				|

		52011PC0659

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 - 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí /* KOM/2011/0659 v konečnom znení - 2011/0301 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.
KONTEXT NÁVRHU

V časoch fiškálnych obmedzení sú
inovatívne riešenia naliehavo potrebné na mobilizáciu väčšieho podielu
súkromných úspor a na zlepšenie rozsahu finančných nástrojov, ktoré sú dostupné
pre infraštruktúrne projekty, a to najmä v odvetví energetiky,
dopravy a IKT. Obmedzené možnosti na získanie finančných prostriedkov pre
projekty v oblasti infraštruktúry si vyžadujú alternatívne zdroje dlhového
financovania. V norme pre infraštruktúrne projekty s komerčným potenciálom
by sa mali kombinovať fondy EÚ spolu s odvetvím kapitálového trhu
a bankovým sektorom, najmä prostredníctvom Európskej investičnej banky
(EIB) ako finančného orgánu EÚ, ktorý bol založený Zmluvou.
a) Iniciatíva dlhopisov na projekty
v rámci stratégie Európa 2020 v rámci nástroja Spájame Európu (2014 –
2020)
Európska komisia schválila 29. júna 2011 svoj
návrh viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie rokov 2014 – 2020.
Jedným z hlavných rozhodnutí bolo znovu začleniť poskytovanie finančnej
pomoci pre infraštruktúru v oblasti prepravy, energetiky a ICT do
spoločného legislatívneho rámca, nástroja „Spájame Európu“:
“Komisia sa
rozhodla navrhnúť vytvorenie nástroja Spájame Európu (Connecting Europe) s
cieľom urýchliť rozvoj infraštruktúry, ktorú EÚ potrebuje. (...) V rámci tohto
nástroja budú financované vopred určené infraštruktúrne projekty v oblasti
dopravy, energetiky a IKT, ktoré sú pre EÚ prioritné. Tie zahŕňajú fyzickú
infraštruktúru a infraštruktúru informačných technológií, pri zohľadnení
kritérií udržateľného rozvoja.”[1]
Následne po tomto rozhodnutí Komisia predloží
návrh na nové nariadenie s cieľom zriadiť nástroj Spájame Európu.
Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 sa stane
súčasťou súboru dlhových nástrojov, z ktorých môže nástroj čerpať popri
kapitálových nástrojoch a grantoch.
Nástroj poskytne dlhodobý rámec a zabezpečí,
že sa projekty v oblasti energetiky, dopravy a telekomunikácií budú
rozvíjať a realizovať včas a účinne. Komplexná stratégia priorizovaných
možností projektov v oblasti infraštruktúry[2]
má významný potenciál na získanie vyššej miery financovania zo súkromného
sektora a zároveň prispeje k dobudovaniu vnútorného trhu.
Finančné nástroje sú potrebné na zníženie
konkrétnych prekážok, ktoré bránia toku dlhového a kapitálového
financovania. Ich hlavným cieľom je získať a umožniť financovanie projektov
súkromným sektorom. Zároveň zvýšená investičná činnosť v projektoch
v oblasti infraštruktúry podnecuje globálny rozvoj finančných trhov po
kríze, zlepšuje tempo hospodárskeho zotavovania a podporuje rast. Iniciatíva
dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 sa stane
neoddeliteľnou súčasťou nástrojov na rozdelenie rizika v nástroji Spájame
Európu na obdobie rokov 2014 – 2020. Finančné nástroje v rámci nástroja
Spájame Európu sa môžu rozšíriť do ďalších sektorov, ako napr. sociálna
infraštruktúra, obnoviteľné zdroje energie alebo určité vesmírne projekty za
predpokladu, že spĺňajú príslušné hospodárske a finančné kritériá
a Komisia sa bude snažiť vyzvať rôznych partnerov vrátane medzinárodných
finančných inštitúcií alebo finančných inštitúcií členských štátov
s verejným poslaním, aby sa zúčastnili na uplatňovaní finančných nástrojov
po roku 2013.
b) Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na
projekty v rámci stratégie Európa 2020 v rokoch 2012 – 2013
Hlavným cieľom pilotnej etapy v rokoch 2012 – 2013
je príprava prevádzkovej fázy iniciatívy v rámci nástroja Spájame Európu
na obdobie rokov 2014 – 2020 a poskytnutie bezprostrednej podpory pre
projekty v oblasti infraštruktúry.
Z dôvodu fiškálnych úsporných opatrení
v členských štátoch existuje riziko, že projekty v oblasti
infraštruktúry v záujme EÚ sa neuskutočnia tempom, ktoré je potrebné na
dosiahnutie cieľov Európa 2020, čím sa zhorší hospodárske zotavenie a rast
EÚ.
Okrem toho
z dôvodu výziev týkajúcich sa likvidity a rizík, ktoré vznikli počas
finančnej krízy, banky zareagovali skrátením splatností úverov v spojení
so zvýšenými požiadavkami na ceny a kolaterál pre infraštruktúrne
projekty. Hoci trhy s bankovými úvermi vykazujú náznaky zotavenia,
infraštruktúrne projekty majú naďalej veľké ťažkosti so získavaním dlhodobého
dlhového financovania. Z toho dôvodu sa zvýšil potenciálny význam
dlhopisových trhov ako zdrojov financovania. Keďže však neexistujú opatrenia na
zlepšenie verejných úverov, za ostatných niekoľko rokov projektové dlhopisy v
oblasti TEN-T, TEN-E alebo širokého pásma neboli emitované. Ak infraštruktúrne
projekty majú vlastnosti a riziká, ako napríklad budovanie na zelenej
lúke, neistú obchodnú štúdiu, pokiaľ ide o toky budúcich príjmov,
regionálne aspekty vrátane vplyvu krízy štátneho dlhu a cezhraničného
vplyvu, z dôvodu čoho je príprava a realizácia projektov náročná,
a to aj časovo, budú tieto projekty naďalej nezaujímavé pre investorov na
kapitálových trhoch.
So zreteľom na
uvedené a s cieľom prispieť k dokončeniu jednotného trhu sa
navrhuje začať pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty stratégie Európa 2020
v oblasti dopravy, energetiky a ICT. Snahou tejto iniciatívy je
mobilizovať investície v oblastiach, ktoré podporia rast a vytvoria
pracovné miesta. Potreby veľkých a naliehavých investícií do
infraštruktúry spolu s dlhým trvaním realizácie prípravy projektov si
vyžadujú okamžité kroky na riešenie nedostatočného financovania, ako aj na
rozvíjanie hybnosti generovanej verejnou konzultáciou, a teda na zvýšenie
dôvery investorov.
Cieľom iniciatívy
dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 je poskytnúť zníženie
kreditného rizika potrebné na prilákanie investorov na kapitálovom trhu, čo by
umožnilo vytvorenie novej triedy aktív, pokiaľ ide o dlhopisy na projekty
v oblasti infraštruktúry. V súvislosti s hospodárskym zotavením
a podpornými krokmi na stimulovanie rastu je potrebné spustiť iniciatívu
v období, keď investori na kapitálových trhoch začali hľadať alternatívne
príležitosti dlhodobých investícií so stabilnými výnosmi. S cieľom umožniť
účinnejšiu implementáciu finančných nástrojov v rámci nástroja Spájame
Európu je potrebné spustenie pilotnej fázy, aby sa umožnila optimalizácia
návrhu a aby sa stimulovala ochota investorov v období po roku 2013.
Hoci pilotná fáza
by bola obmedzená vzhľadom na rozsah, rozpočtovú dostupnosť a počet
projektov, ktoré môžu byť podporené, očakáva sa, že bude stimulovať trhové
správanie, čo povedie k zvýšenému prijímaniu dlhového financovania
prostredníctvom kapitálových trhov na infraštruktúrne projekty vo všeobecnosti
a položí základy pre plnohodnotnú implementáciu na obdobie rokov 2014 – 2020.
Táto iniciatíva
poskytuje pridanú hodnotu EÚ vďaka svojej schopnosti prekonať otázky
fragmentácie trhu, ktorým by takáto iniciatíva čelila na úrovni členských
štátov. Iniciatíva bude dopĺňať, nie nahrádzať, úvery poskytované bankami,
a preto bude alternatívnym a konkurenčným zdrojom dlhodobého dlhového
financovania projektov v oblasti infraštruktúry. Mobilizovanie finančných
prostriedkov súkromného sektora prostredníctvom finančných nástrojov EÚ zachová
vzácne financovanie pomocou grantov pre projekty, ktoré nedokážu prilákať
dostatočný súkromný kapitál.
V pilotnej fáze
by Komisia spolupracovala najmä s EIB na optimalizovaní návrhu iniciatívy
na optimálnu realizáciu od roku 2014 a na ďalšie roky. Skúsenosti získané
počas pilotnej fázy by investorom, ako aj sponzorom projektov umožnili
oboznámiť sa so štruktúrou projektových dlhopisov a podľa potreby by sa
zohľadnili v akýchkoľvek ďalších iniciatívach. Na účel dosiahnutia
maximálneho vplyvu by sa iniciatíva mohla použiť aj na projekty
v pokročilej etape výberového konania na účely refinancovania počas obdobia
výstavby alebo krátko po jej ukončení. Hoci pilotná fáza iniciatívy by sa
uskutočňovala s EIB, na účely realizácie etapy po roku 2013 by sa musela
nájsť širšia škála realizujúcich partnerov.
V rámci súčasného viacročného finančného
rámca EÚ spolu s EIB už realizovala nástroj na rozdelenie rizika
s názvom „nástroj záruk na úvery pre projekty TEN-T“ (LGTT). Postupy na
rozdelenie rizika a pracovné metódy iniciatívy sa prepoja s postupmi
a metódami LGTT, pričom rozsah by sa rozšíril na energetiku a telekomunikácie.
Podobne ako v LGTT, príspevok EÚ by sa tak použil na rozdelenie rizík
s EIB. Z toho dôvodu sa vďaka podobnosti očakáva v iniciatíve
dlhopisov na projekty približne 15 – 20-násobný multiplikačný účinok.
Vzhľadom na krátkosť dostupného času Komisia
vyzýva Parlament a Radu, aby návrh na pilotnú fázu prijali tak rýchlo, ako
sa len dá.

