               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 8. 2021
            COM(2021) 492 final
            2021/0279(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Rade pre spoluprácu zriadenej Dohodou o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o predĺženie priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet úpravy

                  Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má v mene Únie zaujať v Rade pre spoluprácu zriadenej Dohodou o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej(ďalej len „dohoda“) s cieľom prijať odporúčanie č. XX/2020 o predĺžení priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom na obdobie 2021 – 2027.

               2.Súvislosti

               2.1.Dohoda

               Cieľom dohody je poskytnúť rámec pre politický dialóg a spoluprácu medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi a Azerbajdžanskou republikou (ďalej len „zmluvné strany“) s cieľom rozvíjať politické vzťahy. Táto dohoda nadobudla platnosť 1. júla 1999.

               2.2.Rada pre spoluprácu

               Rada pre spoluprácu posudzuje na účely dosiahnutia cieľov tejto dohody všetky dôležité otázky vyplývajúce z tejto dohody, ako aj všetky ostatné bilaterálne alebo medzinárodné otázky spoločného záujmu. Rada pre spoluprácu môže na základe vzájomnej dohody zmluvných strán vydávať príslušné odporúčania. Rada pre spoluprácu sa skladá z členov Rady Európskej únie a z členov Európskej komisie na jednej strane a z členov vlády Azerbajdžanskej republiky na strane druhej. Rada pre spoluprácu má svoj rokovací poriadok.

               2.3.Akt Rady pre spoluprácu

               Rada pre spoluprácu by mala písomným postupom prijať odporúčanie o predĺžení priorít partnerstva (2018 – 2020) na roky 2021 – 2027 (ďalej len „akt“).

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Pozícia, ktorú má Únia prijať v Rade pre spoluprácu, je založená na odporúčaní pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Priority partnerstva naďalej spĺňajú ciele revidovanej európskej susedskej politiky, ako aj ciele Východného partnerstva. Bude sa nimi riadiť viacročné plánovanie finančnej spolupráce EÚ s Azerbajdžanom.

               Zmluvné strany potvrdili, že priority partnerstva sú naďalej platným základom pre rozvoj vzájomných vzťahov, ako aj svoje plné odhodlanie vykonávať tieto priority.

               Priority partnerstva na roky 2018— 2020 naďalej predstavujú základ spolupráce medzi EÚ a Azerbajdžanom na roky 2021 – 2027.

               Predĺženie priorít partnerstva je v záujme Európskej únie.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  1
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Rada pre spoluprácu je orgán zriadený dohodou.

               Akt, ktorý má prijať Rada pre spoluprácu, predstavuje akt s právnymi účinkami. Akt môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, konkrétne viacročné plánovanie finančnej spolupráce stanovené v jednotnom rámci podpory. Dôvodom je skutočnosť, že v článku 7 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 232/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj európskeho susedstva
                  2
               , sa stanovuje, že pre krajiny, v prípade ktorých existujú dokumenty uvedené v článku 3 ods. 2 uvedeného nariadenia, sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 16 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 236/2014
                  3
                prijme komplexný viacročný jednotný rámec podpory. Takýmito dokumentmi musia byť akčné plány alebo iné rovnocenné spoločne dohodnuté dokumenty ako priority partnerstva.

               Akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody. Procesnoprávnym základom rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí od cieľa a obsahu aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ aktu sa týka spolupráce s Azerbajdžanom v rámci dohody a revidovanej európskej susedskej politiky.

               4.3.Záver

               Právnym základom tohto rozhodnutia sú články 207 a 209 ZFEÚ v spojení s jej článkom 218 ods. 9.

               5.Uverejnenie

               Keďže sa aktom Rady pre spoluprácu zmení obdobie vykonávania priorít partnerstva, po prijatí aktu je potrebné uverejniť ho v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2021/0279 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Rade pre spoluprácu zriadenej Dohodou o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o predĺženie priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 207 a 209 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 22. apríla 1996 a nadobudla platnosť 1. júla 1999.

               (2)Podľa článku 81 dohody môže Rada pre spoluprácu zriadená dohodou vydávať odporúčania na dosiahnutie cieľov dohody.

               (3)Na zasadnutí Rady pre spoluprácu medzi EÚ a Azerbajdžanom 28. septembra 2018 sa prijali priority partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom na roky 2018 – 2020.

               (4)Rada pre spoluprácu by mala písomným postupom prijať odporúčanie na predĺženie obdobia vykonávania priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom do roku 2027.

               (5)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Rade pre spoluprácu o predĺžení priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať v Rade pre spoluprácu zriadenej Dohodou o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o prijatie odporúčania na predĺženie obdobia vykonávania priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom do roku 2027, je založená na návrhu odporúčania Rady pre spoluprácu, ktorý je pripojený k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Európskej komisii a podpredsedovi Európskej komisie a vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014 vo veci C-399/12, Nemecko/Rada (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 – 64.

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 236/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli25. 8. 2021
            COM(2021) 492 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu na rozhodnutie Rady
            o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Rade pre spoluprácu zriadenej Dohodou o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej, pokiaľ ide o predĺženie priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom

               PRÍLOHA

               NÁVRH NA

               ODPORÚČANIE č. XX/2020
               RADY PRE SPOLUPRÁCU MEDZI EÚ A AZERBAJDŽANOM,

               ktorým sa schvaľuje predĺženie priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom na obdobie 2021 – 2027

               RADA PRE SPOLUPRÁCU MEDZI EÚ A AZERBAJDŽANOM,

               so zreteľom na Dohodu o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej, a najmä na jej článok 81,

               so zreteľom na odporúčanie č. 1/2018 Rady pre spoluprácu medzi EÚ a Azerbajdžanom z 28. septembra 2018 o prioritách partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom (2018 – 2020),

               keďže:

               (1)
                     Dohoda o partnerstve a spolupráci medzi Európskymi spoločenstvami a ich členskými štátmi na jednej strane a Azerbajdžanskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“) bola podpísaná 22. apríla 1996 a nadobudla platnosť 1. júla 1999.

               (2)
                     V súlade s článkom 81 dohody má Rada pre spoluprácu právomoc prijímať náležité odporúčania na účely dosiahnutia cieľov dohody.

               (3)
                     V súlade s článkom 98 dohody majú zmluvné strany dohody prijať všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia potrebné na splnenie povinností, ktoré z dohody vyplývajú, a majú zabezpečiť dosiahnutie cieľov stanovených v dohode.

               (4)
                     Európska únia a Azerbajdžan schválili 28. septembra 2018 priority partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom na obdobie rokov 2018 – 2020, ako sa uvádzajú v prílohe.

               (5)
                     EÚ a Azerbajdžan bilaterálne zohľadnia v prioritách partnerstva dlhodobé ciele a ciele, na ktorých sa dohodnú v kontexte Východného partnerstva, vrátane posilnenia spolupráce v oblasti verejného zdravia,

               PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

               Článok 1

               Rada pre spoluprácu odporúča predĺženie priorít partnerstva medzi EÚ a Azerbajdžanom, ako sa uvádzajú v prílohe, do roku 2027. Priority partnerstva sa môžu aktualizovať alebo ďalej rozširovať na základe dohody s Radou pre spoluprácu.

