalizovaných inkluzívnych
produktoch. Keďže tieto výzvy sa týkajú všetkých MSP v Únii v týchto
sektoroch, na úrovni Únie je potrebné spojené úsilie.
(18)
Ako je uvedené v oznámení Komisie z 30. júna 2010 s
názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický
rámec pre európsky cestovný ruch[18],
ktoré Európska rada schválila vo svojich záveroch z októbra 2010, cestovný ruch
je dôležitým sektorom hospodárstva Únie. Podniky v tomto sektore významne
prispievajú k hrubému domácemu produktu (HDP) Únie a vytváraniu pracovných
miest a majú značný potenciál na rozvoj podnikateľskej
činnosti, keďže v ňom pôsobia najmä MSP. V Lisabonskej
zmluve sa uznáva dôležitosť cestovného ruchu, pričom sa stanovujú
špecifické právomoci Únie v tejto oblasti, ktoré dopĺňajú akcie
členských štátov. V súvislosti s iniciatívou týkajúcou sa cestovného
ruchu na úrovni Únie existuje jednoznačná pridaná hodnota, najmä
v poskytovaní údajov a analýz, v príprave nadnárodných propagačných
stratégií a vo výmene najlepších postupov.
(19)
V programe by sa mali určiť akcie pre
ciele, celkové finančné krytie na plnenie týchto cieľov, rôzne typy
vykonávacích opatrení a opatrenia na monitorovanie, hodnotenie a ochranu
finančných záujmov Únie.
(20)
Program by mal dopĺňať iné programy
Únie a zároveň by sa malo uznávať, že každý nástroj by mal
fungovať podľa svojich vlastných špecifických postupov. Tie isté
oprávnené náklady by sa teda nemali financovať duplicitne. S cieľom
dosiahnuť pridanú hodnotu a výrazný vplyv financovania z Únie by sa medzi
programom a ostatnými programami Únie a štrukturálnymi fondmi mali vyvíjať
úzke synergie.
(21)
Vo všetkých relevantných iniciatívach a akciách, na
ktoré sa vzťahuje tento program, by sa mala zohľadniť zásada
transparentnosti a zásada rovnosti príležitostí pre ženy a mužov. V uvedených
iniciatívach a činnostiach by sa malo zohľadniť aj dodržiavanie ľudských
práv a základných slobôd pre všetkých občanov.
(22)
Týmto nariadením by sa malo stanoviť
finančné krytie na celé obdobie trvania programu, ktoré pre
rozpočtový orgán predstavuje počas ročného rozpočtového
postupu základný odkaz v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody z XX.
YY. 201Z medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v
rozpočtových veciach a o rozpočtovej disciplíne a riadnom
finančnom hospodárení[19].
(23)
S cieľom zabezpečiť, aby sa
financovanie obmedzovalo na riešenie zlyhaní trhu, politík a inštitúcií
a vzhľadom na potrebu zabrániť narušeniam trhu, by financovanie
z programu malo byť v súlade s pravidlami Únie týkajúcimi sa štátnej
pomoci.
(24)
Účasť príslušných krajín v programoch
Únie sa stanovuje v Dohode o Európskom hospodárskom priestore a v
protokoloch k dohodám o pridružení. Účasť iných tretích krajín by
mala byť možná, ak sa to uvádza v dohodách a postupoch.
(25)
Program by sa mal monitorovať a hodnotiť,
aby sa umožnili úpravy.
(26)
Finančné záujmy Únie by sa počas celého
výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane prevencie,
zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených,
neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov,
a tam, kde je to vhodné, sankcií.
(27)
S cieľom zaistiť jednotné podmienky
na vykonávanie tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie
právomoci, aby prijala ročný pracovný program na vykonávanie programu.
Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením
Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára
2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na
základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích
právomocí Komisie[20].
(28)
Právomoc prijímať akty v súlade s článkom
290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala vzhľadom na špecifické
pravidlá účasti a externalizácie určitých úloh delegovať na
Komisiu. Je mimoriadne dôležité, aby Komisia uskutočnila počas
prípravných prác príslušné konzultácie, aj na úrovni expertov.
(29)
Komisia by pri príprave a vypracúvaní
delegovaných aktov mala zabezpečiť súbežné, včasné a riadne
postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
KAPITOLA I
Predmet
Článok 1
Zriadenie
Program pre akcie Únie na zlepšenie
konkurencieschopnosti podnikov s osobitným dôrazom na malé a stredné podniky
(MSP) (ďalej len „program“) sa zriaďuje na obdobie od 1. januára 2014
do 31. decembra 2020.
Článok 2
Všeobecné ciele
1.
Program prispieva k týmto všeobecným cieľom,
pričom osobitná pozornosť sa venuje špecifickým potrebám MSP na
európskej aj celosvetovej úrovni:
(a)
posilnenie konkurencieschopnosti a
udržateľnosti podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného
ruchu;
(b)
podnietenie podnikateľskej kultúry a podpora
vytvárania a rastu MSP.
2.
Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa
meria pomocou týchto ukazovateľov:
(a)
percentuálny podiel rastu priemyselného sektora
Únie vo vzťahu k celkovému rastu hrubého domáceho produktu (HDP),
(b)
rast výrobnej produkcie Únie v environmentálnych
odvetviach,
(c)
zmeny v administratívnom zaťažení MSP,
(d)
rast MSP, pokiaľ ide o pridanú hodnotu a
počet zamestnancov,
(e)
a miera fluktuácie MSP.
3.
Program podporuje vykonávanie stratégie Európa 2020
a prispieva k dosahovaniu cieľa inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu. Program prispieva najmä k hlavnému cieľu týkajúcemu sa
zamestnanosti.
KAPITOLA II
Špecifické ciele a akčné oblasti
Článok 3
Špecifické ciele
1.
Špecifické ciele programu sú:
(f)
zlepšenie rámcových podmienok pre
konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie vrátane
podnikov v sektore cestovného ruchu;
(g)
podpora podnikania, a to aj v rámci špecifických
cieľových skupín;
(h)
zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe
vlastného imania a k dlhovým financiám;
(i)
zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a
celosvetovo.
2.
Pri vykonávaní programu sa podporuje potrebné
prispôsobenie podnikov nízkouhlíkovému hospodárstvu odolnému proti zmene
klímy, ktoré je energeticky a zdrojovo efektívne.
3.
Na meranie vplyvu programu pri dosahovaní
špecifických cieľov uvedených v odseku 1 sa používajú výkonnostné
ukazovatele. Uvedené ukazovatele sú stanovené v prílohe I.
Článok 4
Rozpočet
1.
Finančné krytie na vykonávanie programu je 2,522
miliardy EUR, z čoho sa na finančné nástroje prideľuje približne
1,4 miliardy EUR.
2.
Finančné krytie stanovené v tomto nariadení
môže pokrývať aj výdavky na prípravné, monitorovacie, kontrolné,
audítorské a hodnotiace činnosti, ktoré sa vyžadujú na riadenie programu a
dosahovanie jeho cieľov; najmä štúdie, stretnutia expertov,
informačné a komunikačné akcie vrátane inštitucionálnej komunikácie o
politických prioritách Únie, ak sa týkajú všeobecných cieľov programu,
výdavky súvisiace so sieťami IT so zameraním na spracovanie a výmenu
informácií, spolu so všetkými ostatnými výdavkami na technickú a
administratívnu pomoc, ktoré vzniknú Komisiou v súvislosti s riadením programu.

3.
Pridelené finančné prostriedky sa môžu
vzťahovať aj na výdavky na technickú a administratívnu pomoc
potrebné na zabezpečenie prechodu medzi programom a opatreniami
prijatými podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES[21]. V prípade potreby sa môžu
rozpočtové prostriedky zahrnúť do rozpočtu na obdobie po roku 2020
s cieľom pokrývať podobné výdavky, aby sa umožnilo riadenie akcií,
ktoré sa do 31. decembra 2020 ešte neukončili.
Článok 5
Účasť tretích krajín
1.
Tento program je otvorený účasti týchto
krajín:
(a)
krajiny Európskeho združenia voľného obchodu
(EZVO), ktoré sú členmi Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), v súlade
s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP a ďalšie európske krajiny, ak to
umožňujú dohody a postupy,
(b)
pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny a
potenciálne kandidátske krajiny v súlade so všeobecnými zásadami a všeobecnými
podmienkami účasti uvedených krajín na programoch Únie zriadených v
príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Rady pre pridruženie alebo v podobných
dohodách,
(c)
krajiny patriace do rozsahu pôsobnosti európskej
susedskej politiky, ak to umožňujú dohody a postupy, v súlade so
všeobecnými zásadami a všeobecnými podmienkami účasti uvedených krajín na
programoch Únie zriadených v príslušných rámcových dohodách, protokoloch k
dohodám o pridružení a v rozhodnutiach Rady pre pridruženie.
2.
Subjekty zriadené v krajinách uvedených v
odseku 1, v prípade, že podmienky stanovené v uvedenom odseku nie sú splnené
alebo ak sa uvedené krajiny rozhodnú do programu nevstúpiť, alebo subjekty
zriadené v iných tretích krajinách sa môžu zúčastňovať
na akciách v rámci programu.
3.
Takéto subjekty nie sú oprávnené prijímať
finančné príspevky Únie, s výnimkou prípadu, keď je to pre program
nevyhnutné, najmä pokiaľ ide o konkurencieschopnosť a prístup
na trhy pre podniky Únie. Táto výnimka sa neuplatňuje na subjekty,
ktoré vykazujú zisk.
Článok 6
 Akcie na zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a
udržateľnosť podnikov z Únie
1.
Komisia podporuje akcie na zlepšenie a posilnenie
konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie, najmä MSP, aby
sa zvýšila účinnosť, previazanosť a konzistentnosť
vnútroštátnych politík podporujúcich konkurencieschopnosť,
udržateľnosť a rast podnikov v Európe.
2.
Komisia môže podporovať akcie určené na
vývoj nových stratégií konkurencieschopnosti. Takéto akcie môžu
zahŕňať:
(a)
opatrenia na zlepšenie tvorby, vykonávania
a hodnotenia politík ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť a
udržateľnosť podnikov vrátane odolnosti proti katastrofám, a na
zabezpečenie vývoja príslušných infraštruktúr, klastrov na svetovej úrovni
a podnikových sietí, rámcových podmienok a vývoja udržateľných
produktov, služieb a procesov;
(b)
opatrenia na podnietenie spolupráce pri tvorbe
politík a výmene osvedčených postupov medzi členskými štátmi,
ďalšími krajinami zúčastňujúcimi sa programu a hlavnými
konkurentmi Únie a na riešenie medzinárodných aspektov politík
konkurencieschopnosti;
(c)
podpora vývoja politiky v oblasti MSP a spolupráce
medzi tvorcami politík, najmä vzhľadom na uľahčovanie prístupu k
programom a opatreniam pre MSP.
3.
Komisia môže podporiť iniciatívy, ktorými sa
urýchľuje vznik konkurencieschopných odvetví na základe medzisektorových
činností v oblastiach, pre ktoré sú typické vysoký podiel MSP a vysoký
príspevok k HDP Únie, ako napríklad cestovný ruch. Takýmito iniciatívami sa
podnecuje vývoj nových trhov a dodávka tovarov a služieb na základe
najkonkurenčnejších podnikateľských modelov alebo upravených
hodnotových reťazcov. Zahŕňajú iniciatívy na zvyšovanie
produktivity, efektívnosti zdrojov, udržateľnosti a sociálnej
zodpovednosti podnikov.
