title: Návrh rozhodnutie Rady v súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Cyprom od 1. januára 2008

text:
Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0256

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 16.5.2007KOM(2007) 256 v konečnom znení2007/0090 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYv súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Cyprom od 1. januára 2008(predložená Komisiou)DÔVODOVÁ SPRÁVARada 3. mája 1998 rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko, Rakúsko a Fínsko splnili potrebné podmienky na prijatie spoločnej meny 1. januára 1999. Dánsko a Spojené kráľovstvo využili články o možnosti neúčasti, a preto ich Rada nehodnotila. Grécko a Švédsko hodnotila Rada ako členské štáty, pre ktoré platí výnimka. Rada 19. júna 2000 rozhodla, že Grécko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura 1. januára 2001. Štáty, ktoré vstúpili do Európskej únie 1. mája 2004 (Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko) sa stali členskými štátmi s výnimkou v súlade s článkom 4 príslušného aktu o pristúpení. Rada 11 júla 2006 rozhodla, že Slovinsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura 1. januára 2007. Bulharsko a Rumunsko, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. januára 2007, sa stali členskými štátmi s výnimkou v súlade s článkom 5 príslušného aktu o pristúpení.V článku 122 ods. 2 sú stanovené postupy na zrušenie výnimky. Tieto postupy sa majú otvárať aspoň raz za dva roky alebo na požiadanie členského štátu s výnimkou. Podľa týchto postupov Komisia a Európska centrálna banka musia v súlade s článkom 121 ods. 1 predložiť Rade správu o uskutočnenom pokroku pri plnení záväzkov členských štátov s výnimkou vzhľadom na uskutočňovanie hospodárskej a menovej únie. Vychádzajúc z vlastnej správy a zo správy ECB, Komisia môže predložiť Rade návrh na rozhodnutie Rady na zrušenie výnimky členských štátov, ktoré spĺňajú potrebné podmienky.Komisia a ECB hodnotili v roku 2006 všetky štáty s výnimkou. Cyprus predložil 13. februára 2007 žiadosť o nové konvergenčné hodnotenie s cieľom zavedenia eura 1. januára 2008 v prípade zrušenia výnimky. Ako reakciu na túto žiadosť Komisia a ECB vypracovali konvergenčné správy o Cypre.Konvergenčnú správu Komisie o Cypre za rok 2007 prijalo kolégium 16. mája 2007. ECB prijala svoju správu v ten istý deň. Správy obsahujú preskúmanie zlučiteľnosti vnútroštátnych predpisov Cypru vrátane štatútu národnej centrálnej banky a článkov 108 a 109 Zmluvy a štatútu ESCB a ECB. Správy takisto obsahujú preskúmanie dosiahnutia vysokého stupňa trvalo udržateľnej konvergencie zmienkou o plnení konvergenčných kritérií každým členským štátom a zohľadňuje sa niekoľko ďalších faktorov, ktoré sú uvedené v záverečnom pododseku článku 121 ods. 1.Vo svojej konvergenčnej správe Komisia dospela k záveru, že Cyprus dosiahol vysoký stupeň trvalo udržateľnej konvergencie.Na základe svojej správy a správy ECB Komisia prijala pripojený návrh na rozhodnutie Rady na zrušenie výnimky Cypru s platnosťou od 1. januára 2008.2007/0090 (CNS)NávrhROZHODNUTIE RADYv súlade s článkom 122 ods. 2 Zmluvy o prijatí jednotnej meny Cyprom od 1. januára 2008RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 122 ods. 2,so zreteľom na návrh Komisie,so zreteľom na správu Komisie[1],so zreteľom na správu Európskej centrálnej banky[2],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,so zreteľom na rokovanie Rady, ktorá sa stretla v zložení hláv štátov alebo vlád,keďže:(1) Tretia etapa hospodárskej a menovej únie (EMÚ) začala 1. januára 1999. Rada, ktorá sa zišla 3. mája 1998 v zložení hláv štátov alebo vlád rozhodla, že Belgicko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Rakúsko, Portugalsko a Fínsko spĺňajú potrebné podmienky na prijatie spoločnej meny 1. januára 1999[3].(2) Rada 19. júna 2000 rozhodla, že Grécko spĺňa potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny 1. januára 2001[4]. Rada 11. júla 2006 rozhodla, že Slovinsko spĺňa potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny 1. januára 2007[5].(3) V súlade s odsekom 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska pripojeného k Zmluve, Spojené kráľovstvo Rade oznámilo, že nemá v úmysle 1. januára 1999 prejsť do tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Toto oznámenie sa nezmenilo. V súlade s ods. 1 protokolu o určitých ustanoveniach vzťahujúcich sa na Dánsko pripojeného k Zmluve a rozhodnutia, ktoré prijali v decembri 1992 hlavy štátov a vlád v Edinburgu, Dánsko oznámilo Rade, že sa nezúčastní tretej etapy hospodárskej a menovej únie. Dánsko nepožiadalo o začatie postupu uvedeného v článku 122 ods. 2 Zmluvy.(4) Na základe rozhodnutia 1998/317/ES má Švédsko výnimku vymedzenú v článku 122 Zmluvy. V súlade s článkom 4 aktu o pristúpení[6] Česká republika, Estónsko, Cyprus, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovinsko a Slovensko majú výnimku vymedzenú v článku 122 Zmluvy. V súlade s článkom 5 príslušného aktu o pristúpení[7] Bulharsko a Rumunsko majú výnimku vymedzenú v článku 122 Zmluvy.(5) Európska centrálna banka (ECB) bola založená 1. júla 1998. Európsky menový systém bol nahradený mechanizmom výmenných kurzov, na založení ktorého sa dohodlo 16. júna 1997[8] uznesením Európskej rady o zavedení mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie . Postupy mechanizmu výmenného kurzu v tretej etape hospodárskej a menovej únie (ERM II) boli stanovené v dohode z 1. septembra 1998 medzi ECB a národnými centrálnymi bankami mimo eurozóny, ktorou sa stanovujú prevádzkové postupy mechanizmu výmenných kurzov v tretej etape hospodárskej a menovej únie[9].(6) V článku 122 ods. 2 Zmluvy sa stanovujú postupy na zrušenie výnimky príslušných členských štátov. Podľa toho článku aspoň raz za dva roky alebo na žiadosť členského štátu s výnimkou Komisia a ECB predkladajú Rade správu v súlade s postupom stanoveným v článku 121 ods. 1 Zmluvy. Cyprus predložil 13. februára 2007 formálnu žiadosť o vyhodnotenie konvergencie.(7) Vnútroštátne predpisy členských štátov vrátane štatútov národných centrálnych bánk sa musia prispôsobiť v súlade s cieľom zabezpečiť zlučiteľnosť s článkami 108 a 109 Zmluvy a so štatútom ESCB. Správy Komisie a ECB poskytujú podrobné vyhodnotenie zlučiteľnosti právnych predpisov Cypru s článkami 108 a 109 Zmluvy a štatútom ESCB.(8) Podľa článku 1 protokolu o konvergenčných kritériách uvedeného v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva kritérium cenovej stability uvedené v prvej zarážke článku 121 ods. 1 Zmluvy znamená, že členský štát má trvalú stabilitu cien a počas posledného roka pred preskúmaním vykazuje priemernú mieru inflácie, ktorá nie je vyššia ako 1,5 percentuálneho bodu miery inflácie tých členských štátov (najviac troch), ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely kritéria stability cien sa inflácia bude merať podľa harmonizovaných indexov spotrebiteľských cien (HISC) vymedzených v nariadení Rady (ES) č. 2494/95[10]. S cieľom vyhodnotiť kritérium stability cien sa inflácia merala pomocou percentuálnej zmeny aritmetického priemeru 12 mesačných indexov vo vzťahu k aritmetickému priemeru 12 mesačných indexov za predchádzajúce obdobie. V období jedného roka vrátane marca 2007 boli tromi členskými štátmi s najlepšou stabilitou cien Fínsko, Poľsko a Švédsko, s mierou inflácie 1,3 %, 1,5 % a 1,6 %. V správach Komisie a ECB sa zohľadňovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer inflačných mier členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus 1,5 percentuálneho bodu. Na tomto základe referenčná hodnota za jednoročné obdobie končiace v marci 2007 bola 3,0 %.(9) Podľa článku 2 protokolu o konvergenčných kritériách uvedeného v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva kritérium stavu verejného rozpočtu uvedené v druhej zarážke článku 121 ods. 1 Zmluvy znamená, že v čase skúmania členský štát nepodlieha rozhodnutiu Rady podľa článku 104 ods. 6, že existuje nadmerný schodok.(10) Podľa článku 3 protokolu o konvergenčných kritériách uvedeného v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva kritérium účasti na mechanizme výmenných kurzov Európskeho menového systému uvedené v tretej zarážke článku 121 ods. 1 Zmluvy znamená, že členský štát dodržiava normálne fluktuačné rozpätie, ktoré je ustanovené mechanizmom výmenných kurzov (MVK) Európskeho menového systému bez závažných tlakov minimálne počas dvoch posledných rokov pred preskúmaním. Osobitne v tomto istom období členský štát z vlastného podnetu nesmel devalvovať bilaterálny stredný kurz svojej meny voči inej mene členského štátu. Od 1. januára 1999 ERM II poskytuje rámec na vyhodnocovanie plnenia kritéria výmenného kurzu. Pri vyhodnocovaní plnenia tohto kritéria vo svojich správach Komisia a ECB preskúmali dvojročné obdobie, ktoré sa končí 26. apríla 2007.(11) Podľa článku 4 protokolu o konvergenčných kritériách uvedeného v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva konvergenčné kritérium úrokových sadzieb uvedené v štvrtej zarážke článku 121 ods. 1 Zmluvy znamená, že priemerná dlhodobá nominálna úroková sadzba členského štátu sledovaná v období jedného roka nie je vyššia viac ako o dva percentuálne body v porovnaní s maximálne tromi členskými štátmi, ktoré v oblasti stability cien dosiahli najlepšie výsledky. Na účely konvergenčných kritérií úrokových sadzieb boli použité porovnateľné úrokové sadzby dlhodobých štátnych dlhopisov s 10-ročnou platnosťou. S cieľom vyhodnotiť plnenie kritéria úrokovej sadzby sa v správach Komisie a ECB zohľadňovala referenčná hodnota vypočítaná ako jednoduchý aritmetický priemer nominálnych dlhodobých úrokových sadzieb troch členských štátov s najlepšou stabilitou cien plus dva percentuálne body. Na tomto základe referenčná hodnota za jednoročné obdobie končiace v marci 2007 bola 6,4 %.(12) V súlade s článkom 5 protokolu o konvergenčných kritériách uvedeného v článku 121 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Komisia poskytne údaje, ktoré sa použili v súčasnom vyhodnotení plnenia konvergenčných kritérií. Komisia poskytla údaje na prípravu tohto návrhu. Komisia poskytla rozpočtové údaje po predložení správ členských štátov do 1. apríla 2007 v súlade s nariadením Rady (ES) č. 3605/93 z 22. novembra 1993 o uplatňovaní protokolu o postupe pri nadmernom schodku pripojenom k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva[11].(13) Na základe správ, ktoré predložila Komisia a ECB o uskutočnenom pokroku pri plnení záväzkov Cypru vzhľadom na uskutočňovanie hospodárskej a menovej únie, Komisia dospela k záveru, že:Na Cypre sú vnútroštátne právne predpisy vrátane štatútu národnej centrálnej banky zlučiteľné s článkami 108 a 109 Zmluvy a štatútu ESCB.Pokiaľ ide o plnenie konvergenčných kritérií, ktoré má Cyprus splniť, uvedených v štyroch zarážkach článku 121 ods. 1 Zmluvy:-  priemerná miera inflácie na Cypre za rok končiaci v marci 2007 bola 2,0 %, čo je pod úrovňou referenčnej hodnoty a pravdepodobne pod ňou zostane aj v nasledujúcich mesiacoch;-  Cyprus nepodlieha rozhodnutiu Rady o existencii nadmerného schodku vo verejných financiách;-  Cyprus je od 2. mája 2005 členom ERM II; počas dvojročného obdobia, ktoré sa skončilo 26. apríla 2007 cyperská libra (CYP) nepodliehala závažným tlakom a Cyprus nedevalvoval z vlastného podnetu bilaterálny stredný kurz CYP voči euru;-  - v roku končiacom v marci 2007 dlhodobá úroková sadzba na Cypre bola v priemere 4,2 %, čo je pod úrovňou referenčnej hodnoty.Vzhľadom na tieto kritériá dosiahol Cyprus vysoký stupeň trvalo udržateľnej konvergencie a spĺňa potrebné podmienky na prijatie eura.(14) Rada konajúca na základe kvalifikovanej väčšiny na návrh Komisie musí rozhodnúť, ktoré členské štáty s výnimkou spĺňajú potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny a zrušiť výnimky príslušných členských štátov,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Cyprus spĺňa potrebné podmienky na prijatie jednotnej meny. Výnimka v prospech Cypru uvedená v článku 4 aktu o pristúpení sa zrušuje s platnosťou od 1 januára 2008.Článok 2Toto rozhodnutie je určené členským štátom.Článok 3Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie .V […]Za Radupredseda[pic][pic][pic] [1] Správa prijatá 16. mája 2007 – [KOM(2007) 255].[2] Správa prijatá 16. mája 2007.[3] Rozhodnutie Rady 1998/317/ES z 3. mája 1998, (Ú. v. ES L 139, 11.5.1998, s. 30).[4] Rozhodnutie Rady 2000/427/ES z 19. júna 2000, (Ú. v. ES L 167, 7.7.2000, s. 19).[5] Rozhodnutie Rady 2006/495/ES z 11. júla 2006, (Ú. v. ES L 195, 15.7.2006, s. 25).[6] Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 33.[7] Ú. v. EÚ L 157, 21.6.2005, s. 203.[8] Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 5.[9] Ú. v. ES C 345, 13.11.1998, s. 6 zmenená a doplnená dohodou zo 14. septembra 2000 (Ú. v. ES C 362, 16.12.2000, s. 11).[10] Nariadenie Rady (ES) č. 2494/95 z 23. októbra 1995 o harmonizovaných indexoch spotrebiteľských cien (Ú. v. ES L 257, 27.10.1995, s. 1) zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).[11] Ú. v. EÚ L 332, 31.12.1993, s. 7. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2103/2005 (Ú. v. EÚ L 337, 22.12.2005, s. 1).


