				|

		52011PC0809

			Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020 /* COM/2011/0809 konč. - 2011/0401 (COD) */

			   	DÔVODOVÁ SPRÁVA
1.           KONTEXT NÁVRHU
Súbor návrhov týkajúcich sa programu Horizont 2020,
vypracovaný v úplnom súlade s oznámením Komisie Rozpočet
stratégie Európa 2020[1], v plnej miere
podporuje stratégiu Európa 2020, v ktorej sa výskum a inovácia
určili za ústredné oblasti v záujme dosiahnutia cieľov
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Tento súbor pozostáva
z návrhov:
(1)
rámcového programu Horizont 2020 [Zmluva
o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“),]
(2)
jednotný súbor pravidiel účasti a šírenia
(ZFEÚ),
(3)
jediný osobitný program na vykonávanie programu
Horizont 2020 (ZFEÚ), ako aj
(4)
jediný návrh pre časti Horizontu 2020, ktoré
zodpovedajú Zmluve o Euratome.
Celkový politický kontext a rámec týchto
legislatívnych návrhov poskytuje oznámenie Komisie prijaté spolu s nimi,
v ktorom sa venuje pozornosť mnohých závažným prierezovým prvkom, ako
napríklad zjednodušovanie, a spôsobu, ako sa posilnil prístup
k inováciám.
Program Horizont 2020 priamo prispieva
k riešeniu hlavných spoločenských výziev vymedzených v stratégii
Európa 2020 a jej hlavných iniciatívach. Zároveň prispieva
k dosahovaniu vedúceho postavenia priemyslu v Európe. Takisto sa ním
zvyšuje excelentnosť vedeckej základne, ktorá je nevyhnutná pre
udržateľnosť, dlhodobú prosperitu a blahobyt Európy. Na
dosiahnutie týchto cieľov sa v návrhoch predkladá celá škála podpory,
ktorá je integrovaná v celom výskumnom a inovačnom cykle. Horizont 2020
preto spája a posilňuje činnosti, ktoré sú
v súčasnosti financované v rámci siedmeho rámcového programu pre
výskum, častí rámcového programu pre konkurencieschopnosť
a inovácie venovaných inovácii a Európskeho inovačného a
technologického inštitútu. Týmto spôsobom sú návrhy zostavené tak, aby sa nimi
dosiahlo aj podstatné zjednodušenie pre účastníkov.
2.           VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI
STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU
Pri príprave týchto štyroch návrhov sa
v plnej miere zohľadnili príspevky do širokej verejnej konzultácie
vychádzajúcej zo zelenej knihy Od výziev k príležitostiam: Vytváranie
spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ, KOM(2011)
48. Svoje názory vyjadrili Európska Rada, členské štáty a široké
spektrum zainteresovaných strán z priemyslu, akademickej obce a
občianskej spoločnosti.
Návrhy takisto vychádzajú z dvoch hĺbkových
posúdení vplyvu a opierajú sa o konzultácie so zainteresovanými
stranami, interné a externé hodnotenia a príspevky od medzinárodných
odborníkov. Z posúdení vyplynulo, že možnosť Horizont 2020 by
priniesla jasnejšie zameranie, najlepšie by sa ňou dosiahlo potrebné
kritické množstvo úsilia na úrovni programu a projektu a viedla by k
najväčšiemu vplyvu na ciele politiky a k nadväzujúcim výhodám
v oblasti hospodárstva, konkurencieschopnosti a sociálnej oblasti,
a súčasne by pomohla zjednodušiť záležitosti, napríklad
zmiernením administratívnej záťaže pre účastníkov, zefektívnením
uplatniteľných pravidiel a postupov, zabezpečením súdržnosti
medzi nástrojmi a naznačením novej rovnováhy medzi rizikom
a dôverou.
3.           PRÁVNE PRVKY NÁVRHU
3.1         Právny základ
Do návrhu sú plynulo integrované výskumné a
inovačné činnosti v záujme dosiahnutia cieľov politiky.
Samotný program Horizont 2020 sa bude
zakladať na hlavách ZFEÚ Priemysel a Výskum a technologický
rozvoj a kozmický priestor (články 173 a 182). Súvisiace pravidlá
účasti a šírenia sa budú zakladať na tých istých hlavách ZFEÚ
(články 173, 183 a 188). Základ v rámci hlavy Priemysel sa
v oboch prípadoch bude prevažne vzťahovať na Európsky
inovačný a technologický inštitút (EIT), ktorému sa bude
udeľovať finančný príspevok z programu Horizont 2020. EIT sa
nebude vyskytovať na úrovni osobitných programov.
Je potrebné pripomenúť, že inovačné
činnosti sa výslovne zahrnuli do rôznych rámcových programov na základe
hlavy Výskum Zmluvy o fungovaní Európskej únie a že aj súčasné
rámcové programy obsahujú určité inovačné činnosti. Znamená to,
že osobitný program, ktorým sa bude vykonávať program Horizont 2020, sa
bude zakladať na hlave ZFEÚ Výskum a technologický rozvoj
a kozmický priestor (článok 182), keďže činnosti, ktoré sú
v rámci nich plánované, budú spadať do činností, na ktoré sa táto
hlava vzťahuje.
Návrh výskumného a vzdelávacieho programu
Euratomu, ktorý prispieva k Horizontu 2020, sa zakladá na
článku 7 Zmluvy o Euratome.
3.2         Zásada subsidiarity a zásada
proporcionality
Návrhy boli zostavené so zreteľom na
maximalizáciu pridanej hodnoty a vplyvu Únie a zameriavajú sa na
ciele a činnosti, ktoré nie je možné účinne zrealizovať, ak
členské štáty konajú samostatne. Intervenciami na úrovni Únie možno
posilniť celý výskumný a inovačný rámec a koordinovať
výskumné snahy členských štátov a predchádzať tak zdvojovaniu
úsilia, zachovávať kritické množstvo v kľúčových oblastiach
a zabezpečovať optimálne využitie verejných prostriedkov.
Intervenciou na úrovni Únie je možné vyberať najlepšie návrhy v rámci
súťaže so zapojením celého kontinentu, čo pomáha zvyšovať úrovne
excelentnosti a zviditeľňuje špičkový výskum a inovácie.