Článok 7
Akcie na podporu podnikania
1.
Komisia prispieva k podpore podnikania zlepšovaním
rámcových podmienok ovplyvňujúcich vývoj podnikania. Komisia podporuje
podnikateľské prostredie priaznivé pre rozvoj a rast podnikov.
2.
Osobitná pozornosť sa venuje mladým
podnikateľom, novým a potenciálnym podnikateľom a podnikateľkám,
ako aj špecifickým cieľovým skupinám.
3.
Komisia môže podporiť opatrenia členských
štátov na budovanie podnikateľského vzdelávania, zručností a
prístupov, najmä v prípade potenciálnych a nových podnikateľov.
Článok 8
Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám
1.
Komisia podporuje akcie zamerané na zlepšenie
prístupu MSP k financiám v ich začínajúcej fáze a fáze rastu, ktoré sú
komplementárne s používaním finančných nástrojov pre MSP členskými
štátmi na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. S cieľom
zabezpečiť komplementárnosť budú tieto akcie úzko koordinované s
akciami uskutočnenými v rámci politiky súdržnosti a na vnútroštátnej
úrovni. Takéto opatrenia sú zamerané na povzbudenie poskytovania financií v
podobe vlastného imania aj dlhových financií.
2.
V rámci akcií uvedených v odseku 1 vypracúva
Komisia s prihliadnutím na dopyt na trhu opatrenia na zlepšenie
cezhraničného a nadnárodného financovania, čo MSP pomáha pri
internacionalizácii ich činností v súlade s právnymi predpismi
Únie.
3.
Podrobnosti o týchto akciách uvedených v tomto
článku ods. 1 sú stanovené v prílohe II.
Článok 9
Akcie na zlepšenie prístupu na trhy
1.
S cieľom naďalej zlepšovať
konkurencieschopnosť podnikov z Únie a ich prístup na trhy Komisia
pokračuje v podpore siete Enterprise Europe Network.
2.
Komisia môže podporiť akcie na zlepšenie
prístupu MSP na jednotný trh vrátane poskytovania informácií a informovanosti.
3.
Cieľom špecifických opatrení je
uľahčiť prístup MSP na trhy mimo Únie a posilniť existujúce
podporné služby na týchto trhoch. Prostredníctvom programu môžu MSP získať
podporu, pokiaľ ide o normy a práva duševného vlastníctva v prioritných
tretích krajinách.
4.
Akcie v rámci programu môžu byť zamerané na
podporu medzinárodnej priemyselnej spolupráce vrátane dialógov o priemysle a
regulácii s tretími krajinami. Špecifické opatrenia môžu byť zamerané na
zmenšovanie rozdielov medzi Úniou a ďalšími krajinami, pokiaľ ide o
regulačné rámce pre priemyselné produkty, priemyselnú politiku a
zlepšovanie podnikateľského prostredia.
KAPITOLA III
Vykonávanie programu
Článok 10
Ročný pracovný program
1.
S cieľom vykonávať program prijíma
Komisia ročný pracovný program v súlade s postupom preskúmania
uvedeným v článku 16 ods. 2. V ročných pracovných programoch sa
stanovujú sledované ciele, očakávané výsledky, metóda vykonávania a ich
celková suma. Obsahujú aj opis akcií, ktoré sa majú financovať, s uvedením
sumy pridelenej na každú akciu a orientačný harmonogram vykonávania, ako
aj vhodné ukazovatele na monitorovanie účinnosti pri dosahovaní výsledkov
a plnení cieľov. V prípade grantov zahŕňajú priority, základné
hodnotiace kritériá a maximálnu mieru spolufinancovania.
2.
Komisia vykonáva program v súlade
s nariadením o rozpočtových pravidlách [nariadenie (EÚ) č. XXX/2012
(nové nariadenie o rozpočtových pravidlách].
3.
Program sa vykonáva tak, aby sa zabezpečilo,
že podporované akcie zohľadňujú budúci vývoj a budúce potrebe, najmä
po priebežnom hodnotení uvedenom v článku 12 ods. 3, a že sú
relevantné pre vyvíjajúce sa trhy, hospodárstvo a zmeny v spoločnosti.
Článok 11
Podporné opatrenia
1.
Okrem opatrení, na ktoré sa vzťahuje pracovný
program uvedený v článku 10, Komisia pravidelne prijíma podporné opatrenia
vrátane týchto:
(a)
analýza a monitorovanie sektorových
a medzisektorových otázok konkurencieschopnosti;
(b)
identifikácia osvedčených postupov a
politických prístupov a ich ďalší rozvoj;
(c)
posúdenia vplyvu opatrení Únie, ktoré majú osobitný
význam z hľadiska konkurencieschopnosti podnikov, s cieľom
určiť oblasti existujúcich právnych predpisov, ktoré treba
zjednodušiť, alebo oblasti, v ktorých je potrebné navrhnúť nové
legislatívne opatrenia;
(d)
hodnotenie právnych predpisov ovplyvňujúcich
podniky, špecifickú priemyselnú politiku a opatrenia súvisiace s
konkurencieschopnosťou.
2.
Tieto podporné opatrenia uvedené v odseku 1
netvoria nevyhnutne súčasť ročných pracovných programov
uvedených v článku 10.
Článok 12
Monitorovanie a hodnotenie
1.
Komisia monitoruje vykonávanie a riadenie programu.
2.
Komisia vypracúva ročnú správu o monitorovaní,
v ktorej sa skúma efektívnosť a účinnosť podporovaných akcií z
hľadiska finančného plnenia, výsledkov a ak je to možné, vplyvu.
V správe sú zahrnuté informácie o výške výdavkov súvisiacich s oblasťou
klímy a o vplyve podpory na ciele týkajúce sa zmeny klímy do takej miery, aby
zber týchto informácií nespôsobil MSP neodôvodnenú administratívnu záťaž.
3.
Najneskôr v roku 2018 Komisia vypracúva
hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých akcií podporovaných v
rámci programu na úrovni výsledkov a vplyvov, o efektívnosti
využívania zdrojov a ich európskej pridanej hodnote, s cieľom
prijať rozhodnutie o obnovení, zmene alebo pozastavení opatrení.
Hodnotiaca správa sa zaoberá aj rozsahom zjednodušenia, jeho vnútornou
a vonkajšou previazanosťou, otázkou, či sú všetky ciele
naďalej relevantné, ako aj príspevkom opatrení k prioritám Únie
týkajúcim sa inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu.
Zohľadňuje aj výsledky hodnotenia dlhodobého vplyvu predchádzajúcich
opatrení.
4.
Vypracuje sa hodnotiaca správa o dlhodobých
vplyvoch a udržateľnosti účinkov opatrení, z čoho sa bude
čerpať pri rozhodnutí o možnom obnovení, zmene alebo pozastavení
následného opatrenia.
5.
Vypracúva sa súbor kľúčových
ukazovateľov výkonnosti ako základ pri posudzovaní rozsahu dosiahnutia
cieľov akcií podporovaných v rámci programu. Merajú sa na základe vopred
stanovených východiskových údajov odrážajúcich situáciu pred vykonávaním akcií.
6.
Všetky zainteresované strany poskytujú Komisii
všetky potrebné údaje a informácie, aby sa príslušné opatrenia dali
monitorovať a hodnotiť.
KAPITOLA IV
Finančné ustanovenia a formy finančnej pomoci
Článok 13
Formy finančnej pomoci
Finančná pomoc Únie v rámci programu sa
môže vykonávať nepriamo delegovaním úloh plnenia rozpočtu na subjekty
uvedené v článku XX nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 (nové nariadenie
o rozpočtových pravidlách].
Článok 14
Finančné nástroje
1.
Finančné nástroje v rámci programu sa
používajú s cieľom uľahčiť prístup k financiám
v prípade MSP orientovaných na rast. Finančné nástroje
zahŕňajú nástroj vlastného imania a nástroj na poskytovanie
záruk za pôžičky.
2.
Finančné nástroje pre MSP orientované na rast
sa môžu prípadne skombinovať s inými finančnými nástrojmi
zriadenými členskými štátmi a ich riadiacimi orgánmi v súlade s
[článkom 33 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. XXX/201X (nové
nariadenie o štrukturálnych fondoch] a grantmi financovanými Úniou, a
to aj v rámci tohto nariadenia.
3.
Cieľom finančných nástrojov je zachovať
hodnotu aktív poskytnutých prostredníctvom rozpočtu Únie. Môžu
vytvárať akceptovateľné príjmy potrebné na dosiahnutie cieľov
ostatných partnerov alebo investorov.
4.
V súlade s článkom 18 ods. 4
nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [nové nariadenie o rozpočtových
pravidlách] sa príjmy a vrátené platby vytvorené jedným finančným
nástrojom prideľujú tomu istému finančnému nástroju. V prípade
finančných nástrojov, ktoré už boli ustanovené vo viacročnom
finančnom rámci na obdobie 2007 – 2013, sa príjmy a vrátené platby
vytvorené operáciami začatými v uvedenom období prideľujú
finančnému nástroju v období 2014 – 2020.
Článok 15
Ochrana finančných záujmov Únie
1.
Komisia prijíma vhodné opatrenia na
zabezpečenie toho, aby boli pri vykonávaní akcií financovaných podľa
tohto nariadenia finančné záujmy Únie chránené uplatňovaním
preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným
nezákonným činnostiam, účinnými kontrolami a v prípade zistenia
nezrovnalostí vymáhaním nesprávne vyplatených súm a prípadne aj
účinnými, primeranými sankciami s odrádzajúcim účinkom.
2.
Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov
sú oprávnení vykonávať audit na základe dokladov a kontrol na mieste
u všetkých grantových príjemcov, zmluvných dodávateľov a
subdodávateľov a iných tretích strán, ktorí dostali finančné
prostriedky Únie v rámci tohto nariadenia.
3.
Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže
vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov
priamo alebo nepriamo dotknutých takýmto financovaním v súlade
s postupmi stanovenými v nariadení (Euratom, ES) č. 2185/96
s cieľom zistiť, či došlo k podvodu, korupcii alebo
akejkoľvek inej nezákonnej činnosti vplývajúcej na finančné
záujmy Únie v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím
o grante alebo so zmluvou týkajúcou sa financovania z prostriedkov
Únie.
4.
Bez toho, aby boli dotknuté prvý a druhý pododsek,
dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami a dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy
vyplývajúce z vykonávania tohto nariadenia výslovne oprávňujú
Komisiu, Dvor audítorov a úrad OLAF vykonávať takéto audity, kontroly
a inšpekcie na mieste.
KAPITOLA V
Výbor a záverečné ustanovenia
Článok 16
Výbor
1.
Komisii pomáha výbor. Uvedený výbor je výbor
v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
2.
Ak sa odkazuje sa na tento odsek, uplatňuje sa
článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.
Článok 17
Delegované akty
1.
Komisia je oprávnená prijímať delegované akty
v súlade s článkom 18, pokiaľ ide o zmeny ukazovateľov
stanovených v zozname prílohy I k tomuto nariadeniu, ak sa ukáže, že nie
sú vhodné na meranie pokroku pri dosahovaní všeobecných a špecifických
cieľov programov.