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0336

Návrh rozhodnutia Rady o umiestnení zemiaka (Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe, na trh súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (Iba švédsky text je autentický)  /* KOM/2007/0336 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 13.6.2007KOM(2007) 336 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIA RADYo umiestnení zemiaka (Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe, na trh súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES(Iba švédsky text je autentický)(predložený Komisiou)ODÔVODNENIE1.  V súlade s článkom 13 smernice 2001/18/ES dostali švédske orgány od spoločnosti BASF Plant Science oznámenie (referenčné číslo C/SE/96/35-01) týkajúce sa umiestnenia zemiaka ( Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe, na trh.2.  Oznámenie sa pôvodne vzťahovalo na pestovanie a spracovanie na priemyselný škrob ako aj na použitie na kŕmne účely v Spoločenstve.3.  V súlade s článkom 14 smernice poskytol príslušný švédsky orgán Komisii svoju hodnotiacu správu, v ktorej dospel k záveru, že geneticky modifikovaný zemiak by sa mal umiestniť na trh na zamýšľané použitie.4.  Spoločnosť BASF Plant Science informovala 9. decembra 2005 príslušný švédsky orgán o svojom zámere vylúčiť použitie na kŕmne účely z oznámenia podľa smernice 2001/18/ES, čím sa rozsah použitia obmedzil na pestovanie a výrobu škrobu na priemyselné účely.5.  Komisia predložila hodnotiacu správu všetkým členským štátom a niektoré z nich vzniesli námietky voči umiestneniu výrobku na trh a trvali na nich, pokiaľ ide o molekulárnu charakteristiku, alergickú precitlivenosť, toxicitu, neprimeraný plán monitorovania a detekčnú metódu výrobku.6.  Na základe týchto námietok a v súlade s článkom 28 ods. 1 smernice 2001/18/ES a článku 22 ods. 5 písm. c) nariadenia (ES) č. 178/2002[1], konzultovala Komisia tieto skutočnosti s Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (EFSA), ktorý predložil 24. februára 2006 svoje stanovisko, v ktorom uvádza, že na základe všetkých poskytnutých faktov nie je pravdepodobné, aby mal geneticky modifikovaný zemiak ( Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) v rámci navrhovaného použitia nepriaznivý účinok na zdravie ľudí a zvierat alebo na životné prostredie.7.  V súlade s článkom 18 ods. 1 smernice 2001/18/ES sa vyžaduje, aby Komisia prijala rozhodnutie v súlade s postupom ustanoveným v článku 30 ods. 2 smernice 2001/18/ES, na ktorý sa vzťahujú články 5 a 7 rozhodnutia Rady 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.8.  V súlade s článkom 5 ods. 2 rozhodnutia 1999/468/ES sa výboru zriadenému v súlade s článkom 30 smernice 2001/18/ES predložil návrh opatrení, aby vyjadril svoje stanovisko.9.  Výbor, s ktorým sa 4. decembra 2006 uskutočnili konzultácie 4 decembra 2006, stanovisko nedoručil. Z toho dôvodu a v súlade s článkom 5 ods. 4 rozhodnutia 1999/468/ES Komisia bezodkladne doručí Rade návrh opatrení, ktoré je potrebné prijať a informuje o tom Európsky parlament. Komisia informovala Európsky parlament 8. decembra 2006. Európsky parlament môže uznať za vhodné zaujať pozíciu v súlade s článkom 8 uvedeného rozhodnutia.10.  Dňa 26. februára 2007 na základe správy, ktorú uverejnila Svetová zdravotnícka organizácia, v ktorej sa kanamycín a neomycín zaraďujú medzi „veľmi dôležité antibakteriálne látky pre humánnu medicínu a pre stratégie riadenia rizika v oblasti použitia iného ako v humánnej medicíne“ vydala Európska agentúra na hodnotenie liekov vyhlásenie, v ktorom zdôraznila terapeutický význam obidvoch antibiotík v humánnej aj veterinárnej medicíne. Pri zohľadnení tohto vyhlásenia potvrdil úrad EFSA 23. marca 2007 svoje predchádzajúce hodnotenie týkajúce sa bezpečného použitia markerového génu rezistencie na antibiotiká (nptII) v geneticky modifikovaných organizmoch a výrobkoch z nich vyrobených na potravinové účely alebo na kŕmenie.11.  V článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES sa ustanovuje, že Rada môže, ak je to vhodné vzhľadom na takúto pozíciu, na základe návrhu, rozhodnúť kvalifikovanou väčšinou do troch mesiacov v súlade s článkom 30 ods. 2 smernice 2001/18/ES. Ak počas týchto troch mesiacov Rada na základe rozhodnutia oznámi, že namieta proti návrhu, Komisia ho opätovne preskúma; ak do konca stanovenej lehoty Rada navrhovaný vykonávací akt neprijme, ani neuvedie svoj nesúhlas, Komisia navrhovaný vykonávací akt prijme.NávrhROZHODNUTIA RADYo umiestnení zemiaka ( Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) geneticky modifikovaného na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe, na trh súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES(Iba švédsky text je autentický)(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS[2], a najmä na jej prvý pododsek článku 18 ods. 1,so zreteľom na návrh Komisie,keďže:12.  Podľa smernice 2001/18/ES, uvedenie na trh výrobku, ktorý obsahuje geneticky modifikovaný organizmus alebo kombináciu geneticky modifikovaných organizmov, alebo pozostáva z takéhoto organizmu alebo kombinácie takýchto organizmov, podlieha písomnému súhlasu, ktorý udeľuje príslušný úrad členského štátu, ktorý dostal oznámenie, že je možné tento výrobok uviesť na trh v súlade s konaním stanoveným v smernici.13.  Spoločnosť BASF Plant Science (predtým Amylogen HB) predložila príslušnému orgánu Švédska oznámenie (referenčné číslo C/SE/96/3501) týkajúce sa umiestnenia geneticky modifikovaného zemiaka ( Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1) na trh.14.  Oznámenie sa pôvodne týkalo umiestnenia zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 určených na pestovanie, spracovanie na priemyselný škrob a na kŕmne účely, na trh Spoločenstva.15.  V súlade s postupom uvedeným v článku 14 smernice 2001/18/ES vypracoval príslušný orgán Švédska hodnotiacu správu, v ktorej dospel k záveru, že neexistujú vedecké dôkazy, ktoré by naznačovali, že umiestnenie zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na trh predstavuje na požadované účely ohrozenie zdravia ľudí a zvierat alebo životného prostredia.16.  Hodnotiaca správa bola predložená Komisii a príslušným orgánom ďalších členských štátov, ktoré vzniesli námietky voči umiestneniu výrobku na trh a trvali na nich.17.  Spoločnosť BASF Plant Science informovala dňa 9. decembra 2005 príslušný švédsky orgán o svojom zámere vylúčiť použitie na kŕmne účely z oznámenia podľa smernice 2001/18/ES, čím by sa rozsah použitia obmedzil na pestovanie zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 a výrobu škrobu na priemyselné účely.18.  Dňa 25. apríla 2005 predložila spoločnosť BASF Plant Science podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003[3] žiadosť o povolenie umiestňovať na trh krmivo a potraviny obsahujúce zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1, pozostávajúce z neho alebo z neho vyrobené.19.  V stanoviskách Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín týkajúcich sa umiestnenia zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na trh na účely pestovania a výroby priemyselného škrobu podľa smernice 2001/18/ES a na potravinárske a kŕmne účely podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 uverejneného 24. februára 2006 sa uvádza, že nie je pravdepodobné, aby mal tento výrobok v rámci navrhovaného použitia nepriaznivý účinok na zdravie ľudí a zvierat alebo na životné prostredie.20.  Preverovanie všetkých námietok, ktoré vzniesli členské štáty podľa smernice 2001/18/ES voči údajom predloženým v oznámení a voči stanovisku Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín neprinieslo žiadny dôvod domnievať sa, že uvedenie Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na trh bude nepriaznivo ovplyvňovať zdravie ľudí alebo zvierat alebo životné prostredie.21.  Dňa 26. februára 2007 na základe správy, ktorú uverejnila Svetová zdravotnícka organizácia, v ktorej sa kanamycín a neomycín zaraďujú medzi „veľmi dôležité antibakteriálne látky pre humánnu medicínu a pre stratégie riadenia rizika v oblasti použitia iného ako v humánnej medicíne“ vydala Európska agentúra na hodnotenie liekov vyhlásenie, v ktorom zdôraznila terapeutický význam obidvoch antibiotík v humánnej aj veterinárnej medicíne. Pri zohľadnení tohto vyhlásenia potvrdil úrad EFSA 23. marca 2007 svoje predchádzajúce hodnotenie týkajúce sa bezpečného použitia markerového génu rezistencie na antibiotiká (nptII) v geneticky modifikovaných organizmoch a výrobkoch z nich vyrobených na potravinové účely alebo na kŕmenie.22.  Zemiaku Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 by mal byť pridelený jednoznačný identifikátor na účely nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 z 22. septembra 2003 o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov, a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES[4] a nariadenie Komisie (ES) č. 65/2004 zo 14. januára 2004, ktorým sa zavádza systém vypracovania a prideľovania jednoznačných identifikátorov pre geneticky modifikované organizmy[5].23.  Navrhované označovanie na etikete výrobkov, ktoré obsahujú zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 alebo z neho pozostávajú, alebo v sprievodnom doklade, by malo obsahovať text s informáciou pre prevádzkovateľov a konečných užívateľov o tom, že tento výrobok nemožno použiť na účely konzumácie pre ľudí či zvieratá.24.  Pokiaľ rozhodnutie Spoločenstva v súlade s nariadením (ES) č. 1829/2003, ktorým sa povoľuje umiestnenie zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na trh na kŕmne účely alebo potravinárske účely nadobudne účinnosť, zemiakové hľuzy by sa mali pestovať, prepravovať, spracovávať a malo by sa s nimi zaobchádzať tak, aby sa zabránilo vstupu geneticky modifikovaného zemiaka alebo vedľajších výrobkov vzniknutých vo výrobnom procese priemyselného škrobu, do potravinových a krmivových reťazcov; mali by sa používať výlučne na priemyselné účely alebo zničiť.25.  Členské štáty by mali využívať registre vytvorené v súlade s článkom 31 ods. 3 písm. b) smernice 2001/18/ES, v ktorých sa zaznamená miesto pestovania GMO podľa časti C smernice, okrem iného aj preto, aby sa uľahčilo monitorovanie a všeobecný dohľad a na účely inšpekcie a kontroly.26.  Podľa názoru uvedeného v stanovisku Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín nie je na zamýšľané použitie potrebné vytvoriť osobitné podmienky, pokiaľ ide o manipuláciu s výrobkom a jeho balenie, či ochranu jednotlivých ekosystémov, životného prostredia alebo zemepisných oblastí.27.  S cieľom doplniť existujúce poľné pokusy realizované v severnej Európe, z ktorých vyplýva, že nie je pravdepodobné, aby pestovanie zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 malo nepriaznivý účinok na životné prostredie, by sa mali prijať ďalšie opatrenia ako súčasť monitorovacieho programu na monitorovanie organizmov, ktoré sa živia zemiakmi v oblastiach, v ktorých sa komerčne pestuje zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 a v ich blízkosti.28.  Pred umiestnením zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na trh sa prijmú potrebné opatrenia, aby sa zabezpečilo jeho označovanie a sledovateľnosť vo všetkých štádiách uvádzania na trh vrátane overovania príslušnými platnými detekčnými metódami.29.  Detekčnú metódu pre zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-827-1 schválilo referenčné laboratórium Spoločenstva, ako sa uvádza v článku 32 nariadenia (ES) č. 1829/2003 v súlade s nariadením Komisie (ES) č. 641/2004 o podrobných pravidlách na vykonávanie nariadenia (ES) č. 1829/2003[6].30.  Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 30 ods. 1 smernice 2001/18/ES,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1 SúhlasBez toho, aby boli dotknuté iné právne predpisy Spoločenstva, najmä nariadenie (ES) č. 1829/2003, udelí príslušný švédsky orgán v súlade s týmto rozhodnutím písomný súhlas s uvedením na trh výrobku, ktorý je uvedený v článku 2 tak, ako ho oznámila spoločnosť BASF Plant Science (referenčné číslo C/SE/96/3501).V súhlase sa v súlade s článkom 19 ods. 3 smernice 2001/18/ES jednoznačne stanovia podmienky, ktorým súhlas podlieha a ktoré sú stanovené v článkoch 3 a 4.