Úroveň Únie je takisto najvhodnejšia na podporu medzinárodnej mobility,
ktorou sa zlepší vzdelanostný a kariérny rozvoj výskumníkov. Program na
úrovni Únie je spôsobilejší uniesť vysoko rizikový a dlhodobý
programy výskum a vývoj, čo umožní spoločné znášanie rizika a
vytvorenie širokého rozsahu pôsobnosti a úspor z rozsahu, ktoré by inak nebolo
možné dosiahnuť. Intervenciou na úrovni Únie možno podnietiť
dodatočné verejné a súkromné investície do výskumu a inovácií;
prispievať k Európskemu výskumnému priestoru, v ktorom sa
voľne pohybujú poznatky, výskumníci a technológie
a zrýchliť komercializáciu a šírenie inovácií v rámci
jednotného trhu. Na podporu tvorby politiky sú takisto potrebné programy na
úrovni Únie, ako aj ciele vytýčené v rámci rôznych politík. Úplné
dôkazové podklady sú predstavené v sprievodných posúdeniach vplyvu.
4.           VPLYV NA ROZPOČET
Rozpočet všetkých návrhov sa uvádza
v bežných cenách. V legislatívnom finančnom výkaze pripojenom
k tomuto návrhu sa uvádza vplyv na rozpočet, ľudské a
administratívne zdroje. Komisia môže na základe analýzy nákladov
a prínosov využívať na vykonávanie programu Horizont 2020 existujúce
výkonné agentúry v súlade s nariadením Rady (ES) č. 58/2003,
ktoré stanovuje štatút výkonných orgánov, ktorým majú byť zverené niektoré
úlohy v rámci riadenia programov Únie.
2011/0401 (COD)
Návrh
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
z XXX
ktorým sa zriaďuje rámcový program pre
výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020
(Text s významom pre EHP)
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ
ÚNIE,
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní
Európskej únie (ZFEÚ), a najmä na jej článok 173 ods. 3
a článok 182 ods. 1,
so zreteľom na návrh Európskej komisie,
po postúpení návrhu legislatívneho aktu
národným parlamentom,
so zreteľom na stanovisko Európskeho
hospodárskeho a sociálneho výboru[2],
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3],
konajúc v súlade s riadnym
legislatívnym postupom,
keďže:
(1)
Cieľom Únie je posilňovať svoju
vedeckú a technologickú základňu prostredníctvom vytvorenia Európskeho
výskumného priestoru (ďalej len „EVP“), v ktorom sa voľne pohybujú
výskumníci, vedecké poznatky a technológie, a podporovať zvyšovanie
konkurencieschopnosti Únie vrátane konkurencieschopnosti jej priemyslu. Na
presadzovanie týchto cieľov by Únia mala vykonávať činnosti na
realizáciu výskumu, technologického rozvoja a demonštračných
činností, mala by podporovať medzinárodnú spoluprácu, šíriť
a optimalizovať výsledky a stimulovať odbornú prípravu
a mobilitu.
(2)
Cieľom Únie je takisto zabezpečiť
podmienky potrebné na existenciu konkurencieschopnosti priemyslu Únie. Na tento
účel by sa akcie mali zameriavať na podporu lepšieho využívania
priemyselného potenciálu politík v oblasti inovácie, výskumu
a technologického rozvoja.
(3)
Únia sa zaviazala zrealizovať stratégiu Európa
2020[4],
ktorá stanovuje ciele inteligentného, udržateľného a inkluzívneho
rastu, vyzdvihuje úlohu výskumu a inovácie ako hlavnej hnacej sily
sociálnej a hospodárskej prosperity a environmentálnej udržateľnosti,
a vytýčila si cieľ zvýšiť do roku 2020 výdavky na výskum a
vývoj, aby dosiahli 3 % hrubého domáceho produktu (HDP)
a vypracovať ukazovateľ intenzity inovácie. V hlavnej
iniciatíve Inovácia v Únii sa v tejto súvislosti stanovuje strategický a
integrovaný prístup k výskumu a inováciám, ktorý určuje rámec
a ciele, ku ktorým bude Únia v budúcnosti prispievať
prostredníctvom svojho financovania výskumu a vývoja. Výskum
a inovácie sú kľúčovými faktormi aj pre ostatné hlavné
iniciatívy stratégie Európa 2020, najmä pokiaľ ide o Európu efektívne
využívajúcu zdroje, priemyselnú politiku pre éru globalizácie a Digitálnu
agendu pre Európu. Okrem toho, v dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020
súvisiacich s výskumom a inováciami musí hrať kľúčovú
úlohu politika súdržnosti prostredníctvom posilňovania kapacít
a prispievaním k dosahovaniu excelentnosti.
(4)
Európska rada na svojom zasadnutí 4. februára 2011
podporila koncepciu spoločného strategického rámca pre financovanie
výskumu a inovácií v Únii, ktorý je zameraný na zvýšenie efektívnosti
financovania výskumu a inovácií na úrovni jednotlivých členských štátov
a Únie a vyzvala Úniu, aby urýchlene odstránila zostávajúce prekážky
brániace prilákaniu talentov a investícií v záujme dokončenia
Európskeho výskumného priestoru do roku 2014 a vytvorenia skutočného
jednotného trhu v oblasti poznatkov, výskumu a inovácií.
(5)
Európsky parlament žiadal o radikálne zjednodušenie
financovania Únie v oblasti výskumu a inovácií vo svojom uznesení z 11.
novembra 2010[5], zdôraznil
dôležitosť iniciatívy Inovácia v Únii v súvislosti s transformáciou
Európy po skončení krízy, vo svojom uznesení z 12. mája 2011[6],
kde upozornil na významné poučenia, ktoré si treba zobrať z
priebežného hodnotenia siedmeho rámcového programu, vo svojom uznesení 8. júna 2011[7]
a vo svojom uznesení 7. septembra 2011[8], v ktorom
podporil koncept spoločného strategického rámca pre financovanie výskumu
a inovácie.