               Článok 2

               Toto odporúčanie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V Bruseli

               Za Radu pre spoluprácu

               Európska únia

                     Azerbajdžanská republika


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli27. 7. 2021
            COM(2021) 426 final
            2021/0243(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má prijať na ôsmom zasadnutí zmluvných strán Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskej únie, pokiaľ ide o určité zmeny prílohy 3 k dohode

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia stanovujúceho pozíciu, ktorá sa má prijať v mene Únie na ôsmom zasadnutí strán Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva (AEWA) v súvislosti s plánovaným prijatím určitých zmien jej prílohy 3.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva

               Dohoda o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva (AEWA) je venovaná ochrane sťahovavého vodného vtáctva a jeho biotopov v celej Afrike, Európe, na Blízkom východe, v strednej Ázii, Grónsku a na Arktických ostrovoch.

               AEWA spája krajiny a širšiu medzinárodnú ochranársku komunitu v úsilí o vytvorenie koordinovanej ochrany a manažmentu sťahovavého vodného vtáctva v rámci celého ich migračného výskytu, a to v rámci Dohovoru o ochrane sťahovavých druhov (CMS) a pod správou Programu OSN pre životné prostredie (UNEP).

               Dohoda nadobudla platnosť 1. novembra 1999. Európska únia je zmluvnou stranou tejto dohody od 1. októbra 2005
                  1
               . V súčasnosti má osemdesiatdva zmluvných strán, pričom štyridsaťštyri je z Eurázie (vrátane EÚ) a tridsaťosem z Afriky. Zmluvnými stranami tejto dohody je dvadsaťštyri členských štátov EÚ
                  2
               .

               Záväzky stanovené v dohode sa do práva Únie zakotvujú v smernici 2009/147/ES o ochrane voľne žijúceho vtáctva (smernica o vtákoch)
                  3
               . Smernica o vtákoch sa vzťahuje na ochranu všetkých druhov voľne žijúceho vtáctva prirodzene sa vyskytujúceho na európskom území členských štátov, na ktoré sa uplatňuje zmluva. Zahŕňa ochranu týchto druhov a stanovuje pravidlá ich využívania.

               2.2.Zasadnutie zmluvných strán

               Zasadnutie zmluvných strán je hlavným rozhodovacím orgánom dohody. Má právomoc preskúmavať prílohy k dohode a zasadá každé tri roky. Každá zmluvná strana má jeden hlas, ale organizácie regionálnej ekonomickej integrácie (ako Európska únia) si v oblastiach svojej právomoci uplatňujú svoje hlasovacie právo s počtom hlasov rovnajúcim sa počtu ich členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami dohody. Každá zmena prílohy sa prijme dvojtretinovou väčšinou zmluvných strán prítomných na zasadnutí.

               V dňoch 5. až 8. októbra 2021 sa v Maďarsku uskutoční ôsme zasadnutie zmluvných strán.

               2.3.Pripravovaný akt zasadnutia zmluvných strán

               V dňoch 5. až 8. októbra 2021 počas svojho ôsmeho zasadnutia zmluvné strany prijmú uznesenie 8.xx týkajúce sa prijatia zmien príloh k dohode AEWA v súlade s článkom X ods. 5 dohody („pripravovaný akt“).

               Účelom pripravovaného aktu je zmeniť prílohu 3 (Plán aktivít) k dohode. Kým príloha 2 obsahuje zoznam vodného sťahovavého vtáctva, na ktoré sa dohoda vzťahuje, v prílohe 3 sú uvedené opatrenia, ktoré zmluvné strany príjmu v súvislosti s prioritnými druhmi. Prioritné druhy sa uvádzajú v tabuľke 1 prílohy 3 podľa určitých kritérií stanovených v rovnakej tabuľke.

               V článku II dohody sa uvádza: „Zmluvné strany podniknú koordinované opatrenia, aby zachovali alebo obnovili uspokojivý ochranný štatút pre druhy sťahovavého vodného vtáctva. Na tento účel v rámci národnej jurisdikcie uplatnia opatrenia uvedené v článku III spolu so špecifickými akciami určenými v pláne aktivít podľa článku IV tejto dohody.“

               Pripravovaný akt nadobudne účinnosť pre všetky zmluvné strany a stane sa pre ne záväzným deväťdesiatym dňom po dátume jeho prijatia zasadnutím zmluvných strán s výnimkou zmluvných strán, ktoré vzniesli výhradu. V priebehu deväťdesiatdňovej lehoty môže ktorákoľvek zmluvná strana písomnou formou vyjadriť svoju výhradu k zmene prílohy.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Navrhovaná pozícia, ktorá sa má prijať v mene Európskej únie, je podporiť pripravovaný akt na ôsmom zasadnutí zmluvných strán.

               Zmeny tabuľky 1 prílohy 3 obsiahnuté v pripravovanom akte navrhlo Spojené kráľovstvo na základe odporúčaní technického výboru AEWA a pozostávajú z:

               1.vytvorenia a doplnenia novej kategórie f) pre populácie druhov uvedených v kategórii 3 stĺpca A a v kategórii 2 stĺpca B tabuľky 1 v prílohe 3 k dohode, ak údaje o nich nie sú dostatočné, napríklad ak nie sú k dispozícii žiadne informácie o smerovaní trendu;

               2.kategorizácie v tabuľke 1 na základe štatisticky neistého trendu a neznámej veľkosti populácie s označením „()“ a

               3.zo zmeny kategórií populácií na základe dôkazov zhromaždených v rámci 8. vydania správy AEWA o stave ochrany.

               Navrhované zmeny uvedené v bodoch 1 a 2 vychádzajú zo zásady predbežnej opatrnosti, keďže zabezpečia, aby sa nedostatok informácií o populačnom trende dôkladne zohľadnil pri zaraďovaní populácií do zoznamu, a teda aj pri dosahovaní vyššieho stupňa ochrany, ak je to potrebné. Tieto zmeny Komisia schváli v mene Európskej únie v súlade s článkom 3 ods. 1 a článkom 3 ods. 3 rozhodnutia Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005 o uzavretí Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskeho spoločenstva.

               Pokiaľ ide o navrhované zmeny podľa bodu 3, spočívajú v zmenách v zoznamoch viacerých druhov a ich populácií. Z týchto navrhovaných zmien prílohy 3 k dohode nie je v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ (smernica o vtákoch) zmena v zozname piatich populácií štyroch druhov. Tieto zmeny predpokladajú:

               –zmenu zo stĺpca B1 do stĺpca A3 tabuľky 1 pre:

               ·dve populácie (Island/Spojené kráľovstvo a Írsko a Čierne more a Turecko) husi divej (Anser anser)

               ·populáciu hrdzavky potápavej (Netta rufina) vyskytujúcu sa v Čiernom mori a vo východnom Stredozemí

               ·populáciu kulíka bledého (Pluvialis squatarola squatarola) vyskytujúceho sa v strednej a východnej Sibíri/juhozápadnej Ázii a východnej a južnej Afrike.

               –zmenu z kritéria 4 v stĺpci A na kritérium (3c) v rámci stĺpca A tabuľky 1 pre populáciu lastúrničiara strakatého (Haematopus ostralegus longipes) vyskytujúceho sa v juhovýchodnej Európe a západnej Ázii/juhozápadnej Ázii a severovýchodnej Afrike.

               Tieto plánované zmeny v prípade piatich populácií štyroch druhov znamenajú, že by už podľa dohody nebol povolený žiaden lov, hoci podľa smernice o vtákoch patria k lovným druhom, pretože sú uvedené v prílohe II časti b smernice o vtákoch. Tieto zmeny si preto budú vyžadovať silnejšiu právnu ochranu, než to, čo sa vyžaduje podľa právnych predpisov EÚ.