Článok 2 Výrobok1. Geneticky modifikovaný organizmus, ktorý sa má uviesť na trh ako výrobok alebo zložka výrobkov, ďalej len „výrobok“, je zemiak Solanum tuberosum L. modifikovaný na zvýšenie obsahu amylopektínu v škrobe, transformovaný baktériou Agrobacterium tumefacien s, za použitia vektora pHoxwG čím vznikla línia EH92-527-1. Výrobok obsahuje túto DNA v dvoch kazetách:a) Kazeta 1:Gén typu nptII odolný voči kanamycínu pochádzajúci z Tn5 pod kontrolou promótera nopalín syntázy na expresiu v rastlinných pletivách a ukončený sekvenciou polyadenylácie z génu nopalín syntázy Agrobacterium tumefaciens.b) Kazeta 2:Segment génu gbss kódujúci proteín syntázy škrobu viazaný v granuliach vložený reverznou orientáciou pomocou promotéra gbss získaného zo zemiaka a ukončeného sekvenciou polyadenylácie z génu nopalín syntázy Agrobacterium tumefaciens .2. Súhlas sa vzťahuje na geneticky modifikovaný zemiak S olanum tuberosum L. línie EH92-527-1 ako výrobok alebo zložku výrobkov.Článok 3 Podmienky uvedenia na trhVýrobok je možné umiestniť na trh na pestovanie a priemyselné použitie za týchto podmienok:a) V súlade s článkom 15 ods. 4 smernice 2001/18/ES je doba platnosti súhlasu vzťahujúceho sa na zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 desať rokov odo dňa jeho udelenia;b) Jedinečný identifikátor výrobkov je BPS-25271-9;c) Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 25 smernice 2001/28/ES, držiteľ súhlasu poskytne na požiadanie pozitívne a negatívne kontrolné vzorky výrobku a jeho genetických materiálov a referenčných materiálov príslušným úradom a inšpekčným službám členských štátov, ako aj kontrolným laboratóriám Spoločenstva;d) Detekčná metóda špecifická pre zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1, schválená referenčným laboratóriom Spoločenstva, ako sa uvádza v prílohe k nariadeniu (ES) č. 1829/2003, sa poskytne na účely inšpekcie a kontroly;e) Bez toho, aby boli dotknuté osobitné požiadavky na označovanie podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003, text „Tento výrobok obsahuje geneticky modifikované organizmy“ alebo „Tento výrobok obsahuje geneticky modifikovaný zemiak EH92-527-1“ a text „nie je určený na konzumáciu pre ľudí“ sa uvedie buď na etikete alebo v doklade, ktorý výrobok sprevádza. Text „nie je určený na konzumáciu pre zvieratá“ sa tiež uvedie na etikete alebo v doklade, ktorý výrobok sprevádza, a to až dovtedy, kým Komisia neschváli výrobok na kŕmne účely alebo ako súčasť krmiva.f) Na etikete alebo v sprievodnom doklade sa uvedie informácia, že výrobok obsahuje škrob so zmeneným zložením;g) Počas platnosti súhlasu držiteľ súhlasu pri umiestnení zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na trh v členskom štáte informuje priamo prevádzkovateľov a užívateľov o bezpečnosti a všeobecných vlastnostiach výrobku, o právnych požiadavkách na umiestnenie výrobku dopestovaného z plodín obsahujúcich túto líniu na trh;h) Vzhľadom na to, že sa toto rozhodnutie vzťahuje len na pestovanie a priemyselné použitie, držiteľ súhlasu zabezpečí, aby sa zemiakové hľuzy zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1:(i) fyzicky oddeľovali od zemiakov určených na potravinárske a kŕmne účely počas výsadby, pestovania, zberu, dopravy, uskladnenia a manipulácie v životnom prostredí,(ii) dodali výlučne do určených závodov na výrobu škrobu oznámených príslušnému vnútroštátnemu orgánu, na výrobu priemyselného škrobu v časovo alebo priestorovo uzatvorenom systéme, aby nedošlo k vzájomnému zmiešaniu s výrobkami získanými zo zemiakov na účely použitia ako krmivo alebo v potravinách,(iii) spracovali len na priemyselný škrob, až kým Komisia neschváli, že výrobok je určený aj na kŕmne účely alebo ako súčasť krmiva, materiál, ktorý je vedľajším produktom tohto procesu, sa použije výlučne na priemyselné účely alebo sa zničí.Článok 4 Monitorovanie1. Počas doby platnosti súhlasu:a) Držiteľ súhlasu zabezpečí, aby sa zaviedol a uplatňoval plán monitorovania na kontrolu nepriaznivých účinkov na zdravie ľudí a zvierat alebo životné prostredie, ktoré vzniknú pri manipulácii s výrobkom alebo pri jeho používaní. V tomto pláne monitorovania uvedenom v oznámení, ktoré sa podľa tohto článku môže ďalej upravovať, je zahrnuté osobitné monitorovanie konkrétnych prípadov, všeobecný dohľad a systém zachovania identity,b) Držiteľ súhlasu zabezpečí monitorovanie údajov z oblasti pestovania zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 a dopestovaného množstva.c) Pokiaľ Spoločenstvo neschváli výrobok aj na kŕmne účely alebo ako súčasť krmiva, držiteľ súhlasu zabezpečí, aby boli k dispozícii informácie týkajúce sa zneškodnenia vedľajších produktov.d) Držiteľ súhlasu je schopný predložiť Komisii a príslušným orgánom členských štátov dôkazy o tom, že:(i) prostredníctvom existujúcich monitorovacích sietí uvedených v pláne monitorovania, ktorý sa nachádza v oznámení, sa zhromažďujú informácie súvisiace s monitorovaním výrobku a(ii) existujúce monitorovacie siete súhlasia s tým, že tieto informácie poskytnú držiteľovi súhlasu pred dátumom podania monitorovacej správy Komisii a príslušným úradom členských štátov v súlade s odsekom 3.e) Držiteľ súhlasu rozšíri existujúce monitorovacie siete, do ktorých zahrnie všetkých pestovateľov zemiaka Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 na základe dotazníka a systému podávania správ podrobne opísaného v oznámení.f) Držiteľ súhlasu realizuje poľné pokusy zamerané na monitorovanie možných nepriaznivých vplyvov na organizmy, ktoré sa živia zemiakmi v oblastiach, v ktorých sa pestuje zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 a v ich blízkosti, v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe I.2. Držiteľ súhlasu predkladá Komisii a príslušným orgánom členských štátov výročné správy o výsledkoch všetkých monitorovacích aktivít, pričom prvú výročnú správu predloží rok po udelení konečného súhlasu.3. Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 20 smernice 2001/18/ES, držiteľ súhlasu v prípade potreby a po dohode s Komisiou a s príslušným orgánom členského štátu, ktorý dostal pôvodné oznámenie, a/alebo príslušný orgán členského štátu, ktorý dostal pôvodné oznámenie, po dohode s Komisiou revidujú ohlásený plán monitorovania podľa výsledkov monitorovacej činnosti. Návrhy na revidovanie plánu monitorovania sa predkladajú príslušným orgánom členských štátov.Článok 5 AdresátToto rozhodnutie je určené Švédskemu kráľovstvu.V BruseliZa RadupredsedaPRÍLOHA IMonitorovanie organizmov, ktoré sa živia zemiakmi v oblastiach, v ktorých sa pestuje zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 a v ich blízkosti.31.  Držiteľ súhlasu realizuje poľné pokusy zamerané na monitorovanie možných nepriaznivých vplyvov na organizmy, ktoré sa živia zemiakmi v oblastiach, v ktorých sa pestuje zemiak Solanum tuberosum L. línie EH92-527-1 a v ich blízkosti.32.  Monitorovacie štúdie sa zamerajú na modelové organizmy, ktoré sa živia zemiakmi v zemiakových poliach a v ich blízkosti, reprezentujúce hlavné ekologické funkcie v poľnohospodárskom prostredí.33.  V monitorovacích štúdiách sa zohľadnia posledné vedecké zistenia a využijú najmodernejšie protokoly vrátane štatistickej analýzy údajov v súlade so štandardnými metódami.34.  Výsledky týchto štúdií sa vyhodnotia vzhľadom na posúdenie rizík, ktoré sa uvádza v oznámení a ohlásia, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 2.35.  V prípade potreby sa výsledky týchto štúdií použijú na prehodnotenie a úpravu plánu monitorovania navrhnutého v oznámení, ako sa ustanovuje v článku 4 ods. 3.[1] Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1.[2] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1830/2003 (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24).[3] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.[4] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24.[5] Ú. v. EÚ L 10, 16.1.2004, s. 5 – 10.[6] Ú. v. EÚ L 102, 7.4.2004, p. 14.


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0393

Návrh  rozhodnutia Rady o viacročných technických pokynoch pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele  /* KOM/2007/0393 v konečnom znení - CNS 2007/0135 */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 9.7.2007KOM(2007) 393 v konečnom znení2007/0135 (CNS)NávrhROZHODNUTIA RADYo viacročných technických pokynoch pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele(predložen ý Komisiou)ODÔVODNENIEÚVODProtokolom pripojeným k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva (ES) o finančných dôsledkoch ukončenia platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre uhlie a oceľ (ESUO) a o Výskumnom fonde uhlia a ocele sa všetok majetok ESUO previedol na ES a poveril Európske spoločenstvo výskumom v oblastiach spojených s uhoľným a oceliarskym priemyslom. Zisky z tohto majetku sú určené výhradne na výskum v týchto oblastiach vedený mimo rámcového programu.V rozhodnutí Rady č. 2003/78/ES z 1. februára 2003 ,ktorým sa stanovujú viacročné technické pokyny pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele[1], sa určujú spôsoby zavedenia tohto výskumného programu.Program poskytuje finančnú pomoc pre projekty, sprievodné opatrenia a ďalšie súvisiace činnosti tak, ako sú uvedené v bode 1.5 prílohy k rozhodnutiu Rady č. 2003/78/ES z 1. februára 2003, stanovujúceho dôležité usmernenia Fondu, podporujúc spoluprácu medzi podnikmi, výskumnými centrami a univerzitami. Program sa uplatňuje pri výrobných postupoch, na využívanie a uchovanie zdrojov, na zlepšenia úrovne životného prostredia a bezpečnosti na pracoviskách v oblastiach spojených s uhoľným a oceliarskym priemyslom.Rozpočet výskumného programu Výskumného fondu uhlia a ocele dosiahol v období rokov 2003-2006 priemernú výšku približne 57 miliónov EUR ročne a rozdeľoval sa vo výške 27,2 % a 72,8 % pre výskumy zamerané na uhlie a oceľ. Tento rozpočet pochádza najmä z úrokov z kapitálu (približne 1,6 miliardy EUR), ktorý bol k dispozícii až do doby ukončenia existencie Európskeho spoločenstva pre uhlie a oceľ v roku 2002. Finančným i technickým riadením tohto výskumného programu bola poverená jednotka vytvorená roku 2003 s týmto cieľom v rámci generálneho riaditeľstva pre výskum. Po troch rokoch fungovania je riadenie Fondu efektívne a výsledky aktivít Fondu sú porovnateľné s výsledkami z ostatných činností Generálneho riaditeľstva pre výskum. V roku 2006 bolo obdobie medzi predložením výskumného návrhu a podpisom príslušnej zmluvy znížené na 9 mesiacov. Pokiaľ ide o platby, tie boli realizované v priemere v priebehu 10 dní.Cieľom rozhodovacieho projektu priloženého v prílohe je preskúmať po uplynutí doby 5 rokov a v súlade s článkom 2 rozhodnutia Rady č. 2003/78/ES, ktorým sa ustanovujú viacročné technické pokyny pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele (VFUO).Toto preskúmanie rovnako zohľadňuje i záväzok Komisie preskúmať vymedzenie pojmu oceľ v súlade s vyhlásením č. 4, ktoré je súčasťou rozhodnutia 2002/234/ESUO z 27. februára 2002 zástupcov vlád členských štátov zhromaždených v rámci Rady[2].Návrhy na preskúmanie boli prediskutované v rámci poradných skupín pre oceľ a uhlie, ako i v rámci programového výboru pre uhlie a oceľ. Návrhy zohľadňujú závery súhrnnej správy nezávislých odborníkov, ktorí prednedávnom uskutočnili kritickú analýzu fungovania programu tak, ako sa stanovuje v bode 4 prílohy k rozhodnutiu Rady č. 2003/78/ES, ako i komentáre, ktoré táto správa podnietila zo strany poradných skupín pre uhlie a oceľ. Na spôsob praxe pozorovanej pri rámcovom výskumnom programe z oblasti komunikácie s tretími stranami pri realizácii sledovania programov, táto správa a komentáre, ktoré podnietila zo strany poradných skupín pre uhlie a oceľ, boli zverejnené na internetovej stránke Cordis na adrese: http://www.cordis.lu/coal-steel-rtd/home.html.Základný prístup spočíva v zachovaní postupov, ktoré sa ukázali ako efektívne a dobre zavedené a v pridaní obmedzeného, ale potrebného počtu úprav a zjednodušení administratívnych postupov.REVIDOVANÉ ROZHODNUTIEUplatňovanie pravidiel opísaných v Spoločnej praktickej metodike Európskeho parlamentu, Rady a Komisie pre osoby, ktoré sú zapojené do vypracovania právnych predpisov v rámci európskych inštitúcií, viedlo k novej štruktúre a novému vypracovaniu výskumného