               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 2. 2021
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie pri konzultáciách so Spojeným kráľovstvom s cieľom stanoviť celkový povolený výlov na rok 2021 a pre určité hlbokomorské populácie na roky 2021 a 2022

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na konzultáciách so Spojeným kráľovstvom, pokiaľ ide o stanovenie celkového povoleného výlovu (TAC) na rok 2021 a v prípade určitých hlbokomorských populácií na roky 2021 – 2022.

               2.Kontext návrhu

               Dňa 1. januára 2021
                  1
                predbežne nadobudla platnosť Dohoda o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej (ďalej len „dohoda o TCA“)
                  2
               .

               Únia a Spojené kráľovstvo (ďalej len „zmluvné strany“) sa dohodli na spolupráci s cieľom zabezpečiť, aby rybolovné činnosti týkajúce sa spoločných populácií v ich vodách boli dlhodobo environmentálne udržateľné a prispievali k dosahovaniu hospodárskych a sociálnych prínosov pri plnom rešpektovaní práv a povinností nezávislých pobrežných štátov, ktoré prináležia zmluvným stranám.

               Obe zmluvné strany majú spoločný cieľ využívať spoločné populácie v takej miere, aby sa umožnilo udržiavanie a postupné obnovovanie populácií lovených druhov nad úrovňou biomasy, pri ktorej sa dá dosiahnuť maximálny udržateľný výnos.

               Podľa článku FISH.6 dohody o TCA majú zmluvné strany uskutočniť konzultácie s cieľom dohodnúť sa na TAC na nasledujúci rok.

               Komisia sa preto v mene Únie zapojí do konzultácií so Spojeným kráľovstvom o stanovení rybolovných možností na rok 2021 pre spoločné populácie a na roky 2021 – 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  3
                sa stanovuje, že Únia má zabezpečiť, aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti dlhodobo environmentálne udržateľné a riadili sa spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi, ktorými je dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos a prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín. V uvedenom nariadení sa takisto stanovuje, že Únia má pri riadení rybárstva uplatňovať prístup predbežnej opatrnosti a zabezpečiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovovali a udržiavali nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos.

               Okrem toho sa v ňom stanovuje, že Únia má prijímať opatrenia na ochranu a hospodárenie na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, podporovať prehlbovanie vedeckých poznatkov a odporúčaní, postupne eliminovať odhadzovanie úlovkov a presadzovať rybolovné metódy, ktoré prispievajú k selektívnejšiemu rybolovu, zabraňovaniu nechceným úlovkom a maximálnemu možnému zníženiu ich množstva, ako aj rybolovu s malým vplyvom na morské ekosystémy a rybolovné zdroje.

               Okrem toho sa v článku 28 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 špecificky uvádza, že dané ciele a zásady má Únia uplatňovať v rámci vonkajších vzťahov v oblasti rybárstva. Podľa článku 33 daného nariadenia má Únia vynaložiť všemožné úsilie, aby sa dosiahla spoločná dohoda o rybolove spoločných populácií s cieľom umožniť udržateľné hospodárenie.

               Na základe prístupu uvedeného v neoficiálnom dokumente Komisie predloženom Rade 7. januára 2021 (dok. 5031/21) a v revidovanom neoficiálnom dokumente s doplňujúcimi vysvetleniami o tomto procese, ktorý bol Rade predložený 14. januára 2021 (dok. 5031/1/21 REV 1), a s prihliadnutím na usmernenia Rady uvedené v dokumente 5543/21 z 26. januára 2021 je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie počas konzultácií so Spojeným kráľovstvom, pokiaľ ide o stanovenie TAC na rok 2021 pre spoločné populácie a na roky 2021 – 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               Počas celého konzultačného procesu sa má zabezpečiť pravidelné a plné zapojenie Rady vo vhodnom čase vďaka priebežnej rozsiahlej koordinácii a spolupráci medzi Radou a Komisiou. Komisia sa bude usilovať o schválenie pozície Únie v spolupráci s Radou na príslušnej úrovni vrátane usmernení pred ukončením konzultácií so Spojeným kráľovstvom. Útvary Komisie budú rokovať s pracovnou skupinou pre rybárstvo včas pred každým kolom konzultácií, a to aj prostredníctvom prezentácie ďalšieho postupu pred nasledujúcim kolom rokovaní, a po každom kole konzultácií jej budú podávať správy. Delegáti členských štátov budú vyzvaní, aby sa na procese zúčastnili ako členovia delegácie EÚ. Zároveň sa zabezpečí koordinácia in situ.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutiach na účely konzultácií so Spojeným kráľovstvom s cieľom stanoviť TAC na rok 2021 pre spoločné populácie a na roky 2021 a 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v súvislosti s dohodami zmluvných strán vykonávajúcich TAC, pokiaľ ide o rybolovné možnosti podľa uplatniteľného právneho rámca EÚ.

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Do ratifikácie a nadobudnutia platnosti dohody o obchode a spolupráci medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom sa dohoda uplatňuje predbežne, a to od 1. januára 2021. V súlade s dohodou o obchode a spolupráci musí Únia konzultovať so Spojeným kráľovstvom o spoločnom hospodárení so spoločnými morskými biologickými zdrojmi na rok 2021, najmä so spoločnými populáciami rýb. Táto povinnosť je v súlade s článkom 63 Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS).

               Medzi Úniou a Spojeným kráľovstvom sa majú uskutočniť konzultácie, keďže zmluvné strany sa musia od 1. januára 2021 usilovať o dohodu podľa článku FISH.6 ods. 2, článku FISH.6 ods. 4 písm. a) až d) a článku FISH.6 ods. 6 dohody o TCA, pokiaľ ide o rybolovné možnosti a neoddeliteľne súvisiace podmienky na kalendárny rok 2021 a určité hlbokomorské populácie na roky 2021 – 2022.

               Hoci Únia zaviedla rybolovné možnosti od 1. januára 2021 v súlade s tým, ako ich stanovila Rada
                  4
               , tieto rybolovné možnosti by sa podľa článku FISH.6 dohody o TCA mali dohodnúť so Spojeným kráľovstvom.

               Pripravovanými aktmi sa nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody o TCA. Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak daný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú stanovenia rybolovných možností.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 43 ods. 3 ZFEÚ. Právnym základom na stanovenie zásad, ktoré sa majú zohľadniť v tejto pozícii, je nariadenie (EÚ) č. 1380/2013.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 43 ods. 3 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2021/0036 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie pri konzultáciách so Spojeným kráľovstvom s cieľom stanoviť celkový povolený výlov na rok 2021 a pre určité hlbokomorské populácie na roky 2021 a 2022

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 3 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dňa 30. decembra 2020 Únia, ktorá konala na základe poverenia podľa rozhodnutia Rady (EÚ) 2020/2252
                  5
               , podpísala Dohodu o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej („dohoda o TCA“)
                  6
               , ktorá sa predbežne uplatňuje od 1. januára 2021.

               (2)Podľa článku FISH.2 dohody o TCA sa Únia a Spojené kráľovstvo dohodli na spolupráci s cieľom zabezpečiť, aby rybolovné činnosti týkajúce sa spoločných populácií v ich vodách boli dlhodobo environmentálne udržateľné a prispievali k dosahovaniu hospodárskych a sociálnych prínosov pri plnom rešpektovaní práv a povinností nezávislých pobrežných štátov, ako ich vykonávajú zmluvné strany. Obe zmluvné strany majú spoločný cieľ využívať spoločné populácie v miere určenej na zachovanie a postupnú obnovu populácií lovených druhov nad úrovňou biomasy, pri ktorej možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos.

               (3)V súlade s dohodou o obchode a spolupráci musí Únia konzultovať so Spojeným kráľovstvom o spoločnom hospodárení so spoločnými morskými biologickými zdrojmi, najmä so spoločnými populáciami rýb.

               (4)Podľa článku FISH.6 dohody o TCA majú Únia a Spojené kráľovstvo uskutočniť konzultácie s cieľom dohodnúť sa na celkovom povolenom výlove („TAC“) na rok 2021 pre spoločné populácie rýb a na roky 2021 a 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               (5)Každoročné konzultácie týkajúce sa rybárstva by mala vykonávať Komisia na základe pozícií Únie, ktoré má stanoviť Rada v súlade s príslušnými ustanoveniami zmluvy.

               (6)Komisia by preto mala začať konzultácie so Spojeným kráľovstvom o stanovení takýchto rybolovných možností. Pravidelné a plné zapojenie Rady do tohto procesu sa má zabezpečiť vďaka rozsiahlej koordinácii a spolupráci medzi Radou a Komisiou.

               (7)Európsky parlament by mal byť ihneď a v plnom rozsahu informovaný o všetkých fázach postupu, ako sa stanovuje v článku 218 ods. 10 ZFEÚ, aby mohol v plnej miere vykonávať svoje právomoci v súlade so zmluvami.

               (8)Požiadavka na konzultácie a podávanie správ by mala byť v súlade s právomocami Komisie v oblasti zastupovania navonok a mal by sa ňou zabezpečiť rýchly a včasný výsledok konzultácií. V rámci stanovenej pracovnej metódy by sa zároveň malo rešpektovať aj právo iniciatívy Komisie.

               (9)Je úlohou Rady stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie na konzultáciách so Spojeným kráľovstvom, pokiaľ ide o stanovenie TAC na rok 2021 pre spoločné populácie a na roky 2021 – 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               (10)V článku 2 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  7
                sa stanovuje, že Únia má zabezpečiť, aby boli rybolovné a akvakultúrne činnosti dlhodobo environmentálne udržateľné a riadili sa spôsobom, ktorý je v súlade s cieľmi, ktorými je dosiahnuť hospodársky a sociálny prínos a prínos v oblasti zamestnanosti, a prispieť k dostupnosti dodávok potravín.

