               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 12. 2020
            COM(2020) 794 final
            2020/0352(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Euro-stredomorskou leteckou dohodou medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore zriadenom Euro-stredomorskou leteckou dohodou medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda“)
                  1
               .

               2.Kontext návrhu

               2.1.Euro-stredomorská letecká dohoda medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               Cieľom dohody je prispieť k postupnému otvoreniu prístupu na trh a harmonizovať právne predpisy v záujme užšieho zosúladenia s pravidlami EÚ – vrátane oblastí bezpečnosti, manažmentu letovej prevádzky, hospodárskej regulácie, ochrany spotrebiteľa a životného prostredia. Tieto pravidlá by mali vychádzať z príslušných právnych predpisov platných v rámci Európskej únie, ako sa stanovuje v prílohe VI k uvedenej dohode.

               Dohoda nadobudla platnosť 19. marca 2018.

               2.2.Spoločný výbor

               Spoločný výbor je zriadený na základe článku 22 dohody. Spoločný výbor je zodpovedný za správu dohody a zabezpečuje jej riadne vykonávanie.

               Na tento účel spolupracuje v rôznych oblastiach a predkladá odporúčania a prijíma rozhodnutia v prípadoch, ktoré sú výslovne stanovené v dohode. K jeho hlavným úlohám patrí rozvoj spolupráce: a) podporou výmeny informácií o nových legislatívnych alebo regulačných iniciatívach a zmien na úrovni expertov, okrem iných v oblasti bezpečnostnej ochrany, bezpečnosti, životného prostredia, leteckej infraštruktúry (vrátane prevádzkových intervalov) a ochrany spotrebiteľa; b) pravidelným skúmaním sociálnych účinkov dohody pri jej vykonávaní, a to v oblasti zamestnanosti a prípravy vhodných reakcií na obavy, pri ktorých sa zistí, že sú oprávnené; c) hľadaním potencionálnych oblastí ďalšieho rozvoja dohody vrátane vypracúvania odporúčaní týkajúcich sa zmien dohody.

               Spoločný výbor navyše preskúma v súlade s článkom 5 (Investície) dohody otázky týkajúce sa dvojstranných investícií väčšinovej účasti alebo zmeny účinnej kontroly leteckých dopravcov strán dohody.

               Spoločný výbor podľa článku 22 ods. 6 dohody prijme na základe rozhodnutia svoj rokovací poriadok.

               2.3.Pripravovaný akt spoločného výboru

               Spoločný výbor na svojom prvom zasadnutí prijme rozhodnutie týkajúce sa prijatia rokovacieho poriadku spoločného výboru (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Cieľom pripravovaného aktu je prijať v súlade s článkom 22 ods. 6 dohody rokovací poriadok, o ktorý sa bude opierať organizácia a fungovanie spoločného výboru, aby sa umožnilo riadne vykonávanie dohody.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Pozíciou, ktorá sa má zaujať v mene Únie, by sa malo podporiť prijatie rokovacieho poriadku spoločného výboru zriadeného dohodou. Pozícia by mala vychádzať z návrhu rozhodnutia spoločného výboru, ktorý je pripojený k rozhodnutiu Rady.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“.

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Spoločný výbor je orgán zriadený dohodou, konkrétne v tomto prípade Euro-stredomorskou leteckou dohodou medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej.

               Akt, ktorý má spoločný výbor prijať, je akt s právnymi účinkami, keďže stranám dohody ukladá povinnosti podľa medzinárodného práva.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú leteckej dopravy.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 100 ods. 2 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 100 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Keďže aktom spoločného výboru sa stanoví jeho rokovací poriadok, je vhodné uverejniť ho po jeho prijatí v Úradnom vestníku Európskej únie.

               2020/0352 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Euro-stredomorskou leteckou dohodou medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 100 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Euro-stredomorskú leteckú dohodou medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej (ďalej len „dohoda“) uzavrela Únia rozhodnutím Rady (EÚ) 2018/146
                  2
                a dohoda nadobudla platnosť 19. marca 2018.

               (2)Článkom 22 dohody sa zriaďuje spoločný výbor, ktorý má zabezpečiť správu a riadne vykonávanie dohody.

               (3)V článku 22 ods. 6 dohody sa stanovuje, že spoločný výbor prijme svoj rokovací poriadok.

               (4)Aby sa zabezpečilo riadne vykonávanie dohody, mal by sa prijať rokovací poriadok spoločného výboru.

               (5)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má zaujať v mene Únie v spoločnom výbore, keďže rozhodnutie spoločného výboru, ktorým prijíma svoj rokovací poriadok, bude pre Úniu záväzné. Pozícia Únie v spoločnom výbore by mala vychádzať z návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojeného k tomuto rozhodnutiu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má v mene Únie zaujať na prvom zasadnutí spoločného výboru zriadeného podľa článku 22 Euro-stredomorskej leteckej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej v súvislosti s prijatím rokovacieho poriadku spoločného výboru, vychádza z návrhu rozhodnutia spoločného výboru pripojeného k tomuto rozhodnutiu.

               Zástupcovia Únie v spoločnom výbore môžu odsúhlasiť menšie zmeny návrhu rozhodnutia spoločného výboru bez ďalšieho rozhodnutia Rady.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/146 z 22. januára 2018 o uzavretí Euro-stredomorskej leteckej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej v mene Únie (Ú. v. EÚ L 26, 31.1.2018, s. 4).

                     (2)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2018/146 z 22. januára 2018 o uzavretí Euro-stredomorskej leteckej dohody medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej v mene Únie (Ú. v. EÚ L 26/4, 31.1.2018, s. 4).

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli11. 12. 2020
            COM(2020) 794 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie v spoločnom výbore zriadenom Euro-stredomorskou leteckou dohodou medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej

               ROZHODNUTIE č. 1/ [rok] SPOLOČNÉHO VÝBORU EÚ A MAROKA ZRIADENÉHO EURO-STREDOMORSKOU LETECKOU DOHODU MEDZI EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA JEDNEJ STRANE A MAROCKÝM KRÁĽOVSTVOM NA STRANE DRUHEJ

               z …,

               ktorým sa prijíma rokovací poriadok spoločného výboru

               SPOLOČNÝ VÝBOR DOHODY MEDZI EÚ A MAROKOM,

               so zreteľom na Euro-stredomorskú leteckú dohodu medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Marockým kráľovstvom na strane druhej, a najmä na jej článok 22 ods. 6,

               ROZHODOL TAKTO:

               Jediný článok

               Týmto sa prijíma rokovací poriadok spoločného výboru, ktorý je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               V

               Za spoločný výbor

               vedúci delegácie Európskej únie

               [meno]

               vedúci delegácie Maroka

               [meno]

               Príloha

               Rokovací poriadok spoločného výboru

               Článok 1: Vedúci delegácie

               1. Ako sa stanovuje v článku 22 ods. 1 dohody, spoločný výbor sa skladá zo zástupcov zmluvných strán.

               2. Spoločnému výboru spoločne predsedajú vedúci delegácií zmluvných strán.

               Článok 2: Zasadnutia

               1. V súlade s článkom 22 ods. 3 dohody spoločný výbor zasadá podľa potreby. Ktorákoľvek zmluvná strana môže požiadať o zvolanie zasadnutia.

               2. Spoločný výbor môže organizovať zasadnutia s osobnou účasťou alebo inými prostriedkami (napr. telefonicky alebo videokonferenciou).

               3. Zasadnutia sa konajú v čo najväčšej možnej miere striedavo v členskom štáte Európskej únie a v Marockom kráľovstve, pokiaľ sa zmluvné strany nedohodnú inak.

               4. Po tom, čo sa zmluvné strany dohodnú na dátume a mieste zasadnutia zvolá Európska komisia zasadnutia pre Európsku úniu a jej členské štáty a ministerstvo zodpovedné za civilné letectvo zasadnutia pre Marocké kráľovstvo.

               5. Ak sa zmluvné strany nerozhodnú inak, zasadnutia spoločného výboru sú neverejné. Na konci zasadnutia možno podľa potreby po vzájomnej dohode vypracovať tlačovú správu.

               Článok 3: Delegácie

               1. Vedúci delegácií sa pred každým zasadnutím navzájom informujú o plánovanom zložení svojich delegácií pre dané zasadnutie.

               2. Ak s tým spoločný výbor súhlasí, na zasadnutia môžu byť pozvaní zástupcovia odvetvia leteckej dopravy ako pozorovatelia.

               3. Spoločný výbor môže požiadať iné zainteresované strany alebo odborníkov, aby sa zúčastnili na jeho zasadnutiach s cieľom informovať ho o konkrétnej téme.

               Článok 4: Sekretariát

               Funkciu tajomníkov spoločného výboru vykonávajú spoločne jeden úradník Európskej komisie a jeden úradník ministerstva Marockého kráľovstva, ktoré je zodpovedné za civilné letectvo.

               Článok 5: Program zasadnutí

               1. Vedúci delegácií vypracujú predbežný program každého zasadnutia po vzájomnej dohode. Tajomníci tento predbežný program predložia členom delegácií najneskôr pätnásť dní pred dňom konania zasadnutia.

               2. Spoločný výbor prijme program na začiatku každého zasadnutia. Do programu možno zaradiť aj body, ktoré nie sú uvedené v predbežnom programe, ak s tým spoločný výbor súhlasí.

               3. S ohľadom na požiadavky alebo naliehavosť konkrétneho prípadu môžu vedúci delegácie skrátiť lehotu uvedenú v odseku 1 tohto článku.