               Ak by navrhované zmeny boli označené hviezdičkou „*“, znamenalo by to, že lov daného druhu by mohol pokračovať na základe udržateľného využívania v rámci medzinárodného akčného plánu, ktorým sa vykonávajú zásady adaptívneho manažmentu odchytu. Výhrada Európskej únie, ktorá sa týka tejto populácie, by sa mohla stiahnuť po tom, ako sa v rámci medzinárodného orgánu zavedie mechanizmus adaptívneho manažmentu odchytu, ktorý je v súlade s požiadavkami článku 7 smernice o vtákoch. Žiadna z navrhovaných zmien však nie je označená hviezdičkou „*“.

               Všetky navrhované zmeny sa schvaľujú v mene Európskej únie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ. V súlade s článkom 3 ods. 4 rozhodnutia Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005 Komisia vznesie výhradu, pokiaľ ide o navrhované zmeny týkajúce sa uvedených piatich populácii štyroch druhov, ako urobila aj v prípade zmien s podobným účinkom na predchádzajúcich zasadnutiach zmluvných strán, pretože by si to vyžadovalo zmenu smernice o vtákoch, ktorú nie je možné uskutočniť do deväťdesiatich dní od prijatia zmien zasadnutím zmluvných strán.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  4
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Zasadnutie zmluvných strán je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva.

               Akt, ktorý má zasadnutie zmluvných strán prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva a môže rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Európskej únie, konkrétne smernice o vtákoch. Je to preto, že niektoré aktivity, najmä pokiaľ ide o lov, ktoré zmluvné strany vykonávajú v súvislosti s prioritnými druhmi uvedenými v tabuľke 1 prílohy 3 dohody, nie sú vždy v súlade s tým, čo je pre rovnaké druhy stanovené v smernici o vtákoch. Ak druhy zaradené do prílohy II k smernici o vtákoch prestanú byť lovné podľa AEWA, bola by potrebná zmena smernice o vtákoch.Podľa článku 3 rozhodnutia Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005 o uzavretí Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskeho spoločenstva, pokiaľ ide o záležitosti, ktoré patria do pôsobnosti Spoločenstva, Komisia je oprávnená schvaľovať v mene Spoločenstva zmeny príloh k dohode prijaté v súlade s článkom X ods. 5 dohody. Toto oprávnenie sa však obmedzuje na tie zmeny, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva v oblasti ochrany vodného vtáctva a jeho prirodzených biotopov a ktoré tieto právne predpisy nemenia.

               Keďže navrhované zmeny v tabuľke 1 prílohy 3 k dohode, ktoré sa týkajú týchto štyroch druhov: hus divá (Anser anser), hrdzavka potápavá (Netta rufina), kulík bledý (Pluvialis squatarola squatarola) a lastúrničiar strakatý (Haematopus ostralegus longipes), by si vyžadovali zmenu smernice o vtákoch, rozhodnutím Rady je potrebné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v tejto súvislosti prijať v mene Únie na ôsmom zasadnutí zmluvných strán dohody
                  5
               .

               Pripravovaným aktom sa inštitucionálny rámec dohody nedopĺňa ani nemení.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú oblasti životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 192 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže pripravovaným aktom dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva sa zmení jej príloha 3, je vhodné ho po prijatí uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2021/0243 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má prijať na ôsmom zasadnutí zmluvných strán Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskej únie, pokiaľ ide o určité zmeny prílohy 3 k dohode

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohoda o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva (ďalej len „dohoda“) nadobudla účinnosť 1. novembra 1999 a bola schválená v mene Európskeho spoločenstva rozhodnutím Rady 2006/871/ES
                  6
               .

               (2)Podľa článku X ods. 5 dohody môže zasadnutie zmluvných strán prijať zmeny príloh k dohode.

               (3)Na ôsmom zasadnutí zmluvných strán, v dňoch 5. až 8. októbra 2021, sa očakáva prijatie uznesenia o prijatí zmien prílohy 3 k dohode.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať na zasadnutí zmluvných strán, keďže uznesenie bude pre Úniu záväzné a bude môcť rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne smernice o vtákoch.

               (5)Navrhované zmeny prílohy 3 k dohode, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo a stanovené v návrhu uznesenia 8.xx o týchto štyroch druhoch: hus divá (Anser anser), hrdzavka potápavá (Netta rufina), kulík bledý (Pluvialis squatarola squatarola) a lastúrničiar strakatý (Haematopus ostralegus longipes), ktoré nie sú v súlade s príslušnými právnymi predpismi EÚ (smernica o vtákoch), sa majú v mene Európskej únie schváliť, pretože prispejú k dosiahnutiu vyššieho stupňa ochrany populácií týchto druhov, ktorých počet klesá. V súlade s článkom 3 ods. 4 rozhodnutia Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005 Komisia by mala vzniesť výhradu, pokiaľ ide o navrhované zmeny týkajúce sa uvedených štyroch druhov, pretože by si to vyžadovalo zmenu smernice o vtákoch, ktorú nie je možné uskutočniť do deväťdesiatich dní od prijatia zmien zasadnutím zmluvných strán.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na ôsmom zasadnutí zmluvných strán dohody, je takáto:

               Zmeny prílohy 3 k dohode, ktoré predložilo Spojené kráľovstvo a stanovené v návrhu uznesenia 8.xx ôsmeho zasadnutia zmluvných strán dohody o týchto štyroch druhoch: hus divá (Anser anser), hrdzavka potápavá (Netta rufina), kulík bledý (Pluvialis squatarola squatarola) a lastúrničiar strakatý (Haematopus ostralegus longipes), sa schvália v mene Európskej únie na ôsmom zasadnutí zmluvných strán.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005 o uzavretí Dohody o ochrane africko-euroázijských druhov vodného sťahovavého vtáctva v mene Európskeho spoločenstva. Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 24.

                     (2)

                        Tri členské štáty nie sú zmluvnými stranami dohody: Rakúsko, Malta a Poľsko.

                     (3)

                        Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7 –

                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:SK:PDF
                  .

                     (4)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (5)

                        Zmeny, ktoré by si nevyžadovali zmenu smernice o vtákoch, môže Komisia schváliť v súlade s rozhodnutím Rady 2006/871/ES z 18. júla 2005.

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 24.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 12. 2021
            COM(2021) 783 final
            2021/0412(NLE)

            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Európsko-stredomorskou dočasnou dohodou o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane, pokiaľ ide o predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom Európsko-stredomorskou dočasnou dohodou o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane (ďalej len „dočasná dohoda o pridružení“), v súvislosti s pripravovaným prijatím odporúčania o predĺžení akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dočasná dohoda o pridružení

               Dočasná dohoda o pridružení v oblasti obchodu a spolupráce medzi EÚ a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v mene Palestínskej samosprávy (ďalej len „dohoda“) z roku 1997 tvorí právny základ bilaterálnych vzťahov medzi Európskou úniou a Palestínskou samosprávou. Dohoda ustanovuje bezcolný prístup palestínskeho priemyselného tovaru na trhy EÚ a postupné odstránenie ciel na vývoz tovaru z EÚ na palestínske územie
                  1* v priebehu piatich rokov. Podľa článku 1 je cieľom dohody:

               –poskytnúť vhodný rámec pre komplexný dialóg umožňujúci rozvoj úzkych vzťahov medzi zmluvnými stranami,

               –vytvoriť podmienky pre postupnú liberalizáciu obchodu,

               –podporovať rozvoj vyvážených hospodárskych a sociálnych vzťahov medzi zmluvnými stranami prostredníctvom dialógu a spolupráce,

               –prispieť k sociálnemu a hospodárskemu rozvoju západného brehu Jordánu a Pásma Gazy,

               –podporiť regionálnu spoluprácu s cieľom upevniť mierové spolužitie a hospodársku a sociálnu stabilitu,

               –presadzovať spoluprácu v iných oblastiach spoločného záujmu.