2.
VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE
VPLYVU

Dňa 28. februára 2011 sa začala verejná
konzultácia o základných zásadách iniciatívy. Okrem toho sa na konferencii
11. apríla 2011 diskutovalo o výhodách a nevýhodách plánovanej
iniciatívy. Na konci obdobia konzultácií bolo doručených viac ako 100
príspevkov z rôznych sektorov.
Zainteresované strany uvítali iniciatívu
dlhopisov na projekty. Spätná väzba týkajúca sa cieľov iniciatívy bola
priaznivá, pričom zainteresované strany zastávali názor, že by mohla zvýšiť
a zjednodušiť financovanie infraštruktúry otvorením dlhopisových trhov ako
zdroja dlhového kapitálu v podobe, ktorá je zaujímavá pre inštitucionálnych
investorov. Navrhovaný mechanizmus a plánovaný úverový rating na úrovni
A/A- boli vnímané ako primerané.
Vplyv iniciatívy na náklady financovania
a splatnosti sa vníma skôr ako priaznivý, t. j. očakáva sa, že náklady
poklesnú a splatnosti sa predĺžia, pričom len 2 % respondentov si myslí,
že by neznížila náklady na financovanie a zvyšok si myslí, že vplyv by bol
v najhoršom prípade neutrálny a v najlepšom prípade pozitívny.
Pokiaľ ide o stupeň zníženia kreditného
rizika, väčšina zainteresovaných strán, ktoré reagovali na túto otázku,
vyjadrila názor, že nástroje na zníženie rizika vo výške 20 % výšky
prednostného dlhu sú dostatočné, niektorí ho pre zvažované sektory znížili na 10
– 20 %, konkrétne pre TEN-T, TEN-E a ICT. Takmer všetky zainteresované strany
zastávajú názor, že tieto tri sektory by mali byť hlavnými projektmi určenými
na financovanie. Okrem toho si 1/4 zainteresovaných strán myslí, že by sa mala
zahrnúť sociálna infraštruktúra a 1/5 respondentov je presvedčená, že
oprávnené by mali byť aj obnoviteľné zdroje energie. Tieto projekty však
nepatria do kompetencie TEN-T, TEN-E a ICT a bude sa o nich
uvažovať v neskoršej etape.
Názory na otázku týkajúcu sa jediného
kontrolujúceho veriteľa sa rozchádzali. Komisia preto v tomto bode nebude
nariaďovať, ale podporí investorov, sponzorov projektov a ostatných
hráčov, aby rozhodli o vzájomne prijateľných opatreniach.
Celkovo priaznivá
spätná väzba potvrdila, že Komisia a EIB určili dôležitú trhovú potrebu
v oblasti projektových financií, čím sa zaručilo, že ak sa iniciatíva
správne navrhne, bude úspešná.
V posúdení vplyvu sa zvýraznili niektoré
možné regulačné prekážky v oblastiach verejného obstarávania
a pravidiel kapitálových trhov. Komisia bude naďalej riešiť tieto otázky
a to bude potrebné, nájde vhodné riešenia. Zdá sa však, že tieto otázky
neohrozia realizáciu pilotnej fázy, hoci ju môžu spomaliť. So zreteľom na
de facto neexistujúcu činnosť trhu s dlhopismi na projekty
v Európe zainteresované strany zdôraznili potrebu spustiť iniciatívu čo najskôr.
Vzhľadom na to, že projektový dlhopis,
medzisektorový druh finančného nástroja pre infraštruktúru, zatiaľ na európskej
úrovni neexistuje, by pilotná fáza v období rokov 2012 – 2013 umožnila
skúšanie jeho návrhu a prijatie trhom s cieľom zvýšiť jeho účinnosť
v rámci nástroja Spájame Európu (CEF) na obdobie rokov 2014 – 2020.
V pilotnej fáze bude zameraný na projekty na pomerne pokročilom
štádiu[3]
s cieľom zrýchliť realizáciu a zjednodušiť tvorbu portfólia
projektov. S cieľom zhromaždiť relevantné skúsenosti na zabezpečenie
rýchleho nábehu po roku 2013 je EIB ochotná pracovať na konkrétnych operáciách
paralelne s legislatívnym procesom (t. j. pred oficiálnym politickým
rozhodnutím), aby boli prvé transakcie uskutočnené v roku 2012.
Po vypočutí vo Výbore pre posudzovanie vplyvu 31.
augusta 2011 výbor poslal svoje stanovisko 2. septembra 2011. Na základe
získaných odporúčaní bola správa vypracovaná podľa týchto hlavných línií:
V posúdení vplyvu sa skúma súčasná
situácia na trhu v súvislosti s posúdením vplyvu sprevádzajúcim návrh
CEF, ktorý obsahuje viac súvislostí o potenciálnych nástrojoch CEF,
medzerách financovania a nedokonalostiach trhu, ktoré majú vplyv
na súčasné úrovne investícií do infraštruktúry. Prvá posúdená možnosť sa
týka zachovania súčasného stavu, t. j. pokračovania súčasných grantových
programov pre energetiku a dopravu a súčasných grantových programov
a finančných nástrojov pre dopravu. Druhá možnosť sa týka regulačných
stimulov a tretia návrhu na realizáciu iniciatívy dlhopisov na projekty.
V tejto súvislosti boli preskúmané možné riziká brániace realizácii
iniciatívy a odhalený vyčísliteľný očakávaný vplyv v podobe
multiplikačného účinku. V posúdení sa naznačujú aj otázky súvisiace
s regulačným rámcom umožňujúcim dlhodobé investície, ako je verejné
obstarávanie, Solventnosť II alebo kapitálové požiadavky.

3.
PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1.
Právny základ

Keďže rozsah návrhu je zameraný na európske
siete v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií a mení
a dopĺňa najmä nariadenie (ES) č. 680/2007, je založený na jeho právnych
základoch, t. j. článkoch 172 a 173 ods. 3 Zmluvy o fungovaní EÚ.