               Článok 6: Zápisnica

               1. Návrh zápisnice z každého zasadnutia spoločného výboru sa vypracuje po každom zasadnutí. Uvedú sa v nej prerokované body a všetky prijaté odporúčania a rozhodnutia.

               2. Vedúci delegácie, ktorý organizuje zasadnutie, do jedného mesiaca po zasadnutí predloží druhému vedúcemu delegácie návrh zápisnice na schválenie písomným postupom.

               3. Po jej schválení vedúci delegácií podpíšu dva exempláre zápisnice a každá strana si odloží jedno originálne vyhotovenie. Vedúci delegácií môžu rozhodnúť, že sa táto požiadavka splní podpisom a výmenou elektronických kópií.

               4. Zápisnice zo zasadnutí spoločného výboru sú verejné, pokiaľ to jedna zo zmluvných strán nepožaduje inak.

               Článok 7: Písomný postup

               Pokiaľ je to potrebné a riadne odôvodnené, rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru možno prijať písomným postupom. Vedúci delegácií si na tento účel vymenia návrhy opatrení, ku ktorým má spoločný výbor zaujať stanovisko a ktoré potom možno potvrdiť výmenou korešpondencie. Každá zmluvná strana však môže na účely prerokovania záležitosti požiadať o zvolanie zasadnutia spoločného výboru.

               Článok 8: Rozhodnutia a odporúčania

               1. Spoločný výbor predkladá svoje odporúčania a prijíma svoje rozhodnutia na základe konsenzu.

               2. Rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru majú v názve „rozhodnutie“ a „odporúčanie“, po ktorom nasleduje poradové číslo, dátum ich prijatia a opis ich predmetu.

               3. Vedúci delegácií podpíšu rozhodnutia a odporúčania spoločného výboru a pripoja ich k zápisnici.

               4. Zmluvné strany budú rozhodnutia prijaté spoločným výborom vykonávať v súlade so svojimi vnútornými postupmi.

               5. Zmluvné strany môžu rozhodnutia prijaté spoločným výborom uverejniť vo svojich príslušných úradných publikáciách. Každá zmluvná strana rozhoduje o uverejnení akéhokoľvek iného aktu prijatého spoločným výborom. Každá zmluvná strana si ponechá jeden originál rozhodnutí a odporúčaní.

               Článok 9: Pracovné skupiny

               1. Spoločný výbor môže zriadiť pracovné skupiny, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho funkcií. Mandát pracovnej skupiny je uvedený v prílohe k rozhodnutiu, ktorým sa zriaďuje pracovná skupina.

               2. Pracovné skupiny sa skladajú zo zástupcov zmluvných strán.

               3. Pracovné skupiny pracujú na základe poverenia spoločného výboru, ktorému podávajú správy po každom zasadnutí. Neprijímajú rozhodnutia, no poskytujú spoločnému výboru odporúčania.

               4. Spoločný výbor môže kedykoľvek rozhodnúť o zrušení akejkoľvek existujúcej pracovnej skupiny, o zmene jej mandátu alebo o zriadení nových pracovných skupín, ktoré mu budú pomáhať pri plnení jeho funkcií.

               Článok 10: Jazykový režim

               Úradnými jazykmi spoločného výboru sú úradné jazyky zmluvných strán.

               Článok 11: Výdavky

               1. Každá zmluvná strana uhradí výdavky súvisiace s jej účasťou na zasadnutiach spoločného výboru a pracovných skupín, a to pokiaľ ide o zamestnancov, cestovné náklady a diéty, ako aj poštovné a telekomunikačné náklady.

               2. Náklady spojené s materiálnym zabezpečením zasadnutí znáša hostiteľská strana.

               Článok 12: Zmeny rokovacieho poriadku

               Spoločný výbor môže kedykoľvek zmeniť tento rokovací poriadok rozhodnutím prijatým v súlade s článkom 22 dohody.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 12. 2020
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o stanovení pozície, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohoda o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie

               Dohoda o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie (ďalej len „dohoda“) je prvou záväznou medzinárodnou dohodou, ktorá sa osobitne zameriava na nezákonný, nenahlásený a neregulovaný rybolov (ďalej len „NNN rybolov“).

               Jej hlavným cieľom je predchádzať NNN rybolovu, odrádzať od neho a odstraňovať ho tým, že sa plavidlám vykonávajúcim NNN rybolov zabráni využívať prístavy a uvádzať na trh úlovky. Dohoda tak znižuje motiváciu týchto plavidiel pokračovať v činnosti a zároveň bráni v tom, aby sa produkty rybolovu pochádzajúce z NNN rybolovu dostali na vnútroštátne a medzinárodné trhy. Účinné vykonávanie dohody prispieva v konečnom dôsledku k dlhodobej ochrane a udržateľnému využívaniu živých morských zdrojov a morských ekosystémov. Ustanovenia dohody sa vzťahujú na rybárske plavidlá, ktoré sa snažia vstúpiť do prístavu iného štátu, ako je ich vlajkový štát.

               Dohoda bola prerokovaná v rámci Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo (ďalej len „FAO“), ktorej je Európska únia členom. Dohodu schválila Konferencia FAO na svojom 36. zasadnutí 22. novembra 2009, uznesením č. 12/2009 podľa článku XIV odseku 1 stanov FAO. Platnosť nadobudla 5. júna 2016 a v súčasnosti má
                  1
                67 zmluvných strán.

               Európska únia sa zmluvnou stranou dohody stala ako jedna z prvých
                  2
               , už v roku 2011.

               2.2.Zasadnutie zmluvných strán

               Zasadnutie zmluvných strán je rozhodovacím orgánom podľa dohody, ktorý zasadá každé dva roky alebo častejšie, ak sa tak rozhodne
                  3
               .

               Podľa článku 24 ods. 2 dohody zvolá FAO štyri roky po nadobudnutí platnosti tejto dohody zasadnutie zmluvných strán s cieľom preskúmať a zhodnotiť účinnosť tejto dohody pri dosahovaní uvedených cieľov
                  4
               . Zmluvné strany sa potom podľa potreby dohodnú o konaní ďalších zasadnutí.

               Mimoriadne zasadnutia zmluvných strán sa môžu konať aj v iných termínoch, ktoré zmluvné strany považujú za potrebné, alebo na základe písomnej žiadosti ktorejkoľvek zmluvnej strany
                  5
               .

               2.3.Rozhodnutia zasadnutia zmluvných strán

               Zasadnutie zmluvných strán má právomoc prijímať opatrenia na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie a tieto opatrenia sú pre zmluvné strany záväzné.

               V zásade rozhodujú zmluvné strany na základe konsenzu, ale ak predseda rozhodne, že sa všetky snahy o dosiahnutie konsenzu vyčerpali, rozhodnutie sa prijíma jednoduchou väčšinou odovzdaných hlasov
                  6
               .

               Zmeny rokovacieho poriadku zasadnutí zmluvných strán sa môžu prijímať konsenzom, a ak konsenzus nie je možné dosiahnuť, rozhodnutie sa prijme dvojtretinovou väčšinou odovzdaných hlasov za predpokladu, že táto väčšina predstavuje viac ako polovicu všetkých zmluvných strán
                  7
               . Únia má účastnícke a hlasovacie práva.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Navrhuje sa, aby bola pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na zasadnutiach zmluvných strán, stanovená na základe dvojstupňového prístupu. Základné zásady a smerovanie úsilia uvedené v pozícii Únie sa stanovia rozhodnutím Rady na niekoľko rokov, ktoré sa následne upraví neoficiálnymi dokumentmi Komisie prerokovanými v rámci pracovnej skupiny Rady podľa potrieb každého zasadnutia.

               Tento prístup sa v súčasnosti uplatňuje aj v regionálnych organizáciách pre riadenie rybárstva a v súvislosti s pozíciou, ktorá sa má zaujať v mene Únie na týchto zasadnutiach.

               Aktuálne rozhodnutie vychádza zo zásad a smerovania spoločnej rybárskej politiky (ďalej len „SRP“) podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013
                  8
                a riadi sa systémom Spoločenstva na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie, ktorý je stanovený nariadením (ES) č. 1005/2008. Zohľadňujú sa v ňom ustanovenia nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky rybného hospodárstva
                  9
               , nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403 z 12. decembra 2017 o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl
                  10
               , nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1241 z 20. júna 2019 o zachovaní rybolovných zdrojov a ochrane morských ekosystémov prostredníctvom technických opatrení
                  11
                a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 404/2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky rybného hospodárstva
                  12
               .

               V rozhodnutí sa zohľadňujú aj medzinárodné záväzky EÚ vyplývajúce z Dohovoru Organizácie Spojených národov o morskom práve z 10. decembra 1982 (ďalej len „UNCLOS“), Dohody Organizácie Spojených národov, ktorá súvisí s ochranou a využívaním transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti zo 4. augusta 1995 (ďalej len „dohoda OSN o populáciách rýb“), Dohody o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori z 24. novembra 1993 (ďalej len „dohoda FAO o dodržiavaní opatrení“), ako aj iných príslušných mnohostranných a dvojstranných dohôd.

               V tomto rozhodnutí sa odrážajú ciele stanovené v oznámení Komisie o vonkajšom rozmere SRP
                  13
                a v súvisiacich záveroch Rady, v záveroch Rady o oceánoch a moriach
                  14
               , záveroch Rady
                  15
                o spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Komisie s názvom „Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov“
                  16
               , a to aj v súvislosti so spoluprácou s tretími krajinami pri vykonávaní Dohody o opatreniach prístavných štátov. Zohľadňujú sa v ňom aj aspekty stratégie námornej bezpečnosti EÚ týkajúce sa NNN rybolovu
                  17
                a jej revidovaný vykonávací akčný plán
                  18
               .