               Dohoda nadobudla platnosť 1. júla 1997.

               2.2.Spoločný výbor

               Spoločný výbor bol zriadený na základe článku 63 dočasnej dohody o pridružení. Má právomoc prijímať rozhodnutia v prípadoch stanovených v dohode, ako aj v iných prípadoch potrebných na účely dosiahnutia cieľov stanovených v dohode. Prijaté rozhodnutia sú pre zmluvné strany záväzné. Úrad predsedu spoločného výboru striedavo zastávajú EÚ a Palestínska samospráva v súlade s podmienkami stanovenými v rokovacom poriadku, pričom spoločný výbor zasadá najmenej raz ročne a vždy, keď si to vyžadujú okolnosti, na podnet jeho predsedu.

               2.3.Pripravovaný akt spoločného výboru

               Spoločný výbor má prijať odporúčanie týkajúce sa predĺženia akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy (ďalej aj „pripravovaný akt“). Odporúčanie bude prijaté písomným postupom v súlade s článkom 10 rokovacieho poriadku spoločného výboru.

               Cieľom pripravovaného aktu je predĺžiť platnosť akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy o tri roky, aby sa zabezpečilo pokračovanie spolupráce medzi oboma stranami. Pripravovaný akt sa stane záväzným pre zmluvné strany v súlade s článkom 63 dočasnej dohody o pridružení, v ktorom sa stanovuje, že spoločný výbor môže prijímať rozhodnutia a vydávať vhodné odporúčania.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Pozícia, ktorú má Európska únia prijať v spoločnom výbore zriadenom dočasnou dohodou o pridružení, pokiaľ ide o prijatie odporúčania týkajúceho sa predĺženia akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy o tri roky, je založená na znení odporúčania pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Obe strany opakovane potvrdili bohatosť a životaschopnosť vzťahov medzi Európskou úniou a Palestínskou samosprávou a svoju plnú odhodlanosť pokračovať v rozvoji týchto vzťahov vo všetkých oblastiach spoločného záujmu.

               Predĺženie akčného plánu je teda v záujme zmluvných strán.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  2
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený dohodou, konkrétne dočasnou dohodou o pridružení.

               Akt, ktorý má spoločný výbor prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami.

               Pripravovaný akt má právne účinky, pretože predĺži platnosť súčasného akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy o ďalšie tri roky.

               Pripravovaným aktom sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spolupráce s treťou krajinou v rámci dočasnej dohody o pridružení prijatej na základe súčasných článkov 207 a 209 ZFEÚ a európskej susedskej politiky.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia sú preto články 207 a 209 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mali byť články 207 a 209 v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže akt spoločného výboru predĺži platnosť akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy, je vhodné uverejniť ho po jeho prijatí v Úradnom vestníku Európskej únie v súlade s rokovacím poriadkom spoločného výboru EÚ a Palestínskej samosprávy.

               2021/0412 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Európsko-stredomorskou dočasnou dohodou o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane, pokiaľ ide o predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 207 a 209 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európsko-stredomorskú dočasnú dohodu o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane (ďalej len „dohoda“), uzavrela Únia rozhodnutím Rady 24. februára 1997 a dohoda nadobudla platnosť 1. júla 1997.

               (2)Zmluvné strany sa zhodli na tom, že súčasný akčný plán naďalej odráža privilegované partnerstvo medzi EÚ a Palestínskou samosprávou a podporuje vykonávanie Európsko-stredomorskej dočasnej dohody o pridružení.

               (3)Spoločný výbor môže podľa článku 63 dohody prijímať rozhodnutia a vydávať vhodné odporúčania.

               (4)Spoločný výbor má prijať písomným postupom odporúčanie týkajúce sa predĺženia akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy o ďalšie tri roky.

               (5)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v rámci spoločného výboru, keďže odporúčanie bude mať právne účinky.

               (6)Predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy o tri roky poskytne zmluvným stranám úplnú príležitosť na prehĺbenie ich spolupráce v nadchádzajúcich rokoch, a to aj prostredníctvom možného rokovania o prioritách partnerstva,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia Únie v spoločnom výbore zriadenom Európsko-stredomorskou dočasnou dohodou o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane, pokiaľ ide o predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy, je založená na návrhu odporúčania spoločného výboru pripojenom k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii a vysokému predstaviteľovi.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)
                  * Toto označenie nemožno vykladať ako uznanie Palestínskeho štátu a nie sú ním dotknuté pozície jednotlivých členských štátov k tejto otázke.

                     (2)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli13. 12. 2021
            COM(2021) 783 final

            PRÍLOHA
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Európsko-stredomorskou dočasnou dohodou o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane, pokiaľ ide o predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy.

               PRÍLOHA

               ODPORÚČANIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ – OOP č. xxx, ktorým sa schvaľuje predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy [XXX 2021]

               SPOLOČNÝ VÝBOR EÚ – OOP,

               so zreteľom na Európsko-stredomorskú dočasnú dohodu o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane (ďalej len „dočasná dohoda o pridružení“),

               keďže:

               (1)Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení o obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom, na jednej strane, a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu a Pásma Gazy, na druhej strane (ďalej len „dočasná dohoda o pridružení“), bola podpísaná 24. februára 1997 a nadobudla platnosť 1. júla 1997.

               (2)Spoločný výbor môže podľa článku 63 dočasnej dohody o pridružení prijímať rozhodnutia a vydávať vhodné odporúčania.

               (3)V článku 10 rokovacieho poriadku spoločného výboru sa stanovuje možnosť prijímať v období medzi zasadnutiami rozhodnutia písomným postupom, ak s tým obidve zmluvné strany súhlasia.

               (4)Predĺženie akčného plánu EÚ a Palestínskej samosprávy o tri roky poskytne zmluvným stranám príležitosť na prehĺbenie ich spolupráce v nadchádzajúcich rokoch, a to aj prostredníctvom možného rokovania o prioritách partnerstva,

               ODPORÚČA:

               Článok 1

               Spoločný výbor písomným postupom odporúča, aby sa akčný plán EÚ a Palestínskej samosprávy predĺžil o tri roky odo dňa prijatia rozhodnutia o jeho predĺžení.

               Článok 2

               Toto odporúčanie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

               V xx, [xxxxx 2021].

               Za spoločný výbor EÚ-OOP

               predseda

               ***


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14.7.2021
            COM(2021) 571 final/2
            2021/0202(COD)
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,
            ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030
            {SWD(2021) 552 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.KONTEXT NÁVRHU

               •Dôvody a ciele návrhu

               V oznámení o Európskej zelenej dohode
                  1
                sa vytýčila nová stratégia rastu pre EÚ, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Opätovne sa v nej potvrdila ambícia Komisie sprísniť ciele v oblasti klímy a do roku 2050 urobiť z Európy prvý klimaticky neutrálny kontinent. Okrem toho je jej cieľom chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Nevyhnutnosť a hodnota Európskej zelenej dohody sa ešte viac zvýšili vzhľadom na veľmi závažné dôsledky pandémie COVID-19 pre zdravie, životné a pracovné podmienky a blaho občanov Únie.