(6)
Rada Európskej únie 26. novembra 2010 požiadala,
aby sa budúce programy financovania Únie viac zameriavali na priority stratégie
Európa 2020, riešili spoločenské výzvy a zaoberali sa kľúčovými
technológiami, uľahčovali výskum v rámci spolupráce a výskum, ktorého
hybnou silou je priemysel, zefektívnili nástroje, radikálne zjednodušili
prístup, skrátili obdobie potrebné na uvedenie na trh a ďalej posilnili
excelentnosť.
(7)
Význam súvislého strategického prístupu sa
zdôraznil aj v stanovisku Európskeho výboru pre Európsky výskumný priestor
z 3. júna 2011[9], v stanovisku Výboru
regiónov z 30. júna 2011[10] a v stanovisku
Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 13. júla 2011[11].
(8)
V preskúmaní rozpočtu Únie, ktoré Komisia
schválila 19. októbra 2010, sa uvádzajú kľúčové zásady, ktoré by mali
podporovať rozpočet Únie v budúcnosti, najmä so zameraním na
nástroje, ktoré sú pre Európu preukázane pridanou hodnotou, väčšiu
orientáciu na výsledky a podnecovanie využívania iných verejných
a súkromných zdrojov, a navrhuje sa v ňom zhromaždiť
všetky typy nástrojov Únie v oblasti výskumu a inovácií do jedného
spoločného strategického rámca.
(9)
V zelenej knihe Od výziev k príležitostiam:
Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií
EÚ[12]
sa určili hlavné body, ako dosiahnuť tieto ambiciózne ciele
a uskutočnila sa široká konzultácia, v rámci ktorej zainteresované
strany a inštitúcie Únie vyjadrili prevažný súhlas s myšlienkami,
ktoré kniha obsahuje.
(10)
V oznámení Rozpočet stratégie Európa 2020[13]
Komisia navrhla, aby sa oblasti pokryté v období rokov 2007 – 2013 siedmym
rámcovým programom pre výskum a časťou venovanou inovácii
rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie, ako aj
Európskym inovačným a technologickým inštitútom (EIT) riešili
prostredníctvom jedného spoločného strategického rámca v oblasti
výskumu a inovácií v záujme naplnenia cieľa stratégie Európa 2020
zvýšiť výdavky na výskum a vývoj na 3 % HDP do roku 2020. Komisia sa
v tomto oznámení tiež zaviazala uplatňovať hľadisko zmeny
klímy vo výdavkových programoch Únie a orientovať aspoň 20 %
rozpočtu Únie na ciele súvisiace s klímou. Opatrenia v oblasti klímy
a efektívnosť z hľadiska zdrojov sú navzájom sa podporujúce ciele
týkajúce sa dosiahnutia udržateľného rozvoja. Špecifické ciele súvisiace s
oboma by sa mali doplniť prostredníctvom špecifických cieľov
Horizontu 2020. V dôsledku toho sa očakáva, že minimálne 60 % celkového
rozpočtu Horizontu 2020 by malo súvisieť s udržateľným rozvojom.
Takisto sa očakáva, že výdavky súvisiace s ochranou klímy by mali presiahnuť
35 % rozpočtu, vrátane vzájomne zlučiteľných opatrení na
zvýšenie efektívnosti z hľadiska zdrojov. Komisia by mala poskytnúť
informácie o rozsahu a výsledkoch podpory dosahovania cieľov v oblasti
zmeny klímy. Výdavky súvisiace s ochranou klímy v rámci Horizontu 2020 by sa
mali sledovať tým istým spôsobom, aký sa uvádza v tomto oznámení.
(11)
Horizont 2020 – rámcový program pre výskum a
inovácie v Európskej únii (ďalej len „Horizont 2020“) sa zameriava na tri
priority, a to vytvorenie excelentnej vedy s cieľom
posilniť excelentnosť vedeckej základne Únie na svetovej úrovni,
podporovanie vedúceho postavenia priemyslu na podporu podnikov vrátane malých
a stredných podnikov (MSP) a inovácií, a riešenie spoločenských
výziev s cieľom priamo reagovať na výzvy stanovené v stratégii Európa
2020 podporovaním činností, ktoré sa týkajú celého spektra od výskumu až
po trh. Horizont 2020 podporuje všetky fázy reťazca inovácií,
a predovšetkým činnosti, ktoré sú bližšie k trhu, ako napr.
inovačné finančné nástroje, ako aj netechnologickú a sociálnu
inováciu, a usiluje sa uspokojiť potreby výskumu širokého spektra
politík Únie tak, že kladie dôraz na čo najširšie možné použitie
a šírenie poznatkov získaných v rámci podporených činností až po
ich komerčné využitie. Priority Horizontu 2020 sú podporované aj
prostredníctvom programu na základe Zmluvy o Euratome pre jadrový výskum
a odborné vzdelávanie.
(12)
Spoločné výskumné centrum (JRC) by malo
poskytovať podporu v oblasti vedy a techniky zameranú na
zákazníka s cieľom podporiť politické priority EÚ,
a zároveň pružne reagovať na nové politické požiadavky.
(13)
V súvislosti s vedomostným trojuholníkom výskumu,
vzdelávania a inovácií znalostné a inovačné spoločenstvá v rámci
Európskeho inovačného a technologického inštitútu by mali významne
prispievať k plneniu cieľov Horizontu 2020 vrátane spoločenských
výziev, najmä integráciou výskumu, vzdelávania a inovácií. Aby sa
zabezpečilo vzájomné dopĺňanie v rámci Horizontu 2020 a
adekvátna absorpcia finančných prostriedkov, finančný príspevok
Európskeho inovačného a technologického inštitútu by mal predstavovať
dve pridelenia, z ktorých druhé bude podliehať predchádzajúcemu
preskúmaniu.
(14)
Horizont 2020 by mal prispieť k cieľom
európskych partnerstiev v oblasti inovácií v súlade s hlavnou iniciatívou
Inovácia v Únii združením všetkých príslušných aktérov celého výskumného a
inovačného reťazca s cieľom zefektívniť, zjednodušiť a
zlepšiť koordinačné nástroje a iniciatívy.