               V neposlednom rade mu ako inšpirácia poslúžilo vyhlásenie Komisie uvedené v jej oznámení o zelenej dohode
                  19
               , že bude uplatňovať prístup nulovej tolerancie k nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu, čo je cieľ, ktorý bol opätovne potvrdený v dvoch oznámeniach Komisie: „Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030“
                  20
                a „Z farmy na stôl v záujme spravodlivého, zdravého potravinového systému šetrného k životnému prostrediu“
                  21
               .

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               „Akty s právnymi účinkami“ sú akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa predmetný orgán riadi. Patria sem aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  22
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Zasadnutie zmluvných strán je orgán zriadený dohodou, konkrétne Dohodou o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie.

               Akty, ktoré má zasadnutie zmluvných strán prijať, predstavujú akty s právnymi účinkami. Pripravované akty na zasadnutí zmluvných strán budú záväzné podľa medzinárodného práva a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, a to:

               ·nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ktorým sa ustanovuje systém Spoločenstva na zabraňovanie nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému (NNN) rybolovu, na odrádzanie od neho a jeho odstránenie
                  23
               ,

               ·nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva
                  24
               ,

               ·nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403 z 12. decembra 2017 o udržateľnom riadení vonkajších rybárskych flotíl
                  25
               ,

               ·nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1241 z 20. júna 2019 o zachovaní rybolovných zdrojov a ochrane morských ekosystémov prostredníctvom technických opatrení
                  26
               ,

               ·vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 404/2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky rybného hospodárstva
                  27
               .

               Pripravované akty však nedopĺňajú ani nemenia inštitucionálny rámec dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa pozícia v mene Únie zaujíma. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaných aktov sa týkajú rybolovu. Právnym základom na stanovenie zásad, ktoré sa majú zohľadniť v tejto pozícii, je nariadenie (EÚ) č. 1380/2013.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 43 ods. 2 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 43 ods. 2 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               2020/0354 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 43 ods. 2 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Dohodu o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie, dojednanú pod záštitou Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (ďalej len „FAO“), ktorej je Únia členom, schválila Únia rozhodnutím Rady (EÚ) 2011/443
                  28
               . Dohoda nadobudla platnosť 5. júna 2016.

               (2)Zasadnutie zmluvných strán je v súlade s dohodou rozhodovacím orgánom a má právomoc prijímať opatrenia na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie, ktoré sú pre zmluvné strany záväzné. Zasadá každé dva roky alebo častejšie, ak sa tak rozhodne.

               (3)Podľa článku 24 ods. 2 dohody zvolá FAO štyri roky po nadobudnutí platnosti tejto dohody zasadnutie zmluvných strán s cieľom preskúmať a zhodnotiť účinnosť dohody pri dosahovaní uvedených cieľov. Zmluvné strany sa potom podľa potreby dohodnú o konaní ďalších zasadnutí. Mimoriadne zasadnutia zmluvných strán sa môžu konať aj v iných termínoch, ktoré zmluvné strany považujú za potrebné, alebo na základe písomnej žiadosti ktorejkoľvek zmluvnej strany.

               (4)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať v rámci zasadnutia zmluvných strán dohody na prvom hodnotiacom zasadnutí uvedenej dohody
                  29
               , ako sa stanovuje v jej článku 24 ods. 2, ako aj na troch následných zasadnutiach zmluvných strán organizovaných každé dva roky a všetkých súvisiacich medzizasadnutiach v tejto záležitosti od prijatia súčasnej pozície, keďže opatrenia v rámci uvedenej dohody sa stanú pre Úniu záväznými a môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov Únie, a to nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008
                  30
                a (ES) č. 1224/2009
                  31
               , nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2403
                  32
                a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 404/2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1224/2009, ktorým sa zriaďuje systém kontroly Spoločenstva na zabezpečenie dodržiavania pravidiel spoločnej politiky rybného hospodárstva
                  33
               .

               (5)Vzhľadom na potrebu prijať pozíciu Únie, v ktorej sa zohľadní nový vývoj a ktorá bude vychádzať z relevantných informácií dostupných pred zasadnutiami zmluvných strán alebo počas nich, mali by sa v súlade so zásadou lojálnej spolupráce medzi inštitúciami Únie zakotvenou v článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii stanoviť postupy na každoročné spresnenie pozície Únie na prvé hodnotiace zasadnutie dohody, ako sa stanovuje v jej článku 24 ods. 2, ako aj na tri následné zasadnutia zmluvných strán organizovaných každé dva roky a všetky súvisiace medzizasadnutia.

               (6)Hlavným cieľom dohody je predchádzať nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu (ďalej len „NNN rybolov“), odrádzať od neho a odstraňovať ho tým, že sa plavidlám vykonávajúcim NNN rybolov zabráni využívať prístavy a uvádzať na trh úlovky. Dohoda tak znižuje motiváciu týchto plavidiel pokračovať v činnosti a zároveň bráni v tom, aby sa produkty rybolovu pochádzajúce z NNN rybolovu dostali na vnútroštátne a medzinárodné trhy.

               (7)NNN rybolov predstavuje jednu z najzávažnejších hrozieb pre udržateľné využívanie živých vodných zdrojov a ohrozuje samotnú podstatu spoločnej rybárskej politiky Únie, ako aj medzinárodného úsilia o podporu lepšej správy oceánov.

               (8)Zasadnutie zmluvných strán zodpovedá za prijatie opatrení, ktorými sa má zaručiť vykonávanie dohody, a tým zaistiť dlhodobá ochrana a udržateľné využívanie živých morských zdrojov a morských ekosystémov. Únia by mala na týchto stretnutiach zohrávať aktívnu, účinnú a konštruktívnu rolu, a tým zabezpečiť vykonávanie dohody a podporu medzinárodnej spolupráce v boji proti NNN rybolovu,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie, je uvedená prílohe I.

               Táto pozícia sa stanovuje na prvé hodnotiace zasadnutie uvedenej dohody, ako sa stanovuje v jej článku 24 ods. 2, ako aj na tri následné zasadnutia zmluvných strán organizované každé dva roky a všetky súvisiace medzizasadnutia.

               Článok 2

               Pozícia Únie, ktorá sa má zaujať na zasadnutiach zmluvných strán dohody uvedených v druhom odseku článku 1, sa každoročne spresní v súlade s prílohou II.

               Článok 3

               Rada na návrh Komisie prehodnotí a podľa potreby zmení pozíciu Únie stanovenú v prílohe I, a to najneskôr do konania zasadnutia zmluvných strán dohody, ktoré sa uskutoční po treťom zo zasadnutí zmluvných strán organizovaných každé dva roky uvedených v druhom odseku článku 1.

               Článok 4

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                        Za Radu

                        predseda

                     (1)

                        Október 2020;
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/
                  .

                     (2)

                        Rozhodnutie Rady (EÚ) 2011/443 z 20. júna 2011 o schválení Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2011, s. 1).

                     (3)

                        Pravidlo 5.1 rokovacieho poriadku zasadnutí zmluvných strán.

                     (4)

                        Toto zasadnutie mala usporiadať EÚ a malo sa konať v roku 2020, ale z dôvodu pandémie COVID-19 bolo preložené na rok 2021.

                     (5)

                        Pravidlo 5.2 rokovacieho poriadku zasadnutí zmluvných strán.

                     (6)

                        Pravidlá 7.2 a 7.3 rokovacieho poriadku zasadnutí zmluvných strán.
                        Pravidlo XVII.3 písm. a) všeobecných pravidiel organizácie.

                     (7)

                        Pravidlo 13 rokovacieho poriadku zasadnutí zmluvných strán.

                     (8)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22).

                     (9)

                        Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (10)

                        Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (11)

                        Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 105.

                     (12)

                        Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2011, s. 1.

                     (13)

                        KOM(2011) 424, z 13. júla 2011.

                     (14)

                        14249/19 z 19. novembra 2019.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1 z 24. marca 2017.

                     (16)

                        JOIN(2016) 49 final z 10. novembra 2016.

                     (17)

                        Dok. 11205/14 Rady Európskej únie z 24. júna 2014.

                     (18)

                        Dok. 10494/18 Rady Európskej únie z 26. júna 2018.

                     (19)

                        COM(2019) 640 final z 11. decembra 2019.

                     (20)

                        COM(2020) 380 final z 20. mája 2020.

                     (21)

                        COM(2020) 381 final z 20. mája 2020.

                     (22)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (23)

                        Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (24)

                        Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (25)

                        Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (26)

                        Ú. v. EÚ L 198, 25.7.2019, s. 105.

                     (27)

                        Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2011, s. 1.

                     (28)

                        Rozhodnutie Rady (EÚU) 2011/443 z 20. júna 2011 o schválení Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 191, 22.7.2011, s. 1).

                     (29)

                        V súčasnosti je plánované na 31. mája až 4. júna 2021.

                     (30)

                        Ú. v. EÚ L 286, 29.10.2008, s. 1.

                     (31)

                        Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 1.

                     (32)

                        Ú. v. EÚ L 347, 28.12.2017, s. 81.