programu Výskumného fondu uhlia a ocele. S cieľom uľahčiť preštudovanie textov sú hlavné odôvodnenia pre zachovanie alebo zmenu obsahu rozhodnutia z roku 2003 uvedené nižšie.1. ROZšÍRENIE EURÓPSKEJ ÚNIE O NOVÉ čLENSKÉ šTÁTYROZšÍRENIE EURÓPSKEJ ÚNIE O NOVÉ čLENSKÉ šTÁTY SI VYžADUJE ZMENU PRAVIDIEL, KTORÝMI SA RIADI ZLOžENIE PORADNÝCH VÝBOROV PRE UHLIE A OCEľ. NAVRHUJE SA NEMENIť MAXIMÁLNY POčET ODBORNÍKOV, KTORÍ SÚ čLENMI PORADNÝCH VÝBOROV A POčET, KTORÝ sa stanovuje v rozhodnutí 2003/78/ES, najmä s cieľom nesťažiť priebeh schôdzí a náklady vynaložené na schôdze. Poznámka „minimálne jeden zástupca na jeden členský štát“ musí byť teda vypustená a nahradená pojmom najširšieho možného geografického zastúpenia. Okrem toho, v Zmluve o pristúpení Estónska (Ú. v. EÚ L 236, 23.9.2003, s. 589.) sa vyžaduje rozšíriť vymedzenie pojmu „uhlie“ o živičné bridlice (článok 3 nového rozhodnutia a dodatok A predchádzajúcich hlavných technických usmernení).2. NADOBUDNUTIE ÚčINNOSTI 7. RÁMCOVÉHO PROGRAMURozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady týkajúce sa 7. rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum, technický rozvoj a demonštračné aktivity (2007-2013), ako i nariadenie Európskeho parlamentu a Rady určujú pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít pri zavádzaní siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva a určujú pravidlá šírenia výsledkov výskumu (2007-2013), majú vplyv na revíziu viacročných technických pokynov pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele. Preto sa musia v rámci výskumného programu Výskumného fondu uhlia a ocele skompletizovať aktivity začaté v členských štátoch v rámci existujúcich programov Spoločenstva, ako napríklad rámcový program. Táto komplementarita sa týka viacerých úrovní, ako napríklad témy výskumu, typ nástroja použitého v programoch, rozpočty programov, atď.Komisia v prvom rade skúmala nevyhnutnosť prehodnotiť vymedzenie pojmu „oceľ“ v súlade s vyhlásením, ktoré je súčasťou rozhodnutia 2002/234/ESUO. Pri preštudovaní tém, ktoré by mohli byť financované 7. rámcovým programom prišla k záveru, že tento pojem by sa nemal meniť (článok 3 ods. 2, predtým dodatok A, odsek 2 viacročných technických pokynov pre výskumný program VFUO).Okrem toho, niektoré doplnkové opatrenia Fondu (organizovanie konferencie a výskumné štipendiá) sa vypustili, pretože sú už pokryté 7. rámcovým programom (špeciálny program „Pracovníci“).Ďalej sa navrhuje spresniť úlohu členských štátov voči výboru programu uhlia a ocele, aby bola v súlade s úlohou určenou pre špeciálne programy 7. rámcového programu.Podobne je to s periodicitou monitoringu programu VFUO, pri ktorom sa navrhuje zvýšiť jeho dobu trvania z 5 na 7 rokov.Nakoniec sa navrhuje obdobne používať spôsoby menovania odborníkov, tak ako sú uvedené v článku 17 nariadenia Parlamentu a Rady č. 1906/2006, ktorým sa ustanovujú pravidlá pre účasť podnikov, výskumných centier a univerzít na akciách v rámci siedmeho rámcového programu[3].3. EURÓPSKE POLITIKY V OBLASTI ENERGIE A TRVALÉHO ROZVOJADiskusia vedúcich predstaviteľov štátov v Hampton Court, európsky summit v marci 2007, schválenie zelenej knihy o energii Komisiou v priebehu prvej polovice roku 2006 a oznámenie Komisie o energii v januári 2007 jasne určujú politické priority členských štátov: zabezpečenie zásobovania Európy energiou, konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a zvládanie dôsledkov jednotlivých európskych politík na životné prostredie.Z toho dôvodu sa navrhuje ponechať výskumné ciele pre uhlie a oceľ (predtým špecifikované v dodatkoch B a C hlavných technických usmernení pokynov programu Fondu a ktoré tvoria oddiel 3 a 4 nového rozhodnutia (články 4 až 10)). Tieto výskumné ciele si stanovujú ako prioritu:-  zlepšenie konkurencieschopnej pozície uhlia v Európskom spoločenstve;-  účinná ochrana životného prostredia, zlepšenie využívania uhlia ako zdroja čistej energie, zníženie emisií CO2 spojených s využívaním uhlia, ako i sekvestráciou a skladovaním tohto plynu so skleníkovým efektom;-  riadenie vonkajšej závislosti na zásobovaní energiou;-  zníženie emisií, zníženie spotreby energie a dosah výroby ocele na životné prostredie;-  uchovanie zdrojov a ochrana ekosystému v priebehu výroby ocele;-  kontrola a ochrana životného prostredia vo výrobných centrách na výrobu ocele a v ich okolí.S cieľom posilniť komplementaritu medzi rámcovým programom a Výskumným fondom a/alebo koncentrovať financovanie na zvolené témy sa navrhuje poskytnúť Komisii možnosť zverejniť výzvy na predkladanie ponúk na špeciálne výskumy v rámci týchto výskumných cieľov.Tieto osobitné výzvy sa vypracujú so zreteľom na pracovné programy, ktoré sa uverejnia pre 7. rámcový program, prípadne i strategické agendy technologických platforiem príslušných pre program (ESTEP (European Steel Technology Platform), ZEP (Zero Emission Fossil Fuel Power Plants Platform), SMR (Sustainable Minerals Resource Platform), atď.).4. HORIZONTÁLNE PRAVIDLÁZrevidovaný výskumný program zohľadňuje horizontálne pravidlá schválené Komisiou a pravidlá, ktorým sa musia všetky výskumné programy riadené Komisiou prispôsobiť. V rámci týchto pravidiel pravidlo týkajúce sa rovnocennosti pohlaví v rámci jednotlivých skupín odborníkov a výborov (rozhodnutie Komisie z 19. júna 2000 týkajúce sa rovnocennosti medzi mužmi a ženami v rámci výborov a skupín odborníkov, ktoré vytvára[4]) bolo pridané do zrevidovaných hlavných technických usmernení.5. FINANčNÉ RIADENIEV dôsledku kladných hodnotení prijímateľov výskumných programov Výskumného fondu uhlia a ocele, ako i hodnotení odborníkov poverených sledovaním programov Fondu (najmä členov poradných výborov pre uhlie a oceľ), sa navrhuje ponechať základné zásady riadiace finančné aspekty príspevkov na výskum.Navrhuje sa napríklad ponechať štruktúru prípustných nákladov, tak ako je vymedzená v znení 2003/78/ES hlavných technických pokynov, to znamená vymedzenie kategórií prípustných nákladov a používanie financovania paušálnou sadzbou s cieľom pokryť nepriame náklady (financovanie znova zhodnotené na 35 % zvolených osobných nákladov). Simulácie realizované na základe výskumných zmlúv podpísaných od roku 2002 ukázali, že navrhované zvýšenie z 30 na 35 % úroku pokrýva cestovné náklady, ktoré zmiznú zo zoznamu kategórií zvolených nákladov. Tieto simulácie rovnako ukazujú, že nepriame náklady vypočítané na základe 35 % zvolených osobných nákladov sú porovnateľné s tými, ktoré by boli vypočítané pri použití paušálnej sadzby 20 % celkových priamych nákladov okrem zmluvných, také aké boli použité pre výskumné programy financované 6. a 7. rámcovým programom.Na základe skúsenosti získanej v priebehu prvých päť rokov existencie Fondu je navrhnutá presnejšie vymedzenie jednotlivých kategórií prevádzkových nákladov.Okrem toho s cieľom podporiť výskumné návrhy týkajúce sa pilotných a demonštračných projektov sa navrhuje zvýšiť maximálne finančné príspevky zo 40 na 50 % povolených nákladov. Pokiaľ ide o ostatné činnosti, maximálne finančné príspevky zostávajú nezmenené.Všetky ostatné opatrenia zostávajú nezmenené.2007/0135 (CNS)NávrhROZHODNUTIA RADYo viacročných technických pokynoch pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a oceleRADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na protokol pripojený k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva o finančných dôsledkoch ukončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele,so zreteľom na rozhodnutie Rady 2003/76/ES z 1. februára 2003, ktorým sa ustanovujú opatrenia potrebné na vykonávanie protokolu tvoriaceho prílohu k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva o finančných dôsledkoch ukončenia platnosti Zmluvy o ESUO a o Výskumnom fonde uhlia a ocele[5], najmä na jeho článok 4 ods. 3,so zreteľom na návrh Komisie[6],so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[7],keďže:(1) Príjmy z investícií čistej hodnoty majetku ESUO v likvidácii a v čase ukončenia likvidácie majetku Výskumného fondu uhlia a ocele sa prideľujú Výskumnému fondu uhlia a ocele, ktorý je určený výlučne na financovanie výskumných projektov mimo rámcového výskumného programu v odvetviach spojených s uhoľným a oceliarskym priemyslom.(2) Výskumný fond uhlia a ocele má spravovať Komisia v súlade so zásadami podobnými tým, ktoré upravujú niekdajšie uhoľné a oceliarske technické výskumné programy ESUO, a na základe viacročných technických pokynov, ktoré by mali predstavovať rozšírenie týchto programov ESUO, pričom má zabezpečiť vysokú koncentráciu výskumných činností a zaistiť, aby dopĺňali činnosti rámcového programu Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja.(3) Siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007-2013) stanovený v rozhodnutí č. 1982/2006/ES Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006[8] poskytuje podnet na preskúmanie rozhodnutia Rady 2003/78/ES z 1. februára 2003, ktorým sa stanovujú viacročné technické pokyny pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele[9] s cieľom uistiť sa, že Výskumný fond uhlia a ocele dopĺňa siedmy rámcový program v odvetviach spojených s uhoľným a oceliarskym priemyslom.(4) Výskum a technický rozvoj predstavujú veľmi dôležité prostriedky podporovania energetických cieľov Spoločenstva s ohľadom na ponuku uhlia Spoločenstva, jeho konkurencieschopnú konverziu priaznivú pre životné prostredie a jeho využitie. Rastúci medzinárodný rozmer trhu s uhlím a globálny rozsah problémov, ktorým čelí, navyše znamená, že Spoločenstvo musí prevziať vedúcu úlohu pri riešení problémov týkajúcich sa moderných postupov, banskej bezpečnosti a ochrany životného prostredia na celosvetovej úrovni zabezpečením prenosu odborných poznatkov (know-how) potrebných pre ďalší technologický pokrok, zlepšených pracovných podmienok (zdravie a bezpečnosť) a zvýšenej ochrany životného prostredia.(5) So všeobecným cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju hlavný dôraz výskumu a technického rozvoja sa kladie na rozvoj nových alebo vylepšených technológií na zabezpečenie hospodárnej, čistej a bezpečnej výroby ocele a výrobkov z ocele charakterizovaných neustálym zvyšovaním výkonnosti, vhodnosťou použitia, uspokojením zákazníka, predĺženou životnosťou, ľahkou obnovou a recykláciou.(6) Poradie, v ktorom sa ciele výskumu uhlia a ocele v tomto rozhodnutí uvádzajú, nepredstavuje prioritu medzi príslušnými cieľmi.(7) V rámci riadiacich činností Výskumného fondu uhlia a ocele by Komisii mali pomáhať poradné a technické skupiny reprezentujúce široké spektrum záujmov odvetví a iných zainteresovaných strán.(8) Nedávne rozšírenie o nové členské štáty si vyžaduje úpravu technických pokynov prijatých 1. februára 2003, najmä pokiaľ ide o zloženie poradných skupín a vymedzenie pojmu uhlie.(9) Komisia v súlade s vyhlásením č. 4 o rozhodnutí zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa stretli v rámci zasadnutia Rady z 27. februára[10], preskúmala vymedzenie pojmu ocele a prišla k záveru, že toto vymedzenie nie je potrebné meniť. Na oceľové odliatky, výkovky a výrobky práškovej metalurgie sa už totiž vzťahuje siedmy rámcový program.(10) Všeobecným zámerom preskúmania rozhodnutia Rady 2003/78/ES je zachovať postupy, ktoré pomocné skupiny považovali za účinné, a vykonať obmedzené, ale potrebné množstvo úprav a administratívnych zjednodušení, aby sa zabezpečilo vzájomné dopĺňanie sa so siedmym rámcovým programom.(11) Tieto úpravy zahŕňajú zrušenie niektorých sprievodných opatrení, ako sa predpokladalo už v siedmom rámcovom programe. Je takisto potrebné zosúladiť periodicitu preskúmania programov a nominácie odborníkov s tými, ktoré sa používajú v siedmom rámcovom programe.(12) Mali by sa preskúmať pravidlá týkajúce sa zloženia poradných skupín, najmä pokiaľ ide o zastúpenie zainteresovaných členských štátov a rodovú rovnosť[11].(13) Komisia by mala dostať možnosť zverejniť účelové výzvy v rámci výskumných cieľov stanovených v tomto rozhodnutí.(14) Maximálna celková výška finančného príspevku z Výskumného fondu na pilotné a demonštračné projekty by sa mala zvýšiť na 50 % oprávnených nákladov.(15) Systém oprávnených nákladov by sa mal zachovať a zároveň by sa mali lepšie vymedziť kategórie nákladov a upraviť percentuálne vyjadrenie na výpočet režijných nákladov.