2.
Komisia je oprávnená prijímať delegované akty
v súlade s článkom 18, pokiaľ ide o zmeny podrobností
špecifických akcií stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu, ak si to
vyžaduje ekonomický a trhový vývoj, alebo v súlade s výsledkami dosiahnutými
nástrojom na poskytovanie záruk za pôžičky (Loan Guarantee Facility,
ďalej len „LGF) rámcového programu pre konkurencieschopnosť a
inovácie a nástrojom rozdelenia rizika (Risk Sharing Instrument, ďalej len
„RSI“) 7. rámcového programu pre finančný nástroj s rozdelením
rizika.
3.
Ak je to z naliehavých dôvodov nevyhnutné,
napríklad pre rýchlo sa meniace ekonomické podmienky, uplatňuje sa na
delegované akty prijaté podľa tohto článku postup stanovený
v článku 19.
Článok 18
Vykonávanie delegovania právomoci
1.
Právomoc prijímať delegované akty je prenesená
na Komisiu pod podmienkami stanovenými v tomto článku.
2.
Delegovanie právomoci podľa článku 17 sa
prenáša na Komisiu na obdobie siedmich rokov od [dátumu nadobudnutia
účinnosti základného legislatívneho aktu].
3.
Delegovanie právomocí podľa článku 17
môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o
odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci podľa uvedeného
rozhodnutia. Účinnosť nadobúda dňom nasledujúcim po uverejnení
rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu v
ňom uvedenému. Nemá vplyv na platnosť žiadneho z delegovaných aktov,
ktoré už nadobudli účinnosť.
4.
Hneď po prijatí delegovaného aktu ho Komisia
oznamuje súčasne Európskemu parlamentu a Rade.
5.
Delegovaný akt prijatý podľa článku 17
nadobúda účinnosť len vtedy, ak v lehote 2 mesiacov od oznámenia
uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade proti nemu Európsky parlament ani
Rada nevznesú žiadne námietky alebo ak Európsky parlament aj Rada Komisiu pred
uplynutím uvedenej lehoty informujú, že námietky nevznesú. Na podnet Európskeho
parlamentu alebo Rady sa uvedená lehota predĺži o 2 mesiace.
Článok 19
Naliehavý postup
1.
Delegované akty prijaté podľa tohto
článku nadobúdajú účinnosť bezodkladne a uplatňujú sa,
pokiaľ sa proti nim nevznesie námietka v súlade s odsekom 2. V oznámení
delegovaného aktu Európskemu parlamentu a Rade sú uvedené dôvody použitia
naliehavého postupu.
2.
Európsky parlament alebo Rada môžu proti
delegovanému aktu vzniesť námietku v súlade s postupom uvedeným
v článku 18 ods. 5. Komisia v takomto prípade po oznámení
rozhodnutia o vznesení námietky Európskym parlamentom alebo Radou akt
bezodkladne zruší.
Článok 20
Zrušenie a prechodné ustanovenia
3.
Rozhodnutie 1639/2006/ES sa zrušuje s
účinnosťou od 1. januára 2014.
4.
Akcie začaté v rámci rozhodnutia 1639/2006/ES
a finančné povinnosti súvisiace s uvedenými akciami sa však až do ich
ukončenia naďalej riadia uvedeným rozhodnutím.
5.
Pridelené finančné prostriedky uvedené v
článku 4 sa môžu použiť aj na financovanie výdavkov na technickú a
administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie prechodu medzi týmto
programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia 1639/2006/ES.
Článok 21
Nadobudnutie účinnosti
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto
rozhodnutie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých
členských štátoch.
V Štrasburgu
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Ukazovatele pre všeobecné a špecifické ciele
 Všeobecný cieľ: || 1. Posilnenie konkurencieschopnosti a udržateľnosti podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu
 Ukazovateľ vplyvu[22] || Terajšia situácia || Dlhodobý cieľ a míľnik (2020)
 Rast konkurencieschopnosti priemyslu[23] Zmena administratívneho zaťaženia MSP (počet dní do založenia nového podniku) Rast výrobnej produkcie EÚ v environmentálnych odvetviach (zmena oproti predchádzajúcemu roku v %) || 2009: –3,1 %, 2008: –0,3 %, 2007: +0,7 % 2009: – 3,1% Počet dní do založenia nového MSP: 7 pracovných dní Ročný rast 6 – 7 % v posledných rokoch || Ročný rast o 1 % a 5 % rast v roku 2015 Zníženie počtu dní do založenia nového MSP: 3 pracovné dni v roku 2020. Ročný rast priemerne o 8 % v nasledujúcom desaťročí; do roku 2015 je cieľom zvýšenie produkcie o 50 %.
 Všeobecný cieľ: || 2. Podnietenie podnikateľskej kultúry a podpora vytvárania a rastu MSP
 Ukazovateľ vplyvu || Terajšia situácia || Dlhodobý cieľ a míľnik (2020)
 Rast MSP z hľadiska pridanej hodnoty a zamestnancov Spätná väzba od MSP a ďalších konečných príjemcov finančnej pomoci, pokiaľ ide o pridanú hodnotu, užitočnosť a relevantnosť programu (majú sa merať pri hodnoteniach programu) prostredníctvom siete Europe Enterprise Network (EEN) a internetových prieskumov Miera fluktuácie MSP (založenia a uzavretia) || V roku 2010 vyprodukovali MSP viac než 58 % celkového obratu EÚ (Gross Value Added, GVA – hrubá pridaná hodnota, HPH), celkový počet zamestnancov MSP: 87,5 milióna (67 % pracovných miest v súkromnom sektore v EÚ) 78 % spokojnosť a pozitívna spätná väzba, pokiaľ ide o pridanú hodnotu EEN || Cieľové zvýšenie hrubej pridanej hodnoty MSP o 4 % ročne, ročný rast počtu zamestnancov MSP o 1 %. Zvýšenie spokojnosti s pridanou hodnotou EEN na viac než 80 %
 Špecifický cieľ: || Zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie vrátane podnikov v sektore cestovného ruchu
 Ukazovateľ výsledku || Posledný známy výsledok || Strednodobý cieľ (výsledok) v roku 2017
 Činnosti na zvýšenie konkurencieschopnosti Počet prijatých opatrení na zjednodušenie. Počet kontrol spôsobilosti v oblasti kvality a pridanej hodnoty činností Miera, do akej si spoločnosti osvojili európske nástroje udržateľnej produkcie a produktov vrátane EMAS, environmentálnej značky a environmentálneho dizajnu. || Program Komisie pre zjednodušenie bol aktualizovaný v roku 2010 a smeruje k zníženiu byrokracie o 25 % do roku 2012. Do roku 2010 sa ročne prijalo 5 opatrení na zjednodušenie. V roku 2010 sa zaviedli štyri kontroly spôsobilosti vrátane zainteresovaných strán v oblastiach politík pre životné prostredie, dopravu, zamestnanosť a priemysel. Spätná väzba zahŕňala aj pripomienky k právnym predpisom a pridanej hodnote činností. Približne 35 000 osvedčení ISO 14001 EMS a 4500 registrácií EMAS, 18 000 licencií na environmentálnu značku EÚ. || Približne 7 opatrení na zjednodušenie ročne. Prístup spätnej väzby v oblasti kontrol spôsobilosti sa rozšíri na ďalšie politiky a bude viesť k zjednodušeniam s pozitívnym vplyvom, čo bude mať pozitívny vplyv na priemysel. Predpokladá sa až 12 kontrol spôsobilosti s cieľom zabezpečiť lepšiu reguláciu. Významný počet spoločností monitoruje svoju výkonnosť, uplatňuje systémy environmentálneho manažérstva a dosahuje zlepšenie produktivity zdrojov a výsledkov v oblasti životného prostredia. Značnú časť produkcie tvoria zdrojovo efektívne produkty šetrné k životnému prostrediu.
 Rozvoj politiky pre MSP Počet členských štátov využívajúcich test MSP Intenzívnejšia celoeurópska publicita Európskych podnikateľských cien pomocou mediálnych publikácií/výstrižkov vo všetkých členských štátoch Skrátenie času do založenia podniku a zjednodušenie pre nové podniky || Počet členských štátov využívajúcich test MSP: 15 členských štátov Počet mediálnych publikácií/výstrižkov vo všetkých členských štátoch: 60 v roku 2010 Skrátenie času do založenia podniku: 7 pracovných dní || Počet členských štátov využívajúcich test MSP: 21 členských štátov Počet mediálnych publikácií/výstrižkov vo všetkých členských štátoch: 80 Skrátenie času do založenia podniku: 5 pracovných dní
 Nové podnikové koncepcie Počet nových výrobkov/služieb na trhu Objem dodatočného vývozu a zodpovedajúce peňažné sumy Spätná väzba od zainteresovaných strán, pokiaľ ide o kvalitu a pridanú hodnotu činností   || Doteraz sa táto činnosť obmedzovala na analytickú prácu obmedzeného rozsahu. || Cieľ pre kumulatívny počet nových produktov/služieb je 5 v roku 2017 (so zvýšením na 15 v roku 2018 a 25 v roku 2019). Pri vývoze sa v roku 2017 ešte neočakáva žiadny vplyv. Podiel vývozu prvej generácie zúčastňujúcich sa MSP sa prejaví v roku 2018 s cieľovým zvýšením o 20 %. Najmenej 70 % MSP zúčastňujúcich sa v roku 2014 vyjadrí v prieskume na konci roka 2017 pozitívny vplyv na svoj obrat.
 Cestovný ruch Počet žiadostí o financovanie Percentuálny podiel MSP (a trend) v oblasti žiadostí o poskytnutie finančných príležitostí v súvislosti s cestovným ruchom Počet subjektov prijímajúcich označenie kvality európskeho cestovného ruchu Počet destinácií prijímajúcich modely rozvoja udržateľného cestovného ruchu podporované prostredníctvom Európskych vysokokvalitných destinácií || Počet žiadostí o financovanie (na všetky výzvy na predloženie návrhov) spolu: približne 75 ročne (priemer za rok 2011) Doteraz neboli MSP priamo určené žiadne výzvy na predloženie návrhov Doteraz neprijal európske označenie kvality cestovného ruchu žiadny subjekt (akcia sa pripravuje) Počet udelených Európskych vysokokvalitných destinácií spolu: 98 (priemerne 20 za rok – 10 v roku 2007, 20 v roku 2008, 22 v roku 2009, 25 v roku 2010, 21 v roku 2011) || Počet žiadostí o financovanie (na všetky výzvy na predloženie návrhov) spolu: viac než 100 ročne 30 % výziev na predloženie návrhov priamo určených MSP 50 % pokrytie hodnotiacich schém oprávnených na účasť v projekte označenie kvality európskeho cestovného ruchu Najmenej 200 destinácií prijímajúcich modely rozvoja udržateľného cestovného ruchu podporované prostredníctvom Európskych vysokokvalitných destinácií (do 30 ročne).