                     (33)

                        Ú. v. EÚ L 112, 30.4.2011, s. 1.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli14. 12. 2020
            COM(2020) 802 final
            PRÍLOHY
            k
            návrhu ROZHODNUTIA RADY
            o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie

               PRÍLOHA I

               Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Európskej únie na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie

                1. ZÁSADY

               V rámci Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie dodržiava Únia okrem iného tieto zásady:

               a)zabezpečuje, aby opatrenia prijaté v rámci dohody boli v súlade so samotnou dohodou, ako aj s medzinárodným právom, najmä s medzinárodnými záväzkami Únie podľa Dohovoru OSN o morskom práve (UNCLOS)
                  1
               , Dohody o ochrane a využívaní transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na veľké vzdialenosti (UNFSA) z roku 1995
                  2
                a Dohody o podporovaní dodržiavania medzinárodných ochranných a riadiacich opatrení rybárskymi plavidlami na šírom mori z roku 1993
                  3
               ;

               b)koná v súlade s cieľmi a zásadami, ktoré Únia sleduje v rámci spoločnej rybárskej politiky v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1380/2013, a v súlade s ustanoveniami systému Únie na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie, ktorý bol zavedený nariadením (ES) č. 1005/2008;

               c)koná v súlade so závermi Rady z 19. marca 2012 týkajúcimi sa oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky
                  4
                a usiluje sa o to, aby sa vonkajší rozmer riadil rovnakými zásadami a podporoval rovnaké normy riadenia a kontroly rybolovu, aké sa uplatňujú vo vodách Únie; presadzuje rovnaké podmienky, okrem iného aj na podporu transparentného obchodu s produktmi rybolovu, na ktorý sa vzťahujú normy podliehajúce prísnemu dodržiavaniu a kontrole; podporuje iniciatívy zamerané na úlohu prístavných štátov a vlajkových štátov v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu;

               d)koná v súlade so závermi Rady o oceánoch a moriach
                  5
               , závermi Rady
                  6
                o spoločnom oznámení vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej komisie s názvom „Medzinárodná správa oceánov: program pre budúcnosť našich oceánov“
                  7
                a presadzuje dodržiavanie opatrení na podporu a zlepšenie účinného vykonávania Dohody o opatreniach prístavných štátov v rámci príspevku ku všetkým aspektom udržateľného využívania oceánov;

               e)uplatňuje prístup nulovej tolerancie k NNN rybolovu, najmä vzhľadom na to, že politické a sociálno-ekonomické podmienky, ktoré vznikli v dôsledku pandémie COVID-19, mohli bezohľadným aktérom vytvoriť priaznivé prostredie na to, aby vykonávali NNN rybolov alebo uľahčovali obchod v tejto oblasti, v dôsledku čoho je potreba prijať drastické opatrenia podľa tejto dohody ešte naliehavejšia.

               2. SMEROVANIE

               Únia sa usiluje vypracovať a podporovať prijatie nižšie uvedených opatrení a smerovaní s cieľom zaistiť všeobecnú účasť na dohode a jej účinné vykonávanie:

               a)zabezpečuje súdržnosť s ostatnými svojimi politikami, najmä v oblasti vonkajších vzťahov, zamestnanosti, životného prostredia, obchodu, rozvoja a výskumu a inovácie, a usiluje sa o dosiahnutie súladu a synergie s politikami Únie v rámci bilaterálnych vzťahov s tretími krajinami v oblasti rybárstva;

               b)podporuje pozície, ktoré sú v súlade s najlepšími postupmi regionálnych organizácií pre riadenie rybárstva a regionálnych rybárskych organizácií, ako aj koordináciu týchto organizácií s dohodou;

               c)podporuje prijatie globálnych programov rozvoja kapacít s cieľom pomôcť rozvojovým štátom pri príprave na vykonávanie dohody alebo pri jej vykonávaní, pričom v prípade potreby zabezpečuje komplementaritu s pomocou, ktorú Únia poskytuje v boji proti NNN rybolovu tretím krajinám;

               d)v prípade potreby podporuje opatrenia posilňujúce spoluprácu medzi dohodou a inými globálnymi a regionálnymi organizáciami v rámci ich mandátov, a ak je to žiaduce a uskutočniteľné, aj spoluprácu so štátmi, ktoré nie sú zmluvnými stranami dohody;

               e)podporuje opatrenia na podporu ratifikácie dohody tretími stranami, a to aj prostredníctvom zvyšovania informovanosti a budovania kapacít na globálnej úrovni, s cieľom zabezpečiť, aby štáty chápali jednak prínosy dohody a jednak aj požiadavky na jej vykonávanie, ak by sa stali zmluvnou stranou;

               f)podporuje opatrenia, ktorými sa rozvíja a presadzuje využívanie nástrojov (technológií, systémov na výmenu informácií, registrov atď.) na podporu a uľahčenie vykonávania dohody, a zabezpečuje, aby boli zlučiteľné s nástrojmi vyvinutými v rámci Únie na podobné účely;

               g)podporuje opatrenia zamerané na posilnenie transparentnosti, dialógu a spolupráce s príslušnými zainteresovanými stranami, okrem iného rybármi, rybárskym priemyslom, organizáciami občianskej spoločnosti, vedcami a akademickou obcou, v záležitostiach súvisiacich s vykonávaním dohody a v prípade potreby aj opatrenia zamerané na ich lepšie zapojenie a účasť na práci súvisiacej s vykonávaním dohody, a to v súlade s bežnou praxou uplatňovanou v iných mnohostranných dohodách.

               PRÍLOHA II

               Každoročné spresnenie pozície Únie, ktorá sa má zaujať na zasadnutiach zmluvných strán Dohody o opatreniach prístavných štátov zameraných na prevenciu a odrádzanie od nezákonného, nenahláseného a neregulovaného rybolovu a na jeho odstránenie

               Pred každým zasadnutím zmluvných strán dohody sa v prípade, že má tento orgán prijať rozhodnutie s právnymi účinkami pre Úniu, podniknú kroky potrebné na to, aby boli v pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie, zohľadnené najnovšie vedecké či iné relevantné informácie predložené Komisii v zmysle zásad a smerovania stanovených v prílohe I.

               Na tento účel a na základe uvedených informácií predloží Komisia Rade na prerokovanie a schválenie konkrétnych aspektov navrhovaného spresnenia pozície Únie písomný dokument, v ktorom uvedie informácie o navrhovanej zmene pozície Únie, a to v dostatočnom predstihu pred každým zasadnutím zmluvných strán dohody.

               Ak v priebehu zasadnutia zmluvných strán dohody nemožno, a to ani priamo na mieste, dosiahnuť dohodu o tom, aby sa v pozícii Únie zohľadnili nové prvky, záležitosť sa postúpi Rade alebo jej prípravným orgánom.

                     (1)

                        Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 3.

                     (2)

                        Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 16.

                     (3)

                        Ú. v. ES L 177, 16.7.1996, s. 26.

                     (4)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19 z 19. novembra 2019.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1 z 24. marca 2017.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final z 10. novembra 2016.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli15. 12. 2020
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o predložení návrhu rozhodnutia výkonného orgánu o metodike úprav s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie vzhľadom na 41. zasadnutie výkonného orgánu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov v mene Európskej únie a o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na tomto zasadnutí

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.Predmet návrhu

               Tento návrh rozhodnutia Rady sa týka predloženia návrhu rozhodnutia výkonného orgánu o metodike úprav tabuliek 2 až 6 v prílohe II k Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu (ďalej len „Göteborský protokol“) v znení zmien z roku 2012 podľa Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (ďalej len „dohovor o ovzduší“) v mene Európskej únie, ktorými sa majú zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie. Návrh rozhodnutia výkonného orgánu by sa predložil vzhľadom na 41. zasadnutie výkonného orgánu dohovoru o ovzduší.

               Tento návrh rozhodnutia Rady sa vzťahuje aj na rokovaciu pozíciu Európskej únie, pokiaľ ide o rozhodnutie výkonného orgánu v súvislosti s pripomienkami ostatných strán k návrhu EÚ.

               2.Kontext návrhu

               2.1.Dohovor o ovzduší a Göteborský protokol (v znení zmien z roku 2012)

               Dohovor o ovzduší prijatý v roku 1979 je najprogresívnejšou regionálnou environmentálnou dohodou týkajúcou sa kvality a znečistenia ovzdušia.

               Na základe dohovoru o ovzduší bol v novembri 1999 schválený pôvodný Göteborský protokol. V roku 2012 bol Göteborský protokol zmenený. Zmenené znenie nadobudlo platnosť 7. októbra 2019. Zmenený protokol tvorí základ pre záväzky znížiť emisie v rokoch 2020 až 2029 podľa smernice (EÚ) 2016/2284 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa zrušila smernica 2001/81/ES o národných emisných stropoch.

               Európska únia je zmluvnou stranou dohovoru o ovzduší
                  1
                a Göteborského protokolu v znení zmien z roku 2012
                  2
               . Zmluvnými stranami dohovoru o ovzduší sú všetky členské štáty; 21 členských štátov je zmluvnou stranou pôvodného Göteborského protokolu
                  3
                a jeho zmenu z roku 2012
                  4
                doteraz prijalo 17 členských štátov.

               2.2.Výkonný orgán dohovoru o ovzduší

               Výkonný orgán je riadiacim orgánom dohovoru o ovzduší a tvoria ho zástupcovia zmluvných strán dohovoru. Podľa článku 10 dohovoru o ovzduší je úlohou výkonného orgánu preskúmavať vykonávanie a vývoj dohovoru o ovzduší a protokolov k nemu.

               Výkonný orgán sa usiluje prijímať svoje rozhodnutia konsenzom
                  5
               .

               2.3.Pripravovaný právny akt výkonného orgánu

               Európska únia a jej členské štáty by mali predložiť návrh rozhodnutia výkonného orgánu, ktorým sa stanoví metodika úprav tabuliek 2 – 6 prílohy II k Göteborskému protokolu v znení zmien z roku 2012 tak, aby sa zohľadnili zmeny v zložení Európskej únie (ďalej len „pripravovaný akt“).