(16) Komisia prehodnotila technické pokyny ustanovené v rozhodnutí 2003/78/ES a zistila, že vzhľadom na potrebné zmeny je vhodné príslušné rozhodnutie nahradiť.(17) Toto rozhodnutie by sa malo uplatňovať od 16. septembra [...], aby sa zaistila potrebná kontinuita s rozhodnutím 2003/78/ES. Žiadatelia, ktorí predložia návrhy medzi 16. septembrom a dňom nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia, budú vyzvaní, aby svoje návrhy opätovne predložili v súlade s týmto rozhodnutím, čo im umožní využiť výhodnejšie podmienky ustanovené v tomto rozhodnutí, predovšetkým pokiaľ ide o finančný príspevok na pilotné a demonštračné projekty.(18) Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[12], a mali by sa uplatňovať analogicky.PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Kapitola I Všeobecné ustanoveniaČlánok 1 Predmet úpravyV tomto rozhodnutí sa stanovuje prijatie výskumného programu Výskumného fondu uhlia a ocele a ustanovujú sa viacročné technické pokyny pre vykonávanie tohto programu.Kapitola II Výskumný programODDIEL 1 PRIJATIE VÝSKUMNÉHO PRORGAMUČlánok 2 PrijatieTýmto sa prijíma výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele (ďalej iba „výskumný program“).Výskumný program podporuje konkurencieschopnosť odvetví Spoločenstva spojených s uhoľným a oceliarskym priemyslom. Program je v súlade s vedeckými, technickými a politickými cieľmi Spoločenstva a dopĺňa činnosti vykonávané v členských štátoch a v rámci súčasných výskumných programov Spoločenstva, predovšetkým rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (ďalej len „výskumný rámcový program“).Podporuje sa koordinácia, dopĺňanie a vzájomné prepojenie medzi týmito programami, ako aj výmena informácií medzi projektmi financovanými z tohto výskumného programu a tými, ktoré sú financované z rámcového výskumného programu.Výskumný program podporuje výskumné činnosti zamerané na ciele, ktoré sa pre oblasť uhlia stanovujú v oddiele 3 a pre oblasť ocele v oddiele 4.ODDIEL 2 VYMEDZENIE POJMOV UHLIA A OCELEČlánok 3 Vymedzenie pojmovNa účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto pojmy:1.  Uhlie predstavuje ktorýkoľvek z týchto pojmov:2.  čierne uhlie (antracit) vrátane vysokej a strednej akostnej triedy „A“ uhlia (sub-bitúmenové uhlie) vymedzeného v Medzinárodnom kodifikačnom systéme uhlia Hospodárskej komisie Organizácie spojených národov pre Európu,3.  brikety z čierneho uhlia,4.  koks a polokoks získaný z antracitu,5.  hnedé uhlie vrátane uhlia nízkej akostnej triedy „C“ (alebo ortolignitov) a uhlia nízkej akostnej triedy „B“ (alebo metalignitov), ako vymedzuje uvedený kodifikačný systém,6.  brikety z hnedého uhlia,7.  koks a polokoks získaný z hnedého uhlia,8.  olejová bridlica.9.  Oceľ predstavuje ktorýkoľvek z týchto pojmov:10.  suroviny na výrobu železa a ocele ako napríklad železná ruda, hubovité železo a železný odpad,11.  surové železo (vrátane roztaveného kovu) a ferozliatiny,12.  surové a poloopracované výrobky zo železa, štandardnej ocele alebo zvláštnej ocele (vrátane výrobkov na opätovné použitie a prevalcovanie) ako napríklad tekutá oceľ vyrábaná nepretržitým liatím alebo inak a polotovary ako napríklad valcované bloky, ingoty, tyče, ploché predvalky a pásová oceľ,13.  hotové výrobky valcované za tepla zo železa, štandardnej ocele alebo zvláštnej ocele (pokovované alebo nepokovované výrobky okrem oceľových odliatkov, výkovkov a výrobkov práškovej metalurgie) ako napríklad koľajnice, štetovnicová stena, konštrukčná profilová oceľ, tyče, valcované drôty, platne a univerzálne platne, pásová oceľ a plechy a okrúhla oceľ a štvorhrany,14.  konečné výrobky zo železa, štandardnej ocele alebo zvláštnej ocele (pokovované alebo nepokovované) ako napríklad pásová oceľ a plechy valcované za studena a elektrické plechy,15.  výrobky z prvej etapy spracovania ocele, ktoré môžu zvýšiť konkurenčnú pozíciu vyššie uvedených výrobkov zo železa a z ocele, ako napríklad rúrkové výrobky, ťahané a leštené výrobky, výrobky valcované za studena a výrobky tvarované za studena.ODDIEL 3 CIELE VÝSKUMU PRE UHLIEČlánok 4 Zlepšovanie konkurenčného postavenia banského priemyslu Spoločenstva1. Cieľom je znížiť celkové náklady banskej produkcie, zlepšiť kvalitu výrobkov a znížiť náklady na používanie uhlia. Výskumné projekty zahŕňajú celú reťaz výroby uhlia:(a) moderné techniky na prieskum ložísk,(b) integrované banské plánovanie,(c) vysokoúčinné, prevažne automatizované vykopávacie a banské technológie zodpovedajúce geologickým charakteristikám európskych ložísk antracitu,(d) primerané podporné technológie,(e) dopravné systémy,(f) služby týkajúce sa dodávky energie, komunikácia a informácie, systémy na prenos, monitorovanie a kontrolu spracovania,(g) techniky prípravy uhlia, zamerané na potreby spotrebiteľských trhov,(h) premena uhlia,(i) spaľovanie uhlia.2. Výskumné projekty sa zameriavajú aj na dosiahnutie vedeckého a technického pokroku s cieľom lepšie pochopiť správanie sa a kontrolu ložísk vo vzťahu k horninovému tlaku, emisiám plynu, riziku explózie, vetraniu a ku všetkým ostatným faktorom, ktoré majú vplyv na banské prevádzky. Výskumné projekty s týmito cieľmi musia mať vyhliadku na výsledky uplatniteľné v krátkodobom alebo strednodobom časovom horizonte pre podstatnú časť produkcie Spoločenstva.Prednosť sa dáva projektom, ktoré podporujú aspoň jeden z týchto cieľov:16.  integrácia jednotlivých techník do systémov a metód a vývoj integrovaných banských metód,17.  podstatné zníženie výrobných nákladov,18.  prínosy, pokiaľ ide o banskú bezpečnosť a životné prostredie.Článok 5 Zdravie a bezpečnosť v baniachProjekty, ktorých súčasťou sú činnosti uvedené v článku 4 pod písmenami a) až f), musí sprevádzať aj primerané úsilie v oblasti banskej bezpečnosti, ako aj kontroly plynu, vetrania a klimatizácie s cieľom zlepšiť pracovné podmienky pod zemou a zdravie a bezpečnosť pri práci.Článok 6 Účinná ochrana životného prostredia a zlepšovanie používania uhlia ako čistého zdroja energieVýskumné projekty s týmto cieľom sa snažia minimalizovať vplyv banských činností a používania uhlia v Spoločenstve na ovzdušie, vodu a povrch v rámci zjednotenej stratégie riadenia so zreteľom na znečisťovanie. Keďže uhoľný priemysel Spoločenstva prechádza neustálou reštrukturalizáciou, aj výskum sa musí zameriavať na minimalizovanie vplyvu podzemných baní určených na zavretie na životné prostredie.Prednosť sa dáva projektom, ktoré predpokladajú jeden alebo viaceré z týchto cieľov:19.  zníženie emisií z používania uhlia vrátane zachytávania a skladovania CO2,20.  zníženie emisií skleníkových plynov, najmä metánu, z uhoľných ložísk,21.  návrat odpadu, popolčeka a produktov odsírenia do baní, tam, kde je to vhodné, aj s ďalšími formami odpadu,22.  obnova odpadových háld a priemyselné využitie zvyškov z produkcie a spotreby uhlia,23.  ochrana hladín podzemnej vody a čistenie banskej odvodňovacej vody,24.  znižovanie vplyvu zariadení, ktoré využívajú hlavne uhlie a lignit Spoločenstva, na životné prostredie,25.  ochrana povrchových zariadení pred účinkami poklesu pôdy v krátkodobom a dlhodobom horizonte.Článok 7 Riadenie vonkajšej závislosti na energetických dodávkachVýskumné projekty s týmto cieľom sa týkajú vyhliadok na dlhodobú energetickú dodávku a ide v nich o zmodernizovanie - z hospodárskeho, energetického a ekologického hľadiska - ložísk uhlia, ktoré sa nemôžu ťažiť úsporne tradičnými banskými postupmi. Projekty môžu zahŕňať štúdie, definíciu stratégií, základný a aplikovaný výskum a testovanie inovačných techník, ktoré poskytujú ďalšie vyhliadky na zlepšenie zdrojov uhlia Spoločenstva.Prednosť sa dáva projektom začleňujúcim doplnkové techniky, ako napríklad adsorpciu metánu alebo oxidu uhličitého, extrakciu metánu z uhoľného sloja a podzemné splyňovanie uhlia.ODDIEL 4 CIELE VÝSKUMU PRE OCEľČlánok 8 Nové a vylepšené technológie výroby ocele a jej konečnej úpravyVýskum a technologický rozvoj (VTR) sa musia zameriavať na zlepšenie postupov výroby ocele s cieľom zlepšiť kvalitu výrobkov a zvýšiť produktivitu. Zníženie emisií, spotreby energie a vplyvu na životné prostredie, ako aj zlepšenie využívania surovín a zachovávanie zdrojov tvoria neoddeliteľnú súčasť hľadaných zlepšení. Výskumné projekty sa musia zameriavať na jednu alebo viaceré z týchto oblastí:(a) nové a zdokonalené postupy na redukciu železnej rudy,(b) postupy a činnosti pri výrobe železa,(c) postupy pri použití elektrickej oblúkovej pece,(d) postupy pri výrobe ocele,(e) sekundárne hutnícke techniky,(f) nepretržité liatie a techniky odlievania podobné čistým tvarom s priamym valcovaním a bez neho,(g) techniky valcovania, konečnej úpravy a pokovovania,(h) techniky valcovania za tepla a za studena, morenie a postupy konečnej úpravy,(i) prístrojové vybavenie pre spracovanie, kontrola a automatizácia,(j) údržba a spoľahlivosť výrobných liniek.Článok 9 VRT a využitie oceleVTR zameraný na využitie ocele je dôležitý pre splnenie budúcich požiadaviek používateľov ocele a vytváranie nových trhových príležitostí. Výskumné projekty sa musia zameriavať na jednu alebo viaceré z týchto oblastí:(a) nové typy ocele pre náročné použitia,(b) vlastnosti ocele určujúce mechanické vlastnosti pri nízkych a vysokých teplotách ako napríklad pevnosť a tuhosť, únava materiálu, opotrebovanie, dotvarovanie, korózia a odolnosť voči lámaniu,(c) predĺženie životnosti, najmä zlepšením odolnosti ocelí a oceľových konštrukcií proti teplu a korózii,(d) kompozitný materiál a vrstvené konštrukcie obsahujúce oceľ,(e) predikatívne simulačné modely pre mikroštruktúry a mechanické vlastnosti,(f) konštrukčná bezpečnosť a metódy projektovania, najmä so zreteľom na odolnosť proti ohňu a zemetraseniu,(g) technológie týkajúce sa tvarovania, zvárania a spájania ocele a iných materiálov,(h) normalizácia postupov testovania a hodnotenia.Článok 10 Zachovanie zdrojov a zlepšovanie pracovných podmienokPri výrobe ocele, ako aj pri jej využívaní, tvoria zachovanie zdrojov, ochrana ekosystému a otázky bezpečnosti neoddeliteľnú súčasť práce VTR. Výskumné projekty sa musia zameriavať na jednu alebo viaceré z týchto oblastí:(a) techniky na recykláciu zastaranej ocele z rôznych zdrojov a triedenie oceľového šrotu,(b) triedy ocele a návrh montovaných konštrukcií na uľahčenie jednoduchej obnovy oceľového šrotu a jeho opätovnej premeny na použiteľné ocele,(c) kontrola a ochrana životného prostredia na pracovisku a v jeho okolí,(d) rekultivácia okolia oceliarní,(e) zlepšenie pracovných podmienok a kvality života na pracovisku,(f) ergonomické metódy,(g) zdravie a bezpečnosť pri práci,(h) znižovanie miery vystavenia sa emisiám pri výkone povolania.Kapitola III Viacročné technické pokynyODDIEL 1 ÚčASťČlánok 11 Členské štátyKaždý podnik, verejný orgán, výskumný ústav alebo inštitúcia vyššieho a stredného vzdelávania, alebo iná právnická osoba vrátane fyzických osôb so sídlom na území členského štátu sa môže zúčastniť na výskumnom programe a požiadať o finančnú pomoc za predpokladu, že má v úmysle vykonávať činnosť VTR alebo môže významne prispieť k takejto činnosti.Článok 12 Kandidátske krajinyKaždý podnik, verejný orgán, výskumný ústav alebo inštitúcia vyššieho a stredného vzdelávania, alebo iná právnická osoba vrátane fyzických osôb z kandidátskych krajín je oprávnená zúčastniť sa bez získania akéhokoľvek finančného príspevku z výskumného programu, pokiaľ sa nestanovilo inak na základe príslušných európskych dohôd a ich dodatkových protokolov a v rozhodnutiach rôznych asociačných rád.Článok 13 Tretie krajinyKaždý podnik, verejný orgán, výskumný ústav alebo inštitúcia vyššieho a stredného vzdelávania, alebo iná právnická osoba vrátane fyzických osôb z tretích krajín je oprávnená zúčastniť sa na základe individuálnych projektov bez získania akéhokoľvek finančného príspevku z výskumného programu za predpokladu, že takáto účasť je v záujme Spoločenstva.Oddiel 2 OPRÁVNENÉ čINNOSTIČlánok 14 Výskumné projektyVýskumný projekt je určený na pokrytie výskumnej alebo pokusnej práce s cieľom získať ďalšie vedomosti na uľahčenie dosiahnutia konkrétnych praktických cieľov, akými sú napríklad vytvorenie alebo rozvoj výrobkov, výrobných postupov alebo služieb.