 Špecifický cieľ: || Podpora podnikania, a to aj v rámci špecifických cieľových skupín
 Ukazovateľ výsledku || Posledný známy výsledok || Strednodobý cieľ (výsledok) v roku 2017
 Podpora podnikania Spätná väzba, pokiaľ ide o verejné vnímanie podnikania (% občanov EÚ, ktorí by sa radi stali samostatne zárobkovo činnými osobami, merané Eurobarometrom) Počet štátov vykonávajúcich riešenia v oblasti podnikania vypracované na úrovni EÚ Počet vnútroštátne spravovaných programov dostupných pre MSP z iných členských štátov Počet prijatých opatrení na zjednodušenie pre MSP. || Údaje z rokov 2007 a 2009 sú stabilné na úrovni 45 % Počet štátov vykonávajúcich riešenia v oblasti podnikania vypracované na úrovni EÚ: 22 (2010) Počet vnútroštátne spravovaných programov dostupných pre MSP z iných členských štátov: 5 5 opatrení na zjednodušenie ročne (2010) || Zvýšenie podielu občanov EÚ, ktorí by sa radi stali samostatne zárobkovo činnými osobami, na 50 % Počet štátov vykonávajúcich riešenia v oblasti podnikania vypracované na úrovni EÚ: 25 Počet vnútroštátne spravovaných programov dostupných pre MSP z iných členských štátov: 10 Približne 7 opatrení na zjednodušenie ročne.
 Špecifický cieľ: || Zlepšenie prístupu MSP k financiám v podobe vlastného imania a k dlhovým financiám
 Ukazovateľ výsledku || Posledný známy výsledok || Strednodobý cieľ (výsledok) v roku 2017
 Finančné nástroje pre rast Počet firiem prijímajúcich záruky za pôžičku (úver) a hodnota pôžičiek Počet firiem podporovaných rizikovým kapitálom a hodnota investícií (z toho cezhraničných obchodov) || Navrhované nástroje sa ešte nezaviedli a nie sú rovnaké ako terajšie nástroje, takže údaje týkajúce sa terajších nástrojov nemusia byť porovnateľné. || Počet firiem prijímajúcich záruky za pôžičku (úver) (+/–95 000) a hodnota pôžičiek (+/–10,7 miliardy EUR) Počet firiem podporovaných rizikovým kapitálom: (+/–180) a hodnota investícií (+/–220 miliónov EUR)
 Špecifický cieľ: || Zlepšenie prístupu na trhy vnútri Únie a celosvetovo
 Ukazovateľ výsledku || Posledný známy výsledok || Strednodobý cieľ (výsledok) v roku 2017
 Enterprise Europe Network Počet podpísaných dohôd o partnerstve Väčšie uznávanie siete ako známky a známkovej kultúry (napr. informovanosť o známke medzi MSP) Miera spokojnosti klientov (% MSP, ktoré uvádzajú spokojnosť, PH špecifickej služby) Počet MSP prijímajúcich podporné služby Počet MSP zúčastňujúcich sa na sprostredkovateľských podujatiach a služobných cestách spoločností || Enterprise Europe Network Podpísané dohody o partnerstve: 1 950 (2010) Väčšie uznávanie siete ako známky a známkovej kultúry: zatiaľ nemerané Miera spokojnosti klientov (% MSP uvádzajúcich spokojnosť, PH špecifickej služby): 78 % Počet MSP prijímajúcich podporné služby: 435 000 (2010) Počet MSP zúčastňujúcich sa na sprostredkovateľských podujatiach a služobných cestách spoločností: 45 000 (2010) || Enterprise Europe Network Podpísané dohody o partnerstve: 3 000/rok Väčšie uznávanie siete ako známky a známkovej kultúry: 30 % MSP dosiahnutých Miera spokojnosti klientov (% MSP uvádzajúcich spokojnosť, PH špecifickej služby): > 80 % Počet MSP prijímajúcich podporné služby: 500 000/rok Počet MSP zúčastňujúcich sa na sprostredkovateľských podujatiach a služobných cestách spoločností: 60 000/rok
 Podpora podnikania MSP na trhoch mimo EÚ Podiel (%) MSP zapojených do medzinárodných činností (vývoz, dovoz, priame zahraničné investície a iné činnosti) mimo EÚ ||   13 % (2009) ||   17 % (2017)
 Medzinárodná priemyselná spolupráca Počet prípadov zlepšeného zosúladenia predpisov EÚ a tretích krajín týkajúcich sa priemyselných produktov Počet oblastí a osvedčených postupov iniciatívy EÚ Small Business Act, ktoré sa zaviedli v susedských a kandidátskych krajinách || Odhaduje sa, že pri spolupráci v oblasti predpisov s hlavnými obchodnými partnermi (Spojené štáty, Japonsko, Čína, Brazília, Rusko, Kanada, India) existujú v priemere 2 relevantné oblasti so značným zosúladením technických predpisov.   Odhaduje sa, že v troch politických regiónoch [región kandidátske krajiny, región susedstvo East (východ) a región susedstvo MED (Stredozemie)] boli v týchto krajinách v priemere regulované najmenej 3 z 10 politických oblastí iniciatívy SBA . || 3 relevantné oblasti značného zosúladenia technických predpisov s hlavnými obchodnými partnermi (Spojené štáty, Japonsko, Čína, Brazília, Rusko, Kanada, India) (2017). 5 politických oblastí iniciatívy SBA v troch politických regiónoch (región kandidátske krajiny, región susedstvo East a región susedstvo MED) (2017)
PRÍLOHA
II
Akcie na zlepšenie prístupu MSP k
financiám
1.
Akcie na zlepšenie prístupu MSP k financiám zahŕňajú
nástroj vlastného imania a nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky.
2.
Nástroj vlastného imania programu pre
konkurencieschopnosť a MSP, nástroj vlastného imania pre rast (Equity
Facility for Growth, ďalej len „EFG“), sa vykonáva ako časť
jediného finančného nástroja vlastného imania EÚ podnecujúceho rast a
výskum, vývoj a inovácie (research, development and innovation, RDI) podnikov z
EÚ od počiatočnej fázy (vrátane predštartovacej fázy) po fázu rastu,
s finančnou podporou z programu Horizont 2020 a tohto programu.
EFG používa rovnaký vykonávací mechanizmus ako nástroj vlastného imania pre RDI v rámci programu Horizont 2020,
podľa ďalej stanovených podmienok.
3.
Nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky (LGF)
sa vykonáva ako časť jediného dlhového finančného nástroja EÚ
pre rast a RDI podnikov z EÚ, pričom sa používa rovnaký vykonávací
mechanizmus ako pri časti týkajúcej sa MSP dlhového nástroja orientovanej
na dopyt v rámci programu Horizont 2020 (RSI II) podľa ďalej
stanovených podmienok.
4.
Nástroj vlastného imania a nástroj na
poskytovanie záruk za pôžičky sú v súlade s ustanoveniami
o finančných nástrojoch v nariadení o rozpočtových
pravidlách a v delegovanom akte, ktorým sa nahrádzajú vykonávacie
pravidlá, a s podrobnejšími špecifickými požiadavkami týkajúcimi sa
spravovania, ktoré sa majú stanoviť v usmernení Komisie.
5.
Nástroj vlastného imania a nástroj na
poskytovanie záruk za pôžičky sú komplementárne s používaním
finančných nástrojov pre MSP členskými štátmi v rámci politiky
súdržnosti.
6.
Pri nástroji vlastného imania a nástroji na
poskytovanie záruk za pôžičky je prípadne možné spojiť finančné
zdroje členských štátov, ktoré sú pripravené prispieť
časťou prostriedkov štrukturálnych fondov im pridelenou v súlade s [článkom
33 ods. 1 písm. a) nariadenia o štrukturálnych fondoch].
7.
Príjmy a vrátené platby týkajúce sa FRI 2 v rámci
rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (rozhodnutie
Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES) sa prideľujú
programu pre konkurencieschopnosť a MSP.
8.
Finančné nástroje pre MSP orientované na rast
sa implementujú v súlade s príslušnými pravidlami štátnej pomoci EÚ.
Nástroj
vlastného imania pre rast (EFG)
1.
Nástroj EFG sa zameriava na fondy, ktoré poskytujú
podnikom vo fáze expanzie a rastu, najmä s cezhraničným pôsobením,
rizikový kapitál a mezanínové financie, akými sú napríklad podriadené
pôžičky a pôžičky s účasťou, pričom existuje
možnosť investovať do podnikov v počiatočnej fáze v spojení
s nástrojom vlastného imania pre RDI v rámci programu Horizont 2020. V poslednom
uvedenom prípade investície z EFG nepresahujú 20 % celkových investícií EÚ,
okrem prípadov viacfázových fondov, keď sa bude financovanie z EFG a
nástroja vlastného imania pre RDI poskytovať pomerným dielom, na základe
investičnej politiky fondov. Pri EFG sa zabraňuje odkúpeniu (buy-out)
alebo nahradeniu kapitálu s úmyslom rozložiť nadobudnutý podnik. Komisia
môže vzhľadom na meniace sa podmienky na trhu rozhodnúť o zmene
prahovej hodnoty predstavujúcej 20 %.
2.
Podpora má podobu jednej z týchto investícií:
(a)
priamo Európskym investičným fondom (EIF)
alebo inými subjektmi poverenými vykonávaním v mene Komisie alebo
(b)
fondmi fondov alebo investičnými nástrojmi
investujúcimi cezhranične, ktoré sú zriadené EIF alebo inými subjektmi
poverenými vykonávaním v mene Komisie spolu so súkromnými investormi
a/alebo vnútroštátnymi verejnými finančnými inštitúciami.
Nástroj na poskytovanie záruk za pôžičky (LGF)
1.
LGF je spravovaný EIF alebo inými subjektmi
poverenými vykonávaním v mene Komisie. Nástroj poskytuje:
·
protizáruky a ďalšie opatrenia s rozdelením
rizika pre záručné systémy,
·
priame záruky a ďalšie opatrenia s rozdelením
rizika pre všetkých ďalších finančných sprostredkovateľov
spĺňajúcich kritériá oprávnenosti.
2.
Nástroj LGF tvoria tieto dve akcie:
·
prvá akcia, dlhové financovanie prostredníctvom
pôžičiek, vrátane podriadených pôžičiek a pôžičiek s
účasťou, alebo lízingu, znižuje osobitné ťažkosti, ktorým MSP
čelia pri prístupe k financiám, buď preto, že predstavujú vysoké
riziko, alebo preto, že im chýba dostatočný kolaterál,
·
druhá akcia, sekuritizácia dlhových finančných
portfólií MSP, mobilizuje dodatočné dlhové financovanie MSP na základe
vhodných opatrení s rozdelením rizika s cieľovými inštitúciami.
Podpora týchto transakcií je podmienená tým, že inštitúcie, ktoré sú
originátorom, sa zaviažu použiť značnú časť výslednej
likvidity alebo mobilizovaného kapitálu na nové pôžičky MSP v primeranom
časovom období. Výška tohto nového dlhového financovania sa
vypočítava vo vzťahu k výške zaručeného portfóliového rizika a
spolu s časovým obdobím sa vyjednáva osobitne s každou inštitúciou,
ktorá je originátorom.
3.
LGF, s výnimkou pôžičiek v sekuritizovanom
portfóliu, sa vzťahuje na pôžičky do výšky 150 000 EUR a s
minimálnou splatnosťou 12 mesiacov. LGF je zostavený takým
spôsobom, že bude možné podávať správu o podporovaných inovačných
MSP, pokiaľ ide o počet aj objem pôžičiek.