               Účelom pripravovaného aktu je zabezpečiť, aby sa preskúmania súladu podľa zmeneného protokolu vykonávali na základe správnych čísel za Európsku úniu. V tabuľkách 2 až 6 prílohy II sa uvádzajú národné úrovne emisií v jednotlivých členských štátoch za rok 2005 (východiskové hodnoty) a zároveň národné záväzky znižovania emisií od roku 2020 a po ňom podľa jednotlivých znečisťujúcich látok (oxid siričitý, oxidy dusíka, amoniak, prchavé organické zlúčeniny a jemné tuhé častice). Všetky tabuľky obsahujú aj riadok uvádzajúci celkové hodnoty za EÚ (súčet východiskových hodnôt členských štátov EÚ v kilotonách emisií v roku 2005, ako aj súčet záväzkov členských štátov EÚ týkajúcich sa znižovania vyjadrený ako celková zmena v % v porovnaní so súčtom východiskových hodnôt členských štátov EÚ). V súčasnosti je hodnota za EÚ v týchto tabuľkách súčtom EÚ27 (2013), čo odráža zloženie Európskej únie v čase zmeny protokolu v roku 2012. Príloha II si preto vyžaduje opravu.

               Na svojom 36. zasadnutí výkonný orgán dospel k záveru, že súčasné pravidlá zatiaľ neposkytujú metodiku pre tento konkrétny prípad technickej úpravy. Podobné rozhodnutie výkonného orgánu týkajúce sa možnosti úpravy emisných stropov Európskej únie v pôvodnom Göteborskom protokole bolo prijaté v roku 2017
                  6
                na základe návrhu Európskej únie na žiadosť výkonného orgánu na jeho 36. zasadnutí. Keďže zmenený Göteborský protokol v tom čase ešte nenadobudol platnosť, rozhodnutie výkonného orgánu z roku 2017 sa naň nevzťahovalo.

               Rozhodnutie výkonného orgánu o metodike úpravy hodnôt Európskej únie v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k zmenenému Göteborskému protokolu treba prijať pokiaľ možno na predbežne stanovenom dodatočnom zasadnutí výkonného orgánu v máji 2021, no najneskôr počas zasadnutia výkonného orgánu v decembri 2021, aby bolo možné požiadať o úpravu tabuliek pred začiatkom prvého preskúmania súladu údajov za rok 2020 (očakávaného v druhom štvrťroku 2022).

               Pripravovaný akt bude platiť odo dňa prijatia rozhodnutia výkonného orgánu. Po prijatí umožní pripravovaný akt Európskej únii predložiť technické aktualizácie potrebné na zohľadnenie zmien v zložení Európskej únie. Úlohu predložiť sekretariátu dohovoru o ovzduší úpravy, ktorými sa majú zohľadniť zmeny v zložení, dokončí v mene Európskej únie Komisia.

               3.Pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie

               Európska únia by mala predložiť návrh rozhodnutia, ktoré má prijať výkonný orgán dohovoru o ovzduší (pozri návrh predložený v prílohe I).

               Cieľom tohto návrhu je prijať metodiku, ktorá umožní technické úpravy východiskových hodnôt emisií a záväzkov Európskej únie týkajúcich sa znižovania emisií uvedených v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k zmenenému Göteborskému protokolu, aby sa zabezpečilo, že hodnoty Európskej únie v týchto tabuľkách správne odrážajú súčet východiskových hodnôt emisií a záväzkov jej členských štátov týkajúcich sa zníženia emisií v nadväznosti na zmeny v zložení Európskej únie. Možnosť upraviť tieto tabuľky za osobitných okolností vyvolaných zmenami v zložení Európskej únie je potrebná v záujme správneho preskúmania plnenia záväzkov Európskej únie podľa zmeneného Göteborského protokolu.

               Ak ostatné zmluvné strany navrhnú zmeny navrhovaného rozhodnutia výkonného orgánu, ktorými by bolo možné dosiahnuť rovnaké ciele, ako sú tie, ktoré sa sledujú návrhom Európskej únie, mohla by Európska únia takéto návrhy v zásade podporiť.

               Návrhy na úpravu národných emisných stropov alebo národných záväzkov členských štátov týkajúcich sa znižovania emisií (politický vplyv) sa nepodporia, ale budú postúpené na samostatnú diskusiu, najmä vzhľadom na prebiehajúce preskúmanie zmeneného Göteborského protokolu.

               4.Právny základ

               4.1.Procesnoprávny základ

               4.1.1.Zásady

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody“.

               Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty majúce právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom Únie“
                  7
               .

               4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

               Výkonný orgán je orgán zriadený dohodou, konkrétne dohovorom o ovzduší.

               Akt, ktorý má výkonný orgán prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom 13 ods. 5 zmeneného Göteborského protokolu.

               Inštitucionálny rámec dohovoru o ovzduší ani Göteborského protokolu sa týmto aktom nedopĺňa ani nemení.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               4.2.1.Zásady

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa v mene Európskej únie zaujíma pozícia. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

               4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú životného prostredia.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 192 ods. 1 ZFEÚ.

               4.3.Záver

               Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 192 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.Uverejnenie pripravovaného aktu

               Neuvádza sa.

               2020/0355 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o predložení návrhu rozhodnutia výkonného orgánu o metodike úprav s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie vzhľadom na 41. zasadnutie výkonného orgánu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov v mene Európskej únie a o pozícii, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať na tomto zasadnutí

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Protokol o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu v zmenenom znení prijatom v roku 2012 (ďalej len „zmenený Göteborský protokol“) v rámci Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (ďalej len „dohovor o ovzduší“) schválila Európska únia rozhodnutím Rady (EÚ) 2017/1757 a platnosť nadobudol 7. októbra 2019.

               (2)Podľa článku 10 dohovoru o ovzduší výkonný orgán preskúmava vykonávanie a vývoj dohovoru o ovzduší a protokolov k nemu a môže prijímať rozhodnutia na vysvetlenie vykonávania týchto protokolov.

               (3)Na 36. zasadnutí výkonného orgánu dohovoru o ovzduší vyzvali strany dohovoru Európsku úniu a jej členské štáty, aby s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie navrhli metodiku úpravy emisných stropov Európskej únie v tabuľke 1 prílohy II k pôvodnému Göteborskému protokolu (znenie z roku 1999).

               (4)Rozhodnutie, ktoré následne navrhla Európska únia a jej členské štáty
                  8
               , bolo prijaté na 37. zasadnutí výkonného orgánu dohovoru o ovzduší.

               (5)Metodika úpravy hodnôt Európskej únie v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k zmenenému Göteborskému protokolu, ktorou sa má prihliadnuť na zmeny v zložení Európskej únie, je potrebná na správne zohľadnenie týchto zmien vzhľadom na preskúmanie dodržiavania povinností Európskej únie vyplývajúcich zo zmeneného Göteborského protokolu. Netýka sa to úprav národných emisných stropov ani národných záväzkov týkajúcich sa znižovania emisií v uvedených tabuľkách.

               (6)Keď výkonný orgán prijme metodiku úprav, Komisia by mala v mene Európskej únie predložiť potrebné úpravy na vykonávanie tejto metodiky výkonnému tajomníkovi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, aby sa zohľadnili zmeny v zložení Európskej únie od prijatia zmeneného Göteborského protokolu, a podobne by mala predložiť všetky úpravy potrebné v prípade neskorších zmien v zložení Európskej únie.

               (7)Keďže rozhodnutie výkonného orgánu bude pre Európsku úniu záväzné, je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Európskej únie vo výkonnom orgáne zaujať,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               1.
                     Na 41. zasadnutí výkonného orgánu dohovoru o ovzduší bude Európska únia sledovať tento cieľ: stanoviť metodiku, ktorá umožní úpravy východiskových hodnôt emisií a záväzkov Európskej únie týkajúcich sa znižovania emisií uvedených v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k zmenenému Göteborskému protokolu, aby sa zabezpečilo, že hodnoty Európskej únie v týchto tabuľkách sa môžu upraviť tak, aby v nadväznosti na zmeny v zložení Európskej únie správne odrážali celkový súčet východiskových hodnôt emisií a záväzkov jej členských štátov týkajúcich sa zníženia emisií.

               2.
                     Vzhľadom na 41. zasadnutie výkonného orgánu dohovoru o ovzduší a v snahe dosiahnuť cieľ vymedzený v odseku 1 predloží Európska únia návrh požadovanej metodiky úprav, ktorý je uvedený v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               3.
                     Komisia uvedený návrh oznámi v mene Európskej únie sekretariátu dohovoru.

               Článok 2

               Európska únia môže podporiť zmeny navrhnuté ostatnými zmluvnými stranami dohovoru za predpokladu, že prispejú k dosiahnutiu cieľov Európskej únie uvedených v článku 1.

               Článok 3

               S ohľadom na to, ako sa bude vyvíjať 41. zasadnutie výkonného orgánu dohovoru o ovzduší, môžu zástupcovia Európskej únie po porade s členskými štátmi počas koordinačných stretnutí na mieste a bez toho, aby k tomu Rada vydávala ďalšie rozhodnutie, odsúhlasiť upresnenia pozície uvedenej v článkoch 1 a 2.

               Článok 4

               Po tom, čo výkonný orgán dohovoru o ovzduší prijme metodiku na umožnenie týchto úprav, Komisia v mene Európskej únie predloží potrebné úpravy na vykonávanie tejto metodiky.

               Článok 5

               Toto rozhodnutie je určené Komisii.

               V Bruseli

                     Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        81/462/EHS: rozhodnutie Rady z 11. júna 1981 o uzavretí Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov (Ú. v. ES L 171, 27.6.1981, s. 11 – 24).