3.2.
Subsidiarita a proporcionalita

Návrh je v súlade so zásadou
subsidiarity, keďže voľba nariadenia EÚ na financovanie projektov
transeurópskych sietí projektovými dlhopismi je najvhodnejšia s cieľom
poskytnúť efektívne prostriedky, pokiaľ ide o administratívne zaťaženie,
na prilákanie vysokých úrovní financovania súkromným sektorom, pričom očakávaný
multiplikačný účinok, pokiaľ ide o príspevok rozpočtu EÚ v porovnaní s celkovým
financovaním, sa odhaduje na 15 – 20-násobok. Prostredníctvom zamerania
iniciatívy na optimalizovanie využívania fondov EÚ bude jej cieľom zlepšiť
účinnosť krokov EÚ aj členských štátov.
Návrh je aj v súlade so zásadou
proporcionality, keďže návrh nariadenia nejde nad rámec toho, čo je potrebné na
dosiahnutie jeho cieľov.
Keďže LGTT sa zameriava len na projekty
v oblasti dopravy, iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie
Európa 2020 bude prvým finančným nástrojom EÚ, z ktorého budú profitovať
projekty v oblasti infraštruktúry v niekoľkých sektoroch
s podobnými potrebami financovania a ktorý bude prinášať väčší úžitok so
zreteľom na vplyv na trh, administratívnu efektívnosť a využívanie
zdrojov. Poskytne súvislý finančný nástroj EÚ v oblasti infraštruktúry pre
zainteresované strany, ako sú finančníci, verejné orgány, stavebné spoločnosti
a prevádzkovatelia.

3.3.
Podrobné vysvetlenie návrhu

S cieľom umožniť spustenie pilotnej fázy
počas súčasného viacročného finančného rámca si budú rozhodnutie Európskeho
parlamentu a Rady 1639/2006/ES[4],
ktorým sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007
– 2013), a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007[5], ktorým sa ustanovujú všeobecné
pravidlá udeľovania finančnej pomoci Únie v oblasti transeurópskych
dopravných a energetických sietí, vyžadovať tieto zmeny:
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady
č. 1639/2006/ES sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť
a inovácie, ktorý zahŕňa ICT. Je potrebné ho zmeniť a doplniť, aby sa
povolilo spustenie iniciatívy dlhopisov na projekty programu Európa 2020
v oblasti ICT, a najmä vo vysokorýchlostnom širokom pásme.
V článku 1 ods. 1 tohto návrhu sa dopĺňa
slovné spojenie „široké pásmo“ do existujúceho článku 26 ods. 2 písm. b)
rozhodnutia o PKI. Keďže sa očakáva, že projekty v oblasti
infraštruktúry podľa rozhodnutia o PKI sa budú zameriavať na rozvoj
vysokorýchlostných širokopásmových projektov, považovalo sa za potrebné túto
skutočnosť zdôrazniť.
Článkom 1 ods. 2 sa nahrádza článok 31 ods. 2
rozhodnutia o PKI. Jeho cieľom je doplniť vymedzenie pojmu nástroja na
rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy. To umožní, aby projekty ICT
využívali iniciatívu v jej pilotnej fáze. Tento nástroj by mal byť
dostupný do 31. decembra 2014. Rozpočtová zodpovednosť EÚ bude prísne obmedzená
na rozpočtové prostriedky, pričom reziduálne riziko bude znášať EIB.
Článok 1 takisto umožní previesť až 20
miliónov EUR z rozpočtu ICT v prospech iniciatívy dlhopisov na
projekty v rámci stratégie Európa 2020.
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES)
č. 680/2007 sa okrem toho ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej
pomoci Únie v oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí
a takisto sa vytvára nástroj na rozdelenie rizika nazvaný „nástroj záruk
na úvery pre projekty TEN-T“ (LGTT). Aj nariadenie č. 680/2007 je potrebné
zmeniť a doplniť, aby sa EÚ umožnilo upraviť rozsah existujúceho
partnerstva na rozdelenie rizík s EIB v rámci LGTT a aby sa EIB
umožnilo podporovať dlhopisové financovanie v rámci iniciatívy.
Cieľom článku 2 ods. 1 tohto návrhu, ktorým sa
mení a dopĺňa článok 2 nariadenia (ES) č. 680/2007, je doplniť definíciu
nástroja na rozdelenie rizík a zníženia kreditného rizika pre projektové
dlhopisy. To umožní, aby projekty dopravy a TEN-E využívali iniciatívu
v jej pilotnej fáze.
Článkom 2 ods. 2 tohto návrhu sa mení
a dopĺňa článok 4 nariadenia (ES) č. 680/2007 a predpokladá sa, že
žiadosti o nástroj na rozdelenie rizík pre projektové dlhopisy sa budú
predkladať EIB tak, ako je to v súčasnosti podľa LGTT.
Článkom 2 ods. 3 návrhu sa umožní presun
celkovo až 200 miliónov EUR z nástroja záruk na pôžičky na projekty TEN-T
(LGTT) a 10 miliónov EUR z rozpočtu TEN-E v prospech iniciatívy
dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020. Rozpočtová
zodpovednosť EÚ bude prísne obmedzená na rozpočtové prostriedky, pričom
reziduálne riziko bude znášať EIB.
S cieľom umožniť rýchlu realizáciu sa
v článku 3 návrhu uvádza, že navrhované nariadenie by malo nadobudnúť
účinnosť nasledujúci deň po jeho uverejnení.