               (11)V článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa takisto stanovuje, že Únia má pri riadení rybárstva uplatňovať prístup predbežnej opatrnosti a zabezpečiť, aby sa pri využívaní živých morských biologických zdrojov populácie lovených druhov obnovovali a udržiavali nad úrovňami, pri ktorých možno dosiahnuť maximálny udržateľný výnos. Okrem toho by riadenie rybárstva malo byť v súlade so snahou o dosiahnutie dobrého environmentálneho stavu podľa rámcovej smernice o morskej stratégii [článok 2 ods. 5 písm. j)]. V článku 2 ods. 5 sa ďalej stanovuje, že Únia má podporovať rozvoj vedeckých znalostí a odporúčaní, postupne odstraňovať odhadzovanie úlovkov a presadzovať rybolovné metódy, ktoré prispievajú k selektívnejšiemu rybolovu, zabraňovaniu nechceným úlovkom a čo najväčšiemu zníženiu ich množstva, ako aj rybolovu s malým vplyvom na morský ekosystém a rybolovné zdroje. V článku 3 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa stanovuje, že Únia má prijať opatrenia na ochranu a hospodárenie na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní. Okrem toho sa v článku 28 uvedeného nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 výslovne stanovuje, že tieto ciele a zásady má Únia uplatňovať pri vykonávaní svojich vonkajších vzťahov v oblasti rybárstva, a v článku 33 uvedeného nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa stanovujú zásady a ciele hospodárenia s populáciami spoločného záujmu pre Úniu a tretie krajiny a dohôd o výmene a spoločnom hospodárení.

               (12)Hoci Únia zaviedla rybolovné možnosti od 1. januára 2021
                  8
                v súlade s článkom FISH.7 dohody o TCA, mali by sa dohodnúť so Spojeným kráľovstvom.

               (13)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má počas konzultácií zaujať v mene Únie, keďže výsledok konzultácií by sa mal zaviesť do práva Únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V prílohách I a II sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie počas konzultácií so Spojeným kráľovstvom o stanovení rybolovných možností na rok 2021 pre spoločné populácie a na roky 2021 – 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/2252 z 29. decembra 2020 o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej a Dohody medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska o bezpečnostných postupoch na výmenu a ochranu utajovaných skutočností (Ú. v. EÚ L 444, 31.12.2020, s. 2 – 10).

                     (2)

                        Ú. v. EÚ L 444, 31.12.2020, s. 14 – 1462.

                     (3)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (4)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2021/92 z 28. januára 2021, ktorým sa na rok 2021 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Únie a v prípade rybárskych plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii, Ú. v. EÚ L 31, 29.1.2021, s. 31 – 192.

                     (5)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2020/2252 z 29. decembra 2020 o podpise v mene Únie a predbežnom vykonávaní Dohody o obchode a spolupráci medzi Európskou úniou a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu na jednej strane a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska na strane druhej a Dohody medzi Európskou úniou a Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska o bezpečnostných postupoch na výmenu a ochranu utajovaných skutočností (Ú. v. EÚ L 444, 31.12.2020, s. 2 – 10).

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 444, 31.12.2020, s. 14 – 1462.

                     (7)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES, Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

                     (8)

                        Nariadenie Rady (EÚ) 2021/92 z 28. januára 2021, ktorým sa na rok 2021 stanovujú rybolovné možnosti pre určité populácie rýb a skupiny populácií rýb uplatniteľné vo vodách Únie a v prípade rybárskych plavidiel Únie aj v určitých vodách nepatriacich Únii, Ú. v. EÚ L 31, 29.1.2021, s. 31 – 192.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 2. 2021
            COM(2021) 68 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie pri konzultáciách so Spojeným kráľovstvom s cieľom stanoviť celkový povolený výlov na rok 2021 a pre určité hlbokomorské populácie na roky 2021 a 2022

               PRÍLOHA 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na konzultáciách so Spojeným kráľovstvom, pokiaľ ide o stanovenie celkového povoleného výlovu (TAC) na rok 2021 pre spoločné populácie a na roky 2021 – 2022 pre určité hlbokomorské populácie.

               1.Zásady

               V rámci konzultácií so Spojeným kráľovstvom Únia bude sledovať tieto ciele:

               a)usilovať sa zabezpečiť, aby dohodnuté TAC boli v súlade s medzinárodným právom, a najmä s ustanoveniami Dohovoru Organizácie Spojených národov (OSN) o morskom práve z roku 1982, Dohody OSN z roku 1995 o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti;

               b)usilovať sa zabezpečiť dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie;

               c)usilovať sa o dosiahnutie súladu a synergie s politikou, ktorú Únia presadzuje v rámci bilaterálnych vzťahov s tretími krajinami v oblasti rybárstva, a zabezpečuje súdržnosť s ostatnými svojimi politikami, najmä v oblasti vonkajších vzťahov, zamestnanosti, životného prostredia, obchodu, rozvoja a výskumu a inovácie;

               d)usilovať sa o to, aby sa TAC určoval spoločne v súlade s hlavným ochranným cieľom spoločnej rybárskej politiky, maximálnym udržateľným výnosom (MSY) a uplatniteľnými viacročnými plánmi;

               e)usilovať sa o súlad so závermi Rady z 19. marca 2012 k oznámeniu Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  1
               ;

               f)usilovať sa o súlad s oznámením Komisie s názvom Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2021 [COM/(2020)248 final]
                  2
               ;

               g)usilovať sa o zabezpečenie rovnakých podmienok pre flotilu Únie, ktoré vychádzajú z rovnakých zásad a noriem, aké platia podľa práva Únie, a podporu jednotného vykonávania uvedených zásad a noriem;

               h)usilovať sa o stanovenie časových harmonogramov pre výročné konzultácie o rybolovných možnostiach na rok 2021.

               2.Usmernenia

               Únia sa v prípade potreby bude usilovať o dosiahnutie dohody so Spojeným kráľovstvom, pokiaľ ide o rybolovné možnosti (TAC a nevyhnutne súvisiace opatrenia) na rok 2021 a pre určité hlbokomorské populácie na roky 2021 a 2022, a to na základe prístupu opísaného nižšie.

               Únia v prípade potreby zváži, nakoľko môže byť v jednotlivých prípadoch alebo otázkach potrebné vypracovať osobitný prístup a zároveň prinášať výsledky, ktoré prispievajú k celkovému cieľu udržateľného riadenia rybárstva a morských biologických zdrojov v súlade s cieľmi spoločnej rybárskej politiky (SRP). Komisia bude pritom počas konzultácií úzko spolupracovať s Radou v záujme ďalšieho rozvoja prístupu, ktorý prispieva k cieľom SRP a ktorý zabezpečuje udržateľné rybárstvo v jeho troch rozmeroch (environmentálny, hospodársky a sociálny):

               a)usilovať sa stanoviť TAC na základe najlepších dostupných vedeckých odporúčaní, ktoré by priniesli alebo udržali mieru využívania na úrovni maximálneho udržateľného výnosu, a ak takéto odporúčania nie sú k dispozícii, podľa zásady prístupu predbežnej opatrnosti v súvislosti s rybárstvom;

               ·pokiaľ ide o TAC pre sleďa atlantického v západnej časti Lamanšského prielivu, platesu veľkú a soleu európsku západne od Škótska a tresku tmavú v západných vodách, neboli prijaté žiadne vedecké odporúčania Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES). Únia by sa preto mala usilovať o zachovanie TAC z roku 2020, keďže sa nezistilo žiadne riziko nadmerného využívania;

               ·pokiaľ ide o TAC pre kambalu malohlavú a platesu červenú, kalkana veľkého a kalkana hladkého, piesočnicu Ammodytes tobianus a homára štíhleho, existuje nesúlad medzi odporúčanou oblasťou ICES a oblasťou hospodárenia. Niektoré TAC sa vzťahujú na viac ako jeden druhu, zatiaľ čo v iných odporúčaniach sa posudzujú rôzne populácie toho istého druhu, na ktorý sa vzťahuje jeden TAC. Pokiaľ ide o tieto úrovne TAC, Únia by sa podobne ako v predchádzajúcich rokoch mala snažiť o kombináciu rôznych najlepších dostupných odporúčaní, a to aj v prípadoch, keď odporúčanie kombinuje MSY a preventívne odporúčania;

               b)usilovať sa o TAC v súlade s cieľom SRP týkajúcim sa MSY a uplatniteľnými viacročnými plánmi pre 27 TAC s posúdením MSY a odporúčaním FMSY;

               ·ak viacročné plány umožňujú používanie rozsahov FMSY stanovených radou ICES, Únia by sa mala snažiť využiť tieto ustanovenia, ak sú splnené podmienky stanovené vo viacročných plánoch, a usilovať sa o optimálnu úroveň vzhľadom na kvantitatívne a kvalitatívne prvky v odporúčaní.

               ·Únia by sa mala snažiť zohľadniť ťažkosti pri súčasnom rybolove všetkých populácií v zmiešanom rybolove na úrovni MSY, a najmä tam, kde je veľmi ťažké zabrániť fenoménu blokačných druhov. Týka sa to týchto TAC:

               ·treska škvrnitá v Keltskom mori (odporúčaný TAC: 0). Táto populácia sa posudzuje pod limitnou hodnotou pre reprodukciu a ani rybolov na úrovniach FMSY, ani 0 úlovkov v roku 2021 by dostatočne neprispeli k návratu populácie nad limitnú hodnotu v roku 2022. Únia by sa mala usilovať o vytvorenie TAC pre vedľajšie úlovky na úrovniach, ktoré by zabránili blokovaniu rybolovu iných druhov pri súčasnom rešpektovaní potreby intenzívnejšej ochrany tejto zraniteľnej populácie. Treska merlang v Keltskom mori je takisto pod limitnou hodnotou, ale rybolov v dolnej časti rozsahu FMSY vráti populáciu späť nad minimálnu úroveň. Vzhľadom na potrebu znížiť rybolovný tlak na tieto dve populácie by sa TAC pre tresku jednoškvrnnú mal dohodnúť v nižších častiach rybolovnej úmrtnosti súvisiacej s MSY, podľa možnosti zachovaním TAC z roku 2020;

               ·Únia sa bude snažiť doplniť úroveň TAC o nápravné opatrenia vypracované ako súčasť regionalizácie a predložené členskými štátmi ako spoločné odporúčania na vykonávanie v roku 2021;

               ·sleď atlantický s odporúčaným TAC na úrovni 0 (7 ghk – odporúčaný MSY a 5b6b6aN – preventívne odporúčanie) sa v minulosti udržal na nízkej úrovni rybolovu, pričom rybolov bol obmedzený na úrovne, ktoré podporujú ďalšie vedecké posúdenie. Únia by sa mala usilovať o pokračovanie tohto prístupu s vedeckými/sentinelovými TAC na úrovniach zodpovedajúcich minulým rokom;

               c)usilovať sa o dohodu na základe prístupu predbežnej opatrnosti v súlade s hlavným odporúčaním uvedeným v dokumente ICES s odporúčaním týkajúcim sa 43 TAC, na ktoré sa vzťahuje preventívne odporúčanie;