               Boj proti zmene klímy je naliehavou výzvou. V súlade s vedeckými zisteniami z osobitnej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) je potrebné dosiahnuť globálnu nulovú bilanciu emisií CO2 približne do roku 2050 a neutralitu v súvislosti so všetkými ostatnými skleníkovými plynmi čo najskôr v priebehu tohto storočia. Táto naliehavá výzva si vyžaduje, aby EÚ zintenzívnila svoje úsilie a preukázala vedúce postavenie na svetovej scéne tým, že sa do roku 2050 stane klimaticky neutrálnou. Tento cieľ je stanovený v oznámení s názvom Čistá planéta pre všetkých: Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo
                  2
               .

               Na základe stratégie Európskej zelenej dohody a komplexného posúdenia vplyvu sa v oznámení Komisie Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030
                  3
                (ďalej len „plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030“) zo septembra 2020 navrhuje zodpovedným spôsobom zvýšiť ambíciu EÚ a predložiť komplexný plán zameraný na sprísnenie záväzného cieľa Európskej únie na rok 2030, ktorým je čisté zníženie emisií aspoň o 55 %. Ak sa teraz zvýši ambícia na rok 2030, pomôže to dodať istotu tvorcom politík a investorom, aby sa v dôsledku rozhodnutí prijatých v nasledujúcich rokoch úrovne emisií nezasekli na úrovniach v rozpore so zámerom EÚ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Cieľ na rok 2030 je v súlade s cieľom Parížskej dohody udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C a vynaložiť úsilie na jeho obmedzenie na 1,5 °C.

               Európska rada schválila nový záväzný cieľ EÚ na rok 2030 na svojom zasadnutí v decembri 2020
                  4
               . Takisto vyzvala Komisiu, „aby posúdila, ako môžu k cieľu do roku 2030 čo najlepšie prispieť všetky hospodárske odvetvia, a aby predložila potrebné návrhy spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov, pričom zohľadní národné energetické a klimatické plány a preskúma existujúcu flexibilitu“.

               Na tento účel sa prostredníctvom európskeho právneho predpisu v oblasti klímy
                  5
               , v znení dohodnutom so spoluzákonodarcami, stane cieľ klimatickej neutrality EÚ právne záväzným a zvýši sa ambícia na rok 2030 stanovením cieľa, ktorým je čisté zníženie emisií aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990.

               Aby sa dodržal postup navrhnutý v európskom právnom predpise v oblasti klímy a dosiahla sa táto zvýšená úroveň ambície na rok 2030, Komisia preskúmala aktuálne platné právne predpisy v oblasti klímy a energetiky, podľa ktorých sa emisie skleníkových plynov do roku 2030 majú znížiť len o 40 % a do roku 2050 o 60 %. Tento legislatívny balík Fit for 55 oznámený v pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 je najkomplexnejším stavebným prvkom v úsilí plniť nový ambiciózny cieľ v oblasti klímy na rok 2030, pričom k nemu budú musieť prispieť všetky hospodárske odvetvia a politiky.

               V rámci tohto balíka Komisia musí zvýšiť environmentálny príspevok systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) tým, že zmení smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  6
                (smernica o EU ETS) spôsobom, ktorý bude zodpovedať celkovému cieľu. Ďalej sa v blízkej budúcnosti vyžadujú bezprecedentné investície na prekonanie negatívnych dôsledkov krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na pracovné miesta, príjmy a podniky vrátane odvetví, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS.

               S cieľom riešiť štrukturálnu nerovnováhu medzi ponukou a dopytom v prípade kvót na trhu a zlepšiť odolnosť systému EU ETS voči veľkým otrasom sa v roku 2018 na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814
                  7
                (rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve) zriadila trhová stabilizačná rezerva. Trhová stabilizačná rezerva je v prevádzke od roku 2019.

               Rezerva funguje na základe aktivácie úprav ročných aukčných objemov. S cieľom zachovať maximálny stupeň predvídateľnosti sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 (rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve) stanovili jasné pravidlá umiestňovania kvót do rezervy a ich uvoľňovania z nej.

               Tieto pravidlá sa zmenili smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410
                  8
               . Smernicou (EÚ) 2018/410 sa do roku 2023 zdvojnásobila miera príjmu (percentuálny podiel z celkového množstva kvót v obehu, ktoré je umiestnené v rezerve) z 12 % na 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, zo 100 na 200 miliónov kvót.

               Je potrebné uviesť, že minimálne množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, nepriamo určuje minimálne celkové množstvo kvót v obehu potrebné na aktiváciu príjmu kvót do rezervy (t. j. horný limit rezervy). Celkové množstvo kvót v obehu musí byť najmenej 833 miliónov, aby 12 % tohto množstva znamenalo umiestnenie najmenej 100 miliónov kvót do rezervy. Toto minimálne množstvo sa zdvojnásobilo spolu so zdvojnásobením percentuálneho podielu príjmu tak, aby horný limit rezervy zostal rovnaký (24 % z 833 sa rovná 200).

               Zmeny systému EU ETS zamerané na zvýšenie ambície na rok 2030, ako aj vplyv vonkajších faktorov, ako je ochorenie COVID-19, alebo vnútroštátnych opatrení, napríklad postupného vyraďovania uhlia, znamenajú, že základné pravidlá trhovej stabilizačnej rezervy musia zostať schopné naďalej bojovať proti štrukturálnej nerovnováhe ponuky a dopytu v priebehu celého desaťročia. Ďalej sa v článku 3 rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve Komisii ukladá povinnosť preskúmať fungovanie trhovej stabilizačnej rezervy do troch rokov od dátumu začatia jej prevádzky na základe analýzy riadneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom. V preskúmaní sa musí osobitná pozornosť venovať kľúčovým číselným parametrom trhovej stabilizačnej rezervy a pravidlu zrušenia platnosti
                  9
                a musí sa posúdiť dosah rezervy na rast, pracovné miesta, priemyselnú konkurencieschopnosť Únie a riziko úniku uhlíka.

               Z analýzy uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu v súvislosti s preskúmaním vyplýva, že trhová stabilizačná rezerva by sa mala prispôsobiť novým politickým a trhovým podmienkam, ako aj otrasom. Takisto sa zistilo, že trhová stabilizačná rezerva by mala zahŕňať ponuku a dopyt z letectva. Ďalším bodom, ktorý vyplynul z analýzy, bolo, že príjem je náchylný na efekt limitu, čo by sa malo napraviť
                  10
               .

               Preskúmanie týchto prvkov by sa malo zvážiť spolu s účinkami zvýšenia ambície systému EU ETS na trhovú stabilitu. V dôsledku toho sa uskutočňuje ako súčasť návrhu na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica o EU ETS a rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve s cieľom posilniť systém EU ETS
                  11
               .

               Podľa článku 1 ods. 5 rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve sa miera príjmu po roku 2023 vráti na úroveň 12 %. Ak sa parametre trhovej stabilizačnej rezervy vhodne a včas neupravia, hrozí, že to povedie k potenciálne škodlivému zvýšeniu nadbytku. Zachovanie súčasných parametrov trhovej stabilizačnej rezervy stanovených na základe smernice (EÚ) 2018/410 (miera príjmu 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, 200 miliónov kvót) by sa preto malo prijať oddelene od všeobecného preskúmania systému EU ETS v rámci balíka návrhov Fit for 55, aby sa zabezpečila predvídateľnosť trhu.

               V dôsledku toho by sa rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve malo zmeniť v záujme tejto nevyhnutnej úpravy, ktorej cieľom je zachovať dobre fungujúci a ambiciózny systém EU ETS.