                     (2)

                        2003/507/ES: rozhodnutie Rady z 13. júna 2003 o pristúpení Európskeho spoločenstva k Protokolu z roku 1979 o znížení kyslosti, eutrofizácie a úrovni prízemného ozónu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátu (Ú. v. EÚ L 179, 17.7.2003, s. 0001 – 0002); rozhodnutie Rady (EÚ) 2017/1757 zo 17. júla 2017 o prijatí dodatku k Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu z roku 1999 k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov z roku 1979 v mene Európskej únie (Ú. v. EÚ L 248, 27.9.2017, s. 3 – 75).

                     (3)

                        Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Maďarsko, Nemecko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Španielsko a Švédsko (stav ratifikácie k 1. októbru 2020).

                     (4)

                        Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Fínsko, Holandsko, Chorvátsko, Litva, Lotyšsko, Luxembursko, Nemecko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španielsko a Švédsko (stav ratifikácie k 1. októbru 2020).

                     (5)

                        Rokovací poriadok zasadnutí výkonného orgánu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov prijatý rozhodnutím 2010/19 a zmenený rozhodnutím 2013/1, pravidlo 29.

                     (6)

                        Rozhodnutie výkonného orgánu 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf
                  .

                     (7)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (8)

                        Rozhodnutie výkonného orgánu dohovoru o ovzduší 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf
                  .

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli15. 12. 2020
            COM(2020) 801 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            Predloženie návrhu rozhodnutia výkonného orgánu o metodike úprav, ktorými sa majú zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie, v mene Európskej únie vzhľadom na 41. zasadnutie výkonného orgánu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov

               Návrh Európskej únie na rozhodnutie výkonného orgánu Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov: metodika úprav tabuliek 2 až 6 prílohy II k Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu (ďalej len „Göteborský protokol“) v znení zmien z roku 2012 s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie

               Návrh rozhodnutia o úpravách prílohy II k Göteborskému protokolu v znení zmien z roku 2012 s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie

               Výkonný orgán,

               v zmysle svojich rozhodnutí 2013/14 a 2016/4 týkajúcich sa dodržiavania Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu (Göteborský protokol) Európskou úniou,

               berúc na vedomie, že článok 13 ods. 2 Göteborského protokolu v znení zmien stanovuje postup, podľa ktorého môže strana navrhnúť úpravu svojich záväzkov znižovania emisií uvedených v prílohe II k Göteborskému protokolu, no metodiky stanovené v rozhodnutiach výkonného orgánu 2012/3 a 2012/12 o úpravách by sa nevzťahovali na úpravu týchto záväzkov znižovania emisií s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie,

               v zmysle svojho rozhodnutia 2017/3 o úpravách podľa Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu s cieľom zohľadniť zmeny v zložení Európskej únie, ktoré bolo prijaté na návrh Európskej únie a jej členských štátov v reakcii na požiadavku zmluvných strán dohovoru na 36. zasadnutí výkonného orgánu (ECE/EB.AIR/137),

               vítajúc nadobudnutie platnosti Protokolu o znížení acidifikácie, eutrofizácie a prízemného ozónu (Göteborský protokol) v znení zmien z roku 2012 dňa 7. októbra 2019,

               1.rozhodol, že v súlade s článkom 13 ods. 2 Göteborského protokolu v znení zmien stanovuje metodiku úpravy východiskových hodnôt emisií a záväzkov týkajúcich sa zníženia emisií uvedených pre Európsku úniu v tabuľkách 2 až 6 v prílohe II k Göteborskému protokolu v znení zmien v prípade zmien v zložení Európskej únie takto:

               ‒Východisková hodnota emisií za Európsku úniu za jednotlivé znečisťujúce látky vyjadrená v úrovniach emisií z roku 2005 v kilotonách v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k Göteborskému protokolu v znení zmien je súčtom východiskových hodnôt emisií za jednotlivé znečisťujúce látky za členské štáty Európskej únie, pričom sa zohľadňuje akékoľvek pristúpenie k Európskej únii alebo vystúpenie z nej.

               ‒Záväzky Európskej únie týkajúce sa zníženia emisií za jednotlivé znečisťujúce látky v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k Göteborskému protokolu v znení zmien sú súčtom záväzkov členských štátov Európskej únie týkajúcich sa zníženia emisií vypočítaným a) na základe záväzkov znižovania emisií každého členského štátu Európskej únie na rok 2020 uvedených v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k zmenenému Göteborskému protokolu v porovnaní s úrovňami emisií každého členského štátu Európskej únie z roku 2005 uvedenými v tých istých tabuľkách a b) vyjadrením súčtu výsledkov podľa písmena a) ako percenta súčtu úrovní emisií členských štátov Európskej únie za rok 2005.

               ‒Na účely tejto metodiky sa za úrovne emisií v roku 2005 považujú úrovne emisií uvedené v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k Göteborskému protokolu v znení zmien, okrem prípadov, keď daný signatár alebo zmluvná strana nemajú v prílohe II stanovené žiadne úrovne emisií na rok 2005 a keď sa berú do úvahy naposledy nahlásené emisie za rok 2005. Záväzky znižovania emisií na rok 2020 a po ňom sú záväzky uvedené v tabuľkách 2 až 6 prílohy II k Göteborskému protokolu v znení zmien, okrem prípadov, keď daný signatár alebo zmluvná strana nemajú v prílohe II stanovené žiadne záväzky znižovania emisií na rok 2020 a po ňom, pričom v takýchto prípadoch Európska únia tieto informácie v písomnej podobe predloží výkonnému tajomníkovi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov;

               2.rozhodol, že Európska únia môže predkladať úpravy s použitím uvedenej metodiky, a to písomne výkonnému tajomníkovi Európskej hospodárskej komisie Organizácie Spojených národov, ktorý ich dá na vedomie všetkým zmluvným stranám.


               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli17. 12. 2020
            COM(2020) 814 final
            2020/0357(NLE)
            Návrh
            ROZHODNUTIE RADY
            o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Európskej únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               1.PREDMET NÁVRHU

               Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Únie na 64. zasadnutí Komisie pre omamné látky o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru OSN o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru OSN o psychotropných látkach z roku 1971. Uvedené 64. zasadnutie Komisie pre omamné látky je naplánované na 12. až 16. apríla 2021.

               2.KONTEXT NÁVRHU

               2.1. Jednotný dohovor OSN o omamných látkach z roku 1961 zmenený protokolom z roku 1972 a Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971

               Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961 zmenený protokolom z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“)
                  1
                sa zameriava na boj proti zneužívaniu drog prostredníctvom koordinovaných medzinárodných opatrení. Existujú dve formy zásahu a kontroly, ktoré pôsobia v súčinnosti. Po prvé je to snaha obmedziť prechovávanie, používanie, distribúciu, dovoz, vývoz, výrobu a produkciu drog a obchod s nimi výlučne na lekárske a vedecké účely. Po druhé sa proti obchodovaniu s drogami bojuje prostredníctvom medzinárodnej spolupráce s cieľom odradiť obchodníkov s drogami.

               Dohovorom OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „Dohovor o psychotropných látkach“)
                  2
                sa zriaďuje systém medzinárodnej kontroly psychotropných látok. Tento dohovor bol reakciou na diverzifikáciu a rozširovanie škály zneužívaných drog a zaviedli sa ním kontroly viacerých syntetických drog podľa ich potenciálu zneužívania na jednej strane a terapeutickej hodnoty na strane druhej.

               Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami príslušných dohovorov, zatiaľ čo Únia nie je zmluvnou stranou.

               2.2.Komisia pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky je komisiou Hospodárskej a sociálnej rady OSN a jej funkcie a právomoci sú okrem iného stanovené v uvedených dvoch dohovoroch. Je zložená z 53 členských štátov OSN, ktoré volí Hospodárska a sociálna rada OSN. V marci 2021 bude 12 členských štátov členom Komisie pre omamné látky s hlasovacím právom
                  3
               . Únia má v Komisii pre omamné látky štatút pozorovateľa.

               2.3.Pripravovaný akt Komisie pre omamné látky

               Komisia pre omamné látky pravidelne mení zoznam látok, ktorý je v prílohe k uvedeným dohovorom OSN na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie, ktorej poskytuje poradenstvo jej odborný výbor pre drogovú závislosť.

               Svetová zdravotnícka organizácia odporučila generálnemu tajomníkovi OSN zaradiť do zoznamov k dohovorom osem z 11 látok, ktoré boli kriticky preskúmané odborným výborom pre drogovú závislosť Svetovej zdravotníckej organizácie.

               Na svojom 64. zasadnutí, ktoré sa bude konať od 12. do 16. apríla 2021 vo Viedni, bude Komisia pre omamné látky vyzvaná prijať rozhodnutia o zaradení týchto látok do zoznamov k príslušným dohovorom.

               3.Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie

               Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog pre všetky členské štáty. V článku 1 ods. 1 písm. rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami
                  4
                (ďalej len „rámcové rozhodnutie“), sa stanovuje, že na účely rámcového rozhodnutia je „droga“ látka, na ktorú sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo Dohovor o psychotropných látkach, a ktorákoľvek z látok uvedených v prílohe k rámcovému rozhodnutiu. Rámcové rozhodnutie sa preto vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k dohovoru o omamných látkach a k Dohovoru o psychotropných látkach. Akákoľvek zmena v zoznamoch k uvedeným dohovorom preto priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Platí to bez ohľadu na to, či predmetná látka podlieha v Únii kontrole
                  5
               .