               ·preventívne odporúčania sa poskytujú najmä v prípade populácií, ktoré sa lovia ako vedľajšie úlovky (v rámci viacročných plánov). Pri niektorých cieľových populáciách (v rámci viacročných plánov) ICES nedokázala poskytnúť posúdenie MSY. Aj tieto TAC by sa mali dohodnúť na základe preventívnych odporúčaní;

               ·v prípade obmedzeného počtu TAC sa vydáva viacročné preventívne odporúčanie (napr. ryby Capros aper alebo mieň veľký v Severnom mori a mieň veľký v západných vodách). V prípade týchto TAC by sa Únia mala usilovať o stabilitu TAC v príslušných rokoch. Vzhľadom na veľmi nízku mieru využívania v príslušnom druhu rybolovu by Únia mohla súhlasiť s nízkym TAC (pod odporúčaním ICES) v prípade troch TAC pre mieňa lemovaného (Severné more, oblasti 5/6/7 a oblasti 1/2/14);

               ·treska západne od Škótska (odporúčaný TAC: 0). Táto populácia je v podobnom stave ako populácia v Keltskom mori. TAC pre vedľajšie úlovky je tu odôvodnený, aby sa zabránilo blokovaniu rybolovu, najmä v prípade tresky jednoškvrnnej. S cieľom obmedziť rybolovný tlak pri rybolove by sa TAC pre tresku jednoškvrnnú západne od Škótska (odporúčaný MSY) mal dohodnúť v súlade s prístupom k treske jednoškvrnnej v Keltskom mori, teda v dolnej časti rozsahu rybolovnej úmrtnosti FMSY, prípadne zachovaním hodnôt z minulého roka;

               d)usilovať sa o súlad s osobitným prístupom Únie, najmä pokiaľ ide o ostroňa bieloškvrnitého, striebristku severnú a populáciu úhora európskeho;

               e)usilovať sa o potvrdenie a predĺženie zoznamu zakázaných druhov, ktorý bol vypracovaný postupne a na základe vedeckých odporúčaní, konkrétne pokiaľ ide o všeobecný zákaz lovu hlbokomorských žralokov;

               f)usilovať sa o dohodu so Spojeným kráľovstvom o spôsobe a uplatňovaní úprav dohodnutých TAC v nadväznosti na uplatňovanie výnimiek (výnimka de minimis a výnimka z dôvodu vysokej miery prežitia, ktoré sa vzťahujú na povinnosť vylodiť všetky úlovky). Snaha by mala byť o čo najvyššiu mieru konvergencie takýchto výnimiek;

               g)usilovať sa o dohodu o pokračovaní v prístupe vypracovanom na ochranu severnej morony striebristej, najmä o vykonávaní opatrení uvedených v nariadení o rybolovných možnostiach na rok 2021, s cieľom zabezpečiť, aby celkový rybolovný tlak zostal založený na vedeckých odporúčaniach ICES;

               h)usilovať sa o dohodu o ďalších opatreniach, ktoré sú funkčne prepojené s TAC v súlade s nariadením o rybolovných možnostiach a v rozsahu, v akom sa stanovuje v danom nariadení, najmä pokiaľ ide o zachovanie osobitných podmienok, ako sa uvádza v poznámkach pod čiarou k tabuľkám TAC a medzioblastnú flexibilitu, ako sa stanovuje v rybolovných možnostiach na roky 2020 a 2021;

               i)usilovať sa o dohodu o medziročnej flexibilite v súlade s nariadením o SRP, najmä s jeho článkom 15 ods. 9;

               j)zapájať sa do predbežných diskusií s cieľom umožniť dostatočný prístup k udržateľnému pokračovaniu rybolovnej činnosti pre druhy, na ktoré sa nevzťahuje kvóta, bez toho, aby bola dotknutá pozícia EÚ, ktorá sa má prijať pre osobitný výbor pre rybárstvo, ktorý má podľa dohody právomoc prijať takéto opatrenia;

               k)zapájať sa do predbežných diskusií o prevodoch kvót podobných prevodom kvót medzi EÚ a Nórskom a o možnostiach výmeny kvót počas roka;

               l)podporovať opatrenia, ktorými sa rozvíja a presadzuje využívanie nástrojov (technológií, systémov na výmenu informácií, registrov atď.) na podporu a uľahčenie vykonávania dohody, a zabezpečovať, aby boli zlučiteľné s nástrojmi vyvinutými v rámci Únie na podobné účely;

               m)podporovať opatrenia zamerané na posilnenie transparentnosti, dialógu a spolupráce s príslušnými zainteresovanými stranami v záležitostiach týkajúcich sa vykonávania dohody.

               PRÍLOHA 2

               Spresnenie pozície Únie, ktorá sa má zaujať na zasadnutiach zmluvných strán počas každoročných konzultácií o TAC

               Únia, najmä pri zohľadnení prístupu k jednotlivým populáciám, opatrení funkčne spojených s rybolovnými možnosťami alebo riadiacimi opatreniami, ktoré si vyžadujú osobitný prístup, musí konať tak, aby jej výsledky prispievali k celkovému cieľu udržateľného riadenia rybárstva a morských biologických zdrojov v súlade s cieľmi SRP, aby sa zabezpečil udržateľný rybolov v jeho troch rozmeroch (environmentálny, hospodársky a sociálny). Komisia bude pritom počas konzultácií úzko spolupracovať s Radou a bude informovať Európsky parlament v súlade s článkom 218 ods. 9 a 10 ZFEÚ.

               Počas tohto procesu sa zabezpečí pravidelné a plné zapojenie Rady vďaka priebežnej rozsiahlej koordinácii a spolupráci medzi Radou a Komisiou. Patria sem koordinačné stretnutia in situ, prezentácie, brífingy a diskusie, plné zapojenie národných delegácií do konzultácií, a to aj v rámci delegácie EÚ, či technické zasadnutia v prípade potreby. Komisia počas rokovaní zohľadní pozíciu národných delegácií vyjadrenú počas tohto koordinačného procesu.

               Požiadavka na konzultácie a podávanie správ nesmie procedurálne brániť právomociam Komisie v oblasti zastupovania navonok ani ohrozovať výsledok konzultácií. Pri plnení uvedených požiadaviek na spoluprácu sa musí rešpektovať právo iniciatívy Komisie.

               Počas konzultácií sa v súvislosti s pozíciou, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie, zohľadňujú najnovšie vedecké a iné relevantné informácie v súlade so zásadami a usmerneniami stanovenými v prílohe I. Táto skutočnosť by sa mala náležite zohľadniť v písomnom zázname, v ktorom sa dokumentujú dohody medzi zmluvnými stranami na základe konzultácií podľa článku FISH.6 dohody o TCA.

               Na tento účel a na základe uvedených informácií Komisia v dostatočnom predstihu pred podpisom písomného záznamu predloží Rade konkrétne aspekty navrhovaného spresnenia pozície Únie v záujme schválenia podrobných výsledkov konzultácie.

               Ak v priebehu zasadnutí zmluvných strán dohody, a to ani priamo na mieste, nemožno dosiahnuť dohodu o spresnení pozície, pokiaľ ide o definitívne TAC alebo akékoľvek iné funkčne prepojené opatrenia týkajúce sa rybolovných možností, aby sa v pozícii Únie podľa prílohy I mohli zohľadniť nové prvky, záležitosť sa postúpi Rade alebo jej prípravným orgánom.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2021, COM(2020) 248 final, 16.6.2020.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli8. 9. 2021
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Medzinárodnej rady pre cukor, pokiaľ ide o zmenu Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992
            {SWD(2021) 235 final}

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Medzinárodnej rade pre cukor (ďalej len „rada ISC“) v súvislosti s plánovaným osobitným hlasovaním, ktoré sa má vykonať v súlade s článkom 44 ods. 1 Medzinárodnej dohody o cukre (ďalej len „dohoda ISA“), s cieľom odporučiť členom Medzinárodnej organizácie pre cukor (ďalej len „organizácia ISO“) zmeniť ISA v súlade s výsledkom rokovaní o jej čiastočnej revízii, ktoré sa začali v júli 2019.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Medzinárodná dohoda o cukre z roku 1992

               Cieľom dohody ISA z roku 1992 je zintenzívniť medzinárodnú spoluprácu v oblasti celosvetových záležitostí týkajúcich sa cukru a súvisiacich otázok, slúžiť ako fórum pre medzivládne konzultácie o cukre a o možnostiach podpory celosvetového hospodárstva v oblasti cukru, uľahčiť obchodovanie s cukrom zberom a poskytovaním informácií o svetovom trhu s cukrom a inými sladidlami a podporovať zvýšený dopyt po cukre, najmä pokiaľ ide o jeho využitie na nové účely.

               Dohoda ISA nadobudla platnosť 1. januára 1993.

               Únia je zmluvnou stranou dohody ISA
                  1
               . Dohoda ISA bola uzavretá rozhodnutím Rady 92/580/EHS a platnosť nadobudla 1. januára 1993. Bola uzavretá na obdobie troch rokov do 31. decembra 1995 a odvtedy sa jej platnosť pravidelne predlžuje o dva roky, ako sa uvádza v jej článku 45. Platnosť dohody ISA bola naposledy predĺžená v júli 2019
                  2
               , a to do 31. decembra 2021. Komisia pripravila návrh rozhodnutia Rady o ďalšom predĺžení dohody ISA do decembra 2023. Postup prijímania tohto návrhu stále prebieha.

               Účasť na medzinárodnej dohode o cukre je v záujme Únie vzhľadom na význam tohto odvetvia pre viaceré členské štáty a pre hospodárstvo odvetvia cukru Únie.

               2.2.Medzinárodná rada pre cukor

               Rada ISC je orgán zodpovedný za výkon všetkých funkcií, ktoré sú potrebné na vykonávanie ustanovení dohody ISA. Prijíma pravidlá a predpisy vrátane svojho rokovacieho poriadku a rokovacieho poriadku svojich výborov a rozpočtové pravidlá a personálny poriadok rady ISO. Rada ISC vedie potrebné záznamy a zverejňuje výročnú správu a iné informácie, ak to považuje za vhodné.