               •
                     Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

               Trhová stabilizačná rezerva je nástroj pre stabilitu trhu zriadený systémom EU ETS. Preto sa súlad trhovej stabilizačnej rezervy s ostatnými politikami Únie zabezpečuje najmä súladom systému EU ETS s ostatnými politikami Únie. Keďže tento návrh sa týka len zmien prvkov koncepcie trhovej stabilizačnej rezervy, neovplyvňuje priamo ostatné politiky Únie.

               Súlad s ostatnými politikami Únie sa zabezpečuje súdržnosťou posúdenia vplyvu systému EU ETS a preskúmania trhovej stabilizačnej rezervy so zvyškom balíka návrhov Fit for 55 v oblasti klímy a energetiky, najmä s posúdeniami vplyvu týkajúcimi sa ESR, nariadenia o využívaní pôdy, zmenách vo využívaní pôdy a lesnom hospodárstve (nariadenie LULUCF), emisných noriem CO2 pre osobné automobily a dodávky, smernice o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (RED II), smernice o energetickej efektívnosti (smernica EED) a v neskoršej fáze smernice o energetickej hospodárnosti budov. V dôsledku týchto doplnkových politík trhová stabilizačná rezerva zachytáva zmeny v dopyte.

               2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

               •Právny základ

               Právnym základom tohto návrhu je článok 192 ZFEÚ. V súlade s článkom 191 a článkom 192 ods. 1 ZFEÚ Európska únia prispieva k dosahovaniu aj týchto cieľov: udržiavanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, podpora opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových problémov životného prostredia, a to predovšetkým na boj proti zmene klímy.

               •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

               Právo EÚ konať vyplýva zo skutočnosti, že systém EU ETS funguje na úrovni celej Únie úplne harmonizovaným spôsobom. Smernica o EU ETS je existujúcim politickým nástrojom EÚ zavedeným v roku 2003.

               Zmena klímy je cezhraničný problém a opatrenia na medzinárodnej úrovni aj na úrovni EÚ môžu účinne dopĺňať a posilňovať regionálne, vnútroštátne a miestne opatrenia. Zvýšenie cieľovej hodnoty znižovania skleníkových plynov EÚ na rok 2030 ovplyvní mnohé odvetvia v celom hospodárstve EÚ, a preto je nevyhnutná koordinovaná činnosť na úrovni EÚ, pri ktorej je väčšia šanca, že povedie k nevyhnutnej transformácii a bude pôsobiť ako veľká hnacia sila nákladovo efektívnej zmeny a vzostupnej konvergencie.

               Ciele smernice o EU ETS preto nemožno uspokojivo dosiahnuť jednostranne konajúcimi členskými štátmi, ale z dôvodu rozsahu a účinkov smernice sa dajú lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. V dôsledku toho platí, že keďže trhová stabilizačná rezerva je nástroj pre stabilitu trhu zriadený smernicou o EU ETS, jej cieľ takisto nemožno uspokojivo dosiahnuť jednostranným konaním členských štátov. Je existujúcim politickým nástrojom EÚ prijatým v roku 2015. V súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 ZFEÚ sa môžu ciele návrhu, ktorým sa mení tento nástroj, dosiahnuť iba prostredníctvom návrhu Komisie na úrovni EÚ.

               •Proporcionalita

               Ako sa uvádza v oddiele 7 posúdenia vplyvu, návrh spĺňa zásadu proporcionality, pretože neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie cieľov realizácie cieľovej hodnoty znižovania emisií skleníkových plynov v EÚ do roku 2030 nákladovo efektívnym spôsobom a zároveň zabezpečuje správne fungovanie vnútorného trhu.

               •Výber nástroja

                  Vhodným nástrojom na zmenu rozhodnutia o zriadení trhovej stabilizačnej rezervy je rozhodnutie.

               3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

               •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

               V súvislosti s týmito návrhmi sa nevykonalo žiadne hodnotenie ex post ani kontrola vhodnosti v dôsledku ranej fázy vykonávania existujúcich právnych predpisov a z toho vyplývajúcej obmedzenej dostupnosti údajov.

               •Konzultácie so zainteresovanými stranami

                  Názory zainteresovaných strán na preskúmanie trhovej stabilizačnej rezervy sa zhromaždili v rámci všeobecnej konzultácie o revízii systému EU ETS.

               Komisia ich najskôr vyzvala k spätnej väzbe k úvodnému posúdeniu vplyvu, v ktorom sa načrtli počiatočné úvahy a politické možnosti preskúmania. Spätnú väzbu k úvodnému posúdeniu vplyvu bolo možné poskytnúť od 29. októbra 2020 do 26. novembra 2020, pričom bolo doručených približne 250 príspevkov
                  12
               . Komisia následne zorganizovala online verejnú konzultáciu s dotazníkom. Bola otvorená 12 týždňov od 13. novembra 2020 do 5. februára 2021 a bolo doručených takmer 500 odpovedí
                  13
               . Komisia takisto poverila dodávateľa Vivid Economics, aby o preskúmaní trhovej stabilizačnej rezervy zorganizoval dva odborné semináre
                  14
               .

               Trhová stabilizačná rezerva má rozsiahlu podporu všetkých skupín zainteresovaných strán, neexistuje však zhoda, pokiaľ ide o potrebné zmeny jej parametrov, najmä jej limitov a miery príjmu. Občianska spoločnosť vyjadrila posilneniu parametrov trhovej stabilizačnej rezervy relatívne väčšiu podporu než súkromný sektor. Návrhom zachovať mieru príjmu na úrovni 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, na úrovni 200 miliónov kvót po roku 2023 a až do konca fázy IV systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii v roku 2030 sa dosahuje primeraná vyváženosť, čo takisto odráža skutočnosť, že trhová stabilizačná rezerva so svojimi súčasnými parametrami v minulosti fungovala správne.

               •Získavanie a využívanie expertízy

               Tento návrh nadväzuje na dôkazy získané v rámci posúdenia vplyvu
                  15
                pripojeného k plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030. Využíva aktualizovaný referenčný scenár EÚ
                  16
               , ktorý zahŕňa dôsledky ochorenia COVID-19, a aktualizované politické scenáre, pričom nadväzuje na scenáre vypracované na účely plánu cieľov v oblasti klímy do roku 2030.

               Komisia okrem toho vychádza z čoraz väčšieho počtu partnersky preskúmaných empirických výskumov venovaných systému EU ETS a využíva viacero zmlúv o poskytovaní podpory. Jeden z týchto poskytovateľov podpory, spoločnosť Vivid Economics, vypracoval štúdiu, ktorej cieľom je pomôcť Komisii pri preskúmaní trhovej stabilizačnej rezervy
                  17
               . V rámci tejto štúdie spoločnosť Vivid Economics zorganizovala dva odborné semináre, na ktorých sa zúčastnili analytici, trhoví experti a zainteresované strany. Táto štúdia podporila zachovanie súčasnej miery príjmu po roku 2023.

               •Posúdenie vplyvu

               K návrhu je pripojené posúdenie vplyvu, ktoré nadväzuje na zistenia komplexného posúdenia vplyvu o pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030
                  18
               . Zakladá sa na integrovaných modelových scenároch, ktoré odrážajú interakciu rôznych politických nástrojov a hospodárskych subjektov, s cieľom zaistiť komplementárnosť, súdržnosť a účinnosť pri dosahovaní ambicióznych cieľov v oblasti klímy na roky 2030 a 2050. Zhrnutie a súhlasné stanovisko výboru pre kontrolu regulácie sa sprístupnia verejnosti. Pokiaľ ide o tento návrh, z posúdenia vplyvu vyplynulo, že ak sa má zachovať dobré fungovanie systému EU ETS, nemalo by sa dovoliť, aby sa miera príjmu po roku 2023 vrátila na úroveň 12 %, ale mala by sa udržať na úrovni 24 %, až kým nebude možné vykonať preskúmanie v plnej miere.