               Jedna z 11 látok, ktoré preskúmal odborný výbor pre drogovú závislosť, podlieha kontrolným opatreniam na úrovni Únie. Izotonitazén je zaradený do vymedzenia pojmu „droga“ v rámcovom rozhodnutí Rady 2004/757/SVV
                  6
               . Jednu látku, MDMB-4en-PINACA, intenzívne monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť a táto látka je aj predmetom správy o posúdení rizika. Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť monitoruje aj ďalších 9 látok.

               V návrhu Komisie týkajúcom sa pozície Únie sa navrhuje podporiť odporúčania Svetovej zdravotníckej organizácie, pretože sú v súlade s aktuálnym stavom vedeckých poznatkov. Pokiaľ ide o nové psychoaktívne látky, pridanie týchto látok do zoznamov k uvedeným dohovorom je podporené aj informáciami dostupnými v európskej databáze nových drog Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť.

               Je potrebné, aby Rada stanovila pozíciu Únie na účely zasadnutia Komisie pre omamné látky, keď bude vyzvaná, aby rozhodla o zaradení látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN. Z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pozorovateľského štatútu Únie by túto pozíciu mali vyjadriť členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2021, konajúc spoločne v záujme Únie v rámci Komisie pre omamné látky. Únia nie je zmluvnou stranou týchto dohovorov, má však v tejto oblasti výlučnú právomoc.

               Na tento účel Komisia navrhuje pozíciu Únie, ktorú majú na 64. zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k Dohovoru o psychotropných látkach vyjadriť v mene Európskej únie členské štáty, ktoré budú členmi Komisie pre omamné látky v marci 2021. Komisia predkladá takýto návrh pozície Únie piatykrát
                  7
               . Rada tieto pozície Únie prijala
                  8
               , a EÚ tak mohla na predchádzajúcich zasadnutiach Komisie pre omamné látky vystupovať v otázke zaradenia látok do medzinárodných zoznamov jednotne, pretože členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, hlasovali za zaradenie látok do zoznamov v súlade s prijatou pozíciou Únie.

               4.PRÁVNY ZÁKLAD

               4.1.Procesnoprávny základ

               V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

               Článok 218 ods. 9 ZFEÚ sa uplatňuje bez ohľadu na to, či je Únia členom predmetného orgánu alebo zmluvnou stranou dohody
                  9
               . Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“
                  10
               .

               Komisia pre omamné látky je v zmysle tohto článku „orgán zriadený dohodou“ vzhľadom na to, že je to orgán, ktorý bol zriadený Hospodárskou a sociálnou radou OSN – orgánom Organizácie Spojených národov – a ktorému boli podľa dohovoru o omamných látkach a Dohovoru o psychotropných látkach pridelené osobitné úlohy.

               Rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN predstavujú „akty s právnymi účinkami“ v zmysle článku 218 ods. 9 ZFEÚ. Podľa dohovoru o omamných látkach a Dohovoru o psychotropných látkach sa rozhodnutia Komisie pre omamné látky automaticky stanú záväznými okrem prípadov, keď jedna zo strán predloží rozhodnutie na preskúmanie Hospodárskej a sociálnej rade OSN v rámci príslušnej lehoty
                  11
               . Rozhodnutia Hospodárskej a sociálnej rady OSN v tejto veci sú konečné. Vzhľadom na to, že rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnych predpisov EÚ, majú podľa práva Únie, konkrétne podľa rámcového rozhodnutia Rady 2004/757/SVV, právne účinky aj v právnom poriadku EÚ. Zmeny zoznamov k uvedeným dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania tohto právneho nástroja EÚ.

               Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec predmetnej dohody.

               Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

               4.2.Hmotnoprávny základ

               Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa prijíma pozícia v mene Únie.

               Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú nedovoleného obchodovania s drogami.

               Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 83 ods. 1 ZFEÚ, ktorý vymedzuje nedovolené obchodovanie s drogami ako oblasť trestnej činnosti s osobitným cezhraničným rozmerom, a Európsky parlament a Rada sa v ňom splnomocňujú stanoviť minimálne pravidlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami.

               4.3.Variabilná geometria

               Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím Rady 2004/757/SVV v znení uplatniteľnom do 21. novembra 2018, v ktorom sa v článku 1 uvádza, že „drogy“ sú akékoľvek látky, na ktoré sa vzťahuje buď dohovor o omamných látkach, alebo Dohovor o psychotropných látkach.

               Keďže rozhodnutia Komisie pre omamné látky týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN majú vplyv na spoločné pravidlá v oblasti nedovoleného obchodovania s drogami, ktorými je Dánsko viazané, Dánsko sa zúčastňuje na prijatí rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie, keď sa takéto rozhodnutia týkajúce sa zaradenia látok do zoznamov k uvedeným dohovorom prijímajú.

               4.4.Záver

               Právnym základom tohto návrhu je článok 83 ods. 1 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

               5.VPLYV NA ROZPOČET

               Žiadny vplyv na rozpočet.

               2020/0357 (NLE)

               Návrh

               ROZHODNUTIE RADY

               o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Európskej únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 83 ods. 1 v spojení s článkom 218 ods. 9,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Jednotný dohovor Organizácie Spojených národov (OSN) o omamných látkach z roku 1961
                  12
                zmenený protokolom z roku 1972 (ďalej len „dohovor o omamných látkach“) nadobudol platnosť 8. augusta 1975.

               (2)Podľa článku 3 dohovoru o omamných látkach môže Komisia pre omamné látky rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov pripojených k uvedenému dohovoru. Zmeny v zoznamoch môže vykonať len v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie, môže však tiež rozhodnúť, že zmeny odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou nevykoná.

               (3)Dohovor OSN o psychotropných látkach z roku 1971 (ďalej len „Dohovor o psychotropných látkach“)
                  13
                nadobudol platnosť 16. augusta 1976.

               (4)Podľa článku 2 Dohovoru o psychotropných látkach môže Komisia pre omamné látky na základe odporúčaní Svetovej zdravotníckej organizácie rozhodnúť o zaradení látok do zoznamov k tomuto dohovoru alebo o ich vypustení. Má rozsiahle diskrečné právomoci s cieľom zohľadniť hospodárske, sociálne, právne, administratívne a iné faktory, ale nemôže konať svojvoľne.

               (5)Zmeny v zoznamoch k uvedeným dvom dohovorom majú priamy vplyv na rozsah uplatňovania práva Únie v oblasti kontroly drog. Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV
                  14
                sa vzťahuje na látky uvedené v zoznamoch k týmto dohovorom. Preto akákoľvek zmena v zoznamoch pripojených k uvedeným dohovorom priamo ovplyvňuje spoločné pravidlá Únie a mení ich rozsah pôsobnosti v súlade s článkom 3 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

               (6)Komisia pre omamné látky má na svojom šesťdesiatom štvrtom zasadnutí, ktoré je predbežne naplánované na 12. až 16. apríla 2021 vo Viedni, prijať rozhodnutia o zaradení ôsmich nových látok do zoznamov k uvedeným dohovorom OSN.

               (7)Únia nie je zmluvnou stranou dohovoru o omamných látkach a Dohovoru o psychotropných látkach. Má štatút pozorovateľa bez hlasovacieho práva v Komisii pre omamné látky, kde bude v marci 2021 dvanásť členských štátov členom s hlasovacím právom
                  15
               . Preto je nevyhnutné, aby Rada oprávnila členské štáty na vyjadrenie pozície Únie v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k dohovoru o omamných látkach a k Dohovoru o psychotropných látkach, pretože rozhodnutia o zaradení nových látok do zoznamov k dohovorom patria do výlučnej právomoci Únie.

               (8)Svetová zdravotnícka organizácia odporučila zaradiť jednu novú látku do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach, štyri nové látky do Zoznamu II a tri nové látky do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (9)Všetky látky preskúmané odborným výborom WHO pre drogovú závislosť (ďalej len „odborný výbor“) a odporúčané Svetovou zdravotníckou organizáciou na zaradenie do príslušných zoznamov monitoruje Európske monitorovacie centrum pre drogy a drogovú závislosť ako novú psychoaktívnu látku podľa podmienok nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006
                  16
               .

               (10)Látka izotonitazén, chemický názov: N,N-dietyl-2-[[4-(1-metyletoxy)fenyl]metyl]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamín, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetické opioidné analgetikum a úzko súvisí s etonitazénom a klonitazénom, ktoré sú pod medzinárodnou kontrolou podľa dohovoru o omamných látkach z roku 1961. Látka izotonitazén nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka izotonitazén sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku izotonitazén do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (11)Izotonitazén bol zahrnutý do vymedzenia pojmu drogy podľa rámcového rozhodnutia 2004/757/SVV prostredníctvom delegovanej smernice Komisie
                  17
               .

               (12)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky izotonitazén do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach.

               (13)Látka MDMB-4en-PINACA, chemický názov: metyl-3,3-dimetyl-2-(1-(pent-4-én-1-yl)-1H-indazol-3-karboxamido)butanoát, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický kanabinoid. Látka MDMB-4en-PINACA nemá terapeutické použitie ani nezískala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka MDMB-4en-PINACA sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku MDMB-4en-PINACA do Zoznamu II Dohovoru o psychotropných látkach.

               (14)Látka MDMB-4en-PINACA bola zistená v 20 členských štátoch a kontroluje sa v 14 členských štátoch. Spája sa s deviatimi prípadmi úmrtia a spája sa aj s 11 prípadmi nefatálnej intoxikácie. Látka MDMB-4en-PINACA je v súčasnosti predmetom podrobného vyšetrovania, na základe ktorého bude vypracovaná správa Európskeho monitorovacieho centra pre drogy a drogovú závislosť o posúdení rizika.

               (15)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky MDMB-4en-PINACA do Zoznamu II Dohovoru o psychotropných látkach.