(15)
Ústredným zámerom Horizontu 2020 je zjednodušenie,
čo by sa malo plne prejaviť v jeho koncepcii, pravidlách,
finančnom riadení a vykonávaní. Cieľom Horizontu 2020 by malo
byť prilákať silnú účasť univerzít, výskumných stredísk,
priemyslu, a najmä MSP, a otvoriť sa novým účastníkom, keďže
spája celý rozsah podpory v oblasti výskumu a inovácie do jedného
spoločného strategického rámca, ktorý obsahuje zefektívnený súbor foriem
podpory a používa pravidlá účasti, ktorých zásady sú uplatniteľné na
všetky akcie v rámci programu. Jednoduchšie pravidlá financovania by mali znížiť
administratívne náklady na účasť a prispejú k zníženiu chybovosti vo
finančnej oblasti.
(16)
V súlade s článkom 182 ods. 1
ZFEÚ sa v rámcovom programe stanoví maximálna celková suma a podrobné
pravidlá finančnej účasti Únie na rámcovom programe
a príslušné podiely na každej z poskytovaných činností.
(17)
Toto nariadenie stanovuje finančné krytie na
celé trvanie Horizontu 2020, ktoré počas každoročného
rozpočtového postupu predstavuje pre rozpočtový orgán základnú
referenčnú sumu v zmysle bodu [] medziinštitucionálnej dohody medzi
Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci vo
veciach rozpočtu a o riadnom finančnom hospodárení
z XX. 201Z.
(18)
Vhodné je zabezpečiť správne uzavretie
Horizontu 2020 a jeho predchádzajúcich programov, najmä pokiaľ ide
o pokračovanie viacročných dohôd o jeho riadení, ako je
financovanie technickej a administratívnej pomoci.
(19)
Vykonávanie Horizontu 2020 môže dať podnet na
vznik doplnkových programov zahŕňajúcich účasť len
niektorých členských štátov, účasť Únie na programoch
vykonávaných viacerými členskými štátmi, alebo stanovenie spoločných
podnikov alebo iných dohôd v zmysle článkov 184, 185 a 187 ZFEÚ.
(20)
S cieľom prehĺbiť vzťah
medzi vedou a spoločnosťou a zvýšiť dôveru verejnosti
vo vedu by sa v rámci Horizontu 2020 malo presadzovať informované zapájanie
občanov a občianskej spoločnosti do záležitostí výskumu
a inovácie prostredníctvom podpory vzdelávania v oblasti vedy,
väčšieho sprístupnenia vedeckých poznatkov, zostavovania zodpovedných
programov v oblasti výskumu a inovácie, ktoré zodpovedajú potrebám
a očakávaniam občanov a občianskej spoločnosti,
a uľahčovaním ich účasti na činnostiach programu
Horizont 2020.
(21)
Vykonávanie programu Horizont 2020 by malo
reagovať na vznikajúce príležitosti a potreby vedy a techniky,
priemyslu, politík a spoločnosti. Programy ako také by mali byť
stanovené v úzkej koordinácii so zainteresovanými stranami zo všetkých
príslušných sektorov a mala by sa poskytnúť dostatočná
pružnosť pre nový vývoj. Počas programu Horizont 2020 by sa malo
priebežne vyhľadávať externé poradenstvo, ako aj využívať
príslušné štruktúry, ako európske technologické platformy, iniciatívy pre
spoločnú tvorbu programov a európske partnerstvá v oblasti inovácií.
(22)
Horizont 2020 by mal prispieť k zvýšeniu
príťažlivosti povolania výskumníka v Únii. Primeraná
pozornosť by sa mala venovať Európskej charte výskumných pracovníkov
a Kódexu správania pre nábor výskumných pracovníkov[14],
spolu s ostatnými príslušnými referenčnými rámcami vymedzenými
v spojitosti s Európskym výskumným priestorom, pričom je potrebné
dodržiavať ich dobrovoľný charakter.
(23)
Činnosti v rámci Horizontu 2020 by sa mali
zameriavať na podporu rovnosti medzi mužmi a ženami v oblasti výskumu a
inovácií tak, že riešia predovšetkým hlavné dôvody rodovej nerovnosti, naplno
využívajú potenciál výskumníčok aj výskumníkov a rodový rozmer
zohľadňujú v obsahu projektov s cieľom zvýšiť kvalitu
výskumu a podnietiť inovácie. Činnosti by sa mali zameriavať aj
na uplatňovanie zásad týkajúcich sa rovnosti medzi ženami a mužmi,
stanovených v článkoch 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii
a v článku 8 ZFEÚ.
(24)
Pri činnostiach v oblasti výskumu
a inovácií podporovaných programom Horizont 2020 by sa mali
dodržiavať základné etické zásady. Zohľadňovať by sa mali
stanoviská Európskej skupiny pre etiku v oblasti vedy a nových technológií. Pri
výskumných činnostiach by sa mal zohľadňovať aj článok
13 ZFEÚ a malo by sa obmedziť využívanie zvierat na výskum a
testovanie s cieľom úplne nahradiť využívanie zvierat. Všetky
činnosti by sa mali vykonávať pri zabezpečení vysokej úrovne
ochrany zdravia ľudí v súlade s článkom 168 ZFEÚ.
(25)
Európska komisia výslovne nežiada o používanie
ľudských embryonálnych kmeňových buniek. Používanie ľudských
kmeňových buniek, dospelých alebo embryonálnych, ak vôbec nejakých, závisí
od posúdenia vedcov z hľadiska cieľov, ktoré chcú
dosiahnuť, a vzťahuje sa naň prísne etické posúdenie. Nemal
by sa financovať žiadny projekt zahŕňajúci používanie
ľudských embryonálnych kmeňových buniek, ktorý nezíska potrebné
schválenia členských štátov. Nemala by sa financovať žiadna
činnosť, ktorá je zakázaná vo všetkých členských štátoch. V
členskom štáte by sa nemala financovať nijaká činnosť,
ktorá je v ňom zakázaná.
(26)
S cieľom dosiahnuť čo najväčší
možný vplyv, program Horizont 2020 by mal vytvoriť úzke prepojenia
s ostatnými programami Únie v takých oblastiach ako je vzdelávanie,
kozmický priestor, životné prostredie, konkurencieschopnosť a MSP,
vnútorná bezpečnosť, kultúra a médiá, a s fondmi
politiky súdržnosti a politiky rozvoja vidieka, ktoré môžu byť
obzvlášť užitočné pri upevňovaní vnútroštátnych a regionálnych
kapacít v oblasti výskumu a inovácie v kontexte inteligentných špecializovaných
stratégií.