4.
VPLYV NA ROZPOČET

Iniciatíva bude
v rokoch 2012 a 2013 v celom rozsahu financovaná prerozdelením
v rámci finančného krytia existujúcich programov.
Suma 500 miliónov
EUR je už určená nariadením (ES) č. 680/2007 pre LGTT, z ktorých až 200
miliónov EUR môže byť prerozdelených na využívanie v projektových dlhopisoch
počas pilotnej fázy v oblasti dopravy takto:
06 03 03 TEN
Doprava           maximálne 200 miliónov EUR v rokoch 2012 – 2013
10 miliónov EUR
a 20 miliónov EUR môže byť prerozdelených z rozpočtových riadkov
TEN-E a PKI takto:
32 03 02 TEN
Energia             maximálne 10 miliónov EUR v rokoch 2012 – 2013 pre projekty
TEN-E
09 03 01 PKI                           maximálne
20 miliónov EUR v roku 2013 na ICT a širokopásmové projekty
Tieto rozpočtové prerozdelenia sú stanovené vo
finančnom výkaze, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu. Pre rozpočet EÚ by
nevznikli podmienené záväzky, pretože príspevok EÚ by bol zahrnutý do sumy,
ktorá je viazaná na tento účel v rozpočtových riadkoch.
2011/0301 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie
Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES, ktorým sa ustanovuje rámcový
program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 - 2013), a nariadenie
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú
všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti
transeurópskych dopravných a energetických sietí
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej
únie, a najmä na jej články 172 a 173 ods. 3,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[6],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7],
v súlade s riadnym legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1639/2006/ES
z 24. októbra 2006[8]
sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (PKI)
s rôznymi typmi vykonávacích opatrení na základe špecifických programov,
z ktorých „Program na podporu politiky informačných a komunikačných
technológií (ICT)“ poskytuje podporu na posilnenie vnútorného trhu výrobkov a
služieb ICT a výrobkov a služieb založených na ICT a jeho cieľom je
stimulovanie inovácií prostredníctvom rozsiahlejšieho zavádzania ICT
a investovania do ICT.
(2)
Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 680/2007
z 20. júna 2007[9]
sa ustanovujú všeobecné pravidlá udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v
oblasti transeurópskych dopravných a energetických sietí a takisto sa vytvára
nástroj na rozdelenie rizika nazvaný „nástroj záruk na úvery pre projekty
TEN-T“ (LGTT).
(3)
V nasledujúcom desaťročí budú potrebné
bezprecedentné objemy investícií do európskych dopravných, energetických,
informačných a komunikačných sietí s cieľom podporiť hlavné opatrenia
stratégie Európa 2020 a rozvinúť inteligentné, zmodernizované a plne
prepojené infraštruktúry, aby sa posilnilo dobudovanie vnútorného trhu.
Odhadovaná výška potrebných investícií do siete TEN-T je 500 miliárd EUR.
V rámci projektov energetickej infraštruktúry s európskym významom
hrozí investíciám približne vo výške 100 miliárd EUR, že sa nezrealizujú
z dôvodu prekážok súvisiacich s udeľovaním povolení, reguláciou
a financovaním, pričom ďalších 100 miliárd EUR bude financovať sám
sektor. Investície potrebné na dosiahnutie cieľa digitálnej agendy, ktorým je
poskytnutie rýchleho prístupu k internetu pre všetkých európskych občanov
a podniky, dosahujú 181 až 273 miliárd EUR, z ktorých sa
očakávajú investície súkromného sektora na úrovni od 30 miliárd EUR do 100
miliárd EUR.
(4)
Európsky parlament vo svojom uznesení z 8.
júna 2011 o investovaní do budúcnosti: nový viacročný finančný
rámec (VFR) pre konkurencieschopnú, udržateľnú a inkluzívnu Európu[10] zdôraznil, že Únia by mala
prijať opatrenia predovšetkým na zlepšenie využívania prostriedkov EÚ ako
katalyzátora priťahujúceho ďalšie finančné prostriedky z Európskej
investičnej banky (EIB), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBOR), iných
medzinárodných finančných inštitúcií a zo súkromného sektora a uvítal
iniciatívu projektových dlhopisov v rámci stratégie Európa 2020 ako
mechanizmus rozdelenia rizika s EIB, ktorá poskytuje ohraničenú podporu
z rozpočtu EÚ a ktorá by mala mať pákový účinok na prostriedky EÚ
a pritiahnuť dodatočný záujem súkromných investorov o účasť na
prioritných projektoch EÚ v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020.
(5)
Finančnými nástrojmi sa môže zlepšiť efektívnosť
rozpočtových výdavkov a dosiahnuť vyššie multiplikačné účinky vzhľadom na
pritiahnutie financovania zo súkromného sektora a dosiahnuté objemy
investícií. Očakávaný multiplikačný účinok iniciatívy dlhopisov na projekty
v rámci stratégie Európa 2020 je 15 až 20-násobný.
(6)
Rada na svojom zasadnutí 12. júla 2011
upozornila, že je potrebné posúdiť finančné nástroje so zreteľom na pákové
účinky v porovnaní s existujúcimi nástrojmi, riziká, ktoré by sa
pridali do štátnych súvah, a možné vytláčanie súkromných inštitúcií.
K riešeniu uvedených problematík prispieva oznámenie Komisie[11] o pilotnej fáze
iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 a jeho
posúdenie vplyvu, ktoré čerpajú z verejnej konzultácie.
(7)
Iniciatíva dlhopisov na projekty v rámci stratégie
Európa 2020 má dvojaký cieľ. Po prvé, pomôcť financovať projekty týkajúce sa
priorít európskej politiky, a po druhé, umožniť väčšie zapojenie
súkromného sektora do dlhodobého financovania projektov v oblasti
infraštruktúry z kapitálových trhov. Presmeruje určité výdavky rozpočtu EÚ
smerom k oblastiam posilňujúcim rast so zohľadnením rozpočtovej disciplíny
Únie a stropov v rámci súčasného viacročného finančného rámca.
(8)
Pôjde o prvý finančný nástroj, z ktorého
budú profitovať projekty v oblasti infraštruktúry naprieč rôznymi sektormi
s podobnými potrebami financovania a ktorý bude prinášať väčší
úžitok, pokiaľ ide o vplyv na trh, administratívnu efektívnosť
a využívanie zdrojov. Poskytne súvislý nástroj pre zainteresované strany
v oblasti infraštruktúry, ako sú finančníci, verejné orgány, stavebné
spoločnosti a prevádzkovatelia.
(9)
V rámci iniciatívy dlhopisov na projekty
v rámci stratégie Európa 2020 by projektové spoločnosti emitovali dlhopisy
a rozpočet Únie spolu s financovaním od finančného partnera by sa
použil na zlepšenie úverovej bonity dlhopisov s cieľom prilákať investorov
z kapitálového trhu s dlhovými nástrojmi, ako napríklad penzijné fondy
a poisťovacie spoločnosti.
(10)
Podpora Únie by mala znížiť riziko obsiahnuté
v projektových dlhopisoch v takom rozsahu, aby boli účastníci
kapitálového trhu ochotní investovať do dlhopisov rozsiahlejších
infraštruktúrnych projektov, než by to bolo možné bez podpory Únie.
(11)
Hospodárske zotavenie Európy by nemali ohrozovať
rastúce dopravné zápchy, chýbajúce energetické prepojenia a spomaľovanie
prieniku širokého pásma vinou ťažkostí infraštruktúrnych projektov
v oblasti získavania prístupu k dlhodobému súkromnému financovaniu
alebo financovaniu z verejných zdrojov.
(12)
Opätovným posúdením programov investovania do
infraštruktúry členskými štátmi v kontexte ich fiškálnych úsporných
opatrení a štrukturálnych reforiem sa neumožní potrebné zrýchlenie tempa
investícií do infraštruktúry. Okrem toho sú dlhodobé bankové úvery na projekty
v oblasti infraštruktúry naďalej nedostatočné a drahé, a preto sú
potrebné alternatívne a konkurenčné zdroje dlhového financovania.
(13)
Financovanie prostredníctvom dlhových kapitálových
trhov však nie je pre projekty infraštruktúry v Únii bezprostredne
k dispozícii. Z dôvodu fragmentácie dlhopisových trhov v rámci
EÚ v spojení s veľkosťou a komplikovanosťou projektov infraštruktúry,
ktoré si vyžadujú dlhé obdobia prípravy projektov, je riešenie tejto otázky na
úrovni Únie prostredníctvom zrýchleného postupu dostatočne včas pred nástrojom
Spájame Európu správne načasované a aj primerané.
(14)
Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty
v rámci stratégie Európa 2020 by sa preto mala spustiť počas súčasného
finančného rámca s cieľom rozvinúť financovanie prostredníctvom dlhového
kapitálového trhu v oblasti infraštruktúry na všeobecnejšej úrovni
a rozšíriť rozsah v súčasnosti dostupných finančných nástrojov pre
dopravné projekty.
(15)
S cieľom implementovať pilotnú fázu iniciatívy
dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 by sa mali zmeniť
a doplniť rozhodnutie č. 1639/2006/ES a nariadenie (ES) č. 680/2007.
Cieľom tejto pilotnej fázy je podporiť infraštruktúrne projekty
s komerčným potenciálom v sektoroch dopravy, energetiky a ICT,
pričom po roku 2013 by sa iniciatíva mohla rozšíriť do iných sektorov.
(16)
V súvislosti s dlhodobými odbornými
skúsenosťami EIB ako hlavného finančníka projektov v oblasti
infraštruktúry a na základe jej povahy ako finančného orgánu EÚ založeného
Zmluvou by Komisia mala zapojiť EIB do realizácie tejto pilotnej fázy.
Konkrétne podmienky spolupráce vrátane rozdelenia rizika a odmeny pre EIB by sa
mali stanoviť v dohode medzi Komisiou a EIB.
(17)
Pilotná fáza iniciatívy dlhopisov na projekty v
rámci stratégie Európa 2020 by sa mala začať pri príprave navrhovaného nástroja
Spájame Európu. Táto pilotná fáza pomôže vydláždiť cestu pre finančný nástroj
na rozdelenie rizika v rámci nástroja Spájame Európu.
(18)
Žiadosť o pomoc, výber a realizácia
všetkých projektov bude podliehať právnym predpisom Únie, najmä so zreteľom na
štátnu pomoc, a bude sa snažiť zabrániť vznikaniu alebo zvyšovaniu
skreslení na trhu.
(19)
Pilotná fáza by mala byť financovaná pomocou
prerozdelenia rozpočtu v roku 2012 a 2013 z existujúcich programov
v oblasti dopravy, energetiky a telekomunikácií. Na tento účel sa môže na
túto iniciatívu prerozdeliť až 200 miliónov EUR z rozpočtu TEN-T, až 20
miliónov EUR z rozpočtu rámcového programu konkurencieschopnosti
a inovácie a až 10 miliónov z rozpočtu TEN-E. Dostupný rozpočet
ohraničuje rozsah iniciatívy, ako aj počet projektov, ktoré môžu byť podporené.