               •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

               Z toho návrhu nevyplynie žiadne priame administratívne zaťaženie pre podniky, keďže ho vykonáva Komisia.

               V súlade so záväzkom Komisie týkajúcim sa lepšej právnej regulácie sa návrh vypracoval inkluzívne, jeho základom je úplná transparentnosť a neprerušená účasť zainteresovaných strán a získavanie externej spätnej väzby, ako aj zohľadňovanie externých preskúmaní s cieľom dosiahnuť primeranú vyváženosť (pozri aj oddiel o získavaní a využívaní expertízy).

               •Základné práva

               Tento návrh rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie
                  19
               . Prispieva predovšetkým k dosahovaniu vysokej úrovne ochrany životného prostredia v súlade so zásadou udržateľného rozvoja stanovenou v článku 37 Charty základných práv Európskej únie
                  20
               .

               4.VPLYV NA ROZPOČET

               Systém EU ETS generuje nezanedbateľné príjmy pre rozpočty členských štátov. Väčšina príjmov z obchodovania formou aukcie pripadá členským štátom. Návrh má vplyv na štátne rozpočty a štátne správy predovšetkým pre túto súvislosť. Zachovaním súčasnej miery príjmu trhovej stabilizačnej rezervy sa zníži objem obchodovania členských štátov formou aukcie. Očakáva sa však, že sa to vykompenzuje účinkom na cenu zníženého nadbytku kvót na trhu v dôsledku zvýšenej ambície systému EU ETS a navrhovaným rozšírením rozsahu pôsobnosti smernice o EU ETS tak, aby zahŕňala námornú dopravu, cestnú dopravu a budovy. Komisia v rámci nadchádzajúceho balíka týkajúceho sa vlastných zdrojov predstaví úpravy rozpočtového rámca EÚ vrátane návrhu na zmenu viacročného finančného rámca.

               Rozhodnutia v oblasti vývoja a obstarávania IT sa budú uskutočňovať podľa oznámenia o usmerneniach k financovaniu informačných technológií a kybernetickej bezpečnosti z 10. septembra 2020
                  21
               .

               5.ĎALŠIE PRVKY

               •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

               Komisia bude naďalej monitorovať a hodnotiť fungovanie systému EU ETS vrátane trhovej stabilizačnej rezervy vo svojej výročnej správe o trhu s uhlíkom, ako sa stanovuje v článku 10 ods. 5 smernice o EU ETS. Táto iniciatíva vychádza z procesu založeného na integrovaných národných energetických a klimatických plánoch a pevnom rámci transparentnosti pre emisie skleníkových plynov a ďalšie informácie o klíme, ktorý je súčasťou nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999
                  22
               . Ako základ pre svoje pravidelné posudzovanie pokroku Komisia okrem iného použije aj informácie predložené a nahlásené členskými štátmi podľa nariadenia o riadení. Patria k nim informácie o emisiách skleníkových plynov, politikách a opatreniach, projekciách a adaptácii. Komisia takisto využije tieto informácie na preskúmania vykonávania predpisov týkajúcich sa životného prostredia a monitorovanie environmentálnych akčných programov.

               Hodnotenie pokroku v uplatňovaní smernice o EU ETS ďalej upravuje článok 21 smernice o EU ETS, v ktorom sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii predkladali výročnú správu, v ktorej sa osobitná pozornosť venuje otázkam, ako sú prideľovanie kvót, prevádzka registrov, uplatňovanie monitorovania a podávania správ, overovanie a akreditácia a otázky súvisiace s dodržiavaním smernice.

               Okrem toho sa v článku 3 rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve od Komisie vyžaduje, aby trhovú stabilizačnú rezervu po prvom preskúmaní pravidelne preskúmavala.

               •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu

                  Podľa súčasného znenia rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve sa miera príjmu trhovej stabilizačnej rezervy 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, na úrovni 200 miliónov kvót, prestane uplatňovať v roku 2023. Od roku 2024 by sa miera príjmu zmenila na 12 %. Z posúdenia vplyvu vyplynulo, že miera príjmu 12 % by nepostačovala na zabezpečenie toho, aby sa naďalej plnili ciele trhovej stabilizačnej rezervy, pokiaľ ide o znižovanie nadbytku a zabezpečovanie odolnosti trhu. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť, aby sa súčasné parametre trhovej stabilizačnej rezervy (miera príjmu 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, na úrovni 200 miliónov kvót) zachovali aj po roku 2023 a do konca fázy IV systému EU ETS 31. decembra 2030, aby sa zabezpečila predvídateľnosť trhu. Miera príjmu trhovej stabilizačnej rezervy by sa po roku 2030 vrátila na úroveň 12 %.

               2021/0202 (COD)

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

               ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

               so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru
                  23
               ,

               so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov
                  24
               ,

               konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

               keďže:

               (1)V novembri 2016 nadobudla platnosť Parížska dohoda prijatá v decembri 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) (ďalej len „Parížska dohoda“)
                  25
               . Zmluvné strany Parížskej dohody sa dohodli, že udržia zvýšenie priemernej globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia a vynaložia úsilie na obmedzenie zvýšenia teploty na 1,5 °C v porovnaní s hodnotami predindustriálneho obdobia.

               (2)Riešenie klimatických a environmentálnych výziev a dosiahnutie cieľov Parížskej dohody sú podstatou oznámenia o Európskej zelenej dohode, ktoré Komisia prijala 11. decembra 2019
                  26
               .

               (3)Európska zelená dohoda je kombináciou komplexného súboru opatrení a iniciatív, ktoré sa vzájomne posilňujú a sú zamerané na dosiahnutie klimatickej neutrality v EÚ do roku 2050, a stanovuje sa v nej nová stratégia rastu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje a kde hospodársky rast nezávisí od ich využívania. Jej cieľom je takisto ochraňovať, šetriť a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Táto transformácia zároveň ovplyvňuje odlišne ženy a mužov a má osobitný vplyv na niektoré znevýhodnené skupiny, ako sú starší ľudia, osoby so zdravotným postihnutím a osoby s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Preto sa musí zabezpečiť, aby bola táto transformácia spravodlivá a inkluzívna a aby sa na nikoho nezabudlo.

               (4)Nevyhnutnosť a hodnota Európskej zelenej dohody sa ešte viac zvýšili vzhľadom na veľmi závažné dôsledky pandémie COVID-19 na zdravie, životné a pracovné podmienky a blaho občanov Únie, z čoho vyplynulo, že naša spoločnosť a naše hospodárstvo musia zlepšiť svoju odolnosť voči vonkajším otrasom a konať včas, aby im predchádzali alebo ich zmiernili. Európski občania sú naďalej pevne presvedčení, že to obzvlášť platí pre zmenu klímy
                  27
               .