               Členovia dohody ISA majú spolu 2 000 hlasov. Každý člen dohody ISA má určitý počet hlasov, ktorý sa každoročne upravuje na základe kritérií určených v dohode ISA. Všetky rozhodnutia rady sa v zásade prijímajú na základe konsenzu, pokiaľ sa v dohode ISA nestanovuje inak. Ak sa nepodarí dosiahnuť konsenzus a v dohode ISA nie je pre tento druh rozhodnutia stanovené osobitné hlasovanie, rozhodnutia sa prijímajú jednoduchou väčšinou hlasov.

               2.3.Pripravovaný akt Medzinárodnej rady pre cukor

               V roku 2017 Rada poverila Komisiu
                  3
                na účasť na rokovaniach s ostatnými zmluvnými stranami dohody ISA v rámci rady ISC s cieľom modernizovať dohodu ISA, najmä pokiaľ ide o nesúlad medzi počtom hlasov a finančnými príspevkami členov organizácie ISO a ich relatívnym postavením na svetovom trhu s cukrom. Toto poverenie bolo v roku 2019 predĺžené a zostáva v platnosti do 31. decembra 2021
                  4
               .

               Na svojom 55. zasadnutí, ktoré sa konalo 19. júla 2019, sa rada ISC rozhodla začať rokovania pod vedením UNCTAD. Tieto rokovania sa týkali čiastočnej revízie dohody ISA so zameraním na tieto tri oblasti: administratívny rozpočet a príspevky členov podľa článku 25; rozšírenie cieľov, štúdií, hodnotení a výskumných činností s cieľom umožniť zahrnutie iných výrobkov cukrovarníckeho priemyslu (najmä bioetanolu) do rozsahu pôsobnosti článkov 1, 32, 33 a 34 a pravidlá vymenovania výkonného riaditeľa podľa článku 23.

               a)Administratívny rozpočet a príspevky členov podľa článku 25

               Na základe poverenia Rady na rokovanie Komisia predložila konkrétne návrhy na zmenu článku 25, ktorý upravuje prijímanie administratívneho rozpočtu a príspevky členov. Tento návrh bol dôsledkom skutočnosti, že podľa súčasných pravidiel o finančných príspevkoch do rozpočtu organizácie ISO sa podiel finančného príspevku Únie od roku 1992 takmer nezmenil, hoci sa odvtedy podstatne zmenil svetový trh s cukrom, a najmä relatívne postavenie Únie na tomto trhu. Únia mala teda v uplynulých rokoch neprimerane vysoký podiel na rozpočtových nákladoch organizácie ISO
                  5
                a neúmerne vysokú mieru zodpovednosti v rámci danej organizácie. S cieľom riešiť túto situáciu Komisia začala rokovania o revidovanej metóde výpočtu a o účinnejšom mechanizme aktualizácie úprav. V navrhovanom vzorci majú relevantné ukazovatele – výroba, spotreba, vývoz, dovoz a faktor platobnej schopnosti – rovnakú váhu a zohľadňujú sa štrukturálne zmeny v čase na základe mechanizmu ročnej úpravy založeného na päťročných kĺzavých priemeroch. Na zosúladenie súčasného rozdelenia hlasov s dnešnou realitou svetového trhu s cukrom slúži prechodný mechanizmus, ktorý obmedzuje ročnú zmenu počtu hlasov počas prvých piatich rokov na 15 % a na 20 % v zostávajúcej časti prechodného obdobia. Prechodné obdobie nesmie presiahnuť desať rokov. Komisia v mene Únie a v súlade s udeleným poverením na rokovanie podporila zmenu článku 25 dohody ISA, ktorá vyplynula z rokovaní.

               b)Rozšírenie cieľov, štúdií, hodnotení a výskumných činností s cieľom umožniť zahrnutie iných výrobkov cukrovarníckeho priemyslu do rozsahu pôsobnosti článkov 1, 32, 33 a 34

               Počas rokovaní o čiastočnej revízii dohody ISA ďalší členovia dohody ISA navrhli zmeny týkajúce sa článkov 1 (ciele), 32 (informácie a štúdie), 33 (trhové hodnotenia, spotreba a štatistika) a 34 (výskum a vývoj). Navrhované zmeny zahŕňajú:

               1.Zahrnutie bioetanolu do celkových cieľov dohody ISA (článok 1, kapitola I).

               2.Širší pohľad na „informácie a štúdie“ (článok 32, kapitola IX), „trhové hodnotenia, spotrebu a štatistiku“ (článok 33, kapitola IX), „výskum a vývoj“ (článok 34, kapitola X), najmä s cieľom umožniť zahrnutie iných výrobkov cukrovarníckeho priemyslu (najmä bioetanolu) do takýchto činností.

               Komisia v mene EÚ a v súlade s udeleným poverením na rokovanie podporila tieto zmeny, keďže celkový účel dohody ISA, ako sa uvádza v článku 1 dohody ISA, sa nezmení v dôsledku zahrnutia bioetanolu.

               O zmenách uvedených v písmenách a) a b) sa podrobne rokovalo a rada ISC na svojom 57. zasadnutí, ktoré sa konalo v novembri 2020, dosiahla konsenzus o ich konečnom znení.

               c)Pravidlá vymenovania výkonného riaditeľa podľa článku 23

               V decembri 2020 Brazília navrhla zmenu článku 23 dohody ISA, pokiaľ ide o pravidlá vymenovania výkonného riaditeľa. Hlavnou zmenou je obmedzenie počtu funkčných období, ktoré by výkonný riaditeľ mohol vykonávať, na dva. V súčasnosti sa žiadne takéto aspekty nespomínajú ani v kapitole IV dohody ISA, ani v kapitole IX s ňou súvisiacich administratívnych pravidiel. Hoci táto zmena bola EÚ predložená po dohodnutom termíne 31. januára 2020, EÚ podporila začlenenie tejto zmeny do súčasnej čiastočnej revízie dohody ISA, keďže jej cieľom je zlepšiť činnosti Medzinárodnej organizácie pre cukor a prispieť k celkovému cieľu modernizácie organizácie ISO. Rada ISC dosiahla dohodu o konečnom znení tejto zmeny, ako aj o jej začlenení do súčasnej čiastočnej revízie dohody ISA na svojom 58. zasadnutí v júni 2021.

               Aby mohli všetky uvedené zmeny dohodnuté počas rokovaní o čiastočnej revízii dohody ISA nadobudnúť účinnosť, mali by sa prijať v súlade s postupom stanoveným v článku 44 dohody ISA: „Rada môže na základe osobitného hlasovania odporučiť členom zmenu tejto dohody. Rada môže stanoviť lehotu, po ktorej každý člen oznámi depozitárovi prijatie zmeny. Zmena nadobudne účinnosť 100 dní po tom, ako depozitár dostane oznámenia o prijatí od členov, ktorí majú najmenej dve tretiny celkového počtu hlasov všetkých členov podľa článku 11, ako sa stanovuje v článku 25, alebo v neskorší deň, ktorý Rada môže určiť osobitným hlasovaním. Rada môže stanoviť lehotu, v rámci ktorej každý člen oznámi depozitárovi prijatie zmeny, a ak zmena nenadobudne účinnosť do tohto času, považuje sa za stiahnutú. Rada poskytne depozitárovi informácie potrebné na určenie toho, či sú doručené oznámenia o prijatí dostatočné na to, aby mohla zmena nadobudnúť účinnosť.“

               Podľa uvedeného článku rada ISC na svojom ďalšom zasadnutí, ktoré je naplánované na 26. novembra 2021:

               ·odporučí členom, aby zmenili dohodu ISA buď konsenzom, alebo, ak sa konsenzus nedosiahne, osobitným hlasovaním,

               ·schváli harmonogram vykonania zmeny buď konsenzom, alebo, ak sa konsenzus nedosiahne, osobitným hlasovaním. Sekretariát organizácie ISO navrhol harmonogram vykonávania postupu zmeny podľa článku 44 a následného nadobudnutia účinnosti zmien článkov dohody ISA vyplývajúcich z rokovaní o čiastočnej revízii dohody ISA. Tento navrhovaný harmonogram bol predložený rade ISC na jej 58. zasadnutí 18. júna 2021. Počas zasadnutia žiadny člen nevzniesol námietky v súvislosti s navrhovaným harmonogramom vykonávania.

               Hlavné etapy uvedeného navrhovaného harmonogramu vykonávania:

               ·Členovia zašlú depozitárovi oznámenie o prijatí zmien do 30. júna 2023. Táto lehota sa navrhuje s cieľom poskytnúť členovi dostatočný čas na vykonanie celého ústavného postupu potrebného na schválenie zmeny dohody ISA.

               ·Ak depozitár dostal oznámenie o prijatí od členov, ktorí majú najmenej dve tretiny celkového počtu hlasov, zmeny nadobúdajú účinnosť 31. októbra 2023. Je to približne 123 dní po dátume stanovenom na prijatie oznámenia o prijatí (t. j. 30. júna 2023). Člen, ktorý do tohto dátumu nezaslal oznámenie o prijatí, prestáva byť zmluvnou stranou dohody ISA.

               ·Ak nastane uvedená situácia, členovia schvália revidované rozdelenie hlasov podľa nového vzorca na výpočet uvedeného v zmenenom článku 25 dohody ISA a finančný príspevok na rok 20245 na druhom zasadnutí rady ISC za rok 2023, ktoré sa uskutoční v poslednom novembrovom týždni alebo v prvom decembrovom týždni 2023.

               ·Zmenená dohoda ISA nadobudne platnosť 1. januára 2024. Tento dátum sa zhoduje s uplynutím platnosti posledného predĺženia dohody ISA, ktoré sa vzťahuje na obdobie od 1. januára 2022 do 31. decembra 2023 (má byť schválené radou ISC na jej zasadnutí 26. novembra 2021
                  6
               ).

               ·Ak depozitár dostane do 31. októbra 2023 oznámenia o prijatí od členov, ktorí majú menej ako dve tretiny celkového počtu hlasov, zmena nenadobudne účinnosť a dohoda ISA z roku 1992 zostáva nezmenená.

               Uvedený harmonogram je v súlade s ustanoveniami článku 44 dohody ISA.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Účelom tohto rozhodnutia je dosiahnuť, aby Rada poverila Komisiu hlasovať v mene Únie na 59. zasadnutí rady ISC, ktoré sa uskutoční 26. novembra 2021, v prospech odporúčania členom rady ISO, aby zmenili dohodu ISA v súlade s výsledkom rokovaní o jej čiastočnej revízii. Návrh zmenenej dohody ISA zahŕňa zmeny v súvislosti s článkami 1, 25, 23, 32, 33 a 34, ktoré vyplývajú z rokovaní o čiastočnej revízii dohody ISA (podrobnosti pozri v písmenách a), b) a c) v bode 2.3).