(20)
O rozpočtové zdroje by mala žiadať EIB na
základe tých projektov, ktoré EIB bude považovať za vhodné a ktorých realizáciu
bude považovať za pravdepodobnú. Akékoľvek žiadosti v tomto zmysle by mali
byť podané pred 31. decembrom 2013. Z dôvodu komplikovanosti veľkých
projektov v oblasti infraštruktúry by sa samotné schválenie mohlo
uskutočniť neskôr, najneskôr však 31. decembra 2014.
(21)
S cieľom, aby opatrenia uvedené v tomto
nariadení boli účinné, by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom
nasledujúcim po jeho uverejnení,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
Článok 1
Zmeny
a doplnenia rozhodnutia č. 1639/2006/ES
Rozhodnutie č. 1639/2006/ES sa mení
a dopĺňa takto:
1. V článku 26 ods. 2 sa písmeno b) nahrádza
takto:
„b) stimulovanie inovácií prostredníctvom
rozsiahlejšieho zavádzania a investovania do ICT a širokého pásma;“
2. Článok 31 sa mení a dopĺňa takto:
a) Odsek 2 sa nahrádza takto:
„2. Cieľom projektov je podporovať inovácie,
prenos technológií a šírenie nových technológií, ktoré sú pripravené na
zavedenie na trhu.
Únia môže udeliť grant s cieľom prispieť na
rozpočet projektov uvedených v odseku 1 písm. a).
Únia môže prípadne udeliť finančný príspevok
pre EIB na tvorbu rezerv a prideľovanie kapitálu na pôžičky alebo záruky, ktoré
vydá EIB, na jej vlastné zdroje v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre
projektové dlhopisy uvedené v odsekoch 2a až 2d.“
b) Vkladajú sa tieto odseky 2a až 2d:
„2a. Nástroj na rozdelenie rizík pre
projektové dlhopisy je zníženie kreditného rizika, ktoré spĺňa tieto kritériá:
a) má formu úveru alebo záruky udelenej EIB
v prospech financovania, ktoré je poskytnuté projektom v oblasti ICT
a širokého pásma;
b) vzťahuje sa na riziko dlhovej služby
projektu a zmierňuje kreditné riziko držiteľov dlhopisov;
c) používa sa len pre projekty, ktorých
finančná životaschopnosť sa zakladá na výnosoch projektu.
2b. Expozícia Únie voči nástroju na rozdelenie
rizika pre projektové dlhopisy vrátane správnych poplatkov a ostatných
oprávnených nákladov sú prísne obmedzené na sumu príspevku Únie na tento
nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy, pričom pre všeobecný
rozpočet Únie nesmie vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Reziduálne riziko všetkých
operácií znáša EIB.
2c. Podrobné podmienky vykonávania nástroja na
rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy vrátane jeho sledovania
a kontroly sa ustanovia v dohode o delegovaní medzi Komisiou
a EIB.
2d. V roku 2013 sa môže z rozpočtu
prideleného na uskutočňovanie politiky ICT a širokého pásma použiť suma až
20 miliónov EUR v súlade s pravidlom ustanoveným v písmene b)
prílohy I. Nástroj na rozdelenie rizika môže opätovne využiť výnosy získané
v rámci investičného obdobia na nové pôžičky a záruky.“
Článok 2
Zmeny
a doplnenia nariadenia (ES) č. 680/2007
Nariadenie (ES) č. 680/2007 sa mení a dopĺňa
takto:
(1) V článku 2:
dopĺňajú sa tieto body 14 a 15:
„14. „nástroj na rozdelenie rizika pre
projektové dlhopisy“ je zníženie kreditného rizika poskytnuté na projekty
v spoločnom záujme. Nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy
sa vzťahuje na riziko dlhovej služby projektu a zmierňuje kreditné riziko
držiteľov dlhopisov. Používa sa len pre projekty, ktorých finančná
životaschopnosť sa zakladá na výnosoch projektu.
15. „Zníženie kreditného rizika“ je použitie
úveru alebo záruky EIB na zlepšenie úverovej bonity projektového dlhu.“
(2) V prvom odseku článku 4:
dopĺňa sa táto veta:
„Žiadosti o nástroj na rozdelenie rizík
pre projektové dlhopisy“ podľa článku 6 ods. 1 písm. g) sa zasielajú EIB podľa
štandardného postupu EIB pre žiadosti“.“
(3) Článok 6 ods. 1 sa mení a dopĺňa takto:
a) do písmena d) sa vkladá táto veta:
„V rokoch 2012 a 2013 sa môže
prerozdeliť suma až 200 miliónov EUR na nástroj na rozdelenie rizík pre
projektové dlhopisy v sektore dopravy.“
b) dopĺňa sa toto písmeno g):
„g) finančný príspevok pre EIB na tvorbu
rezerv a prideľovanie kapitálu na pôžičky alebo záruky, ktoré vydá EIB, na
jej vlastné zdroje v rámci nástroja na rozdelenie rizika pre projektové
dlhopisy v oblasti TEN-T a TEN-E. Expozícia Únie voči nástroju na
rozdelenie rizika vrátane správnych poplatkov a ostatných oprávnených nákladov
sú prísne obmedzené na sumu príspevku Únie na tento nástroj na rozdelenie
rizika pre projektové dlhopisy, pričom pre všeobecný rozpočet Únie nesmie
vyplynúť nijaký ďalší záväzok. Reziduálne riziko všetkých operácií znáša EIB.
Podrobné podmienky vykonávania nástroja na rozdelenie rizika pre projektové
dlhopisy vrátane jeho sledovania a kontroly sa ustanovia v dohode
o delegovaní medzi Komisiou a EIB. V rokoch 2012 a 2013 sa
na nástroj na rozdelenie rizika pre projektové dlhopisy môže prerozdeliť suma
maximálne 210 miliónov EUR, z čoho maximálne 200 miliónov EUR je na
dopravné projekty a maximálne 10 miliónov EUR na projekty
v energetike v súlade s postupom uvedeným v článku 15 ods. 2
z rozpočtových riadkov TEN-T (LGTT), resp. TEN-E. Nástroj na rozdelenie
rizika pre projektové dlhopisy môže opätovne využiť výnosy získané v rámci
investičného obdobia na nové pôžičky a záruky.“
Článok 3
Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom
nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné v celom
rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE
NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.        Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB
              1.3.        Druh
návrhu/iniciatívy
              1.4.        Ciele

              1.5.        Dôvody
návrhu/iniciatívy
              1.6.        Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.        Plánovaný
spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.        Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
              2.2.        Systémy
riadenia a kontroly
              2.3.        Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.        Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.        Odhadovaný
vplyv na výdavky
              3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2.     Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3.     Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4.     Súlad
s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5.     Účasť
tretích strán na financovaní
              3.3.        Odhadovaný
vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov návrhu/iniciatívy
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu
a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 1639/2006/ES, ktorým
sa ustanovuje rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie (2007 – 2013),
a nariadenie (ES) č. 680/2007, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá
udeľovania finančnej pomoci Spoločenstva v oblasti transeurópskych
dopravných a energetických sietí.
1.2.        Príslušné oblasti politiky v
rámci ABM/ABB[12]