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.         RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
            1.1.      Názov návrhu/iniciatívy
            1.2.      Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
            1.3.      Druh
návrhu/iniciatívy
            1.4.      Ciele

            1.5.      Dôvody
návrhu/iniciatívy
            1.6.      Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
            1.7.      Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.         OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
            2.1.      Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
            2.2.      Systémy
riadenia a kontroly
            2.3.      Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
            3.1.      Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
výdavkov
            3.2.      Odhadovaný
vplyv na výdavky
            3.2.1.   Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
            3.2.2.   Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
            3.2.3.   Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
            3.2.4.   Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
            3.2.5.   Účasť
tretích strán na financovaní
            3.3.      Odhadovaný
vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁVRHY
1.         RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.      Názov
návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady,
ktorým sa zriaďuje program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a
stredné podniky (2014 – 2020)
1.2.      Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB[24]
Politická oblasť:            Podnikanie a
priemysel
Činnosti:           Konkurencieschopnosť,
priemyselná politika, inovácie a podnikanie
Táto oblasť politiky zodpovedá
súčasnej štruktúre ABB. Na rozpočtový rok 2014 sa môže vymedziť
nová rozpočtová štruktúra po schválení medziinštitucionálnej dohody pre
finančný výhľad na roky 2014 – 2020 .
1.3.      Druh
návrhu/iniciatívy
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie,
ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[25]
x Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia
trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie
presmerovanej na novú akciu
1.4.      Ciele
1.4.1.   Viacročné
strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Viacročným strategickým cieľom,
ktorý je predmetom navrhovaného programu, je vykonávanie stratégie Európa 2020, v ktorej sa s jej hlavnými iniciatívami inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu stanovujú opatrenia na posilnenie dlhodobej
udržateľnosti a konkurencieschopnosti podnikov z EÚ v budúcnosti.
Programom sa takisto podnieti podnikateľská kultúra a podporí vytváranie a
rast MSP. Navrhovaným programom by sa najmä prispelo k
hlavnému cieľu v oblasti zamestnanosti (má byť zamestnaných 75 % osôb
vo veku 20 – 64 rokov).
1.4.2.   Konkrétne
ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
1.         Zlepšenie rámcových podmienok pre
konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z Únie vrátane
podnikov v sektore cestovného ruchu;
2.         podpora podnikania, a to aj v rámci
špecifických cieľových skupín;
3.         zlepšenie prístupu MSP k financiám;
4.         zlepšenie prístupu na trhy vnútri
Únie a celosvetovo.
Strednodobé ciele pre tieto špecifické ciele
sa uvádzajú v prílohe I k nariadeniu.
Príslušné činnosti v rámci
ABM/ABB
Nová rozpočtová štruktúra sa môže
vymedziť po schválení medziinštitucionálnej dohody pre finančný
výhľad na roky 2014 – 2020.
1.4.3.   Očakávané
výsledky a vplyv
Uveďte, aký vplyv by mal mať
návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Konečným cieľom navrhovaného
programu je dosiahnuť pozitívnu zmenu v hospodárskej situácii Európskej
únie a jej podnikov, ako napríklad vyšší rast, vyššiu zamestnanosť a vyšší
počet začínajúcich podnikov. Úsilie sa sústredí na príspevok k
cieľom stratégie Európa 2020 a jej hlavným cieľom prostredníctvom
podpory činností hlavnej iniciatívy Integrovaná priemyselná politika
vo veku globalizácie a preskúmania iniciatívy Small Business Act.
Kľúčovým zámerom a
kľúčovou úlohou programu je podporiť rozvoj, koordináciu a vykonávanie
modernej a účinnej európskej politiky konkurencieschopnosti s
osobitným zameraním na MSP.
Konkrétnejšie sa špecifické ciele uvedené v
časti 1.4.2 sa dosiahnu pomocou:
–
zlepšeného prístupu MSP orientovaných na rast a MSP
s potenciálom na internacionalizáciu k financiám,
–
lepšej podpory podnikania a lepších
informačných služieb pre MSP na vnútornom trhu a mimo neho,
–
zlepšenej výmeny najlepších postupov a informácií,
zlepšeným referenčným porovnávaním a koordináciou politiky na
regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni,
–
zlepšenej konkurencieschopnosti cielených sektorov.
Hlavnými zainteresovanými stranami
postihnutými príčinami problému, ktorým by sa nový program mal
zaoberať, sú európske firmy. Na MSP má tento problém väčší vplyv ako
na väčšie firmy, a to pre ich charakteristické vlastnosti v oblasti
kapitálového vlastníctva, riadenia a spôsobov financovania, ktoré si vyžadujú
politický zásah presne prispôsobený ich potrebám. Keďže MSP predstavujú
hlavný zdroj nových pracovných miest v EÚ, ich vývoj priamo ovplyvňuje
pracovnú silu. Riešením problémov MSP by sa významne zlepšili aj vyhliadky EÚ v
oblasti zamestnanosti.
1.4.4.   Ukazovatele
výsledkov a vplyvu
Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je
možné monitorovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.
Ukázalo sa, že riadiaci prístup založený na
výsledkoch, ktorý sa uplatňuje na terajší program, a jeho ročné
monitorovanie výkonnosti sú úspešné prostriedky na prezentáciu dosiahnutých
výsledkov programu, ako aj na zvýšenie zodpovednosti Únie. Na základe týchto
skúseností a pri zohľadnení prijatých odporúčaní vyplývajúcich z
hodnotenia má nový program jasnú intervenčnú logiku (v rámci ktorej
operačné ciele SMART prispievajú k dosahovaniu všeobecných
cieľov) a súbor zodpovedajúcich ukazovateľov vplyvu a výsledkov.
Vzhľadom na časové oneskorenie medzi získaním výsledkov a ich vplyvom
na všeobecné ciele sa bude pokrok v ich plnení spravidla merať
v trojročných intervaloch, zatiaľ čo pokrok pri dosahovaní
operačných cieľov sa bude merať ročne. Úplný zoznam
ukazovateľov sa uvádza v prílohe I k návrhu nariadenia vypracovaného
Komisiou.
1.5.      Dôvody
návrhu/iniciatívy
1.5.1.   Potreby,
ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Navrhovaným programom sa podporujú Komisia,
členské štáty a kľúčové zainteresované strany pri tvorbe,
koordinácii a vykonávaní účinných politík konkurencieschopnosti a
podnikania, ako aj činnosti zamerané na riešenie týchto dlhodobých výziev:
–
problematický prístup k financiám,
–
nízka úroveň vytvárania nových MSP,
–
otázky priemyselnej špecializácie,
–
obmedzená kapacita na prispôsobenie výzvam v
oblasti udržateľnosti,
–
obmedzená internacionalizácia MSP,
–
slabý podnikateľský duch,
–
nepriaznivé prostredie na podnikanie.
V krátkodobom až strednodobom horizonte bude
program riešiť tieto zlyhania politík, trhu a inštitúcií:
–
chýbajúca koordinácia politík,
–
informačné asymetrie,
–
vysoké transakčné náklady a
–
fragmentácia regulačného prostredia.
1.5.2.   Prínos
zapojenia EÚ
EÚ má jedinečnú pozíciu, aby poskytovala
európsku platformu na výmenu politík a vzájomné učenie v oblasti
konkurencieschopnosti a politík súvisiacich s MSP, do ktorej sa zapájajú
vnútroštátne, regionálne a európske zainteresované strany. Činnosti EÚ
pridávajú hodnotu činnostiam na vnútroštátnej a/alebo regionálnej úrovni
tým, že poskytujú európsky rozmer pri zbere a analýze údajov, vývoji
štatistických nástrojov a metód, ako aj spoločných ukazovateľov.
Takýto celoeurópsky dôkaz je predpokladom riadnej analýzy kľúčových
faktorov ovplyvňujúcich konkurencieschopnosť MSP.
1.5.3.   Poznatky
získané z podobných skúseností v minulosti
Hodnotenie EIP
Komisia uskutočnila priebežné a
záverečné hodnotenie Programu pre podnikanie a inovácie (EIP;
dokončené v apríli 2009 a apríli 2011) a priebežné hodnotenie programu CIP
(marec 2010). V týchto hodnoteniach programov EIP a CIP sa ukázalo, že
ciele programov sú pre strategické ciele politík EÚ relevantné a sú s nimi v
súlade. Napriek obmedzenému rozpočtu je viditeľný pokrok, najmä v
oblasti najdôležitejších akcií, ktoré sa zaoberajú MSP. Na jednoznačnú
európsku pridanú hodnotu poukazujú rozhovory a iné dôkazy.
Hodnotenie EACI
Časť rozpočtu programu EIP bola
delegovaná na Výkonný orgán pre konkurencieschopnosť a inovácie
(EACI). Zo záverov hodnotenia ukončeného v máji 2011 vyplýva, že EACI
podávala dobrý výkon a bola efektívnym a účinným realizačným
mechanizmom pre iniciatívy, za vykonávanie ktorých zodpovedala. Potvrdilo sa
vyčerpanie takmer 100 % rozpočtu.
Verejná konzultácia
Verejná konzultácia o možnom nástupcovi
programu CIP sa začala ako súčasť procesu posudzovania vplyvu.
Bola zameraná na verejné a súkromné organizácie alebo jednotlivcov, ktorí
chceli prispieť svojimi názormi, akými sú napríklad podniky, obchodné
organizácie, poskytovatelia podpory výskumu a inováciám, vnútroštátne, regionálne
a verejné správy.
Proces verejnej konzultácie sa skladal z
internetového prieskumu, verejnej konferencie, zo stretnutí so zástupcami
členských štátov v rôznych riadiacich výboroch programu CIP a stretnutia
strategického poradného orgánu programu CIP. Pri konzultáciách sa potvrdilo, že
mnohé časti terajšieho programu fungujú dobre, a že zachovanie programu EÚ
zameraného na podporu MSP a vytvorenie priaznivého prostredia na podnikanie
majú širokú podporu. O otázkach týkajúcich sa prístupu MSP k financiám sa
diskutovalo aj na stretnutiach finančného fóra MSP, ktoré sa konalo v
septembri 2010 a v marci 2011.
1.5.4.   Zlučiteľnosť
a možná synergia s inými finančnými nástrojmi
Komisia zabezpečí účinnú koordináciu
medzi iniciatívami Únie a členských štátov na jednej strane a medzi
rôznymi iniciatívami Únie v súvisiacich oblastiach na strane druhej, čím
sa zameria na európsku pridanú hodnotu a minimalizovanie prekrývania
činností.
Synergie s inými programami sa maximalizujú, a
to najmä poskytnutím nástroja, ktorý môže slúžiť aj iným politickým
cieľom. Sieť Enterprise Europe Network ponúkne nástroj na prepojenia
s ďalšími programami a iniciatívami v zmysle šírenia informácií zhora
nadol, ich podpory, ako aj zberu spätných väzieb od zainteresovaných strán,
čiže zdola nahor.
Novým programom by sa zabránilo prekrývaniu s
inými programami: nebude sa týkať akcií na riešenie zlyhaní trhu v
súvislosti s inováciami, čo bude predmetom programu Horizont 2020.
Finančné nástroje predpokladané v rámci programu Horizont 2020 sa budú zameriavať
predovšetkým na financovanie výskumu a podnikov zameraných na inovácie,
zatiaľ čo nový program by sa zameriaval na MSP v ich fázach
rastu a internacionalizácie. Vďake tejto cieľovej skupine by sa nový
program vyhol aj prekrývaniu s európskym nástrojom mikrofinancovania Progress.