               Je jednoznačne v záujme Únie reformovať organizáciu ISO s cieľom jej ďalšieho zosúladenia s postupmi, ktoré Únia uplatňuje v iných medzinárodných komoditných orgánoch, ako aj s vývojom, ktorý sa na svetovom trhu s cukrom zaznamenal od roku 1992. Táto reforma povedie k transparentnosti, pokiaľ ide o povinností členov pri hlasovaní, ako aj v súvislosti s ich finančnými príspevkami. Stanovenie jasných pravidiel týkajúcich sa vymenovania výkonného riaditeľa a obmedzenia počtu funkčných období, ktoré môže vykonávať, je v súlade s cieľom Únie modernizovať dohodu ISA, zatiaľ čo formálnym začlenením etanolu do cieľov a pracovného programu organizácie ISO sa obsah dohody zosúlaďuje s už existujúcou praxou.

               Účelom tohto rozhodnutia je okrem toho dosiahnuť, aby Rada poverila Komisiu hlasovať v mene Únie na 59. zasadnutí rady ISC, ktoré sa má konať 26. novembra 2021, v prospech harmonogramu vykonávania, ktorým sa zabezpečí, aby boli jasne stanovené jednotlivé etapy spojené so zmenou dohody ISA a aby táto zmena nadobudla účinnosť najneskôr 1. januára 2024.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“.
                  7

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Pripravovaným aktom Medzinárodnej rady pre cukor sa zmení dohoda ISA, ktorá je medzinárodnou dohodou, ktorá je pre Úniu záväzná. Pripravovaný akt má preto právne účinky.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody ISA.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť za hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ, resp. hlavná alebo prevažujúca zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú spoločnej obchodnej politiky (obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami).

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 207 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 207 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom Medzinárodnej rady pre cukor sa zmení dohoda ISA, je vhodné ho po prijatí uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2021/0286 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Medzinárodnej rady pre cukor, pokiaľ ide o zmenu Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Únia je zmluvnou stranou Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (ďalej len „dohoda ISA“), ktorá bola uzavretá Úniou rozhodnutím Rady 92/580/EHS
                  8
               1, a členom Medzinárodnej organizácie pre cukor (ďalej len „organizácia ISO“).

               (2)Podľa článku 8 dohody ISA Medzinárodná rada pre cukor vykonáva alebo zabezpečuje výkon všetkých úloh potrebných na plnenie ustanovení dohody ISA. Podľa článku 13 dohody ISA sa všetky rozhodnutia Medzinárodnej rady pre cukor v zásade prijímajú na základe konsenzu. Ak sa nepodarí dosiahnuť konsenzus a v dohode ISA nie je pre tento druh rozhodnutia stanovené osobitné hlasovanie, rozhodnutia sa prijímajú jednoduchou väčšinou hlasov.

               (3)Podľa článku 25 dohody ISA majú členovia organizácie ISO spolu 2 000 hlasov. Každý člen ISO má určitý počet hlasov, ktorý sa každoročne upravuje na základe kritérií určených v danom článku.

               (4)Rozdelenie hlasov medzi členov organizácie ISO, na základe ktorého sa stanovuje aj členský príspevok do rozpočtu organizácie ISO, však prestali zodpovedať skutočnému stavu na svetovom trhu s cukrom.

               (5)Podiel finančných príspevkov Únie, ktoré sú stanovené v pravidlách pre finančné príspevky do rozpočtu organizácie ISO, sa od roku 1992 nezmenil, hoci sa odvtedy podstatne zmenil svetový trh s cukrom, a najmä relatívne postavenie EÚ v ňom. Únia mala teda v uplynulých rokoch neprimerane vysoký podiel na rozpočtových nákladoch organizácie ISO a neúmerne vysokú mieru zodpovednosti v rámci danej organizácie.

               (6)Rozhodnutím Rady 2017/2242/EÚ
                  9
               2 Rada poverila Komisiu začať rokovania s ostatnými zmluvnými stranami dohody ISA v rámci Medzinárodnej rady pre cukor s cieľom modernizovať dohodu ISA, najmä pokiaľ ide o nesúlad medzi počtom hlasov a finančnými príspevkami členov organizácie ISO a ich relatívnym postavením na svetovom trhu s cukrom. Platnosť poverenia sa vykonávacím rozhodnutím Rady (EÚ) 2019/2136
                  10
               3 predĺžila do 31. decembra 2021.

               (7)Komisia získala poverenie, na základe ktorého sa zúčastnila rokovaní s členskými krajinami organizácie ISO a predložila konkrétne návrhy na zmenu článku 25 dohody ISA, ktorý sa týka prijímania administratívneho rozpočtu a príspevkov členských krajín. Na svojom 55. zasadnutí, ktoré sa konalo 19. júla 2019, sa Medzinárodná rada pre cukor rozhodla začať pod vedením Konferencie Organizácie Spojených národov pre obchod a rozvoj (ďalej len „UNCTAD“) rokovania o čiastočnej revízii dohody ISA ešte pred svojím ďalším zasadnutím v novembri 2019.

               (8)Na základe žiadostí niekoľkých členov organizácie ISO Medzinárodná rada pre cukor rozhodla, že okrem revízie článku 25 dohody ISA, ktoré navrhla Únia, majú byť predmetom formálnych rokovaní aj ďalšie oblasti dohody ISA, najmä ciele podľa článku 1 dohody ISA a pracovné priority organizácie ISO podľa článkov 32, 33 a 34 dohody ISA, ako aj pravidlá vymenovania výkonného riaditeľa podľa článku 23 dohody ISA. Konečné znenie zmien, ktoré sa týkajú uvedených článkov, bolo schválené Medzinárodnou radou pre cukor počas jej 57. zasadnutia v novembri 2020 a 58. zasadnutia v júni 2021.

               (9)Všetky zmeny dohodnuté na týchto rokovaniach sa majú prijať postupom stanoveným v článku 44 dohody ISA. Podľa uvedeného článku Medzinárodná rada pre cukor môže na základe osobitného hlasovania odporučiť členom organizácie ISO zmenu dohody ISA. V súlade s článkom 7 dohody ISA sa Únia ako člen Medzinárodnej rady pre cukor môže zúčastniť na tomto osobitnom hlasovaní s cieľom začať postup na zmenu inštitucionálneho rámca dohody ISA.

               (10)Podľa harmonogramu vykonávania čiastočnej revízie dohody ISA sa osobitné hlasovanie podľa článku 44 dohody ISA s cieľom odporučiť členom zmenu dohody ISA uskutoční počas 59. zasadnutia Medzinárodnej rady pre cukor naplánovaného na november 2021.

               (11)Je preto vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať na 59. zasadnutí Medzinárodnej rady pre cukor, keďže zmena dohody ISA v súlade s výsledkami rokovaní o jej čiastočnej revízii je v záujme Únie.

               (12)Okrem toho je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie na 59. zasadnutí Medzinárodnej rady pre cukor, pokiaľ ide o harmonogram vykonávania uvedenej zmeny dohody ISA, keďže vykonanie zmeny najneskôr 1. januára 2024 je v záujme Únie,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie, pokiaľ ide o osobitné hlasovanie, ktoré sa má vykonať počas 59. zasadnutia Medzinárodnej rady pre cukor 26. novembra 2021 podľa článku 44 Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992, sa stanovuje v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                        FINANČNÝ VÝKAZ

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        DÁTUM: 12. 7. 2021

                        1.

                        ROZPOČTOVÝ OKRUH:

                        14 20 03 06 Medzinárodné organizácie a dohody

                        ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY:

                        B2021 6 300 000 EUR

                        2.

                        NÁZOV:

                        Návrh rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Medzinárodnej rady pre cukor, pokiaľ ide o zmenu Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992

                        3.

                        PRÁVNY ZÁKLAD: Článok 207 v spojení s článkom 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

                        4.

                        CIELE:

                        Stanovenie pozície, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Medzinárodnej rade pre cukor (ISC) v súvislosti s osobitným hlasovaním, ktoré sa má vykonať v súlade s článkom 44 ods. 1 Medzinárodnej dohody o cukre (ISA), s cieľom odporučiť členom Medzinárodnej organizácie pre cukor (ISO) zmeniť dohodu ISA v súlade s výsledkom rokovaní o jej čiastočnej revízii, ktoré sa začali v júli 2019. Revízia sa týka najmä revidovanej metódy výpočtu a účinnejšieho mechanizmu aktualizácie úprav s cieľom normalizovať podiel EÚ na rozpočtových nákladoch a zodpovednosť v rámci organizácie ISO.

                        5.

                        FINANČNÉ DÔSLEDKY

                        12-MESAČNÉ OBDOBIE

                           (v mil. EUR)

                        BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK

                        2021

                        (v mil. EUR)

                        NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK

                        2022

                        (v mil. EUR)

                        5.0.

                        VÝDAVKY

                        –
                              Z ROZPOČTU EÚ
                           (NÁHRADY/INTERVENCIE)

                        –
                              VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV

                        –
                              INÉ

                        5.1.

                        PRÍJMY

                        –
                              VLASTNÉ ZDROJE EÚ (POPLATKY/CLÁ)

                        –
                              VNÚTROŠTÁTNE

                        2023              (v mil. EUR)

                        5.0.1.

                        ODHADOVANÉ VÝDAVKY

                        5.1.1.

                        ODHADOVANÉ PRÍJMY

                        5.2.

                        SPÔSOB VÝPOČTU:

                        6.0.

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNEJ KAPITOLY BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        ÁNO

                        6.1.

                        MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU?

                        –

                        6.2.

                        BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET?

                        –

                        6.3.

                        BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV?

                        ÁNO

                        POZNÁMKY:

                        Návrh môže mať finančné dôsledky od roku 2024, ale v súčasnosti ich nemožno kvantifikovať. Podiel Únie na finančnom príspevku sa bude líšiť v závislosti od konečného počtu hlasov pridelených EÚ po zmene dohody. Podiel EÚ sa s najväčšou pravdepodobnosťou zníži.

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (92/580/EHS) z 13. novembra 1992 (Ú. v. ES L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (2)

                        Rozhodnutie Rady 2019/1251 z 15. júla 2019 o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať v Medzinárodnej rade pre cukor, pokiaľ ide o predĺženie platnosti Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. EÚ L 195, 23.7.2019, s. 18).