Politická oblasť:    Hospodárske a finančné
záležitosti
Činnosť ABB:       Finančné operácie a
nástroje
Politická oblasť:    Mobilita a doprava
Činnosť ABB:       Transeurópske siete
Politická oblasť:    Informačná spoločnosť
a médiá
Činnosti:               Zavedenie ICT (0903)
Politická oblasť:    energetika
Činnosť ABB:       Transeurópske siete (3203)
1.3.        Druh návrhu/iniciatívy
Návrh/iniciatíva sa týka
akcie presmerovanej na novú akciu.
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné strategické ciele
Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Pripraviť
CEF
Podpora
rozvoja energetických infraštruktúr, ktoré zabezpečia kontinuitu
a bezpečnosť dodávok energie a vďaka tomu správne fungovanie
hospodárstva
Zaistiť
vzájomné prepojenia a interoperabilitu dopravných sietí.
Podporiť
zavedenie ICT
1.4.2.     Konkrétne ciele a príslušné
činnosti v rámci ABM/ABB
Konkrétny cieľ: Počet podporených projektov
v oblasti dopravy, energetiky a širokého pásma.
Činnosť ABB:
ECFIN: Finančné operácie a nástroje
MOVE: Prepojenia a interoperabilita sietí
odstránením problémových miest
INFSO: Zavedenie ICT (0903)
ENER: Zlepšenie bezpečnosti dodávky energie
pomocou infraštruktúry
1.4.3.     Očakávané výsledky a vplyv
Uveďte, aký vplyv by
mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Cieľom iniciatívy je podporiť oživenie trhov
s európskymi projektovými dlhopismi a zjednodušiť prístup projektov
v oblasti infraštruktúry k financovaniu. Iniciatíva dlhopisov na projekty
v rámci stratégie Európa 2020 je novým nástrojom na rozdelenie rizika,
ktorý sa má zaviesť v politikách TEN pre dopravu, energetiku
a telekomunikácie, najmä široké pásmo. Jeho cieľom je podnietiť viac
dlhového financovania zo súkromného sektora pre opatrenia európskych projektov
v oblasti infraštruktúry.
Ako súčasť rozpočtu na TEN-T, TEN-E a rámcový
program konkurencieschopnosti a inovácií (PKI) – namiesto použitia ako
grant – sa rozpočet EÚ investuje vo forme provízií a pridelenia kapitálu
v Európskej investičnej banke (EIB) s cieľom pokryť podiel na riziku,
ktoré EIB podstupuje, keď financuje projekty v oblasti infraštruktúry
v rámci tejto iniciatívy.
Realizácia tohto nástroja by mala umožniť:
a) Financovanie EIB v podobe vyššieho
požičiavaného objemu na projekty v oblasti infraštruktúry
a rizikovejšie, ale stále potenciálne výnosné projekty v oblasti
infraštruktúry.
b) Vytvorenie multiplikačného účinku financovania
z rozpočtu EÚ na súkromné investície do infraštruktúry tak, že 1 EUR
prostriedkov EÚ pridelených na iniciatívu by mohlo vytvoriť 15 EUR až 20 EUR
investovaných do európskych projektov v oblasti infraštruktúry.
So zreteľom na sumy dostupné v rozpočtových
riadkoch a ich nezastupiteľnosť v pilotnej fáze sa však odhaduje, že
počet projektov, ktoré môžu byť podporené, je obmedzený na 5 až 14
projektov v oblasti infraštruktúry. Odhadovaný počet projektov bude
závisieť najmä od ich veľkosti a prijatia trhom.
1.4.4.     Ukazovatele výsledkov
a vplyvu
Cieľom je zvýšiť dostupnosť dlhového financovania
kapitálovým trhom pre projekty v oblasti infraštruktúry, ktoré sú oprávnené
na pomoc podľa nariadenia č. 690/2007 a rozhodnutia č. 1639/2006/ES.
Z toho dôvodu sa budú uplatňovať tieto ukazovatele:
– Počet projektov TEN-T, TEN-E a širokého
pásma, ktoré získali financovanie EIB v rámci iniciatívy.
– Dosiahnutý multiplikačný účinok kumulatívne
a podľa sektorov. Očakávaný multiplikačný účinok je maximálne 15 – 20-násobok,
pokiaľ ide o podporu rozpočtom EÚ v porovnaní s celkovými
investíciami získanými na projekty podporované v rámci iniciatívy
a podľa podmienok transakcií.
– Objem financovania z dlhových kapitálových
trhov získaný na tieto projekty, kumulatívne a podľa príslušného sektora.
Sledovanie výsledkov bude založené na podávaní
správ zo strany EIB a na analýze trhu.
1.5.        Dôvody návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby, ktoré sa majú
uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
Z dôvodu fiškálnych úsporných opatrení
v členských štátoch existuje riziko, že projekty v oblasti
infraštruktúry v záujme EÚ sa neuskutočnia tempom, ktoré je potrebné na
dosiahnutie cieľov Európa 2020, čím sa zhorší hospodárske zotavenie a rast
EÚ.
Okrem toho z dôvodu problematiky týkajúcej sa
likvidity a rizík, ktoré vznikli počas finančnej krízy, banky zareagovali
skrátením splatností úverov, zvýšenými požiadavkami na ceny a kolaterál na
projekty v oblasti infraštruktúry. Hoci trhy s úvermi poskytovanými
bankami vykazujú náznaky zotavenia, projekty v oblasti infraštruktúry majú
naďalej ťažkosti so získavaním dlhodobého dlhového financovania. Z toho
dôvodu sa zvýšil potenciálny význam dlhopisových trhov ako zdrojov
financovania. Keďže však neexistujú stále opatrenia na zlepšenie verejných
úverov, za ostatných niekoľko rokov sa neuskutočnili operácie s projektovými
dlhopismi v oblasti TEN-T, TEN-E alebo širokého pásma.
Cieľom iniciatívy dlhopisov na projekty Európa 2020
je poskytnúť zníženie kreditného rizika potrebné na prilákanie investorov
kapitálového trhu, čo by umožnilo vytvorenie novej triedy aktív, pokiaľ ide o
dlhopisy na projekty v oblasti infraštruktúry. V súvislosti
s hospodárskym zotavením a podporou pre opatrenia na stimulovanie
rastu je potrebné spustiť iniciatívu v okamihu, keď investori kapitálových
trhov začínajú hľadať alternatívne dlhodobejšie a dosť bezpečné investičné
príležitosti. S cieľom stimulovať správanie trhu a umožniť efektívnejšie
využívanie finančných nástrojov v rámci nástroja Spájame Európu je
potrebné spustenie pilotnej fázy, a to aj na účely testovania trhu, čo by
umožnilo optimalizáciu návrhu na obdobie po roku 2013.
1.5.2.     Prínos zapojenia Európskej
únie
Iniciatíva bude dopĺňať, nie nahrádzať, úvery
poskytované bankami, a preto bude alternatívnym a konkurenčným
zdrojom dlhodobého dlhového financovania projektov. Neexistujú podobné
nástroje, ktoré by priťahovali financovanie kapitálovými trhmi do hlavných
projektov EÚ v oblasti infraštruktúry.
Na naliehavé mobilizovanie väčšieho podielu
súkromných úspor EÚ a zahraničných úspor na projekty v oblasti
infraštruktúry a na zmiernenie tlakov na štátne verejné rozpočty sú
potrebné inovatívne riešenia. Operácie financovania EIB v rámci iniciatívy
dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 budú dopĺňať činnosti
vykonávané v rámci súčasných kapitálových a dlhových nástrojov,
nástroja Marguerite a nástroja záruky na pôžičky pre TEN doprava (LGTT).
Operácie financovania EIB sú veľmi viditeľným
a účinným nástrojom podpory infraštruktúrnych projektov v oblasti
dopravy, energetiky a ICT, ktoré sú podstatné na implementáciu stratégie
Európa 2020. EIB v plnom rozsahu prenáša finančné výhody vyplývajúce
z pomoci EÚ a atraktívne finančné náklady EIB na financovanie vo
forme výhodných úrokových sadzieb na konečných príjemcov.
Tento nástroj na rozdelenie rizika poskytuje
potrebné finančné zaistenie zo strany EÚ pre projekty, ktoré by normálne
nevyhovovali štandardným usmerneniam a kritériám EIB.
1.5.3.     Poznatky získané
z podobných skúseností v minulosti
Zistenia sa zhrnú a analyzujú v posúdení
vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k súčasnému návrhu.
Skúsenosti s nástrojom záruky pôžičiek pre TEN
doprava (LGTT) ukazujú, že je potrebný podstatný čas, kým finančné trhy,
finanční a právni poradcovia, verejné orgány, sponzori projektov a
prevádzkovatelia akceptujú nové nápady a pochopia prospešný vplyv LGTT na
finančné štruktúrovanie projektov. LGTT bol spustený v roku 2007
a bol novinkou, nástrojom zameraným na pokrytie prevádzkových rizík po
období výstavby projektov dopravnej infraštruktúry. Z toho dôvodu je
dôležité otvoriť pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty v rámci
stratégie Európa 2020 s cieľom nestratiť hybnosť týchto zainteresovaných
strán, ktoré iniciatívu uvítajú.
1.5.4.     Zlučiteľnosť a možná synergia
s inými finančnými nástrojmi
Iniciatíva je v súlade so stratégiou Európa 2020,
s návrhom na implementáciu nástroja Spájame Európu a s ročným
prieskumom rastu.
Nástroj Spájame Európu poskytne dlhodobejší rámec
a zabezpečí, že sa projekty v oblasti energetiky, dopravy a
telekomunikácií budú rozvíjať a realizovať včas a účinným spôsobom.
Komplexná stratégia priorizovaných možností projektov v oblasti infraštruktúry
podľa návrhu Komisie z 29. júna 2011[13]
má významný potenciál na prilákať viac financovania zo súkromného sektora
a zároveň prispieť k dobudovaniu vnútorného trhu. Stratégia vrátane