Posledný uvedený nástroj bol zriadený v rámci reakcie Únie na krízu s rastúcou
nezamestnanosťou a vzrastajúcim sociálnym vylúčením. Jeho cieľom
je zlepšiť prístup k mikrofinancovaniu a jeho dostupnosť pre
zraniteľné skupiny, najmä v sociálnom hospodárstve. To isté platí pre jeho
nástupcu po roku 2013, ktorý sa rozšíri na investície do sociálnych podnikov.
Okrem toho budú činnosti záruk v navrhovanom programe
fungovať spolu s činnosťami záruk financovanými v rámci
štrukturálnych fondov. Nástupca SMEG sa väčšmi zameria na záruky
podporujúce cezhraničné a medzinárodné pôžičky, ako aj na
sekuritizáciu, a to v súlade s odporúčaniami Európskeho dvora audítorov.
Tým sa zabezpečí vysoký stupeň komplementárnosti s programami, ako sú
JEREMIE, zameranými na vnútroštátnu a regionálnu úroveň.
Starostlivo sa zváži aj komplementárnosť
nového programu s navrhovaným nástrojom partnerstva. Bude veľmi dôležité,
aby bola vonkajšia činnosť Európskej únie komplementárna s vonkajším
rozmerom vnútorného programu zabezpečenia udržateľného rastu a
zamestnanosti v Európe.
Z hľadiska dosiahnutia cieľov nového
programu a ako sa zdôraznilo v oznámení Komisie o ďalšom viacročnom
finančnom rámci, pri tvorbe všetkých politík Únie a programov financovania
je veľmi dôležité, aby sa zohľadnili špecifické záujmy MSP a ich
situácia. Budúci finančný rámec bude navrhnutý s cieľom
uľahčovať účasť malých podnikov na programoch
financovania, a to zjednodušením pravidiel, znížením nákladov na
účasť, zrýchlením postupov udeľovania a poskytnutím jednotného
kontaktného miesta, aby sa príjemcom finančných prostriedkov Únie
uľahčil život.
1.6.      Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
X Návrh/iniciatíva s obmedzeným
trvaním
–
X       Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1. 1.
2014 do 31. 12. 2020.
–
X       Finančný vplyv (platobné
rozpočtové prostriedky) trvá od roka 2014 do roka 2024 (do roka 2035,
pokiaľ ide o finančné nástroje)
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od roka RRRR do roka RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať
v plnom rozsahu.
1.7.      Plánovaný
spôsob hospodárenia[26]
X Priame centralizované hospodárenie
na úrovni Komisie
X Nepriame centralizované
hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
X       výkonné agentúry
–
X       subjekty zriadené spoločenstvami[27]
–
¨      národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním
verejnej služby
–
¨      osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V
Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v
zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
X Spoločné hospodárenie s
medzinárodnými organizáciami
Poznámky:
Predpokladá sa, že akcia bude
čiastočne priamo riadená na úrovni Komisie a čiastočne
nepriamo riadené delegovaním na výkonné agentúry.
Vzhľadom na iné možnosti nepriameho
hospodárenia a povahu akcií a projektov predpokladaných v navrhovanom
programe Komisia zváži využitie existujúcej výkonnej agentúry. Bude sa to týkať
iba úloh, ktoré nevyžadujú prijímanie politických rozhodnutí.
V prípade niektorých analytických
činností a činností referenčného porovnávania sa takisto
predpokladá spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami, akými sú
napríklad Rada Európy, OECD, WTO OSN (Svetová organizácia cestovného ruchu
Organizácie Spojených národov) a ETC – Európska komisia pre cestovný ruch.
Finančné nástroje bude implementovať
Európsky investičný fond.
2.         OPATRENIA V OBLASTI
RIADENIA
2.1.      Pravidlá
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
Uveďte časový interval a
podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia.
Európska komisia
bude zabezpečovať pravidelné monitorovanie vykonávania budúceho
programu, a to priamo prostredníctvom útvarov Komisie a nepriamo prostredníctvom
sprostredkovateľov ako EIF a výkonné agentúry, ktorým môže zveriť
vykonávanie častí programu. Komisia vypracuje ročnú správu o
monitorovaní, v ktorej sa preskúma efektívnosť a účinnosť
podporených činností z hľadiska finančného plnenia,
výsledkov a ak je to možné, vplyvov, aby sa umožnili všetky potrebné úpravy
priorít politiky a financovania. Meranie výkonnosti sa bude vykonávať na
základe stáleho súboru ukazovateľov.
Systém
monitorovania a hodnotenia sa bude vo veľkej miere opierať o systém terajšieho
programu, ale v systéme zberu a analýzy údajov, ako aj v prístupe k hodnoteniu
a monitorovaniu sa vykonajú tieto zlepšenia (na základe odporúčaní
vyplývajúcich z hodnotení terajšieho programu):
–
vytvorenie nového súboru špecifických
ukazovateľov a opatrení na monitorovanie,
–
krížové odkazovanie na hlavné ukazovatele stratégie
Európa 2020 s cieľom usmerniť proces riadenia programu a
poskytnúť ďalší vstup k procesu monitorovania stratégie Európa 2020,
–
používanie kontrafaktických metodológií s prípadným
porovnávaním vzoriek príjemcov s podobným súborom tých, ktorí nie sú
príjemcami, a s cieľom rozlíšiť vplyv programu na navrhované
ukazovatele od účinkov meniacej sa hospodárskej situácie,
–
prípadné siahnutie po tematických hodnoteniach
rôznych zložiek budúceho programu.
Nový program bude
podliehať priebežnému hodnoteniu a hodnoteniu ex post s cieľom
posúdiť pokrok v oblasti plnenia cieľov a dosahovania výsledkov.
Priebežné hodnotenie sa dokončí do konca roka 2017, aby sa z neho mohlo
čerpať pri príprave ďalšieho nástroja po tomto programe.
Hodnotenie ex post sa vykoná do dvoch rokov od ukončenia programu.
2.2.      Systém
riadenia a kontroly
2.2.1.   Zistené
riziká
Rozpočet programu sa bude plniť
prostredníctvom finančných nástrojov, grantov a verejného
obstarávania. Pre každý z týchto rôznych druhov výdavkov existujú iné riziká.
Pri auditoch, ktoré vykonal Európsky dvor audítorov, a vlastných auditoch ex
post Komisie sa zistili tieto hlavné riziká, platné pravdepodobne aj pre tento
program:
V prípade finančných nástrojov: hlavné
zistené riziká sa týkajú oprávnenosti (medzinárodných finančných
sprostredkovateľov a konečných príjemcov), dodržiavania zmlúv
(transponovanie požiadaviek Komisie do zmluvnej dokumentácie), dodržiavania
postupov (nedodržanie postupov predpísaných Komisiou) a výkonnosti
(nedosiahnutie vopred stanovených zámerov/cieľov).
Uvedené druhy rizika sa budú riešiť pri
zohľadnení týchto faktorov:
·
významné aspekty procesu riadenia a kontroly
vykonávajú medzinárodní finanční sprostredkovatelia,
·
Komisia sa do veľkej miery musí
spoľahnúť na systémy kontroly riadenia medzinárodných finančných
sprostredkovateľov,
·
dôležité je zabezpečiť primeranú
úroveň kontrol v celom reťazci plnenia s jasne rozdelenými
zodpovednosťami všetkých zapojených partnerov,
·
centrálne overenie ex ante finančného
oddelenia GR sa týka iba rozpočtových transakcií s medzinárodnými
finančnými poskytovateľmi, a nie transakcií samotného projektu.
V prípade grantov: zložité pravidlá
oprávnenosti nákladov a pomerne obmedzená expertíza v oblasti finančného
riadenia v prípade niektorých príjemcov (MSP) môžu mať za následok vysoké
riziko nesprávne vykazovaných nákladov (napr. pohľadávky príjemcov
týkajúce sa nákladov za riadiaceho majiteľa MSP, ktoré nevznikli).
Neúplná databáza informácií o príjemcoch,
projektoch a vykazovaných nákladoch by mohla sťažovať zisťovanie
rizikových príjemcov a možnej duplicity nákladov alebo iných nezrovnalostí,
čo môže viesť k neúčinnej činnosti proti podvodom.
V prípade verejného obstarávania: nezistené
chyby alebo neopravené nepresnosti v tendroch alebo špecifikáciách tendrov by
mohli viesť k zlému plneniu zmluvy.
2.2.2.   Plánované
metódy kontroly
Na riešenie rôznych rizík, ktoré boli uvedené,
sa plánujú rôzne metódy kontroly.
1. FINANČNÉ NÁSTROJE
Informácie o nastavení vnútorného
kontrolného systému
Pre finančné nástroje sa predpokladá
systém riadenia a kontroly vychádzajúci z týchto opatrení:
–
posudzovanie medzinárodných finančných
sprostredkovateľov ex ante,
–
monitorovanie na základe rizika, a to aj na základe
normalizovaného predkladania správ,
–
preventívna akcia spočívajúca v navrhovaní
príslušnej oprávnenosti, dodržiavaní zmluvných podmienok, dodržiavaní postupu a
v požiadavkách na výkonnosť,
–
prostriedky zmluvnej nápravy, ktoré umožňujú
opravnú akciu v prípade chyby plnenia týkajúcej sa oprávnenosti,
dodržiavania zmluvných podmienok, dodržiavania postupu a požiadaviek na
výkonnosť,
–
kontroly ex ante týkajúce sa platieb vyplácaných GR
na zverenské účty medzinárodných finančných sprostredkovateľov,
–
zosúladenie záujmových opatrení,
–
účasť na riadení,
–
audítorské práva prístupu týkajúce sa
medzinárodných finančných sprostredkovateľov, vedľajších
sprostredkovateľov a finančných príjemcov,
–
úplný kontrolný záznam (audit trail)
vzťahujúci sa na celý reťazec plnenia,
–
kontroly súladu a výkonnosti vykonávané zástupcami
Komisie,
–
budovanie integrovaných záruk pri zohľadnení
systému vnútorných kontrol a vnútorného auditu medzinárodných finančných
sprostredkovateľov a vedľajších sprostredkovateľov
v oblastiach oprávnenosti, dodržiavania zmluvných podmienok, dodržiavania
postupov a požiadaviek výkonnosti,
–
účtovné uzávierky auditované externými
audítormi,
–
vyhlásenia o vierohodnosti, ktoré medzinárodní
finanční sprostredkovatelia poskytujú raz za rok.
Overenie správneho fungovania procesov sa
zabezpečí prostredníctvom niekoľkých informačných kanálov:
–
znalosti manažmentu o stave vnútorných kontrolných
systémov GR, ktoré sa získavajú každodennou prácou a skúsenosťami,
–
formálny dohľad GR, nadväzujúce opatrenia a
opatrenia monitorovania,
–
výsledky ročného preskúmania ICS („úplný súlad
so základnými požiadavkami“),
–
výsledky vykonaných posúdení rizík,
–
kontroly ex ante a ex post vrátane správ o
výnimkách a/alebo slabých miestach vnútornej kontroly,
–
výsledky externých finančných auditov GR,
–
audity a konzultácie vykonávané oddelením
vnútorného auditu GR,
–
hodnotenia programov vykonávané vonkajšími
hodnotiteľmi.