(27)
MSP predstavujú významný zdroj inovácií
a rastu v Európe. Preto je v rámci programu Horizont 2020 potrebná
silná účasť MSP, ako to uviedla Komisia vo svojom odporúčaní 2003/361/ES
zo 6. mája 2003[15]. Týmto spôsobom by sa
mali podporiť ciele iniciatívy Small Business Act[16].

(28)
S cieľom dosiahnuť čo najväčší
možný vplyv financovania Únie má Horizont 2020 vytvoriť užšie prepojenia,
ktoré môžu nadobudnúť aj formu zmiešaných partnerstiev v rámci verejného
sektora, s vnútroštátnymi a regionálnymi programami na podporu výskumu
a inovácií.
(29)
Vyšší vplyv by sa mal dosiahnuť spojením
Horizontu 2020 s finančnými prostriedkami súkromného sektora
v rámci verejno-súkromných partnerstiev v kľúčových
oblastiach, v ktorých by výskum a inovácie mohli prispieť
k širším cieľom konkurencieschopnosti Európy a pomôcť
riešiť sociálne výzvy. Verejno-súkromné partnerstvá vo forme
spoločných technologických iniciatív, zriadené na základe rozhodnutia
Európskeho parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. decembra 2006 o
siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu,
technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013)[17],
môžu ďalej pokračovať s použitím účelnejších štruktúr.
(30)
Horizont 2020 by mal podporovať spoluprácu
s tretími krajinami založenú na spoločných záujmoch a vzájomnom
prospechu. Medzinárodná spolupráca v oblasti vedy, technológií
a inovácií by sa mala zameriavať na prispievanie k dosiahnutiu
cieľov stratégie Európa 2020, aby sa posilnila konkurencieschopnosť,
na prispievanie k riešeniu spoločenských výziev a podporu
vonkajších a rozvojových politík Únie vrátane vytvorenia prepojení s
vonkajšími programami a prispievania k medzinárodným záväzkom Únie,
ako napríklad k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov.
(31)
Aby sa zachovali rovnaké podmienky pre všetky
podniky na vnútornom trhu, financovanie v rámci Horizontu 2020 by malo
prebiehať v súlade s pravidlami poskytovania štátnej pomoci, aby sa
zabezpečila efektívnosť verejných výdavkov a zabránilo narušeniam
trhu, akými sú potláčanie súkromného financovania, vytváranie
neúčinných trhových štruktúr alebo ochrana neefektívnych podnikov.
(32)
Európska rada uznala 4. februára 2011 potrebu
nového prístupu k riadeniu kontrol a rizika v rámci financovania
výskumu v Únii a požiadala o novú rovnováhu, pokiaľ ide
o vzťah medzi dôverou a kontrolou a medzi podstupovaním
rizika a vyhýbaním sa mu. Európsky parlament vo svojom uznesení z 11.
novembra 2010 o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum
vyzval k pragmatickému posunu smerom k administratívnemu a finančnému
zjednodušeniu a uvádza sa v ňom, že riadenie financovania európskeho
výskumu by malo viac vychádzať z prístupu založeného na dôvere a vo
väčšej miere tolerovať riziko vo vzťahu k účastníkom. V
priebežnej hodnotiacej správe o siedmom rámcovom programe pre výskum (2007 – 2013)
sa konštatuje, že na dosiahnutie podstatného pokroku v oblasti zjednodušenia je
potrebné zaujať radikálnejší prístup a riešiť rovnováhu medzi
rizikom a dôverou.
(33)
Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť
prostredníctvom primeraných opatrení v priebehu celého cyklu výdavkov,
a to aj zabraňovaním, zisťovaním a prešetrovaním
nezrovnalostí, vymáhaním stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne
použitých finančných prostriedkov a prípadne prostredníctvom pokút.
Revidovanou stratégiou kontroly, posunom zamerania od minimalizácie počtu
chýb smerom ku kontrole založenej na riziku a odhaľovaniu
podvodov by sa malo znížiť zaťaženie účastníkov kontrolami.
(34)
Je dôležité zabezpečiť riadne
finančné hospodárenie v rámci programu Horizont 2020 a jeho vykonávanie
najúčinnejším a užívateľsky najprístupnejším spôsobom a zároveň
zaručiť právnu istotu a prístup k programu pre všetkých
účastníkov. Je potrebné zabezpečiť súlad s nariadením (EÚ)
č. XXXX/2012 [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách], a
s požiadavkami na zjednodušenie a lepšiu reguláciu.
(35)
Účinné riadenie výkonnosti, ktorého
súčasťou je hodnotenie a monitorovanie, si vyžaduje vytvorenie
osobitných ukazovateľov výkonu, ktoré je možné merať postupne
v priebehu času; sú realistické a zároveň odzrkadľujú
logiku intervencie a vyhovujú príslušnému poradiu cieľov a činností.
Mali by sa zaviesť primerané mechanizmy koordinácie medzi vykonávaním a
monitorovaním programu Horizont 2020 a monitorovaním pokroku, výsledkov a
fungovania Európskeho výskumného priestoru.
(36)
Keďže členské štáty nemôžu uspokojivo
dosiahnuť ciele programu Horizont 2020 v oblasti posilnenia celého
výskumného a inovačného rámca a koordinácie výskumných snáh členských
štátov, a preto ich na účel predchádzania zdvojovaniu úsilia,
zachovávania kritického množstva v kľúčových oblastiach a
zabezpečovania čo najlepšieho využitia verejných prostriedkov možno lepšie
dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so
zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii.
V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku
program Horizont 2020 neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie
uvedených cieľov.
(37)
Z dôvodu právnej istoty a jasnosti by sa
rozhodnutie č. 1982/2006/ES malo zrušiť,
PRIJALI TOTO NARIADENIE:
HLAVA I
ZRIADENIE
Článok 1
Predmet úpravy
Týmto nariadením sa zriaďuje rámcový
program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) – Horizont 2020
(ďalej len „Horizont 2020“) a ustanovuje sa rámec upravujúci podporu
Únie pre činnosti v oblasti výskumu a inovácie
a podporujúci lepšie využívanie priemyselného potenciálu politík
v oblasti inovácie, výskumu a technického rozvoja.