výberu projektov oprávnených na financovanie je transparentná, čím sa
zabezpečuje vysoká úroveň istoty pre všetky zainteresované strany. V rámci
tejto stratégie je potrebné určiť priority politiky, predpisy, motivačné
schémy, ustanoviť úzku spoluprácu medzi zainteresovanými stranami, určiť
informačné kampane a kampane na zvýšenie povedomia s cieľom vytvoriť
podmienky celkového rámca na investície v oblasti infraštruktúry, na
posilnenie zmien v správaní zainteresovaných strán a na zrýchlenie
tempa zásahu. Granty a finančné nástroje by boli, vždy podľa odlišného súboru
finančných pravidiel, koordinovane dispozícii.
Potrebné sú finančné nástroje na zníženie
konkrétnych prekážok, ktoré bránia toku dlhového a kapitálového
financovania. Ich hlavný cieľ je získať a umožniť financovanie projektov
súkromným sektorom. Zároveň zvýšená investičná činnosť v projektoch
v oblasti infraštruktúry podnecuje globálny rozvoj finančných trhov po
kríze, zlepšuje tempo hospodárskeho zotavenia a podporuje rast. Iniciatíva
dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 sa stane
neoddeliteľnou súčasťou nástrojov na rozdelenie rizika v CEF na obdobie
rokov 2014 – 2020. Hlavným cieľom pilotnej fázy v rokoch 2012 – 2013
je bezprostredná podpora projektov v oblasti infraštruktúry
a príprava operačnej fázy iniciatívy v období rokov 2014 – 2020.
1.6.        Trvanie akcie a jej
finančného vplyvu
Implementácia s počiatočnou fázou bude trvať od
roku 2012 do roku 2013.
1.7.        Plánovaný spôsob hospodárenia[14]
Spoločné hospodárenie s delegovaním
vykonávacích úloh na EIB.
V súlade s existujúcimi ustanoveniami sa
týmto návrhom predpokladá, že EIB financuje investičné projekty v súlade
s vlastnými predpismi a postupmi. Komisia je zodpovedná za riadenie
rozpočtových prostriedkov. EIB a Komisia uzavrú dohodu s podrobnými
ustanoveniami a postupmi v súvislosti s vykonávaním navrhovaného rozhodnutia.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
2.1.        Pravidlá týkajúce sa
monitorovania a predkladania správ, riadenie a kontrola
Finančné operácie EIB bude riadiť EIB
v súlade s príslušnými pravidlami a postupmi banky vrátane primeraných
auditových, kontrolných a monitorovacích opatrení. Ako sa predpokladá
v stanovách EIB, Výbor pre audit EIB, ktorý podporujú externí audítori,
zodpovedá za overenie regulárnosti operácií a účtov EIB. Rada guvernérov
každý rok schvaľuje účtovníctvo EIB.
Okrem toho správna rada EIB, v ktorej Komisiu
zastupuje riaditeľ a jeho zástupca, schvaľuje každú finančnú operáciu EIB
a sleduje, či je banka riadená v súlade so stanovami a so
všeobecnými smernicami ustanovenými radou guvernérov.
V existujúcej trojstrannej dohode medzi Komisiou,
Dvorom audítorov a EIB z októbra 2003 a obnovenej v roku 2007
na ďalšie štyri roky sú uvedené podrobné predpisy, podľa ktorých má Dvor
audítorov uskutočňovať audity finančných operácií EIB v rámci záruky EÚ.
Podľa článku 49 medziinštitucionálnej dohody Komisia
každoročne podáva správy rozpočtovému orgánu o činnostiach vykonávaných
EIB.
Okrem toho EIB predkladá Komisii štatistické,
finančné a účtovné údaje o každej finančnej operácii EIB, ktoré sú
potrebné na plnenie povinností pri podávaní správ alebo na zodpovedanie
požiadaviek od Európskeho dvora audítorov, ako aj audítorskú správu
o neuhradených sumách finančných operácií EIB.
Monitorovanie Komisiou v súlade so správnym
finančným riadením zahŕňa vypracúvanie pravidelných správ o napredovaní vo
vykonávaní iniciatívy prostredníctvom ukazovateľov finančnej implementácie,
výsledkov a vplyvu. Podávanie správ podľa článku 49 medziinštitucionálnej
dohody bude obsahovať oddiel o tejto iniciatíve.
Okrem toho Komisia plánuje uskutočniť hodnotenie
pilotnej fázy v druhom polroku roka 2013 s cieľom zhodnotiť jej
úspešnosť počas krátkeho obdobia prevádzky a akékoľvek poučenia pre
vykonávanie po roku 2013 v rámci CEF.
2.2.        Opatrenia na predchádzanie
podvodom a nezrovnalostiam
Keďže súčasťou tejto iniciatívy je prevádzkové
riadenie EIB, iniciatíva stavia na kontrole a monitorovaní, ktoré už
existujú pre nástroj záruk na pôžičky pre dopravné projekty TEN (LGTT). Hlavnou
úlohou EIB je prijímať pre financované operácie opatrenia na zabránenie
podvodom, a to najmä uplatňovaním „Politiky EIB zameranej na prevenciu
a odradzovanie od korupcie, podvodov, nekalých praktík, nátlaku, prania
špinavých peňazí a financovania terorizmu v činnostiach Európskej
investičnej banky“, prijatej v apríli 2008.
V predpisoch a postupoch EIB sú uvedené
podrobné opatrenia na boj proti podvodom a korupcii, ako aj právomoci
úradu OLAF pri vykonávaní vnútorného vyšetrovania. Konkrétne v júli 2004 Rada
guvernérov EIB schválila rozhodnutie „vzťahujúce sa na podmienky a spôsoby
vnútorného vyšetrovania pri prevencii podvodov, korupcie a ďalšej protiprávnej
činnosti poškodzujúcej finančné záujmy Spoločenstiev“.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
·      Existujúce rozpočtové riadky výdavkov. Financovanie nástroja bude
zaručené prerozdelením rozpočtu EÚ v rámci súčasných programov
v rovnakých oblastiach politiky (MOVE, ENER a INFSO), ktorých sa tento
nový nástroj dotýka, a sú v rovnakých rozpočtových riadkoch.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Opis………………………...……….] || DRP/ NRP ([15]) || krajín EZVO[16] || kandidátskych krajín[17] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1A || 06.03.03 TEN-T || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Rozpočtový riadok……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1A || 32.03.02 TEN-E || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky ||   ||   ||
   || Číslo [Rozpočtový riadok……………………………………..] || DRP/ NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
 1A || 09.03.01 PKI ICT PSP || DRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || NIE
3.2.        Odhadovaný vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie odhadovaného vplyvu
na výdavky
Toto rozhodnutie o sumách pridelených na
túto akciu uskutoční rozpočtový orgán v kontexte ročného postupu.
Z toho dôvodu je rozdelenie viazaných a platobných rozpočtových
prostriedkov počas rokov len informatívne. V každom prípade je celkový
rozpočet EÚ dostupný na pilotnú fázu iniciatívy dlhopisov na projekty
v rámci stratégie Európa 2020 ohraničený na 230 miliónov EUR.
V prípade DG MOVE a TEN-T EA sa očakáva, že
potrebné administratívne úsilie bude stabilné na rovnakej úrovni, ktorá je
potrebná v súčasnosti na riadenie nástroja záruky na pôžičky pre projekty
transeurópskych sietí v oblasti dopravy. Neočakáva sa žiadny čistý vplyv
na počet zamestnancov. V prípade GR ENER a INFSO ide o novú
akciu, zatiaľ čo v prípade ECFIN si realizácia a následné opatrenia
vyžadujú administratívne úsilie. Z toho dôvodu existujú vplyvy na počet
zamestnancov, hoci odlišné, ktoré odzrkadľujú rozdielne úlohy týchto
generálnych riaditeľstiev.
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || 1A || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť
 GR: MOVE, ENER a INFSO ||   ||   || 2012[18] || 2013 || 2014 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky ||   ||   ||   ||
 06.03.03 || Záväzky || (1) || 100 || 100 || 0 || 200
 Platby || (2) || 40 || 60 || 100 || 200
 32.03.02 || Záväzky || (1a) || 0 || 10 || 0 || 10
 Platby || (2a) || 0 || 10 || 0 || 10
 09.03.01 || Záväzky || (1a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Platby || (2a) || 0 || 20 || 0 || 20
 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[19] || 0 || 0 || 0 ||
 Číslo rozpočtového riadka ||   || (3) ||   ||   ||   ||
 SPOLU Rozpočtové prostriedky GR MOVE, ENER a INFSO || Záväzky || =1+1a +3 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =2+2a +3 || 40 || 90 || 100 || 230
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || (5) || 40 || 90 || 100 || 230
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov SPOLU || (6) || 0 || 0 || 0 || 0
 SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1A viacročného finančného rámca || Záväzky || =4+ 6 || 100 || 130 || 0 || 230
 Platby || =5+ 6 || 40 || 90 || 100 || 230
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU
 GR: MOVE, ENER, INFSO a ECFIN a TEN-T EA ||
  Ľudské zdroje || 0,5 zamestnanca (ECFIN) + 0,1 zamestnanca (ENER) =   0,0762 (0,6*127000 štandardné náklady na pozíciu) || 0,1 zamestnanca (ECFIN) + 0,1 zamestnanca (ENER)+ 0,5 zamestnanca (INFSO) =   0,0889 (0,7*127000 štandardné náklady na pozíciu) || 0,1 zamestnanca (ECFIN) + 0,1 zamestnanca (ENER) =   0.0254 (0,2*127000 štandardné náklady na pozíciu) ||   ||   ||   ||   ||