Auditmi vykonávanými oddelením vnútorného
auditu (IAC), Útvarom pre vnútorný audit (IAS) a Európskym dvorom audítorov
(ECA) sa dosiahne ďalšia spätná väzba týkajúca sa primeranosti systému
kontroly.
Odhad nákladov a prínosov kontrol v rámci
systému kontroly
Usúdilo sa, že plánované kontroly sú v širšom
zmysle v súlade s vymedzením vnútornej kontroly podľa modelu COSO
vymedzenej ako „proces navrhnutý na poskytnutie primeranej istoty
v oblasti dosahovania cieľov týkajúcich sa efektívnych a
účinných operácií, spoľahlivosti finančného vykazovania a súladu
s platnými zákonmi a inými právnymi predpismi“. Náklady na kontroly sa odhadujú
na komplexnom základe s pokrytím všetkých činností, ktoré sa priamo alebo
nepriamo týkajú overovania práv medzinárodných finančných
sprostredkovateľov, vedľajších sprostredkovateľov a
finančných príjemcov a riadnosti výdavkov. Ak je to možné, uvádzajú sa
podrobne pre rôzne fázy riadenia a v súlade s opisom plánovaného systému
kontroly.
Úpravy zohľadňujúce očakávané
zmeny nového návrhu zahŕňajú údaje pre tieto kľúčové zmeny:
a) objasnenie platných pravidiel v rámci
platformy vlastného imania a dlhovej platformy a intenzívnejšia prevencia
prostredníctvom navrhnutia príslušných požiadaviek;
b) zosúladenie záujmových opatrení a
ďalších prostriedkov zmluvnej nápravy umožňujúcich nápravné opatrenie
v prípade chyby plnenia v oblasti požiadaviek.
Posúdenie očakávanej úrovne rizika nesúladu
s platnými pravidlami
V rámci plánovaného systému kontroly sa bude
očakávaná úroveň rizika nesúladu (vymedzená ako očakávané riziko
chyby zákonnosti a riadnosti na úrovni transakcií) udržiavať pod hodnotou 2
% na viacročnej báze, ale s nižšími nákladmi vďaka zmierňovaniu
frekvencie a vplyvu rizika v dôsledku dodatočných zavádzaných opatrení.
Očakáva sa, že miera chybovosti sa zníži
vďaka objasneniu platných pravidiel vrátane požiadaviek SMART,
ďalšiemu posilneniu prostriedkov zmluvnej nápravy a lepšej harmonizácii
záujmov.
2. GRANTY
Predpokladá sa, že značná časť
rozpočtu tohto programu sa bude plniť v rámci nepriameho
centralizovaného hospodárenia, t. j. výkonnými agentúrami.
Informácie o nastavení vnútorného
kontrolného systému
Terajší vnútorný kontrolný rámec vychádza z
vykonávania vnútorných noriem kontroly Komisie, postupov výberu najlepších
projektov a ich transformácie na právne nástroje, projektového a zmluvného
riadenia v celom životnom cykle projektu, kontrol pohľadávok ex ante
vrátane prijatia osvedčení o audite, osvedčovania nákladových
metodológií ex ante, auditov a opráv ex post, ako aj hodnotenia.
Dokumentácia výziev na predloženie návrhov
obsahuje podrobné usmernenia týkajúce sa pravidiel oprávnenosti, a najmä
najčastejších chýb v oblasti zamestnaneckých nákladov. Príjemcovia sa
vyzývajú, aby poskytli dostatočne podrobné informácie o predpokladaných
nákladoch už pri predkladaní návrhu, čím sa umožní overenie ex ante a
zistenie možných chýb alebo nedorozumení a v prípade potreby uskutočnenie
zmien vo vykonávaní alebo prispôsobenia dohody o grante. Tým sa výrazne zlepší
právna istota príjemcov a zníži riziko chyby.
Kontroly ex post sa budú vykonávať s
cieľom určiť reprezentatívnu priemernú mieru chybovosti, ktorá
sa bude vyskytovať vždy napriek školeniam, kontrolám a opravám ex ante.
Stratégia auditu ex post pre výdavky v rámci programu bude vychádzať z
finančného auditu transakcií v súlade s vymedzením odberu vzorky
podľa menovej jednotky, s doplnením o vzorku na základe posúdenia rizika.
Stratégia auditu ex post týkajúca sa zákonnosti a riadnosti sa doplní o
posilnené operačné hodnotenie a stratégiu proti podvodom (pozri bod 2.3
ďalej).
Odhad nákladov a prínosov kontrol v rámci
systému kontroly
Musí sa nájsť rovnováha medzi zvyšovaním
príťažlivosti programu prostredníctvom znižovania kontrolného
zaťaženia pre príjemcov (zvýšenie dôvery a rizikovosti pomocou paušálneho
financovania, jednorazových platieb a stupníc jednotkových nákladov) na
jednej strane a zabezpečením, aby miera neopravených chýb zostala tak
nízka, ako je logicky možné, na strane druhej.
GR ENTR zavedie nákladovo efektívny systém
vnútornej kontroly, ktorý poskytne primeranú istotu, že riziko chyby je
počas obdobia viacročných výdavkov na ročnom základe
v rozsahu 2 – 5 %, s konečným cieľom
dosiahnuť pri uzavretí viacročných programov mieru reziduálneho
rizika so zohľadnením finančného vplyvu všetkých auditov, nápravných
a vymáhacích opatrení čo najbližšie k 2 %.
Cieľom stratégie auditu je poskytnúť
spravodlivú a spoľahlivú predstavu o riziku chyby a účinne
a efektívne preskúmať náznaky podvodov. Kontroly návrhov ex ante pred
podpísaním dohody o grante a objasnenie pravidiel oprávnenosti by nemali
spôsobiť výrazné predĺženie času do uzavretia zmluvy.
Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním každoročne predkladajú
správy o nákladoch a prínosoch kontroly a Komisia predkladá správu
legislatívnemu orgánu v rámci priebežného preskúmania o úrovni nesúladu, ktorá
by sa mohla dosiahnuť.
Posúdenie očakávanej úrovne rizika
nesúladu s platnými pravidlami
A. Terajšie zdroje chýb
Na základe doterajších výsledkov sa
určili opakujúce sa chyby v týchto oblastiach:
·
náklady na zamestnancov:
započítanie priemerných alebo rozpočtovaných nákladov (namiesto
skutočných nákladov), nesplnenie povinnosti viesť primerané záznamy o
čase vynaloženom na program, započítanie neoprávnených položiek
(náklady riadiaceho majiteľa MSP),
·
iné priame náklady:
k pravidelným zisťovaným chybám patria uzatváranie
subdodávateľských zmlúv bez predchádzajúceho povolenia alebo bez dodržania
pravidiel výhodného pomeru medzi kvalitou a cenou atď.,
·
nepriame náklady: v
množstve prípadov sú nepriame náklady percentuálnym podielom paušálneho
financovania priamych nákladov, preto je chyba v nepriamych nákladoch
úmerná chybe v priamych nákladoch.
В. Navrhované možnosti zjednodušenia
Program bude využívať výhody opatrení na
zjednodušenie, ktoré sú zahrnuté v trojročnom preskúmaní nariadenia o
rozpočtových pravidlách. V tomto rámci Komisia využije možnosť
prijať opatrenia na zjednodušenie, ako napríklad stupnice jednotkových
nákladov pre riadiacich majiteľov MSP alebo použitie štandardných taríf na
zamestnanecké náklady v súlade so zvyčajnými účtovnými zásadami
príjemcov.
C. Príspevok zmien v kontrole k zníženiu
očakávanej úrovne nesúladu
Východiskovým bodom je status quo na základe
doteraz realizovaných auditov grantov v rámci programu CIP. Miera
chybovosti zistená počas prebiehajúcich auditov programu CIP predstavuje
zatiaľ okolo 5 %. Na základe predpokladov, že:
–
príjemcovia grantov v rámci budúceho programu pre
konkurencieschopnosť a MSP sú podobní príjemcom, ktorí sa
zúčastňovali na programe CIP a že
–
podľa odhadov ide pri jednej tretine zdrojov
chýb o chyby vymenované v uvedenom bode B,
sa očakáva, že opatrenia na zjednodušenie
zahrnuté v nariadení o rozpočtových pravidlách budú viesť k zníženiu
miery chybovosti. Ďalšie zníženie chýb sa očakáva na základe
objasnenia pravidiel oprávnenosti ex ante.
Záver: s prihliadnutím na všetky uvedené
opatrenia je konečným cieľom dosiahnuť reziduálnu mieru
chybovosti na konci životného cyklu čo najbližšie k 2 %.
Tento scenár vychádza z predpokladu, že
opatrenia na zjednodušenie nebudú podliehať podstatným úpravám v
rozhodovacom procese.
3. VEREJNÉ OBSTARÁVANIE
Rámec vnútornej kontroly vychádzajúci z vykonávania
noriem vnútornej kontroly Komisie, postupy verejného obstarávania na výber
najlepších návrhov a riadenie zmlúv po celý čas projektu/platnosti zmluvy
a kontroly ex ante faktúr a platieb zabránia tomu, aby reziduálne chyby
predstavovali viac ako 2 %.
2.3.      Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Uveďte existujúce a plánované
opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce
a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami.
V rámci stratégie Komisie pre boj proti
podvodom (CAFS)[28] a s pomocou úradu OLAF vo forme konzultácií a účasti Siete
prevencie a odhaľovania podvodov v rámci OLAF (FPDNet) navrhlo GR ENTR
vlastnú stratégiu pre boj proti podvodom (Anti Fraud Strategy, AFS), ktorá
obsahuje opatrenia na prevenciu a odhaľovanie podvodov a
nezrovnalostí tak interne, ako aj v prípade príjemcov a zmluvných strán.
Stratégia AFS sa bude každoročne aktualizovať.
V akčnom pláne stratégie AFS GR ENTR sa
predpokladá, a to najmä v prípade grantov, vytvorenie centrálneho registra
všetkých príjemcov (koordinátorov, partnerov, subdodávateľov a iných
subjektov) a projektov (správ a výkazov nákladov). Táto databáza v kombinácii s
plánovaným získaním kvalitných nástrojov analýzy údajov na zisťovanie
ukazovateľov podvodov alebo „červených indikátorov“ do veľkej
miery zlepší príslušné kontrolné funkcie a schopnosti auditovania.
S cieľom zvýšiť znalosti a kapacity
na vykonávanie preventívnych a účinných kontrol sa v akčnom pláne
stratégie AFT GR ENTR predpokladá aj ponuka špecifických školiacich kurzov a
dokumentov usmernení. Okrem toho sa pripraví a bude realizovať aj
stratégia kontroly na hodnotenie finančnej a technickej kapacity
príjemcov, ako aj kategorizácia príjemcov podľa rizík na základe
ukazovateľov podvodov, registrácie v nástrojoch IT a označenia,
pokiaľ ide o audity ex ante/ex post.
Okrem toho sa vypracujú aj postupy auditu a
usmernenia pre rizikové audity ex post zamerané na možné prípady podvodov a
nezrovnalostí. Táto stratégia AFS sa takisto lepšie zosúladí s normami
vnútornej kontroly, najmä pokiaľ ide o vykonávanie posudzovania rizika,
ako aj so stratégiami AFS iných GR a subjektov vymenovaných subdelegovaním.