Článok 2
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto nariadenia sa
uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:
(a)
„výskumné a inovačné činnosti“ predstavujú celé spektrum činností v oblasti výskumu,
technologického rozvoja, demonštračných činností a inovácií vrátane
podpory spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami, šírenia a optimalizácie výsledkov a stimulácie
odbornej prípravy a mobility výskumných pracovníkov v Únii;
(b)
„priame akcie“ znamenajú
výskumné a inovačné činnosti Komisie vykonávané prostredníctvom
Spoločného výskumného centra;
(c)
„nepriame akcie“ znamenajú
výskumné a inovačné činnosti, ktoré finančne podporuje Únia a
ktoré vykonávajú účastníci;
(d)
„verejno-súkromné partnerstvo“ znamená partnerstvo, v ktorom sa partneri zo súkromného sektora,
Únia a, podľa potreby, ostatní partneri zaviažu spoločne
podporovať vývoj a vykonávanie programu alebo činností v oblasti
výskumu a inovácií;
(e)
„partnerstvo v rámci verejného sektora“ znamená partnerstvo, v ktorom sa subjekty z verejného sektora
alebo subjekty poverené vykonávaním verejnej služby na regionálnej,
vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni zaviažu spoločne s Úniou
podporovať vývoj a vykonávanie programu alebo činností v oblasti
výskumu a inovácií.
Článok 3
Zriadenie Horizontu 2020
Týmto sa zriaďuje Horizont 2020 na obdobie
od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.
Článok 4
Pridaná hodnota Únie
Horizont 2020 hrá ústrednú úlohu pri
realizácii stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu tak, že poskytuje spoločný
strategický rámec na financovanie výskumu a inovácií Únie, a teda
funguje ako prostriedok na využívanie súkromných investícií, vytváranie nových
pracovných príležitostí a zabezpečenie dlhodobého udržateľného rastu
a konkurencieschopnosti Európy.
Článok 5
Všeobecný cieľ, priority a osobitné ciele
1.           Horizont 2020 prispieva
k budovaniu hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách
v celej Únii využitím dostatočných dodatočných finančných
prostriedkov na výskum rozvoj a inovácie. Pritom podporuje realizáciu
stratégie Európa 2020 a ostatných politík Únie, ako aj dokončenie
a fungovanie Európskeho výskumného priestoru (EVP). Príslušné ukazovatele
výkonnosti sú uvedené v úvode prílohy I.
2.           Tento všeobecný cieľ sa
dosahuje prostredníctvom troch navzájom sa posilňujúcich priorít, ktoré sú
venované:
(a)
excelentnej vede;
(b)
vedúcemu postaveniu priemyslu;
(c)
spoločenským výzvam.
Osobitné ciele zodpovedajúce každej z týchto
troch priorít sú stanovené v častiach I až III prílohy I, spolu
so základnými líniami činností.
3            K všeobecnému cieľu
a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 prispieva Spoločné
výskumné centrum (JRC) poskytovaním vedeckej a technickej podpory
politikám Únie. Základné línie činností sú uvedené
v časti IV prílohy I.
4.           Európsky inovačný
a technologický inštitút (EIT) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a
Rady (EÚ) č. 294/2008[18] prispieva k všeobecnému
cieľu a prioritám stanoveným v odsekoch 1 a 2 osobitným
cieľom integrácie vedomostného trojuholníka, ktorý tvorí výskum, inovácie
a vzdelávanie. Príslušné ukazovatele výkonnosti Európskeho inovačného
a technologického inštitútu sú stanovené v úvode prílohy I
a základné línie tohto osobitného cieľa a činností sú
stanovené v časti V prílohy I.
5.           Nové a nepredvídané
potreby, ktoré vzniknú v priebehu obdobia vykonávania programu Horizont 2020,
sa môžu zohľadňovať v rámci priorít a základných línií
uvedených v odseku 2. Môže to zahŕňať reakcie na vznikajúce
príležitosti, krízy a hrozby, na potreby súvisiace s vývojom nových
politík Únie a na pilotné projekty akcií, na ktoré sa poskytne podpora v
rámci budúcich programov.
Článok 6
Rozpočet
1.           Finančné krytie na
vykonávanie Horizontu 2020 je 87 740 miliónov EUR, z čoho sa
maximálne 86 198 miliónov EUR pridelí na činnosti podľa
hlavy XIX Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).
2.           Suma na činnosti
podľa hlavy XIX ZFEÚ sa rozdelí medzi priority uvedené v článku 5
ods. 2 takto:
(a)
excelentná veda – 27 818 miliónov EUR;
(b)
vedúce postavenie priemyslu – 20 280
miliónov EUR;
(c)
spoločenské výzvy – 35 888 miliónov
EUR.
Maximálna celková výška finančného príspevku
Únie z Horizontu 2020 na nejadrové priame akcie Spoločného výskumného
centra je 2 212 miliónov EUR.
Orientačný rozpis na osobitné ciele v rámci
priorít a maximálna celková suma príspevku na nejadrové priame akcie
Spoločného výskumného centra sú uvedené v prílohe II.
3.           Európsky inovačný a
technologický inštitút sa financuje prostredníctvom maximálneho príspevku
z Horizontu 2020 vo výške 3 194 EUR ako sa uvádza v prílohe II. Prvé
pridelenie 1 542 miliónov EUR sa Európskemu inovačnému a technologickému
inštitútu poskytne na činnosti podľa hlavy XVII Zmluvy
o fungovaní Európskej únie. Druhé pridelenie až do výšky 1 652 miliónov
EUR sa poskytne po vykonaní preskúmania uvedeného v článku 26 ods. 1. Táto
dodatočná suma sa poskytne na pomernom základe, ako sa uvádza v prílohe
II, zo sumy určenej na špecifický cieľ „Vedúce postavenie
v rámci podporných a priemyselných technológií“ v rámci priority vedúceho
postavenia priemyslu uvedenej v odseku 2 písm. b) a zo sumy určenej na
prioritu spoločenských výziev uvedenú v odseku 2 písm. c).