                     (3)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2242 z 30. novembra 2017 o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (4)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/2136 z 5. decembra 2019 o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. EÚ L 324, 13.12.2019, s. 3).

                     (5)

                        Finančný príspevok každého člena do ročného rozpočtu organizácie ISO sa vypočítava na základe počtu hlasov stanoveného podľa článku 25 a sumy za hlas.

                     (6)

                        Komisia vypracovala návrh rozhodnutia Rady o ďalšom predĺžení dohody ISA do decembra 2023. Postup prijímania tohto návrhu stále prebieha.

                     (7)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)
                  1
                        Rozhodnutie Rady 92/580/EHS z 13. novembra 1992 o podpísaní a uzavretí Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. ES L 379, 23.12.1992, s. 15).

                     (9)
                  2
                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/2242 z 30. novembra 2017 o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. EÚ L 322, 7.12.2017, s. 29).

                     (10)
                  3
                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2019/2136 z 5. decembra 2019 o poverení začať rokovania o zmene Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992 (Ú. v. EÚ L 324, 13.12.2019, s. 3).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli8. 9. 2021
            COM(2021) 537 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhuROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v rámci Medzinárodnej rady pre cukor, pokiaľ ide o zmenu Medzinárodnej dohody o cukre z roku 1992
            {SWD(2021) 235 final}

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie počas osobitného hlasovania na 59. zasadnutí Medzinárodnej rady pre cukor (ďalej len „rada ISC“), je hlasovať za:

               a)odporučenie členom Medzinárodnej organizácie pre cukor zmeniť Medzinárodnú dohodu o cukre (ďalej len „dohoda ISA“) tak, aby odrážala zmeny vyplývajúce z rokovaní o jej čiastočnej revízii, pokiaľ ide o články 1, 23, 25, 32, 33 a 34 dohody ISA;

               b)schválenie harmonogramu dohodnutého na 58. zasadnutí rady ISC v júni 2021, ktorým sa stanovujú lehoty pre jednotlivé fázy postupu stanoveného v článku 44 dohody ISA;

               c)vykonanie zmeny uvedenej v písmene a) v súlade s harmonogramom uvedeným v písmene b) s cieľom zabezpečiť, aby zmena nadobudla účinnosť najneskôr 1. januára 2024.

               Zástupcovia Únie v rade ISC môžu odsúhlasiť technické úpravy iných dokumentov rady ISC bez ďalšieho rozhodnutia Rady o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie, ak tieto úpravy vyplývajú zo zmeny uvedenej v prvom odseku v písmene a).


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli8. 12. 2020
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na opätovne zvolanom šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov Jednotného dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie na opätovne zvolanom 63. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971. Toto opätovne zvolané 63. zasadnutie Komisie pre omamné látky je naplánované na 3. až 4. decembra 2020.

               2.Kontext návrhu

               2.1. Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971

               Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“)
                  1
                sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

               Dohovorom OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  2
                sa zriaďuje systém medzinárodnej kontroly psychotropných látok. Tento dohovor bol reakciou na diverzifikáciu a rozširovanie škály zneužívaných drog a u rady syntetických drog zaviedol kontroly v závislosti od potenciálu zneužívania na jednej strane a terapeutickej hodnoty na strane druhej.

               Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami príslušných dohovorov, zatiaľ čo Únia nie je zmluvnou stranou.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ďalej len „rada ECOSOC“) a jej funkcie a právomoci sú okrem iného stanovené v uvedených dvoch dohovoroch. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí ECOSOC. V decembri 2020 bude 12 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom.
                  3
                Únia má v Komisii pre omamné látky status pozorovateľa.

               2.3.Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky pravidelne mení zoznam látok, ktorý je v prílohe k uvedeným dohovorom na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorej poskytuje poradenstvo jej odborný výbor pre drogovú závislosť.

               Svetová zdravotnícka organizácia predložila 24. januára 2019 generálnemu tajomníkovi OSN šesť odporúčaní
                  4
               , ktoré vzišli z predchádzajúceho kritického preskúmania na štyridsiatom prvom zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť venovanom kanabisu a látkam príbuzným kanabisu.

               Komisia pre omamné látky 4. marca 2020
                  5
                rozhodla, že hlasovanie o odporúčaniach sa odkladá až na opätovne zvolané 63. zasadnutie, ktoré sa bude konať 3. a 4. decembra 2020 vo Viedni.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Zmeny zoznamov uvedených dohovorov majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 ods. 1 písm. a) rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/JHA z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami
                  6
                (ďalej len „rámcové rozhodnutie“), sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia je „droga“ látka, na ktorú sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach, a ktorákoľvek z látok uvedených v prílohe k rámcovému rozhodnutiu. Rámcové rozhodnutie sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch uvedených v prílohách k týmto dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá EÚ a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka už podlieha kontrole na úrovni Únie.

               Kanabis a látky príbuzné kanabisu, ktoré boli predmetom kritického preskúmania na štyridsiatom prvom zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť a šiestich odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie z 24. januára 2019, v súčasnosti podliehajú kontrole na medzinárodnej úrovni podľa dohovoru o omamných látkach alebo podľa dohovoru o psychotropných látkach:

               –„Výťažky a tinktúry z kanabisu“ sú začlenené do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach. Látky „kanabis a kanabisová živica“ sú ďalej začlenené aj do Zoznamu IV dohovoru o omamných látkach, ktorý obsahuje látky, ktoré sú považované za obzvlášť nebezpečné.

               –Látka dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) je začlenená do Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               –Látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) je začlenená do Zoznamu I dohovoru o psychotropných látkach.

               –„Výťažky a tinktúry z kanabisu“ sú začlenené do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               –„Prípravky z kanabidiolu“ sú kontrolované podľa položky „výťažky a tinktúry z kanabisu“ v Zozname I dohovoru o omamných látkach.

               –„Farmaceutické prípravky z kanabisu a dronabinolu“ sú kontrolované ako prípravky vyrábané z kanabisu podľa Zoznamu I Jednotného dohovoru o omamných látkach alebo ako prípravky používajúce syntetický delta-9-tetrahydrokanabinol podľa Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               Návrh Komisie na pozíciu Únie vychádza z dôkazov. Je vypracovaný na základe dostupných dokumentov pre zasadnutia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie pre drogovú závislosť, odpovedí, ktoré počas štvrtého a piateho medzizasadnutia Komisie pre omamné látky 24. júna 2019 a 23. septembra 2019 poskytla Svetová zdravotnícka organizácia, Medzinárodný úrad pre kontrolu omamných látok (INCB) a Úrad OSN pre drogy a kriminalitu (UNODC) v rámci svojich príslušných mandátov
                  7
               , analýzy vplyvu odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie uskutočnenej Medzinárodným úradom pre kontrolu omamných látok
                  8
                a tematických diskusií, ktoré zorganizovala Komisia pre omamné látky 25. až 26. júna a 24. až 25. augusta
                  9
               . Rovnako zohľadňuje výmeny medzi členskými štátmi v horizontálnej pracovnej skupine a prácu Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) v tejto oblasti.

               V návrhu Komisie na pozíciu Únie sa navrhuje podporiť iba niektoré odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré odrážajú vývoj vedeckých poznatkov v danej súvislosti a ktoré by neviedli k výraznej zmene v kontrole týchto látok.

               Viaceré odporúčania sú naopak nejasné, pokiaľ ide o ich právne a praktické dôsledky a následky z hľadiska nových kontrolných opatrení, resp. neexistencie takýchto opatrení. Komisia teda navrhuje, aby Únia vo svojej pozícii namietala proti týmto odporúčaniam.

               Je nevyhnutné, aby Únia stanovila svoju pozíciu na účely zasadnutia Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby prijala rozhodnutie o zaradení látky do zoznamov. Z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského statusu Únie by túto pozíciu mali vyjadriť členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v decembri 2020, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia nie je zmluvnou stranou týchto dohovorov, má však v tejto oblasti výlučnú právomoc.

               Na tento účel Komisia navrhuje pozíciu Únie, ktorú v mene Európskej únie vyjadria členské štáty, ktoré sú v decembri 2020 členmi Komisie pre omamné látky, na opätovne zvolanom šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach. Komisia predkladá takýto návrh pozície Únie šiestykrát
                  10
               . Rada tieto pozície Únie prijala
                  11
               , a EÚ tak mohla na predchádzajúcich zasadnutiach Komisie pre omamné látky vystupovať jednotne v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali v súlade s prijatou spoločnou pozíciou Únie.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  12
               . Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  13
               .

               Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“, keďže je to orgán, ktorý bol zriadený Hospodárskou a sociálnou radou – orgánom Organizácie Spojených národov – a ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

               Rozhodnutia Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými, okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie rade ECOSOC v rámci príslušnej lehoty
                  14
               . Rozhodnutia rady ECOSOC v tejto veci sú konečné. Rozhodnutia Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov majú takisto právne účinky v právnom poriadku EÚ podľa práva Únie, konkrétne podľa rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV, keďže môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ. Zmeny zoznamov uvedených dohovorov majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania tohto právneho nástroja EÚ.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie.

               Hlavný cieľ a obsah plánovaného aktu sa týkajú nedovoleného obchodovania s drogami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 83 ods. 1 ZFEÚ, ktorý vymedzuje nedovolené obchodovanie s drogami ako oblasť trestnej činnosti s osobitným cezhraničným rozmerom, a Európsky parlament a Rada sa v ňom splnomocňujú stanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami.

               4.3.Variabilná geometria

               Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/JHA v znení uplatniteľnom do 22. novembra 2018, v ktorom sa v článku 1 uvádza, že „drogy“ sú ktorékoľvek z látok, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo dohovor o psychotropných látkach.

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov majú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Dánsko viazané, Dánsko sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa prijímajú takéto rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov.

               4.4.Záver

               Právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny vplyv na rozpočet.

               2020/0296 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na opätovne zvolanom šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov Jednotného dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972
                  15
                (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) nadobudol platnosť 8. augusta 1975.

               (2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Zmeny v zoznamoch môže vykonať len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť nevykonať zmeny odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou.

               (3)Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „dohovor o psychotropných látkach“)
                  16
                nadobudol platnosť 16. augusta 1976.