V oblasti finančných nástrojov Komisia
zabezpečí, aby zmluvná dokumentácia s medzinárodnými finančnými sprostredkovateľmi
obsahovala opatrenia na predchádzanie podvodom, korupcii a inej nezákonnej
činnosti, ako aj povinnosť medzinárodných finančných
sprostredkovateľov transponovať tieto opatrenia do svojich zmlúv s
vybratými sprostredkovateľmi a takisto do svojich riadiacich a kontrolných
systémov vrátane napríklad činností monitorovania vychádzajúcich
z vopred vymedzených požiadaviek Komisie.
3.         ODHADOVANÝ FINANČNÝ
VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.      Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·
Požadované nové rozpočtové riadky
(orientačne)
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Okruh 1 || DRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 [1] || Riadok operačných výdavkov: 02 02 01 Program pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP || DRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || nie
 [1] || Riadok(-ky) administratívnych výdavkov || NRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || nie
3.2.      Odhadovaný
vplyv na výdavky
3.2.1.   Zhrnutie odhadovaného vplyvu na
výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: 1 || Číslo || [Názov ……………...……………………………………………………………….]
 GR: ENTR ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Číslo rozpočtového riadka || Záväzky || (1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2 443,000
 Platby || (2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2 443,000
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[29] || 02.0104 || (3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000
 Rozpočtové prostriedky pre GR ENTR SPOLU || Záväzky || = 1 + 3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2 522,000
 Platby || = 2 + 3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2 522,000
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 ||   || 2 443,000 ||
 Platby || (5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2 443,000 ||
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 ||   || 79,000 ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU <1> viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || = 4 + 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 ||   || 2 522,000 ||
 Platby || = 5 + 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2 522,000 ||
 ||
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 GR: ENTR ||
  Ľudské zdroje || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
  Ostatné administratívne výdavky || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 GR ENTR[30] viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Po roku 2020 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV  1 – 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 ||   || 2 662,137
 Platby || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2 662,137
3.2.2.   Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
–
¨      Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie operačných
rozpočtových prostriedkov.
–
X       Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy [31] ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh [32] || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1: Zlepšenie rámcových podmienok pre konkurencieschopnosť a udržateľnosť podnikov z EÚ ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Činnosti na zlepšenie konkurencieschopnosti Európy || Štúdie, posúdenia vplyvu, hodnotenia, konferencie || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680
 Činnosti na tvorbu politiky pre MSP a podporu konkurencieschopnosti MSP || Stretnutia, správy, databázy || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860   || 64,480
 Cestovný ruch || Projekty, ceny, prieskumy, podujatia || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440
 Nové podnikové koncepcie pre spotrebný tovar || Projekty typu trhovej replikácie || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 384,400
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2: Podpora podnikania ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Činnosti na podporu podnikania || Štúdie, kampane, podujatia || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720
 Počet výmen || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1 300 || 9,100 || 1 400 || 9,800 || 1 650 || 11,550 || 1 770 || 12,390 || 2 000 || 14,000 || 9 440 || 66,080
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 86,800
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3: Zlepšenie prístupu MSP k financiám ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Finančné nástroje || Počet príjemcov z radov MSP (záruky za pôžičky) || 0,004 || 7500 || 30,000 || 17 000 || 68,000 || 27 000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186500 || 746,320
   || Objem pôžičiek (v mil. EUR) ||   || 1 071 ||   || 2 201 ||   || 3 384 ||   || 3 995 ||   || 4 065 ||   || 4 119 ||   || 5 420 ||   || 24255 ||
   || Počet príjemcov z radov MSP (rizikový kapitál) || 1 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000
   || Zmobilizovanie v mil. EUR (rizikový kapitál) ||   || 103 ||   || 343 ||   || 686 ||   || 1 064 ||   || 1 445 ||   || 1 817 ||   || 1 869 ||   || 7 327 ||
 Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1436,320
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 4: Zlepšenie prístupu na trhy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Enterprise Europe Network || Partnerské návrhy   || 0.005 || 5732 || 28,660 || 5821 || 29,105 || 5923 || 29,615 || 6040 || 30,200 || 6106 || 30,530 || 6336 || 31,680 || 6540 || 32,700 || 42 498 || 212,500
 MSP prijímajúce podporné služby (na 1 000 MSP) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3252 || 211,380
 Podpora pre MSP v zahraničí || Štúdie || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951
   || Centrá pre MSP, asistenčné pracoviská pre MSP || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000
   || Platformy, podujatia, propagačné činnosti || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 ||   || 13,249
 Podpora medzinárodnej priemyselnej spolupráce || Semináre, stretnutia || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400
 Konkrétny cieľ č. 4 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 535,480
 NÁKLADY SPOLU ||   || 213,600 ||   || 256,000 ||   || 300,500 ||   || 346,000 ||   || 393,500 ||   || 441,000 ||   || 492,400 ||   || 2443,000
3.2.3.   Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.            Zhrnutie

–
¨      Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
X       Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
 Ostatné administratívne výdavky || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 Mimo OKRUHU 5[33] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 18,85050 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
3.2.3.2.            Odhadované
potreby ľudských zdrojov
–
¨      Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.
–
X       Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Odhady sú
vyjadrené ekvivalentom plného pracovného času (FTE)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110
 XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)[34]
 XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58
 XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy [35] || sídlo[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || delegácia ||   ||   ||     ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Iné rozpočtové riadky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby ľudských zdrojov budú pokryté
úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne
prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi,
ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. GR ENTR
predpokladá čiastočnú externalizáciu na existujúcu výkonnú agentúru.
Sumy a imputácie sa v prípade potreby upravia podľa výsledkov
procesu externalizácie.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci ||
 Externí zamestnanci ||
3.2.4.   Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
–
X       Návrh/iniciatíva je v súlade s návrhom
viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 predloženým
Komisiou, KOM(2011) 500 v konečnom znení.
–
¨      Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu
vo viacročnom finančnom rámci.
Vysvetlite
požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a
zodpovedajúce sumy.
[…]
–
¨      Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility
alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[37].
Vysvetlite
potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce
sumy.
[…]
3.2.5.   Účasť
tretích strán na financovaní [doplní sa]
–
Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať
spolufinancovanie tretími stranami.
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Spolu
 Nečlenské štáty EÚ zúčastňujúce sa na programe[38] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm
3.3.      Odhadovaný
vplyv na príjmy
–
X       Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv
na príjmy.
–
¨      Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené
v nasledujúcej tabuľke:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
¨         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné
miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[39]
 Rok N || Rok N + 1 || Rok N + 2 || Rok N + 3 || ...uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych pripísaných príjmov, na
ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
[…]
Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na
príjmy.
[1]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[2]               Viac než 50 000 rôznych používateľov webového
portálu o právach duševného vlastníctva a elektronických vzdelávacích služieb
za prvé tri roky s viac než 2 miliónmi nájdených výsledkov, viac než 30
školiacich a interaktívnych seminárov zaoberajúcich sa problematikou MSP za
rok, z ktorých dve tretiny sa konajú v Európe.
[3]               Štúdie/prieskumy realizované v jednotlivých menších
členských štátoch by znamenali menšiu európsku pridanú hodnotu, neboli by
schopné pokryť celú EÚ a mohli by viesť k duplicite výskumu, ktorý sa
už vykonal v iných krajinách.
[4]               Opatrenia tohto druhu predstavujú vysokú pridanú hodnotu
a vplyv, ak sa realizujú v rámci koordinovaného a vzájomne
doplňujúceho prístupu členských štátov; menšie členské štáty
majú okrem toho zvyčajne menej prostriedkov na propagáciu svojich
destinácií a najmä na propagáciu nadnárodných produktov cestovného ruchu.
[5]               KOM(2011) 500 v konečnom znení, SEK(2011) 867 – 868
v konečnom znení. Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov:
Rozpočet stratégie Európa 2020 – časť II: Kapitoly politiky.
[6]               Záverečná správa: Hodnotenie Výkonného orgánu pre
konkurencieschopnosť a inovácie; 12. máj 2011.
http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf.
[7]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf.
[8]               http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf.
[9]               http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf.
[10]             Rozpočet programu sa v porovnaní so sumou uverejnenou
v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020 [KOM(2011) 500] znížil,
keďže akcie na podporu normalizácie sa budú financovať do výšky 182
miliónov EUR mimo programu, aby sa zachovala ich úspešná štruktúra a efektívne
vykonávanie.
[11]             KOM(2010) 2020 v konečnom znení.
[12]             KOM(2010) 614 v konečnom znení.
[13]             KOM(2008) 394 v konečnom znení.
[14]             KOM(2011) 78 v konečnom znení.
[15]             KOM(2011) 398 v konečnom znení.
[16]             Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.
[17]             Prieskum Eurobarometer 2009 o podnikaní.
[18]             KOM(2010) 352 v konečnom znení.
[19]             Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.
[20]             Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.
[21]             Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.
[22]             Tieto ukazovatele sa vzťahujú na vývoj politík v
oblasti podnikania a priemyslu. Za dosiahnutie cieľov nie je výhradne
zodpovedná Komisia. Výsledky v tejto oblasti ovplyvňuje rad iných
faktorov, nad ktorými Komisia nemá kontrolu.
[23]             NEER/REER na základe ULC, okrem vplyvu menových výkyvov
(NEER = nominálny efektívny výmenný kurz, REER = reálny efektívny výmenný kurz,
ULC = jednotkové náklady práce).
[24]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie
rozpočtu podľa činností.
[25]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[26]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie
o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[27]             Podľa článku 185 nariadenia
o rozpočtových pravidlách.
[28]             KOM(2011) 376, 24.6.2011.
[29]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné
rozpočtové riadky „BA“), výkonné agentúry (bez započítania
predpokladanej ďalšej externalizácie), nepriamy výskum, priamy výskum.
[30]             GR ENTR predpokladá proces čiastočnej
externalizácie na existujúcu výkonnú agentúru. Sumy a imputácie sa
v prípade potreby upravia podľa výsledkov procesu externalizácie. „Ostatné
administratívne výdavky“ sa vzťahujú na financovanie povinných zasadnutí
výboru.
[31]             Toto orientačné rozdelenie operačných
rozpočtových prostriedkov a distribúcia rozpočtu medzi z toho
vyplývajúce navrhované opatrenia vychádzajú z podstaty predpokladaných akcií:
napríklad pri činnostiach na tvorbu politík pre MSP a na podporu
konkurencieschopnosti MSP ide o rozvoj politík na základe štúdií a podujatí,
ktoré sa budú realizovať prostredníctvom verejného obstarávania a budú
porovnateľne menej nákladné než činnosti predpokladané v oblastiach
cestovného ruchu a spotrebného tovaru, ktoré budú zahŕňať výzvy
na predloženie návrhov.
[32]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[33]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové
riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[34]             ZZ = zmluvný zamestnanec, PADZ = pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania, PED = pomocný expert v delegácii, MZ = miestny
zamestnanec, VNE = vyslaný národný expert.
[35]             Pod stropom pre
externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[36]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné
hospodárstvo (EFRH).
[37]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[38]             Program je za špecifických podmienok a po zaplatení
finančného príspevku do programu otvorený účasti krajín Európskeho
združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú členmi Európskeho
hospodárskeho priestoru (EHP), kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych
krajín, ako aj krajín patriacich do rozsahu pôsobnosti európskej susedskej
politiky (pozri článok 5).
[39]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté
sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.