Článok 15 Pilotné projektyPilotný projekt je charakterizovaný výrobou, prevádzkou a vývojom zariadenia alebo značnej časti zariadenia v primeranom rozsahu a s použitím primerane veľkých zložiek s cieľom preskúmať možnosť zavedenia teoretických alebo laboratórnych výsledkov do praxe a/alebo zvýšenia spoľahlivosti technických a hospodárskych údajov potrebných na prechod do demonštračnej fázy a v určitých prípadoch do priemyselnej a/alebo obchodnej fázy.Článok 16 Demonštračné projektyDemonštračný projekt je charakterizovaný výstavbou a/alebo prevádzkou zariadenia priemyselného rozsahu alebo značnej časti zariadenia priemyselného rozsahu s cieľom zhromaždiť všetky technické a hospodárske údaje s cieľom pokračovať v priemyselnom a/alebo komerčnom využívaní technológie s minimálnym rizikom.Článok 17 Sprievodné opatreniaSprievodné opatrenia sa týkajú podpory využívania získaných poznatkov alebo organizovania účelových vzdelávacích seminárov alebo konferencií v súvislosti s projektmi alebo prioritami programu.Článok 18 Podporné a prípravné opatreniaPodporné a prípravné opatrenia sú tie, ktoré sú primerané pre zdravé a efektívne riadenie výskumného programu, ako napríklad hodnotenie a výber návrhov uvádzané v článkoch 27 a 28, pravidelné monitorovanie a hodnotenie uvedené v článku 38, štúdie, zhromažďovanie alebo spájanie príbuzných projektov financovaných na základe programu.Ak to Komisia považuje za primerané, môže vymenovať nezávislých a vysokokvalifikovaných odborníkov, aby pomáhali s podpornými a prípravnými opatreniami.ODDIEL 3 RIADENIE PROGRAMUČlánok 19 RiadenieProgram riadi Komisia. Komisii pomáha Výbor pre uhlie a oceľ, poradné skupiny pre uhlie a oceľ a technické skupiny pre uhlie a oceľ.Článok 20 Zriadenie poradných skupín pre uhlie a oceľPoradné skupiny pre uhlie a oceľ (ďalej iba „poradné skupiny“) sú nezávislé technické poradné skupiny.Článok 21 Úlohy poradných skupín pre uhlie a oceľS jednotlivými aspektmi VTR, ktoré sa týkajú uhlia a ocele, pomáha Komisii každá poradná skupina v otázkach:26.  celkového rozvoja výskumného programu, informačného balíka uvedeného v článku 25 a budúcich pokynov,27.  zlučiteľnosti a prípadnej duplikácie s inými programami VTR na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni,28.  stanovovania usmerňujúcich zásad na monitorovanie projektov VTR,29.  práce, ktorá sa vykonáva pri konkrétnych projektoch,30.  cieľov výskumu výskumného programu uvádzaných v oddieloch 3 a 4,31.  ročných prioritných cieľov uvádzaných v informačnom balíku a tam, kde je to vhodné, aj v otázkach prioritných cieľov pre účelové výzvy, ako sa uvádza v článku 25,32.  prípravy manuálu na hodnotenie a výber činností VTR, ako sa uvádza v článkoch 27 a 28,33.  hodnotenia návrhov na činnosti VTR a priorít dávaných týmto návrhom so zreteľom na dostupné finančné prostriedky,34.  počtu, kompetencií a zloženia technických skupín uvedených v článku 24,35.  prípravy účelových výziev na predkladanie návrhov, ako sa uvádza v článku 25,36.  iných opatrení, ak ju Komisia požiada, aby tak urobila.Článok 22 Zloženie poradných skupín pre uhlie a oceľKaždá poradná skupina musí byť zložená v súlade s tabuľkami uvedenými v prílohe. Jej členov menuje Komisia na výkon osobnej funkcie na obdobie 42 mesiacov. Menovania sa môžu stiahnuť.Komisia zvažuje návrhy na menovania, ktoré dostala týmito spôsobmi:(a) od členských štátov,(b) od subjektov uvedených v tabuľkách v prílohe,(c) ako reakciu na výzvu na predloženie žiadostí o zaradenie do zoznamu úspešných uchádzačov.Komisia v rámci každej poradnej skupiny zaistí rovnováhu odborných znalostí a čo najširšie geografické zastúpenie.Členovia sa musia aktívne zaoberať danou oblasťou a poznať priority priemyslu. Komisia by sa pri menovaní členov poradných skupín mala navyše snažiť o rodovú rovnosť.Článok 23 Zasadnutia poradných skupín pre uhlie a oceľZasadnutia poradných skupín organizuje Komisia, ktorá im zároveň aj predsedá a zabezpečuje ich sekretariát.V prípade potreby môže predseda požiadať členov, aby hlasovali. Každý člen má právo na jeden hlas. Ak je to vhodné, môže predseda prizvať odborníkov alebo pozorovateľov, aby sa zúčastnili na zasadnutiach. Hosťujúci odborníci a pozorovatelia nemajú hlasovacie práva.Ak je to potrebné (napríklad pre poskytnutie rady v záležitostiach relevantných pre uhoľné aj oceliarske odvetvie), obidve poradné skupiny sa zídu na spoločných stretnutiach.Článok 24 Zriadenie technických skupín pre uhlie a oceľ a ich úlohyTechnické skupiny pre uhlie a oceľ radia Komisii pri monitorovaní výskumu a pilotných alebo demonštračných projektov a ak je to potrebné, pri stanovovaní prioritných cieľov výskumného programu.Komisia menuje členov, ktorí pochádzajú z odvetví súvisiacich s uhoľným a oceliarskym priemyslom, z výskumných organizácií alebo užívateľských priemyselných odvetví, kde zodpovedajú za stratégiu výskumu, riadenie alebo výrobu.Pri menovaní členov technických skupín sa Komisia navyše snaží o rodovú rovnosť.Zasadnutia technických skupín sa vždy, keď je to možné, konajú na miestach vybraných tak, aby sa zaistilo čo najlepšie sledovanie projektov a hodnotenie výsledkov.ODDIEL 4 VYKONÁVANIE VÝSKUMNÉHO PROGRAMUČlánok 25 Výzva na predkladanie návrhov1. Týmto sa predkladá verejná a nepretržitá výzva na predkladanie návrhov. Ak nie je stanovené inak, konečným termínom na predloženie návrhov na zhodnotenie je každoročne 15. september.2. Ak sa Komisia v súlade s článkom 41 písmenami d) a e) rozhodne zmeniť konečný termín na predloženie návrhov uvedený v prvom odseku, alebo sa rozhodne predložiť účelové výzvy na predkladanie návrhov, zverejní tieto informácie v Úradnom vestníku Európskej únie .Účelové výzvy musia obsahovať dátumy a metódy na predkladanie návrhov vrátane informácie o tom, či sa predkladanie uskutoční v jednej alebo dvoch fázach, a metódy hodnotenia návrhov, priority, typ oprávnených projektov, ako sa uvádza v článkoch 14 až 18, ak je to potrebné, a predpokladané finančné prostriedky.3. Komisia pripraví informačný balík, v ktorom stanoví podrobné pravidlá pre účasť, metódy riadenia návrhov a projektov, formuláre žiadostí, pravidlá pre predkladanie návrhov, vzorové grantové dohody, oprávnené náklady, maximálny povolený finančný príspevok, spôsoby platby a ročné prioritné ciele výskumného programu.Komisia sprístupní informačný balík verejnosti v informačnom systéme Spoločenstva pre výskum a vývoj (CORDIS) alebo na odpovedajúcej internetovej stránke.Žiadosti sa musia predložiť Komisii v súlade s pravidlami stanovenými v informačnom balíku, ktorých papierová verzia sa dá na požiadanie získať od Komisie.Článok 26 Obsah návrhovNávrhy sa musia týkať cieľov výskumu ustanovených v oddieloch 3 a 4 v kapitole II a ak je to možné, prioritných cieľov uvedených v informačnom balíku v súlade s článkom 25 ods. 3 alebo prioritných cieľov vymedzených pre účelové výzvy na predkladanie návrhov uvádzané v článku 25 ods. 2.Každý návrh musí zahŕňať podrobný popis navrhovaného projektu a obsahovať úplné informácie o cieľoch, partnerstvách (vrátane presnej úlohy každého partnera), riadiacej štruktúre, očakávaných výsledkoch, predpokladaných uplatneniach a o hodnotení očakávaných priemyselných, hospodárskych a sociálnych prínosov a prínosov pre životné prostredie.Navrhované celkové náklady a ich rozpis musia byť realistické a účinné a od projektu sa očakáva, že vytvorí priaznivý pomer medzi nákladmi a výnosmi.Článok 27 Hodnotenie návrhovKomisia zabezpečí dôverné, primerané a spravodlivé hodnotenie návrhov.Komisia pripraví a zverejní manuál na hodnotenie a výber činností VTR.Článok 28 Výber návrhov a monitorovanie projektov1. Komisia zaregistruje prijaté návrhy a overí ich oprávnenosť.2. Komisia návrhy zhodnotí s pomocou nezávislých odborníkov.3. Komisia zostaví zoznam návrhov prijatých v poradí podľa ich významu. Poradovník môže prediskutovať príslušná poradná skupina.4. Komisia rozhodne o výbere projektov a pridelení finančných prostriedkov. Ak sa odhadovaná výška príspevku Spoločenstva z výskumného programu rovná 0,6 milióna EUR alebo je vyššia, uplatňuje sa článok 41 písm. a).5. Komisia s pomocou technických skupín uvedených v článku 24 monitoruje výskumné projekty a činnosti.Článok 29 Grantové dohodyProjekty založené na vybraných návrhoch a opatrenia a činnosti stanovené podľa článkov 14 až 18 tvoria predmet dohody. Grantové dohody sú založené na príslušných vzorových dohodách vypracovaných Komisiou, s prihliadnutím, ak je to vhodné, na povahu príslušných činností.Grantové dohody stanovujú finančný príspevok pridelený z programu na základe oprávnených nákladov, ako aj pravidlá týkajúce sa vykazovania nákladov, uzatvárania účtov a osvedčení účtovných uzávierok. Okrem toho obsahujú ustanovenia o šírení a používaní a prístupové práva.Článok 30 Finančný príspevokVýskumný program je založený na grantových dohodách o zdieľaní nákladov na VTR. Celkový finančný príspevok vrátane akéhokoľvek dodatočného verejného financovania je v súlade s uplatniteľnými pravidlami pre štátnu pomoc.Verejné obstarávanie sa použije aj na dodávku hnuteľného alebo nehnuteľného majetku, výkon prác alebo na poskytnutie služieb, ktoré sú potrebné na vykonávanie podporných a prípravných činností.Bez toho, aby bol dotknutý predchádzajúci odsek, maximálny celkový finančný príspevok, vyjadrený ako percento oprávnených nákladov stanovených v článkoch 31 až 35, je:pre výskumné projekty | do výšky 60 % |pre pilotné a demonštračné projekty | do výšky 50 % |pre sprievodné opatrenia, podporné a prípravné činnosti | do výšky 100 % |37.  Článok 31 Oprávnené náklady1. Oprávnené náklady zahŕňajú:38.  náklady na zariadenie,39.  personálne náklady,40.  prevádzkové náklady,41.  nepriame náklady.2. Oprávnené náklady pokrývajú iba skutočné náklady, ktoré vznikli pri výkone projektu na základe podmienok grantovej dohody. Príjemcovia, zmluvní príjemcovia a vedľajší príjemcovia nemajú nárok požadovať žiadne rozpočtované alebo komerčné sadzby.Článok 32 Náklady na zariadenieNáklady na nákup alebo prenájom zariadenia priamo spojeného s výkonom projektu sú účtovateľné ako priame náklady. Oprávnené náklady na prenájom zariadenia nemôžu presiahnuť oprávnené náklady na jeho kúpu.Článok 33 Personálne nákladyNáklady na skutočné hodiny, ktoré vedecký, postgraduálny alebo technický personál venoval výlučne projektu, a personálne náklady na manuálnych pracovníkov priamo zamestnaných príjemcom, možno vyúčtovať. Na akékoľvek dodatočné personálne náklady, napríklad štipendiá, je potrebný predchádzajúci písomný súhlas Komisie. Všetky účtované pracovné hodiny sa musia zaznamenať a overiť.Článok 34 Prevádzkové nákladyPrevádzkové náklady priamo spojené s výkonom projektu sa obmedzujú výlučne na náklady na:42.  suroviny,43.  spotrebný materiál,44.  energiu,45.  prepravu surovín, spotrebného materiálu, zariadenia, výrobkov, východiskových surovín a paliva,46.  údržbu, opravu, zmenu alebo premenu existujúceho zariadenia,47.  služby v rámci IT a iné osobitné služby,48.  prenájom zariadenia,49.  analýzy a skúšky,50.  organizovanie účelových vzdelávacích seminárov,51.  osvedčenia účtovných uzávierok a bankovú záruku,52.  ochranu poznatkov,53.  pomoc od tretích strán.Článok 35 Nepriame nákladyVšetky ostatné náklady, ako napríklad režijné náklady alebo réžia, ktoré môžu vzniknúť v súvislosti s projektom a ktoré nie sú osobitne vymedzené v predchádzajúcich kategóriách vrátane cestovných nákladov a nákladov na živobytie sa hradia paušálne až do výšky 35 % oprávnených personálnych nákladov, ako sa uvádza v článku 33.Oddiel 5 HODNOTENIE A MONITOROVANIE VÝSKUMNÝCH čINNOSTÍČlánok 36 Technické správyPre výskumné, pilotné a demonštračné projekty uvedené v článkoch 14, 15 a 16 vypracúva príjemca (alebo príjemcovia) pravidelné správy. Takéto správy sa používajú na opis dosiahnutého technického pokroku.Po ukončení práce poskytne príjemca alebo príjemcovia záverečnú správu obsahujúcu hodnotenie využitia a vplyvu. Túto správu uverejní Komisia v úplnom alebo súhrnnom znení v závislosti od strategického významu projektu a v prípade potreby po konzultácii s príslušnou poradnou skupinou.Komisia môže od príjemcu alebo príjemcov požadovať, aby predložili konečné správy o sprievodných opatreniach uvedených v článku 17, ako aj o podporných a prípravných činnostiach uvedených v článku 18, a môže sa rozhodnúť, že ich zverejní.