  Ostatné administratívne výdavky || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||   ||   ||
 GR <….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 0,0762 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0889 (ENER + ECFIN + INFSO) || 0,0254 (ENER + ECFIN + INFSO) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2012[20] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU
 SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 100.0762 || 130.0889 || 0.0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230.1905
 Platby || 40.0762 || 90.0889 ) || 1000.0254 ) ||   ||   ||   ||   || 230.1905
3.2.2.     Odhadovaný vplyv na operačné
rozpočtové prostriedky
–
¨      Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových
prostriedkov.
–
x        Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
Tieto potreby však budú pokryté pomocou prerozdelenia. Okrem toho nie sú žiadne
pevne stanovené náklady per projekt, pretože požadovaný rozpočet EÚ bude
závisieť od veľkosti projektu a iných podmienok. Preto čísla uvedené
nižšie sú len odhadmi a informatívnymi číslami s cieľom preukázať, že
počet projektov, ktoré sa podporia, bude obmedzený.
–
Výsledky sú počty podporených projektov
a príspevok z rozpočtu požadovaný od EÚ pre EIB.
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok N+3 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[21] || Priemerné náklady výstupu budú závisieť od veľkosti projektu a jeho klasifikácie rizika, splatnosti atď. || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[22]… || Počet podporených projektov v oblasti dopravy, energetiky a širokého pásma.
 - Výstup MOVE || Počet projektov || Odhad 20 || 1-2 || 40 || 1-3 || 60 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 3-11 || 200
 - Výstup ENER || Počet projektov || Odhad 10 ||   ||   || 1 || 10 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 10
 - Výstup INFSO || Počet projektov || Odhad 20 ||   ||   || 1-2 || 20 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1-2 || 20
 Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || 1- || 40 || 3-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2… ||
 Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
 NÁKLADY SPOLU || 1-2 || 40 || 1-6 || 90 || 1-6 || 100 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5-14 || 230
3.2.3.     Odhadovaný vplyv na
administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨      Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov.
–
X       Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
   || Rok 2012 [23] || Rok 2013 || Rok 2014 || Rok 2015 || ... vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) || SPOLU
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
 Mimo OKRUHU 5[24] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostatné administratívne výdavky ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SPOLU || 0.0762 || 0.0889 || 0.0254 ||   ||   ||   ||   || 0.1905
3.2.3.2.  Odhadované potreby ľudských
zdrojov
–
Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských
zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
 ||   || 2012 || 2013 || 2014 || 2015 ||  Vložte počet stĺpcov zodpovedajúci trvaniu vplyvu (pozri bod 1.6) ||
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci)
 || ECFIN: 01 01 01 01, ENER 32.01.01, INFSO 09.01.01 (Sídlo a zastúpenia Komisie) || 0,1 (ENER) + 0,5 (ECFIN) || 0,1 (ENER) + 0,1 ECFIN + 0,5 INFSO || 0,1 (ENER) + 0,1 INFSO ||   ||   ||
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času FTE)[25] ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[26] || - sídlo[27] || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || - delegácie || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || Iné rozpočtové riadky (uveďte) || - (ENER) || - (ENER) || - (ENER) ||   ||   ||
 || SPOLU ||   ||   ||   ||   ||   ||
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo
najviac na jedno desatinné miesto)
XX predstavuje
príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.
Potreby
ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie
akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú
doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré
sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Keďže hlavnú prevádzkovú zodpovednosť má EIB, zamestnanci Komisie budú vykonávať tieto úlohy: – rokovanie o zmluvných podmienkach atď. – správa rozpočtového postupu (na základe zdrojov projektov poskytnutých zo strany EIB); – posudzovanie pravidelných informácií poskytnutých EIB a vypracúvanie správ pre rozpočtový orgán, ako napríklad podľa článku 49 medziinštitucionálnej dohody; – účasť na zasadnutiach riadiacej skupiny na účel sledovania vykonávania; – účtovníctvo; – vzťahy s Dvorom audítorov, Parlamentom a Radou. – poskytovanie usmernení EIB o oprávnenosti jednotlivých prípadov projektov.
 Externí zamestnanci || neuvádza sa
3.2.4.     Súlad s platným viacročným
finančným rámcom
–
Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným
finančným rámcom. Tieto sumy budú pochádzať z prerozdelenia v rámci
existujúcich programov.
3.3.        Odhadovaný vplyv na príjmy
Úroky a iné výnosy
vytvorené nástrojom, ako sú poplatky uhradené príjemcami, a prijaté do 31.
decembra 2013, môžu byť pridané k zdrojom iniciatívy. Po 1. januári 2014
sa výnosy vrátia do rozpočtu Únie. V tejto etape nie je možné odhadnúť tok
a načasovanie prípadných výnosov.
–      ¨      Návrh/iniciatíva
nemá finančný vplyv na príjmy.
–      X       Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v
nasledujúcej tabuľke:
–
¨                  vplyv na vlastné zdroje
–
X                  vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[28]
 2012 || 2013 || 2013 || Rok N+3 || ... vložte toľko stĺpcov, koľko je potrebné na základe trvania vplyvu (pozri bod 1.6)
 Článok …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
V prípade rôznych
pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
Uveďte spôsob výpočtu
vplyvu na príjmy.
[1]               KOM(2011) 500 v konečnom znení.
[2]               KOM (2011) 500 Rozpočet stratégie Európa 2020
a príslušné pracovné dokumenty útvarov Komisie.
[3]               Napr. projekty, ktoré sú už v etape
uprednostňovaného predkladateľa ponuky a/alebo refinancovania projektov počas
výstavby.
[4]               Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.
[5]               Ú. v. EÚ L 162, 22.6.2007, s. 1.
[6]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[7]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[8]               Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 15.
[9]               Ú. v. EÚ L 162, 22.6.2007, s. 1.
[10]             KOM(2011)500
[11]             KOM(2011) 660.
[12]             ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu
podľa činností.
[13]             KOM (2011)500 Rozpočet stratégie Európa 2020
a príslušné pracovné dokumenty útvarov Komisie.
[14]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o
rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky.
[16]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[17]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne
kandidátske krajiny zo západného Balkánu.
[18]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[19]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové
riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[20]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[21]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet
financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[22]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.
[23]             Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína
uskutočňovať.
[24]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené
na financovanie realizácie programov a/alebo akcií EÚ (pôvodné rozpočtové
riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[25]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ= pracovníci agentúr
dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny
zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert.
[26]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[27]             V podstate na štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond na rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné
hospodárstvo (EFRH).
[28]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z
produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy
po odčítaní 25 % nákladov na výber.