Toto financovanie v dvoch viacročných
prideleniach sa vzťahuje na:
(a)
v rámci prvého pridelenia: prebiehajúci vývoj v
súčasných znalostných a inovačných spoločenstvách (ďalej
len „ZIS“) a počiatočný kapitál na spustenie druhej vlny troch nových
ZIS;
(b)
v rámci druhého pridelenia: prebiehajúci vývoj v
ZIS, ktoré už boli spustené, a počiatočný kapitál na spustenie tretej
vlny troch nových ZIS.
Druhé pridelenie sa dá k dispozícii po preskúmaní
uvedenom v článku 26 ods. 1 s prihliadnutím predovšetkým na:
(a)
dohodnuté načasovanie vytvorenia tretej vlny
ZIS;
(b)
plánované finančné potreby existujúcich ZIS na
základe ich vlastného vývoja;
(c)
príspevok Európskeho inovačného a
technologického inštitútu a jeho ZIS k cieľom Horizontu 2020.
4.           Finančné krytie programu
Horizont 2020 sa vzťahuje na výdavky súvisiace s prípravnými,
monitorovacími, kontrolnými, audítorskými a hodnotiacimi činnosťami
potrebnými na riadenie programu Horizont 2020 a dosiahnutie jeho cieľov,
najmä štúdie, stretnutia expertov, pokiaľ súvisia s cieľmi Horizontu 2020,
výdavky spojené s IT sieťami zameranými na spracovanie a výmenu
informácií, ako aj všetky ostatné výdavky na technickú a administratívnu pomoc,
ktoré Komisii vzniknú pri riadení Horizontu 2020.
V prípade potreby možno rozpočtové
prostriedky zaradiť do rozpočtu po roku 2020 na pokrytie výdavkov na
technickú a administratívnu pomoc s cieľom umožniť riadenie
akcií, ktoré ešte neboli ukončené do 31. decembra 2020.
5.           S cieľom reagovať
na nepredvídané situácie alebo nový vývoj a potreby a zohľadniť
ustanovenia odseku 3 tohto článku môže Komisia na základe priebežného
hodnotenia programu Horizont 2020 uvedeného v článku 26 ods. 1
písm. a) tohto nariadenia, v rámci každoročného
rozpočtového postupu preskúmať sumy určené na priority
v odseku 2 a orientačný rozpis podľa osobitných
cieľov v rámci týchto priorít uvedený v prílohe II a
previesť rozpočtové prostriedky medzi prioritami a osobitnými
cieľmi až do výšky 10 % celkového počiatočného pridelenia
na každú prioritu a do výšky 10 % počiatočného
orientačného rozpisu každého osobitného cieľa. Toto sa netýka sumy
stanovenej na priame akcie Spoločného výskumného centra v odseku 2
ani príspevku na Európsky inovačný a technologický inštitút stanovený
v odseku 3.
Článok 7
Pridruženie tretích krajín
1            K Horizontu 2020 sa môžu
pridružiť:
(a)
pristupujúce krajiny, kandidátske krajiny
a potenciálne kandidátske krajiny v súlade so všeobecnými zásadami a
všeobecnými podmienkami účasti týchto krajín na programoch Únie
stanovených v príslušných rámcových dohodách a rozhodnutiach Asociačnej
rady, alebo v podobných dohodách;
(b)
vybrané tretie krajiny, ktoré spĺňajú
tieto kritériá:
(i)      majú dobrú kapacitu v oblasti vedy,
technológií a inovácií;
(ii)      majú dobré výsledky, pokiaľ ide o
ich účasť na programoch Únie v oblasti výskumu a inovácií;
(iii)     majú úzke hospodárske a geografické
vzťahy s Úniou;
(iv)     sú členmi Európskeho združenia
voľného obchodu (EZVO) alebo krajinami či územiami uvedenými
v prílohe k nariadeniu (EÚ) č. XX/2012 Európskeho
parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje nástroj európskeho susedstva[19].

2.           Osobitné podmienky
účasti pridružených krajín na programe Horizont 2020 vrátane
finančných príspevkov na základe hrubého domáceho produktu pridruženej
krajiny sa určia v medzinárodných dohodách medzi Úniou
a pridruženými krajinami.
HLAVA II
VYKONÁVANIE
KAPITOLA I
 VYKONÁVANIE, RIADENIE A FORMY PODPORY
Článok 8
Vykonávanie prostredníctvom osobitného programu a príspevku Európskemu
inovačnému a technologickému inštitútu
Program Horizont 2020 sa vykonáva
prostredníctvom konsolidovaného osobitného programu a finančného
príspevku Európskemu inovačnému a technologickému inštitútu.
V osobitnom programe sa stanoví jedna
časť pre každú z troch priorít stanovených v článku 5
ods. 2 a jedna časť pre nejadrové priame akcie
Spoločného výskumného centra.
Článok 9
Riadenie
1.           Komisia vykonáva program
Horizont 2020 v súlade s nariadením (EÚ) č. XXXX/2012 [nové
nariadenie o rozpočtových pravidlách].
2.           Komisia môže takisto
zveriť časť vykonávania programu Horizont 2020 na financujúce
orgány podľa článku [55 ods. 1 písm. b)] nariadenia (EÚ)
č. XXXX/2012 [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách].
Článok 10
Formy podpory Únie
1.           Horizont 2020 podporuje
nepriame akcie prostredníctvom jednej alebo viacerých foriem financovania
ustanoveného v nariadení (EÚ) č. XX/2012 [nové nariadenie
o rozpočtových pravidlách], najmä grantov, ocenení, obstarávania
a finančných nástrojov.
2.           Horizont 2020 podporuje aj
priame akcie Spoločného výskumného centra.
3.           Ak priame akcie
Spoločného výskumného centra prispievajú k iniciatívam zriadeným
podľa článku 185 alebo článku 187 ZFEÚ, tento
príspevok sa nepovažuje za súčasť finančného príspevku
prideleného na tieto iniciatívy.
Článok 11
Pravidlá účasti a šírenia výsledkov
Na nepriame akcie sa uplatňujú pravidlá
účasti a šírenia výsledkov stanovené v nariadení (EÚ)
č. XX/2012 [pravidlá účasti a šírenia].