               (4)Podľa článku 2 dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov uvedeného dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci, ktoré jej umožňujú zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

               (5)Zmeny zoznamov pripojených k uvedeným dvom dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA
                  17
                sa vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch uvedených dohovorov. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

               (6)Komisia pre omamné látky má počas svojho opätovne zvolaného šesťdesiateho tretieho zasadnutia, ktoré sa uskutoční od 3. do 4. decembra 2020 vo Viedni, prijať rozhodnutia týkajúce sa kanabisu a látok príbuzných kanabisu, ktoré v súčasnosti už podliehajú kontrole na základe dohovoru o omamných látkach alebo dohovoru o psychotropných látkach.

               (7)Únia nie je zmluvnou stranou príslušných dohovorov OSN. Má status pozorovateľa v Komisii pre omamné látky, v ktorej malo v decembri 2020 dvanásť členských štátov status člena s hlasovacím právom.
                  18
                Preto je nevyhnutné oprávniť členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov dohovoru o omamných látkach a dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení látok do medzinárodných zoznamov podľa dohovorov patria do výlučnej právomoci Únie.

               (8)Svetová zdravotnícka organizácia predložila 24. januára 2019
                  19
                šesť odporúčaní, ktoré boli vydané na základe kritického preskúmania na štyridsiatom prvom zasadnutí odborného výboru pre drogovú závislosť (ďalej len „odborný výbor Svetovej zdravotníckej organizácie“) venovanom kanabisu a látkam príbuzným kanabisu. Cieľom týchto odporúčaní nie je povoliť rekreačné užívanie kanabisu alebo látok príbuzných kanabisu.

               (9)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie nemôžu kanabis a kanabisová živica vyvolať konkrétne negatívne účinky podobné účinkom iných látok uvedených v Zozname IV dohovoru o omamných látkach. Navyše, prípravky z kanabisu preukázali potenciál na liečbu bolesti a iných ochorení, ako je epilepsia a spasticita súvisiaca so sklerózou multiplex.

               (10)Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie by sa kanabis a kanabisová živica mali zaradiť do zoznamu s takou úrovňou kontroly, ktorá zabráni poškodzovaniu spôsobenému užívaním kanabisu a zároveň nebude prekážkou v prístupe k látkam príbuzným kanabisu na lekárske účely ani prekážkou vo výskume a vývoji takýchto látok na lekárske účely. Svetová zdravotnícka organizácia preto dospela k záveru, že zaradenie kanabisu a kanabisovej živice do zoznamu IV nie je v súlade s kritériami na zaradenie liekov do zoznamu IV.

               (11)Z tohto odporúčania nevyplýva žiadna zmena na úrovni medzinárodnej kontroly kanabisu a kanabisovej živice. Náležite zohľadňuje vedecký vývoj v tejto oblasti od prvého zavedenia kanabisu a kanabisovej živice do dohovoru o omamných látkach. Vypustenie kanabisu a kanabisovej živice zo Zoznamu IV dohovoru o omamných látkach by prospešné pre rozvoj kolektívnych poznatkov o terapeutickej užitočnosti, ako aj o akýchkoľvek poškodeniach súvisiacich s užívaním kanabisu.

               (12)Pozíciou Únie by preto malo byť vypustenie kanabisu a kanabisovej živice zo Zoznamu IV dohovoru o omamných látkach.

               (13)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie môže látka delta-9-tetrahydrokanabinol a jej aktívny stereoizomér dronabinol, a to najmä v nelegálne získaných vysoko čistých formách, vyvolať negatívne účinky, spôsobovať závislosť a mať potenciál zneužívania, ktorý je prinajmenšom rovnako závažný ako pri kanabise, ktorý je zaradený do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach. Látka, ktorá by mohla byť obdobne zneužitá a vyvolať podobné negatívne účinky ako látka, ktorá je už zaradená do zoznamov dohovoru o omamných látkach, býva obvykle zaradená rovnakým spôsobom ako takáto látka. Keďže látka delta-9-tetrahydrokanabinol môže byť zneužitá podobne ako kanabis a má podobné negatívne účinky, spĺňa kritériá na zaradenie do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (14)Svetová zdravotnícka organizácia okrem iného dospela k názoru, že zaradenie látky delta-9-tetrahydrokanabinol do rovnakého dohovoru a zároveň aj do takého istého zoznamu ako kanabis, t. j. do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, by značne uľahčilo vykonávanie kontrolných opatrení príslušných dohovorov v členských štátoch. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila, aby sa látka delta-9-tetrahydrokanabinol a jej aktívny stereoizomér dronabinol zaradili do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, a pokiaľ bude toto odporúčanie prijaté, aby sa vypustili zo Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (15)Z uvedeného odporúčania nevyplývajú žiadne zmeny na úrovni medzinárodnej kontroly látky delta-9-tetrahydrokanabinol a jej aktívneho stereoizoméru dronabinol. Mohlo by zároveň uľahčiť vykonávanie kontrolných opatrení v členských štátoch.

               (16)Pozíciou Únie by preto malo byť zaradenie látky delta-9-tetrahydrokanabinol a jej aktívneho stereoizoméru dronabinol do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, a pokiaľ bude uvedené odporúčanie prijaté, ich vypustenie zo Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach.

               (17)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu), ktorá je zaradená do Zoznamu I dohovoru o psychotropných látkach, nevyvoláva zneužívanie a nemá negatívne účinky podobné účinkom spojeným s látkou delta-9-tetrahydrokanabinol, avšak keďže je všetkých šesť izomérov z chemického hľadiska podobných látke delta-9-tetrahydrokanabinol, použitím bežných metód chemickej analýzy je náročné odlíšiť ktorýkoľvek z týchto šiestich izomérov od látky delta-9-tetrahydrokanabinol. Navyše, zaradenie týchto šiestich izomérov do rovnakého dohovoru a zároveň aj rovnakého zoznamu ako delta-9-tetrahydrokanabinol, t. j. do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, by značne uľahčilo vykonávanie medzinárodnej kontroly látky delta-9-tetrahydrokanabinol a pomohlo by členským štátom pri vykonávaní kontrolných opatrení na úrovni jednotlivých krajín. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila, aby sa látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) zaradila do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach s výhradou prijatia odporúčania Komisie pre omamné látky zaradiť látku dronabinol a jej stereoizoméry (delta-9-tetrahydrokanabinol) do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, a pokiaľ bude toto odporúčanie prijaté, aby sa uvedená látka vypustila zo Zoznamu I dohovoru o psychotropných látkach.

               (18)Z uvedeného odporúčania nevyplývajú žiadne zmeny na úrovni medzinárodnej kontroly látky tetrahydrokanabinol (izomérov delta-9-tetrahydrokanabinolu). Je v súlade so zásadami lepšej právnej regulácie a mohlo by uľahčiť vykonávanie kontrolných opatrení v členských štátoch.

               (19)Pozíciou Únie by preto malo byť zaradenie látky tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach s výhradou prijatia odporúčania Komisie pre omamné látky zaradiť látku dronabinol a jej stereoizoméry (delta-9-tetrahydrokanabinol) do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, a pokiaľ bude uvedené odporúčanie prijaté, jej vypustenie zo Zoznamu I k dohovoru o psychotropných látkach.

               (20)S cieľom zabezpečiť koherentné zaradenie delta-9-tetrahydrokanabinolu a jeho aktívneho stereoizoméru dronabinolu, ako aj tetrahydrokanabinolu (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) a zabrániť riziku, že ktorákoľvek z týchto látok by mohla byť zaradená do zoznamu dohovoru o omamných látkach, ako aj do zoznamu dohovoru o psychotropných látkach, by malo byť možné, aby členské štáty spoločným hlasovaním vyjadrili pozíciu Únie v súvislosti s týmito látkami.

               (21)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie spôsobujú variabilitu psychoaktívnych vlastností výťažkov a tinktúr z kanabisu, tak ako je uvedené v dohovore o omamných látkach, najmä rozdielne koncentrácie látky delta-9-tetrahydrokanabinol obsiahnutej v týchto výťažkoch a tinktúrach. Niektoré výťažky a tinktúry z kanabisu, ktoré nemajú psychoaktívne vlastnosti a obsahujú najmä kanabidiol, majú sľubné liečebné použitie. Zodpovedným orgánom, ktoré vykonávajú kontrolné opatrenia v jednotlivých krajinách, spôsobuje problém to, že tieto rozličné prípravky s premenlivou koncentráciou látky delta-9-tetrahydrokanabinol sú kontrolované v rámci tej istej položky „Výťažky a tinktúry“, ako aj v rámci rovnakého zoznamu. Navyše, definícia prípravkov v rámci dohovoru o omamných látkach môže zahŕňať všetky výrobky, ktoré sú „výťažkami a tinktúrami“ z kanabisu, ako „prípravky“ z kanabisu, ako aj „prípravky“ z dronabinolu a jeho stereoizomérov v prípade, ak by sa uplatnilo odporúčanie výboru presunúť dronabinol do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila vypustiť výťažky a tinktúry zo Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (22)Informácie, ktoré poskytla Svetová zdravotnícka organizácia po vydaní tohto odporúčania
                  20
               , ako aj analýza vplyvu tohto odporúčania, ktoré vykonal Medzinárodný úrad pre kontrolu omamných látok (INCB)
                  21
               , objasňujú, že z tohto odporúčania nevyplýva žiadna zmena na úrovni medzinárodnej kontroly výťažkov a tinktúr z kanabisu, ani sa neočakáva, že odporúčanie bude mať vplyv na kontrolné a/alebo oznamovacie povinnosti členských štátov. Okrem toho táto zmena prinesie väčšiu istotu pri kontrole výrobkov, na ktorých získanie sa nepoužilo rozpúšťadlo, ale teplo a tlak.

               (23)Pozíciou Únie by preto malo byť hlasovanie za odporúčanie vypustiť „výťažky a tinktúry“ zo Zoznamu I dohovoru o omamných látkach.

               (24)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie sa látka kanabidiol nachádza v kanabise a kanabisovej živici, ale nemá psychoaktívne vlastnosti a potenciál na zneužitie či vyvolanie závislosti u užívateľov. Nemá významné negatívne účinky. Okrem iného sa preukázalo, že látka kanabidiol je účinná pri zvládaní niektorých epileptických porúch s nástupom v detskom veku, ktoré sú rezistentné voči liečbe.