Článok 37 Ročná revíziaKomisia vypracuje ročnú revíziu činností podľa výskumného programu a pokroku práce v rámci VTR. Správa obsahujúca túto revíziu sa zašle výboru.Komisia môže na pomoc s prípravou ročnej revízie vymenovať nezávislých odborníkov a vysokokvalifikovaných znalcov.Článok 38 Monitorovanie a hodnotenie programu1. Komisia vykonáva monitorovanie výskumného programu vrátane hodnotenia očakávaných prínosov. Správa o tomto sledovaní sa vydá do konca roka 2013 a potom každých sedem rokov. Tieto správy sa uverejnia v informačnom systéme Spoločenstva pre výskum a vývoj (CORDIS) alebo na odpovedajúcej internetovej stránke.2. Komisia zhodnotí výskumný program po skončení projektov financovaných počas každého obdobia siedmich rokov. Hodnotí aj prínosy VTR pre spoločnosť a príslušné odvetvia. Hodnotiaca správa sa uverejňuje.3. Pri monitorovaní a hodnotení, ktoré sa uvádzajú v odsekoch 1 a 2, pomáhajú Komisii skupiny vysokokvalifikovaných odborníkov menovaných Komisiou.Článok 39 Menovanie nezávislých a vysokokvalifikovaných odborníkovPri menovaní nezávislých a vysokokvalifikovaných odborníkov uvádzaných v článkoch 18, 28 ods. 2 a v článku 38 sa analogicky uplatňujú ustanovenia uvedené v článkoch 14 a 17 nariadenia (ES) č. 1906/2006 Európskeho parlamentu a Rady[13].Kapitola IV Záverečné ustanoveniaČlánok 40 Posúdenie viacročných technických pokynovViacročné technické pokyny ustanovené v kapitole III sa posudzujú každých sedem rokov a prvé obdobie končí 31. decembra 2014. Z toho dôvodu a najneskôr počas prvých šesť mesiacov posledného roka každého sedemročného obdobia Komisia prehodnotí fungovanie a efektívnosť technických pokynov a v prípade potreby navrhne akékoľvek zmeny a doplnenia.Ak to Komisia uzná za vhodné, môže vykonať takéto prehodnotenie a predložiť Rade návrhy na akékoľvek vhodné zmeny a doplnenia pred uplynutím sedemročného obdobia.Článok 41 Vykonávacie opatreniaV súlade s postupom uvedeným v článku 42 ods. 2 Komisia prijíma tieto vykonávacie opatrenia:(a) schválenie činností financovania, ak sa odhadovaná výška príspevku Spoločenstva z tohto programu rovná 0,6 milióna EUR alebo je vyššia,(b) formulovanie kompetencií pre monitorovanie a hodnotenie programu uvedeného v článku 38,(c) zmeny a doplnenia oddielov 3 a 4 v kapitole II,(d) zmeny konečného termínu uvedeného v článku 25,(e) príprava účelových výziev na predkladanie návrhov,(f) akákoľvek iná otázka týkajúca sa programu.Článok 42 Výbor1. Komisii pomáha Výbor pre uhlie a oceľ (ďalej iba „výbor“).2. Ak sa uvedie odkaz na tento odsek, analogicky sa uplatňujú články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES.Obdobie ustanovené v článku 4 ods. 3 daného rozhodnutia sa stanovuje na dva mesiace.3. Výbor príjme svoj rokovací poriadok.Článok 43 Zrušenie a prechodné ustanovenia[V prípade prijatia pred 15. júnom 2008:][„Rozhodnutie 2003/78/ES sa zrušuje. Rozhodnutie 2003/78/ES sa však naďalej uplatňuje do 31. decembra 2008 na financovanie činností vyplývajúcich z návrhov predložených do 15. septembra 2007.“][V prípade prijatia po 15. júni 2008:][„Rozhodnutie 2003/78/ES sa zrušuje. Rozhodnutie 2003/78/ES sa však naďalej uplatňuje do 31. decembra 2009 na financovanie činností vyplývajúcich z návrhov predložených do 15. septembra 2008.“]Článok 44Uplatniteľnosť[„Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 16. septembra 2007.“][alebo][„Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 16. septembra 2008.“]Článok 45 AdresátiToto rozhodnutie je určené členským štátom.V Bruseli […]Za Radupredseda[…]PRÍLOHAZloženie poradnej skupiny pre uhlie uvedenej v článku 23:[pic]Členovia musia mať rozsiahle vedomosti a individuálne skúsenosti v jednej alebo vo viacerých z týchto oblastí: uhoľná ťažba a využitie uhlia, životné prostredie a sociálne otázky vrátane aspektov bezpečnosti.Zloženie poradnej skupiny pre oceľ uvedenej v článku 23:[pic]Členovia musia mať rozsiahle vedomosti a individuálne skúsenosti v jednej alebo vo viacerých z týchto oblastí: suroviny, výroba železa výroba ocele, nepretržité liatie, valcovanie za tepla a/alebo za studena, konečná úprava a/alebo povrchová úprava ocele, vývoj druhov ocele a/alebo výrobkov, oceľové aplikácie a vlastnosti, otázky životného prostredia a sociálne problémy vrátane aspektov bezpečnosti.[pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][1] Ú.v. EÚ L 29, 5.2.2003, s. 28.[2] Ú.v. ES L 79, 22.3.2002, s. 60.[3] Ú.v. EÚ L 391, 30.12.2006, s. 7.[4] Ú.v. ES L 154, 27.6.2000, s. 34.[5] Ú.v. EÚ L 29, 5.2.2003, s. 22[6] Ú.v. EÚ C […], […], s. […].[7] Ú.v. EÚ C […], […], s. […].[8] Ú.v. EÚ L 412, 30.12.2006, s.1.[9] Ú.v. EÚ L 29, 5.2.2003, s.28.[10] Ú.v. EÚ L 79, 22.3.2002, s.42[11] Ú.v. EÚ L 154, 27.6.2000, s. 34[12] Ú.v. EÚ L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie naposledy zmenená a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú.v. EÚ L 200, 22.7.2006, s 11).[13] Ú.v. EÚ L 391, 30.12.2006, s.6.


				|

		52013PC0038

			Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa členským štátom povoľuje podpísať a ratifikovať Dohodu z Kapského mesta z roku 2012 o vykonávaní ustanovení protokolu z Torremolinos z roku 1993 týkajúceho sa Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977 alebo k nej pristúpiť /* COM/2013/038 final - 2013/0020 (NLE) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
1.1.        Úvod
Medzinárodný dohovor z Torremolinos o
bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977 bol v roku 1993 zmenený a
doplnený protokolom, v rámci ktorého sa aktualizovali ustanovenia a upravilo sa
povinné uplatňovanie hlavných kapitol na plavidlá s dĺžkou 45 a viac
metrov, pričom uplatňovanie hlavných kapitol na plavidlá s
dĺžkou 24 a viac metrov sa ponechalo na rozhodovaní regionálnych
subjektov. Pôvodný protokol ani protokol z roku 1993 však nikdy nenadobudli
platnosť, keďže neboli splnené minimálne požiadavky potrebné na ich
ratifikáciu.
Medzinárodná námorná organizácia (IMO) vo
svojej enormnej snahe, aby protokol z roku 1993 nadobudol platnosť,
zorganizovala v dňoch 9. – 11. októbra 2012 v juhoafrickom Kapskom meste
diplomatickú konferenciu, s cieľom prerokovať a prijať dohodu o
vykonávaní protokolu z Torremolinos.
Výsledkom tejto diplomatickej konferencie bolo
prijatie dohody, ktorou sa mení a dopĺňa protokol z Torremolinos z
roku 1993, s názvom „Dohoda z Kapského mesta z roku 2012 o vykonávaní
ustanovení protokolu z Torremolinos z roku 1993 týkajúceho sa Medzinárodného
dohovoru z Torremolinos o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977“
(ďalej len „dohoda“).
1.2.        Právomoc EÚ a jej dôsledky
Protokol z roku 1993 bol transponovaný do
právnych predpisov EÚ smernicou Rady 97/70/ES z 11. decembra 1997, ktorou sa
ustanovuje harmonizovaný bezpečnostný režim pre rybárske plavidlá
dĺžky 24 a viac metrov[1],
v súlade s pravidlami o vonkajšej právomoci stanovenými v článku 3 ods. 2
Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) tak zmeny a doplnenia protokolu
z Torremolinos z roku 1993 patria do výlučnej právomoci Únie.
Európska únia sa nemôže stať zmluvnou
stranou navrhnutej dohody, keďže súčasný návrh, schválený Výborom IMO
pre námornú bezpečnosť, neobsahuje doložku o organizáciách
regionálnej ekonomickej integrácie (REIO). Keďže sa však dohoda týka
záležitosti s výlučnou právomocou EÚ, členské štáty nemôžu samostatne
rozhodovať o podpise a ratifikácii tejto dohody. Môžu tak urobiť len
v záujme Únie, na návrh Komisie a na základe povolenia Rady a súhlasu
Európskeho parlamentu.
1.3.        Podrobnosti tejto dohody
V rámci dohody sa predpokladá, že protokol z
Torremolinos nadobudne platnosť 12 mesiacov po dátume, keď svoj
súhlas so záväznosťou dohody vyjadrí minimálne 22 štátov, ktorých
súhrnný počet rybárskych plavidiel s dĺžkou 24 a viac metrov
plaviacich sa na voľnom mori dosiahne aspoň 3 600. V porovnaní
s protokolom z roku 1993 to predstavuje výrazné zníženie požadovaného
počtu rybárskych plavidiel, a jeho dosiahnutie je teraz reálne.
Táto dohoda bude otvorená na podpis v sídle
IMO od 11. februára 2013 do 10. februára 2014 a aj potom k nej bude možné
pristúpiť. Vzhľadom na to, že počas rokovaní vedúcich k dohode
členské štáty EÚ túto myšlienku podporili, očakáva sa, že používanie
databáz Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) poskytne
objektívny základ pre odhad flotily plaviacej sa pod vlajkou ratifikujúcich
strán a umožní tak skoré nadobudnutie platnosti dohody.
Rozsah pôsobnosti:
ustanovenia dohody sa vzťahujú na nové plavidlá, pokiaľ sa osobitne
nestanovuje inak. S cieľom pomôcť pri širokom prijatí sa
súčasťou tejto dohody stali určité pružné opatrenia. Správne
orgány môžu v súlade s plánom vykonávať ustanovenia postupne, v prípade
kapitoly IX (rádiokomunikácie) v období nepresahujúcom 10 rokov; v prípade
kapitol VII (záchranné prostriedky a zariadenia), VIII (núdzové postupy,
nástupy a cvičenia) a X (navigačné zariadenie a postupy na
palube lode) v období nepresahujúcom 5 rokov.
Výnimky: Dohoda
umožňuje správnym orgánom udeliť každému plavidlu oprávnenému
plaviť sa pod jeho vlajkou výnimku z ktorýchkoľvek regulačných
požiadaviek, ak považuje takéto uplatňovanie za neodôvodnené a nepraktické
z hľadiska typu plavidla a poveternostných podmienok a pokiaľ
neexistuje všeobecné nebezpečenstvo súvisiace s navigáciou, za týchto
podmienok:
a) plavidlo spĺňa bezpečnostné
požiadavky, ktoré príslušný správny orgán považuje za primerané službe, na
ktorú je plavidlo určené a ktoré sú dostatočné na
zabezpečenie celkovej bezpečnosti plavidla a osôb na palube;
b) plavidlo sa plaví výlučne:
i) v spoločnej rybolovnej zóne zriadenej v
susediacich morských oblastiach, ktoré patria do jurisdikcie susediacich
štátov, ktoré túto zónu zriadili, pokiaľ ide o plavidlá oprávnené
plaviť sa pod ich vlajkou, a to len v rozsahu a v rámci podmienok, s
ktorými dané štáty v súlade s medzinárodným právom súhlasia; alebo
ii) vo výhradnej hospodárskej zóne štátu, pod
ktorého vlajkou je oprávnené sa plaviť alebo, ak tento štát takúto zónu
nezriadil, v oblasti nachádzajúcej sa za hranicou pobrežných vôd tohto štátu a
susediacej s týmito vodami, určenej týmto štátom v súlade s medzinárodným
právom a siahajúcej do vzdialenosti najviac 200 námorných míľ od
základných súradníc, od ktorých sa meria šírka pobrežných vôd tohto štátu;
alebo
iii) vo výhradnej hospodárskej zóne,
v morskej oblasti, ktorá patrí do jurisdikcie iného štátu, alebo
spoločnej rybolovnej zóne na základe dohody medzi príslušnými štátmi v
súlade s medzinárodným právom, a to len v rozsahu a v rámci podmienok, s
ktorými dané štáty súhlasia; a
c) správny orgán oznámi generálnemu sekretárovi
IMO podmienky, za ktorých sa podľa tohto odseku udeľuje výnimka.
Prehliadky a osvedčenia: znenie medzinárodného osvedčenia o bezpečnosti rybárskeho
plavidla sa mení a dopĺňa tak, aby obsahovalo informáciu, že je
vydané podľa ustanovení Dohody z Kapského mesta z roku 2012 o vykonávaní
ustanovení protokolu z Torremolinos z roku 1993 týkajúceho sa Medzinárodného
dohovoru Torremolinos o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977.
Režim prehliadok
sa mení a dopĺňa tak, aby zohľadňoval časový rámec
používaný pre lode na dopravu osôb a nákladu, konkrétne obsahuje
každoročnú prehliadku, povinnú priebežnú prehliadku medzi druhým a tretím
rokom a obnovujúcu prehliadku po maximálne piatich rokoch. Dodatočné
lehoty po uplynutí termínu prehliadky sa tiež harmonizujú. Okrem toho je v
dohode ustanovenie, ktoré umožňuje správnemu orgánu udeliť lodi
výnimku z každoročnej prehliadky v prípade, ak sa jej uplatňovanie
považuje sa neodôvodnené alebo nepraktické.
Celkovo je nový režim prehliadok prísnejší:
každoročné a pravidelné prehliadky sú komplexnejšie; záležitosti, ktoré sa
pôvodne mali kontrolovať v rámci priebežných nepovinných prehliadok, sú
teraz súčasťou povinných pravidelných prehliadok; doplnkové
prehliadky po opravách už nebudú voliteľné. Zmena nového maximálneho
intervalu obnovujúcej prehliadky zo 4 na 5 rokov odráža skutočnosť,
že 5-ročný interval umožňuje aj súčasný režim. Dodatočné
lehoty po uplynutí platnosti osvedčenia teraz tiež zohľadňujú
harmonizované obdobia pre osvedčenia vydané ostatným plavidlám v rámci
dohovoru SOLAS, pričom hlavná dodatočná lehota sa skracuje z piatich
mesiacov na tri.