               (5)Únia sa v aktualizovanom vnútroštátne stanovenom príspevku predloženom sekretariátu UNFCCC 17. decembra 2020
                  28
                zaviazala, že do roku 2030 zníži čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve Únie minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

               (6)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119
                  29
                Únia legislatívne zakotvila cieľ klimatickej neutrality v celom hospodárstve do roku 2050. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje záväzný záväzok Únie znížiť domáce čisté emisie skleníkových plynov (emisie po odpočítaní odstránených emisií) do roku 2030 minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

               (7)K uvedeným zníženiam emisií musia prispieť všetky odvetvia hospodárstva. Preto by sa ambícia systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii, stanovená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES
                  30
               , mala upraviť tak, aby bola v súlade so záväzkom znížiť do roku 2030 čisté emisie skleníkových plynov v celom hospodárstve.

               (8)S cieľom riešiť štrukturálnu nerovnováhu medzi ponukou a dopytom v prípade kvót na trhu sa rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814
                  31
                v roku 2018 zriadila trhová stabilizačná rezerva (ďalej len „rezerva“), ktorá funguje od roku 2019.

               (9)Rezerva funguje na základe aktivácie úprav ročného objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie. S cieľom zachovať maximálny stupeň predvídateľnosti sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 stanovili jasné pravidlá umiestňovania kvót do rezervy a ich uvoľňovania z nej.

               (10)Ak množstvo kvót v obehu presahuje stanovený horný limit, od objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie, sa odpočíta množstvo kvót zodpovedajúce danému percentuálnemu podielu týchto kvót a umiestni sa do rezervy. Zároveň sa pre členské štáty z rezervy uvoľní príslušné množstvo kvót a ak celkové množstvo kvót v obehu klesne pod stanovený dolný limit, pripočíta sa k objemu kvót, ktoré sa majú obchodovať formou aukcie.

               (11)Smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410
                  32
                sa zmenilo rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 tak, že sa percentuálna miera, ktorá sa má do 31. decembra 2023 používať na stanovenie množstva kvót, ktoré sa má každý rok umiestniť do rezervy, zdvojnásobila z 12 % na 24 %.

               (12)V súlade s rozhodnutím (EÚ) 2015/1814 musí Komisia do troch rokov od dátumu začatia prevádzky rezervy na základe analýzy správneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom musí uskutočniť svoje prvé preskúmanie a v prípade potreby predložiť návrh Európskemu parlamentu a Rade.

               (13)V preskúmaní sa osobitná pozornosť venovala percentuálnemu údaju na určenie množstva kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, ako aj číselnej hraničnej hodnote pre celkové množstvo kvót v obehu a množstvu kvót, ktoré sa má uvoľniť z rezervy.

               (14)Z analýzy vykonanej v rámci preskúmania rezervy a očakávaného vývoja relevantného pre trh s uhlíkom vyplynulo, že miera 12 % celkového množstva kvót v obehu, ktorá sa má po roku 2023 každý rok umiestniť do rezervy, nestačí na to, aby sa predišlo značnému nárastu nadbytku kvót v systéme EU ETS. Preto by tento percentuálny údaj aj po roku 2023 mal naďalej byť 24 % a minimálne množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, by takisto malo naďalej byť 200 miliónov.

               (15)Ak sa miera celkového množstva kvót v obehu, ktoré sa má umiestniť každý rok do rezervy, po roku 2023 vráti na úroveň 12 %, môže v dôsledku potenciálne škodlivého nadbytku kvót v systéme EU ETS dôjsť k narušeniu trhovej stability. Okrem toho by sa miera 24 % po roku 2023 mala stanoviť oddelene od všeobecného preskúmania smernice 2003/87/ES a rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 s cieľom posilniť systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii v súlade s ambicióznejšími klimatickými cieľmi Únie na rok 2030, aby sa zabezpečila predvídateľnosť trhu.

               (16)Rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Zmeny rozhodnutia (EÚ) 2015/1814

               V článku 1 ods. 5 prvom pododseku rozhodnutia (EÚ) 2015/1814 sa posledná veta nahrádza takto:

               „Odchylne od prvej a druhej vety sa do 31. decembra 2030 percentuálne podiely a 100 miliónov kvót, ktoré sa uvádzajú v týchto vetách, zdvojnásobia.“

               Článok 2

               Nadobudnutie účinnosti

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

               V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)

                        COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        COM(2018) 773 final.

                     (3)

                        COM(2020) 562 final.

                     (4)

                        Závery Európskej rady z 10. a 11. decembra 2020; EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

                     (5)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (6)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (7)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1 – 5).

                     (8)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3 – 27).

                     (9)

                        Pravidlo zrušenia platnosti sa stanovuje v článku 1 ods. 5a rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve. Stanovuje sa v ňom, že od roku 2023 sa zruší platnosť kvót umiestnených v rezerve, ktoré presahujú celkové množstvo kvót obchodovaných formou aukcie počas predchádzajúceho roka.

                     (10)

                        Príkladom efektu limitu je, že ak je celkové množstvo kvót v obehu 834 miliónov kvót, čo je o niečo viac ako horný limit 833 miliónov, potom sa podľa pravidiel trhovej stabilizačnej rezervy do rezervy vloží 24 % celkového množstva kvót v obehu. Ak je však celkové množstvo kvót v obehu mierne pod limitom na úrovni 832 miliónov, potom sa do trhovej stabilizačnej rezervy nevloží vôbec nič.

                     (11)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/… z …, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii (Ú. v. EÚ L […], […], s. […]).

                     (12)

                        Výsledok je k dispozícii na tomto webovom sídle:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System
                  .

                     (13)

                        Výsledok je k dispozícii na tomto webovom sídle:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System/public-consultation
                  .

                     (14)

                  https://ec.europa.eu/clima/events/expert-workshop-market-stability-reserve_en
                  ,
                  https://ec.europa.eu/clima/events/2nd-expert-workshop-market-stability-reserve_en
                  .

                     (15)

                        Najmä Vivid Economics, (2021) – Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve (Preskúmanie trhovej stabilizačnej rezervy EU ETS), správa vypracovaná pre GR CLIMA.

                     (16)

                        Odhady trendov v oblasti energetiky, dopravy a emisií skleníkových plynov do roku 2050 založené na modelovaní, ktoré nadväzujú na jednotný súbor predpokladov v rámci celej EÚ, politiky členských štátov a politiky EÚ a osobitné charakteristické znaky členských štátov a ktoré vychádzajú z konzultácie s odborníkmi z členských štátov.

                     (17)

                        Vivid Economics, (2021) – Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve (Preskúmanie trhovej stabilizačnej rezervy EU ETS), správa vypracovaná pre GR CLIMA.

                     (18)

                        SWD(2020) 176.

                     (19)

                        Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

                     (20)

                        Ú. v. EÚ C 326, 26.10.2012, s. 391.

                     (21)

                        C(2020) 6126.

                     (22)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1 – 77).

                     (23)

                        Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (24)

                        Ú. v. EÚ C , , s. .

                     (25)

                        Parížska dohoda (Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4).

                     (26)

                        COM(2019) 640 final.

                     (27)

                        Osobitný prieskum Eurobarometra 513 o zmene klímy, 2021 (
                  https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_sk
                  ).

                     (28)

                  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European %20Union %20First/EU_NDC_Submission_December %202020.pdf
                  .

                     (29)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

                     (30)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

                     (31)

                        Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 zo 6. októbra 2015 o zriadení a prevádzke trhovej stabilizačnej rezervy systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii a o zmene smernice 2003/87/ES (Ú. v. EÚ L 264, 9.10.2015, s. 1).

                     (32)

                        Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410 zo 14. marca 2018, ktorou sa mení smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť nákladovo efektívne znižovanie emisií a investície do nízkouhlíkových technológií a rozhodnutie (EÚ) 2015/1814 (Ú. v. EÚ L 76, 19.3.2018, s. 3).