               (25)Svetová zdravotnícka organizácia poznamenala, že lieky, ktoré nemajú psychoaktívne účinky a vyrábajú sa ako prípravky z kanabisovej rastliny, budú obsahovať stopové množstvá látky delta-9-tetrahydrokanabinol, a pripustila, že chemická analýza látky delta-9-tetrahydrokanabinol s presnosťou na 0,15 % môže byť pre niektoré členské štáty náročná. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporučila doplniť poznámku pod čiarou do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach v znení: „Prípravky obsahujúce prevažne kanabidiol a nie viac ako 0,2 percenta delta-9-tetrahydrokanabinolu nepodliehajú medzinárodnej kontrole.“

               (26)Uvedené odporúčanie by však znížilo súčasnú úroveň kontroly týchto prípravkov; stanovenie limitu 0,2 percenta nie je dostatočne podložené vedeckými dôkazmi; znenie odporúčania nevylučuje možné rozdielne výklady týkajúce sa spôsobu výpočtu 0,2 percenta a technické vykonávanie opatrenia bude zložité z dôvodu technickej a administratívnej kapacity. Rozdielne zaobchádzanie s kanabidiolom v porovnaní s ostatnými kanabinoidmi nie je v súlade s existujúcou štruktúrou zoznamov dohovorov. Odporúčanie, tak ako bolo vypracované, neposkytuje potrebnú právnu istotu a nie je vhodným riešením pre kanabidiol.

               (27)Pozíciou Únie by preto malo byť hlasovanie proti odporúčaniu doplniť do položky týkajúcej sa kanabisu a kanabisovej živice v Zozname I dohovoru o omamných látkach poznámku pod čiarou týkajúcu sa „prípravkov obsahujúcich prevažne kanabidiol a nie viac ako 0,2 percenta delta-9-tetrahydrokanabinolu“.

               (28)Pokiaľ ide o možné vysokohodnotné aplikácie kanabidiolu, napríklad v odvetví zdravia, kozmetiky a potravín, ako aj vzhľadom na hospodársky a environmentálny potenciál priemyselného pestovania konope, Svetová zdravotnícka organizácia sa vyzýva, aby urýchlene navrhla revidované odporúčanie s cieľom rozhodnúť o vhodnej úrovni medzinárodnej kontroly kanabidiolu vrátane možnosti vyňať ho spod takejto kontroly.

               (29)Podľa posúdenia odborného výboru Svetovej zdravotníckej organizácie sa lieky, ktoré obsahujú látku delta-9-tetrahydrokanabinol, nespájajú s problémami zneužívania a závislosti a nepoužívajú sa na iné ako lekárske účely. Navyše, Svetová zdravotnícka organizácia uznala, že tieto prípravky sú vytvorené tak, aby sa s najväčšou pravdepodobnosťou nedali zneužiť, a neexistuje žiadny dôkaz o tom, že sa dajú skutočne zneužiť alebo majú negatívne účinky do takej miery, ktorá by odôvodňovala súčasnú úroveň kontroly, ktorá zodpovedá Zoznamu I dohovoru o omamných látkach, alebo úroveň kontroly, ktorá zodpovedá Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach. Svetová zdravotnícka organizácia teda odporučila, aby „prípravky vyrobené chemickou syntézou alebo ako kanabisové prípravky, ktoré sú zložené ako farmaceutické prípravky z jednej alebo viacerých ďalších zložiek a takým spôsobom, že látku delta-9-tetrahydrokanabinol nie je možné extrahovať ľahko dostupnými prostriedkami alebo v množstve, ktoré by predstavovalo ohrozenie verejného zdravia“, boli pridané do Zoznamu III dohovoru o omamných látkach.

               (30)Znenie uvedeného odporúčania týkajúceho sa „farmaceutických“ prípravkov však nie je založené na žiadnom vymedzenom pojme v dohovore o omamných látkach. Z uvedeného odporúčania by navyše mohla vyplývať ďalšia regulačná záťaž pre členské štáty, ktoré by museli vymedziť pojmy použité v tomto odporúčaní, aby sa zabezpečilo jeho jednotné uplatňovanie, a museli by zistiť, či pri každom jednotlivom výrobku je alebo nie je splnená podmienka extrahovania „ľahko dostupnými prostriedkami“.

               (31)Pozíciou Únie by preto malo byť hlasovanie proti odporúčaniu zaradiť „prípravky vyrobené chemickou syntézou alebo ako kanabisové prípravky, ktoré sú zložené ako farmaceutické prípravky z jednej alebo viacerých ďalších zložiek a takým spôsobom, že látku delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol) nie je možné extrahovať ľahko dostupnými prostriedkami alebo v množstve, ktoré by predstavovalo ohrozenie verejného zdravia“, do Zoznamu III dohovoru o omamných látkach.

               (32)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Komisii pre omamné látky, pretože rozhodnutia týkajúce sa rozdielnych rozhodnutí o zaradení kanabisu a látok príbuzných kanabisu do zoznamov príslušných dohovorov OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne rámcového rozhodnutia 2004/757/JHA.

               (33)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               (34)Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (35)Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na opätovne zvolanom šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 3. do 4. decembra 2020, keď bude tento orgán vyzvaný, aby prijal rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov Jednotného dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971, sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Zbierka zmlúv Organizácie Spojených národov, zv. 978, č. 14152.

                     (2)

                        Zbierka zmlúv Organizácie Spojených národov, zv. 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Od 1. januára 2020 je týchto 12 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom: Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Španielsko, Švédsko, Taliansko.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . Svetová zdravotnícka organizácia zaslala 5. augusta 2020 list Kancelárii generálneho tajomníka OSN, v ktorom objasnila, že výraz „obsahujúce delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol)“ by sa mal považovať za súčasť znenia odporúčania o farmaceutických prípravkoch z kanabisu a dronabinolu.

                     (5)

                        Rozhodnutie Komisie pre omamné látky 63/14.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8, zmenené smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2103 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA s cieľom zahrnúť nové psychoaktívne látky do vymedzenia pojmu drogy a ktorou sa zrušuje rozhodnutie Rady 2005/387/JHA, Ú. v. EÚ L 305, 21.11.2017, s. 12.

                     (7)

                        Pozri zhrnutie všetkých otázok a odpovedí k 26. novembru 2019 na adrese
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        Analýza vplyvu odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie týkajúcich sa kanabisu a látok príbuzných kanabisu na kontrolné požiadavky medzinárodného systému kontroly drog, 15. júna 2020, sekretariát INCB.

                     (9)

                        Ďalšie tematické stretnutie, na ktorom sa majú prediskutovať odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie týkajúce sa kanabisu a kanabisovej živice, je naplánované na 6. až 7. októbra 2020. Medzizasadnutie Komisie pre omamné látky je naplánované na 8. októbra s cieľom ukončiť rokovania o všetkých odporúčaniach.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 a COM(2019) 631.

                     (11)

                        Prijaté na zasadnutí Rady 7. marca 2017, 27. februára 2018, 5. marca 2019 a 17. februára 2020.

                     (12)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (13)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (14)

                        Článok 3 ods. 7 dohovoru o omamných látkach; článok 2 ods. 7 dohovoru o psychotropných látkach.

                     (15)

                        Zbierka zmlúv Organizácie Spojených národov, zv. 978, č. 14152.

                     (16)

                        Zbierka zmlúv Organizácie Spojených národov, zv. 1019, č. 14956.

                     (17)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/JHA z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (18)

                        Od 1. januára 2020 je týchto 12 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom: Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Španielsko, Švédsko, Taliansko.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  .

                     (20)

                        Pozri zhrnutie všetkých otázok a odpovedí k 26. novembru 2019 na adrese
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        Analýza vplyvu odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie týkajúcich sa kanabisu a látok príbuzných kanabisu na kontrolné požiadavky medzinárodného systému kontroly drog, 15. júna 2020, sekretariát INCB.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli8. 12. 2020
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na opätovne zvolanom šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov Jednotného dohovoru o omamných látkach z roku 1961 v znení protokolu z roku 1972 a Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorú majú zaujať členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie na opätovne zvolanom šesťdesiatom treťom zasadnutí Komisie pre omamné látky 3. a 4. decembra 2020, pokiaľ ide o zmeny v rozsahu kontroly látok:

               (1)kanabis a kanabisová živica sa majú vypustiť zo Zoznamu IV dohovoru o omamných látkach
                  1
               ;

               (2)látka dronabinol (delta-9-tetrahydrokanabinol) sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach a ak sa toto odporúčanie prijme, má sa vypustiť zo Zoznamu II dohovoru o psychotropných látkach;

               (3)látka tetrahydrokanabinol (izoméry delta-9-tetrahydrokanabinolu) sa má zaradiť do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach s výhradou prijatia odporúčania Komisie pre omamné látky zaradiť látku dronabinol a jeho stereoizoméry (delta-9-tetrahydrokanabinol) do Zoznamu I dohovoru o omamných látkach a ak sa toto odporúčanie prijme, má sa vypustiť zo Zoznamu I dohovoru o psychotropných látkach;

               (4)výraz „výťažky a tinktúry“ sa má vypustiť zo Zoznamu I dohovoru o omamných látkach;

               (5)poznámka pod čiarou „prípravky obsahujúce prevažne kanabidiol a nie viac ako 0,2 percenta delta-9-tetrahydrokanabinolu nepodliehajú medzinárodnej kontrole“ sa do položky týkajúcej sa kanabisu a kanabisovej živice v Zozname I dohovoru o omamných látkach nepridáva; Svetová zdravotnícka organizácia sa vyzýva, aby urýchlene navrhla revidované odporúčanie s cieľom rozhodnúť o vhodnej úrovni medzinárodnej kontroly kanabidiolu vrátane možnosti vyňať ho spod takejto kontroly;

               (6)prípravky vyrobené chemickou syntézou alebo ako kanabisové prípravky, ktoré sú zložené ako farmaceutické prípravky z jednej alebo viacerých ďalších zložiek a takým spôsobom, že látku delta-9-tetrahydrokanabinol (dronabinol) nie je možné extrahovať ľahko dostupnými prostriedkami alebo v množstve, ktoré by predstavovalo ohrozenie verejného zdravia, sa nemajú zaradiť do Zoznamu III dohovoru o omamných látkach.

               S cieľom zabezpečiť koherentné zaradenie do zoznamov príslušných dohovorov a zabrániť riziku, že látka by mohla byť zaradená do zoznamu dohovoru o omamných látkach, ako aj do zoznamu dohovoru o psychotropných látkach, môžu členské štáty akceptovať spoločné hlasovanie o odporúčaniach týkajúcich sa dronabinolu a tetrahydrokanabinolu.

                     (1)

                        Naďalej budú uvedené v Zozname I uvedeného dohovoru.