Pôvodný dohovor z Torremolinos, ani protokol z
roku 1993 či dohoda z roku 2012 nevylučujú formuláciu výhrad alebo
deklarácií zmluvných strán.
1.4.        Dôsledky pre smernicu 97/70/ES
Článok 3 ods. 5 protokolu z Torremolinos
zostáva nezmenený a umožňuje zavedenie regionálnych dojednaní a zabezpečuje
tak plynulé vykonávanie jednotného a súdržného bezpečnostného režimu pre
všetky rybárske plavidlá plaviace sa vo vodách EÚ. Okrem toho dohoda
predstavuje minimálny súbor bezpečnostných pravidiel, a umožňuje tak
EÚ naďalej uplatňovať pôvodné pravidlá podľa protokolu z
Torremolinos.
S cieľom zachovať niektoré
súčasné normy EÚ môže byť v dvoch prípadoch potrebné prijať
opatrenia: po prvé, ide o vylúčenie širších všeobecných výnimiek a výnimky
z každoročnej prehliadky, ktoré zavádza dohoda; a po druhé, ide o
aktualizáciu odkazov v smernici a jej prílohách. V článkoch 8 a 9 smernice
97/70/ES v spojení s článkom 5 nariadenia (ES) 2099/2002[2] sa uvádza, že obidva prípady sa
môžu vyriešiť zmenou a doplnením smernice v súlade s postupom
regulačného výboru s kontrolou.
Smernicou 97/70/ES sa uplatňujú
ustanovenia protokolu z Torremolinos nielen na rybárske plavidlá plaviace sa
pod vlajkami členských štátov EÚ, ale aj na rybárske plavidlá plaviace sa
pod vlajkou tretích štátov vo vnútrozemských alebo pobrežných vodách
členského štátu alebo vykladajúce svoj úlovok v prístave členského
štátu v súlade so všeobecnými pravidlami medzinárodného práva. Ustanovenia
protokolu z Torremolinos by sa mali aj naďalej uplatňovať na
všetky tieto skupiny rybárskych plavidiel. Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva,
že členské štáty EÚ by pri podpise dohody a súhlase s tým, že sa pre ne
stane záväznou, mali vydať vyhlásenie v tom zmysle, že ustanovenia
protokolu z Torremolinos sa budú aj naďalej uplatňovať na tieto
dve skupiny plavidiel tretích krajín v súlade s platnými právnymi predpismi
Únie.
Keďže požiadavky súčasnej smernice
budú v podstate zachované, finančné dôsledky pre rybárske plavidlá EÚ budú
zanedbateľné. Prehliadky budú síce komplexnejšie, budú sa však
vykonávať v dlhšom časovom období.
1.5.        Záver
Prijatie globálnych bezpečnostných
pravidiel pre rybárske plavidlá a ich nadobudnutie platnosti je vecou zásadného
významu v odvetví, ktoré trpí obzvlášť vysokým počtom nehôd, ktoré
majú na svedomí viac ako 24 000 úmrtí každý rok[3].

Vďaka pružným opatreniam zavedeným
dohodou sa očakáva, že protokol z Torremolinos z roku 1993 konečne
nadobudne platnosť. Okrem toho, zmeny a doplnenia protokolu s cieľom
aktualizovať jeho ustanovenia sa môžu vykonať len po tom, ako
nadobudne platnosť. Keďže sa smernicou 97/70/ES odkazuje na
ustanovenia protokolu z Torremolinos z roku 1993 a prostredníctvom nej sa aj
vykonávajú tieto ustanovenia, väčšina ktorých sa za posledných 20 rokov
takmer nezmenili, nadobudnutie platnosti dohody teda umožní aktualizujúce zmeny
a doplnenia v prípade niekoľkých požiadaviek protokolu, ktoré majú
byť zavedené v rámci IMO, a ktoré môžu byť potom vykonávané
prostredníctvom smernice 97/70/ES.
Komisia sa domnieva, že dohoda tak výrazným
spôsobom uľahčí dosahovanie cieľov zmlúv, zakotvených v smernici
97/70/ES. Ako je vysvetlené v treťom odseku oddielu 1.4, je napriek tomu
potrebné zabezpečiť, že rozsah pôsobnosti uvedenej smernice zostane
nedotknutý, a to prostredníctvom požiadavky, aby členské štáty pri podpise
dohody a súhlase s tým, že sa pre ne stane záväznou, vydali príslušné
vyhlásenia.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO
ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU
Pristúpenie k tejto zmluve nepovedie ku zmene
technických požiadaviek týkajúcich sa rybárskych plavidiel v rámci
súčasnej smernice.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
Článok 1
Týmto článkom sa členské štáty
oprávňujú, aby sa zaviazali k dodržiavaniu súčasnej dohody vo
veci, ktorá je predmetom výlučnej právomoci Únie, pretože sa EÚ nemôže
stať zmluvnou stranou takejto dohody. Touto dohodou sa v prípade
členských štátov IMO stanovujú rôzne možnosti, ako vyjadriť svoj
súhlas s tým, že sa táto dohoda pre ne stane záväznou a týmto článkom sa
zohľadňujú rôzne metódy, ktoré majú členské štáty EÚ v tejto záležitosti
k dispozícii.
Článok 2
Týmto článkom sa od členských štátov
EÚ vyžaduje, aby svoj súhlas s tým, že budú viazané dohodou, vyjadrili do dvoch
rokov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia. Skoré pristúpenie k
dohode zo strany všetkých členských štátov EÚ umožní, aby sa požadovaný
cieľ týkajúci sa požadovaného počtu členských štátov IMO a
celkového počtu rybárskych plavidiel (22 členských štátov a 3 600
rybárskych plavidiel) dosiahol rýchlejšie. Jej skoré nadobudnutie platnosti je
veľmi žiaduce, keďže dohoda podporí zlepšenie bezpečnosti
rybárskych plavidiel po celom svete, odstraňovanie rozdielov v úrovniach
bezpečnosti a z nich vyplývajúce možné konkurenčné znevýhodnenie pre
plavidlá EÚ, a uľahčí tak ďalšiu aktualizáciu technických požiadaviek
dohody.
Článok 3
Týmto článkom sa jasne stanovuje dátum
nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Rady.
Článok 4
Cieľom rozhodnutia je oprávniť
členské štáty, aby zaviazali k dodržiavaniu tejto dohody, a toto
rozhodnutie je preto adresované im.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Žiadny
2013/0020 (NLE)
Návrh
ROZHODNUTIE RADY
ktorým sa členským štátom povoľuje
podpísať a ratifikovať Dohodu z Kapského mesta z roku 2012 o
vykonávaní ustanovení protokolu z Torremolinos z roku 1993 týkajúceho sa
Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977
alebo k nej pristúpiť
(Text s významom pre EHP)
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2
v spojení s článkom 218 ods. 5, článkom 218 ods. 6
písm. a) bod v) a článkom 218 ods. 8 prvým pododsekom,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
parlamentu[4],

keďže:
(1)       Opatrenie Európskej únie v
odvetví námornej dopravy by sa malo zamerať na zlepšenie námornej
bezpečnosti.
(2)       Protokol z Torremolinos
týkajúci sa Medzinárodného dohovoru z Torremolinos o bezpečnosti
rybárskych plavidiel z roku 1977 (ďalej len „protokol z Torremolinos“) bol
prijatý 2. apríla 1993.
(3)       Smernicou Rady 97/70/ES[5], ktorou sa ustanovuje
harmonizovaný bezpečnostný režim pre rybárske plavidlá dĺžky 24 a
viac metrov, sa stanovili bezpečnostné normy, ktoré sa zakladajú na
protokole z Torremolinos, pričom podľa potreby zohľadňujú
regionálne a miestne okolnosti.
(4)       Protokol z Torremolinos
nenadobudol platnosť, keďže nikdy neboli splnené minimálne požiadavky
potrebné na jeho ratifikáciu.
(5)       Na diplomatickej konferencii,
ktorá sa konala v juhoafrickom Kapskom meste 9. – 11. októbra 2012, pod
záštitou Medzinárodnej námornej organizácie (IMO), bol dokončený návrh
dohody, ktorú je potrebné vykladať v spojitosti s protokolom
z Torremolinos a ktorej cieľom je po vzájomnej dohode stanoviť
najvyššie možné bezpečnostné normy pre rybárske plavidlá, ktoré budú
môcť uplatňovať všetky zainteresované štáty.
(6)       Táto dohoda bola prijatá 11.
októbra 2012 a má názov „Dohoda z Kapského mesta z roku 2012 o vykonávaní
ustanovení protokolu z Torremolinos z roku 1993 týkajúceho sa Medzinárodného
dohovoru o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977“ (ďalej len
„dohoda“). Táto dohoda bude otvorená na podpis v sídle IMO od 11. februára 2013
do 10. februára 2014 a aj potom zostane otvorená na pristúpenie.
(7)       Ustanovenia tejto dohody
patria do výlučnej právomoci Únie, pokiaľ ide bezpečnostný režim
pre rybárske plavidlá s dĺžkou 24 a viac metrov.
(8)       Európska únia sa nemôže
stať zmluvnou stranou tejto dohody, keďže neobsahuje doložku o
organizáciách regionálnej ekonomickej integrácie (REIO).
(9)       Je v záujme námornej
bezpečnosti a spravodlivej hospodárskej súťaže, aby bola teraz dohoda
ratifikovaná alebo aby k nej členské štáty Európskej únie pristúpili,
a aby sa tak zabezpečilo nadobudnutie platnosti ustanovení protokolu
z Torremolinos. Okrem toho nadobudnutie platnosti dohody umožní,
prostredníctvom predloženia návrhov Medzinárodnej námornej organizácii, následnú
aktualizáciu určitého počtu ustanovení protokolu, ktoré od prijatia
smernice 97/70/ES zastarali.
(10)     V súlade s článkom 2 ods.
1 ZFEÚ by preto Rada mala, v záujme Únie, povoliť členským štátom
podpísať a ratifikovať dohodu alebo k nej pristúpiť. S
cieľom zachovať súčasné úrovne bezpečnosti, stanovené
smernicou Rady 97/70/ES, by však členské štáty mali pri podpise dohody a
ukladaní ratifikačných a prístupových listín vydať vyhlásenie, že
výnimky poskytované dohodou v rámci pravidiel 1.6 a 3.3 sa neuplatňujú na
každoročné prehliadky a spoločnú rybolovnú zónu alebo výhradnú hospodársku
zónu a že na rybárske plavidlá tretích krajín s dĺžkou 24 a viac metrov
plávajúce v pobrežných alebo vnútrozemských vodách alebo vykladajúce svoj
úlovok v ich prístavoch sa vzťahujú bezpečnostné normy stanovené v
uvedenej smernici,
PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:
Článok 1
Členským štátom sa týmto podľa
potreby povoľuje podpísať, podpísať a ratifikovať Dohodu z
Kapského mesta z roku 2012 o vykonávaní ustanovení protokolu z Torremolinos z
roku 1993 týkajúceho sa Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti rybárskych
plavidiel z roku 1977 alebo k nej pristúpiť.
Článok 2
Členské štáty prijmú potrebné opatrenia
na bezodkladné uloženie svojich listín o ratifikácii dohody alebo o
pristúpení k nej u generálneho tajomníka Medzinárodnej námornej organizácie,
v každom prípade najneskôr do dvoch rokov odo dňa nadobudnutia
účinnosti tohto rozhodnutia.
Pri podpise, ratifikácii tejto dohody alebo
pri pristúpení k nej musia členské štáty taktiež uložiť vyhlásenie,
uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu.
Článok 3
Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť
dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 4
Toto rozhodnutie je určené členským
štátom.
V Bruseli
                                                                       Za
Radu
                                                                       predseda
PRÍLOHA
VYHLÁSENIE,
KTORÉ ČLENSKÉ ŠTÁTY ULOŽIA PRI PODPISE, RATIFIKÁCII DohodY z Kapského mesta z roku 2012 o
vykonávaní ustanovení protokolu z Torremolinos z roku 1993 týkajúceho sa
Medzinárodného dohovoru o bezpečnosti rybárskych plavidiel z roku 1977 ALEBO
PRI PRISTÚPENÍ K NEJ
V rámci regionálneho dojednania schváleného
podľa článku 3 ods. 5 protokolu z Torremolinos z roku 1993 [vložte
názov členského štátu, ktorý je zmluvnou stranou] sa zaväzuje
príslušným právnym predpisom Európskej únie (EÚ) (smernica Rady 97/70/ES z 11.
decembra 1997), ktorou sa ustanovuje harmonizovaný bezpečnostný režim pre
rybárske plavidlá dĺžky 24 a viac metrov, a v dôsledku toho sa na rybárske
plavidlá dĺžky 24 a viac metrov plaviace sa pod vlajkou tretích krajín vo
vnútrozemských alebo pobrežných vodách alebo vykladajúce svoj úlovok v jednom z
ich prístavov uplatňujú ustanovenia protokolu z Torremolinos v súlade s
podmienkami stanovenými v uvedenom právnom predpise EÚ.
Podľa tohto regionálneho dojednania sa
neuplatňujú výnimky stanovené Dohodou z Kapského mesta v rámci pravidla 1.6,
pokiaľ ide o každoročné prehliadky, a v rámci pravidla 3.3 ,
pokiaľ ide o spoločnú rybolovnú zónu alebo výhradnú hospodársku zónu.
[1]               Ú. v. ES L 34, 9.2.1998, s. 1.
[2]               Ú. v. ES L 324, 29.11.2002, s. 1.
[3]               Správa o bezpečnosti a zdraví v odvetví rybolovu,
ktorú vydala Medzinárodná organizácia práce v roku 2001.
[4]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[5]               Ú. v. ES L 34, 9.2.1998, s. 1.