               (16)Látka CUMYL-PeGACLONE, chemický názov: 2-(1-metyl-1-fenyl-etyl)-5-pentylpyrido[4,3-b]indol-1-ón, je podľa hodnotenia odborného výboru syntetický kanabinoid. Nezdá sa, že by látka CUMYL-PeGACLONE bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka CUMYL-PeGACLONE sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku CUMYL-PeGACLONE do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (17)Látka CUMYL-PeGACLONE bola zistená v jedenástich členských štátoch a kontroluje sa v najmenej piatich členských štátoch. Spája sa s najmenej tromi prípadmi úmrtia a zistila sa v šiestich biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami.

               (18)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky CUMYL-PeGACLONE do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (19)Látka flubromazolam, chemický názov: 8-bróm-6-(2-fluórfenyl)-1-metyl-4H-[1,2,4]-triazolo[4,3-a][1,4]-benzodiazepín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka benzodiazepínového typu. Látka flubromazolam bola skúmaná z hľadiska jej anxiolytických vlastností a znížených sedatívnych, hypnotických a ataktických vedľajších účinkov, nezdá sa však, že by bola povolená na terapeutické použitie alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka flubromazolam sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku flubromazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (20)Látka flubromazolam bola zistená v 15 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej siedmich členských štátoch. Spája sa s dvomi prípadmi úmrtia a so siedmimi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov; zistila sa aj v 44 biologických vzorkách súvisiacich s úmrtím.

               (21)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky flubromazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (22)Látka klonazolam, nazývaná tiež klonitrazolam, chemický názov: 6-(2-chlórfenyl)-1-metyl-8-nitro-4H-[1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]benzodiazepín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka benzodiazepínového typu. Nezdá sa, že by látka klonazolam bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka klonazolam sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku klonazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (23)Látka klonazolam bola zistená v 15 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej štyroch členských štátoch. Spája sa s dvomi prípadmi úmrtia a s piatimi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov.

               (24)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky klonazolam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (25)Látka diklazepam, nazývaná tiež Ro 5-3448, chemický názov: 7-chlór-5-(2-chlórfenyl)-1-metyl-1,3-dihydro-2H-1,4-benzodiazepín-2-ón, je podľa hodnotenia odborného výboru látka benzodiazepínového typu. Nezdá sa, že by látka diklazepam bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka diklazepam sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku diklazepam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (26)Látka diklazepam bola zistená v 16 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej ôsmich členských štátoch. Spája sa s dvomi prípadmi úmrtia; zistila sa aj v 8 biologických vzorkách súvisiacich s úmrtím.

               (27)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky diklazepam do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (28)Látka 3-MeO-PCP, chemický názov: 1-[1-(3-metoxyfenyl)cyklohexyl]piperidín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka disociačného typu. Nezdá sa, že by látka 3-MeO-PCP bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka 3-MeO-PCP sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku 3-MeO-PCP do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (29)Látka 3-MeO-PCP bola zistená v 18 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej ôsmich členských štátoch. Spája sa s najmenej siedmimi prípadmi úmrtia a piatimi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov; zistila sa aj v 18 biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami.

               (30)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky 3-MeO-PCP do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (31)Látka difenidín, chemický názov: 1-(1,2-difenyletyl)piperidín, je podľa hodnotenia odborného výboru látka disociačného typu. Nezdá sa, že by látka difenidín bola licencovaná na terapeutické účely alebo že by získala povolenie na uvedenie na trh ako liek. Existujú dostatočné dôkazy, že látka difenidín sa zneužíva alebo sa môže pravdepodobne zneužívať a môže sa stať verejným zdravotným a sociálnym problémom, čo opodstatňuje zaradenie uvedenej látky pod medzinárodnú kontrolu. Svetová zdravotnícka organizácia preto odporúča zaradiť látku difenidín do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (32)Látka difenidín bola zistená v 17 členských štátoch a kontroluje sa v najmenej ôsmich členských štátoch. Spája sa s najmenej dvomi prípadmi intoxikácie bez smrteľných následkov a zistila sa v piatich biologických vzorkách súvisiacich so závažnými nežiaducimi udalosťami.

               (33)Členské štáty by preto mali podporiť zaradenie látky difenidín do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.

               (34)Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie prijať v Komisii pre omamné látky, pretože rozhodnutia týkajúce sa rozdielnych rozhodnutí o zaradení ôsmich látok do zoznamov k príslušným dohovorom OSN môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah práva Únie, konkrétne rámcového rozhodnutia 2004/757/SVV.

               (35)Pozíciu Únie vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               (36)Dánsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV v znení uplatniteľnom do 21. novembra 2018, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia.

               (37)Írsko je viazané rámcovým rozhodnutím 2004/757/SVV, a preto sa zúčastňuje na prijímaní a uplatňovaní tohto rozhodnutia,

               PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               Pozícia, ktorá sa má prijať v mene Únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky od 12. do 16. apríla 2021, keď bude tento orgán vyzvaný, aby prijal rozhodnutia o zaradení látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru Organizácie Spojených národov o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru Organizácie Spojených národov o psychotropných látkach z roku 1971, sa uvádza v prílohe k tomuto rozhodnutiu.

               Článok 2

               Pozíciu uvedenú v článku 1 vyjadria členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne.

               Článok 3

               Toto rozhodnutie je určené členským štátom v súlade so zmluvami.

               V Bruseli

                        Za Radu

                     predseda

                     (1)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (2)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (3)

                        Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko.

                     (4)

                        Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8, zmenené smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/2103 z 15. novembra 2017, ktorou sa mení rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV s cieľom zahrnúť nové psychoaktívne látky do vymedzenia pojmu drogy a ktorou sa zrušuje rozhodnutie Rady 2005/387/SVV, Ú. v. EÚ L 305, 21.11.2017, s. 12.

                     (5)

                        Pozri prílohu k rámcovému rozhodnutiu.

                     (6)

                        Delegovaná smernica Komisie (EÚ) 2020/1687 z 2. septembra 2020, ktorou sa mení príloha k rámcovému rozhodnutiu Rady 2004/757/SVV, pokiaľ ide o zahrnutie novej psychoaktívnej látky N,N-dietyl-2-[[4-(1-metyletoxy)fenyl]metyl]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamín (izotonitazén) do vymedzenia pojmu drogy, Ú. v. EÚ L 379, 13.11.2020, s. 55.

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final.

                     (8)

                        Prijaté Radou 7. marca 2017, 27. februára 2018, 5. marca 2019 a 11. februára 2020.

                     (9)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.

                     (10)

                        Rozsudok Súdneho dvora zo 7. októbra 2014, Nemecko/Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.

                     (11)

                        Článok 3 ods. 7 dohovoru o omamných látkach; článok 2 ods. 7 Dohovoru o psychotropných látkach.

                     (12)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 978, č. 14152.

                     (13)

                        Organizácia Spojených národov, Série zmlúv (Treaty Series), zv. 1019, č. 14956.

                     (14)

                        Rámcové rozhodnutie Rady 2004/757/SVV z 25. októbra 2004, ktorým sa stanovujú minimálne ustanovenia o znakoch skutkových podstát trestných činov a trestov v oblasti nezákonného obchodu s drogami (Ú. v. EÚ L 335, 11.11.2004, s. 8).

                     (15)

                        Belgicko, Česká republika, Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Maďarsko, Nemecko, Poľsko, Rakúsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko.

                     (16)

                        Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1920/2006 z 12. decembra 2006 o Európskom monitorovacom centre pre drogy a drogovú závislosť (Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 1).

                     (17)

                        Delegovaná smernica Komisie (EÚ) 2020/1687 z 2. septembra 2020, ktorou sa mení príloha k rámcovému rozhodnutiu Rady 2004/757/SVV, pokiaľ ide o zahrnutie novej psychoaktívnej látky N,N-dietyl-2-[[4-(1-metyletoxy)fenyl]metyl]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etánamín (izotonitazén) do vymedzenia pojmu drogy, C(2020) 5897 final, Ú. v. EÚ L 379, 13.11.2020, s. 55.

    ---documentbreak---

               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli17. 12. 2020
            COM(2020) 814 final
            PRÍLOHA
            k
            návrhu rozhodnutia Rady
            o pozícii, ktorá sa má vyjadriť v mene Európskej únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky v súvislosti so zaradením látok do zoznamov k Jednotnému dohovoru o omamných látkach z roku 1961 zmenenému protokolom z roku 1972 a k Dohovoru o psychotropných látkach z roku 1971

               PRÍLOHA

               Pozícia, ktorú majú vyjadriť členské štáty, ktoré sú členmi Komisie pre omamné látky, konajúc spoločne v záujme Únie na šesťdesiatom štvrtom zasadnutí Komisie pre omamné látky predbežne naplánovanom od 12. do 16. apríla 2021, pokiaľ ide o zmeny v rozsahu kontroly látok:

               1.látka izotonitazén sa má zaradiť do Zoznamu I k dohovoru o omamných látkach;

               2.látka MDMB-4en-PINACA sa má zaradiť do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach;

               3.látka CUMYL-PeGACLONE sa má zaradiť do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach;

               4.látka flubromazolam sa má zaradiť do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach;

               5.látka klonazolam sa má zaradiť do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach;

               6.látka diklazepam sa má zaradiť do Zoznamu IV k Dohovoru o psychotropných látkach;

               7.látka 3-MeO-PCP sa má zaradiť do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach;

               8.látka difenidín sa má zaradiť do Zoznamu II k Dohovoru o psychotropných látkach.