KAPITOLA II
TVORBA PROGRAMOV
ODDIEL I
VŠEOBECNÉ ZÁSADY
Článok 12
Vonkajšie poradenstvo a zapojenie spoločnosti
1.           Pri vykonávaní programu
Horizont 2020 sa zohľadňuje poradenstvo a vstupné údaje
poskytované: poradenskými skupinami nezávislých odborníkov na vysokej úrovni
zriadenými Komisiou; štruktúrami na udržiavanie dialógu v rámci
medzinárodných vedecko-technologických dohôd; činnosťami
orientovanými na budúcnosť; cielenými verejnými konzultáciami
a transparentnými a interaktívnymi procesmi, ktoré zabezpečujú
podporu zodpovedného výskumu a inovácie.
2.           V plnej miere sa
zohľadňujú aj príslušné aspekty programov v oblasti výskumu
a inovácií zriadených európskymi technologickými platformami, iniciatívami
pre spoločnú tvorbu programov a európskymi partnerstvami v oblasti
inovácií.
Článok 13
Prierezové akcie
1.           Medzi osobitnými prioritami
Horizontu 2020 a v ich rámci sa vytvoria prepojenia a rozhrania.
V tomto ohľade sa mimoriadna pozornosť venuje vývoju
a uplatneniu kľúčových podporných a priemyselných
technológií, prepájaniu objavov s ich trhovým využitím,
interdisciplinárnemu výskumu a inováciám, sociálno-ekonomickým a
humanitným vedám, podpore fungovania a vytvárania Európskeho výskumného
priestoru, spolupráci s tretími krajinami, zodpovednému výskumu a inovácii
vrátane rodovej rovnosti, k zvýšeniu príťažlivosti povolania výskumníka
a uľahčeniu cezhraničnej a medzisektorovej mobility
výskumníkov.
2.           Ak sa podporuje nepriama
akcia, ktorá je mimoriadne dôležitá pre niekoľko priorít vymedzených
v článku 5 ods. 2 alebo niekoľko osobitných cieľov
v rámci týchto priorít, finančná suma na túto akciu sa môže sa môže
skladať zo súm pridelených pre každú dotknutú prioritu, respektíve
osobitný cieľ.
Článok 14
Vyvíjajúci sa charakter vedy, techniky, inovácie, trhov a spoločnosti
Horizont 2020 sa vykonáva tak, aby sa
zabezpečilo, že podporované priority a akcie budú reagovať na
meniace sa potreby a zohľadňovať vývoj vedy, technológií,
inovácií, trhov a spoločnosti, keď inovácia zahŕňa
podnikateľské, organizačné a sociálne aspekty.
Článok 15
Rodová rovnosť
Horizont 2020 zabezpečuje účinné
presadzovanie rodovej rovnosti a rodového rozmeru v obsahu výskumu
a inovácií.
Článok 16
Etické zásady
1.           Všetky výskumné
a inovačné činnosti programu Horizont 2020 musia byť v
súlade s etickými zásadami a príslušnými právnymi predpismi
jednotlivých štátov, Únie a medzinárodnými právnymi predpismi vrátane
Charty základných práv Európskej únie a Európskeho dohovoru o ľudských
právach a jeho dodatkových protokolov.
Osobitná pozornosť sa musí venovať
zásade proporcionality, právu na súkromie, právu na ochranu osobných údajov,
právu na fyzickú a mentálnu nedotknuteľnosť osoby, právu na
nediskrimináciu a potrebe zabezpečiť vysokú úroveň ochrany
zdravia ľudí.
2.           Výskumné a inovačné
činnosti vykonávané v rámci programu Horizont 2020 sa zameriavajú
výhradne na civilné účely.
3.           Nasledujúce oblasti výskumu
sa nefinancujú:
(a)
výskumná činnosť zameraná na klonovanie
ľudí na reprodukčné účely;
(b)
výskumná činnosť určená na
modifikáciu genetického dedičstva človeka, následkom ktorej by tieto
zmeny mohli byť dedičné;
(c)
výskumné činnosti určené na vytváranie
ľudských embryí výlučne na účely výskumu alebo na účely
získania kmeňových buniek okrem iného aj prostredníctvom prenosu jadra
somatických buniek.
4.           Výskum ľudských
kmeňových buniek, dospelých, ako aj embryonálnych sa môže financovať
v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca zapojených
členských štátov. Financovanie sa neposkytuje na výskumné činnosti,
ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch. V členskom štáte sa
nefinancuje nijaká činnosť, ak je zakázaná.
5.           Oblasti výskumu uvedené
v odseku 3 sa môžu preskúmať v súvislosti s priebežným
hodnotením uvedeným v článku 26 ods. 1 so zreteľom na vedecký
pokrok.
Článok 17
Komplementárnosť s ostatnými programami Únie
Horizont 2020 sa vykonáva spôsobom, ktorý
dopĺňa ostatné finančné programy Únie vrátane štrukturálnych fondov.
ODDIEL II
OSOBITNÉ OBLASTI AKCIÍ
Článok 18
Malé a stredné podniky
1.           V rámci programu
Horizont 2020 sa mimoriadna pozornosť venuje zaisťovaniu primeranej
účasti malých a stredných podnikov (MSP) a vplyvu inovácií na
ne. Súčasťou opatrení týkajúcich sa hodnotenia a monitorovania
sú kvantitatívne a kvalitatívne posúdenia účasti MSP.
2.           Ako súčasť
osobitného cieľa „Vedúceho postavenia v rámci podporných
a priemyselných technológií“ uvedeného v bode 1 časti II
prílohy I a každého z osobitných cieľov v rámci
priority „Spoločenské výzvy“ uvedených v bodoch 1 až 6
časti III prílohy I sa vykonajú osobitné akcie. Tieto osobitné
akcie majú formu nástroja pre MSP, zameraného na všetky typy MSP
s inovačným potenciálom, a vykonávajú sa jednotne a sú
prispôsobené potrebám MSP, ako sa uvádza v rámci osobitného cieľa
„Inovácia v MSP“ v bode 3 ods. 3 písm. a) časti II
prílohy I.
3.           Očakáva sa, že
integrovaný prístup stanovený v odsekoch 1 a 2 bude viesť
k približne 15 % celkového kombinovaného rozpočtu na osobitný cieľ
„Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií“
a na prioritu „Spoločenské výzvy“ poskytnutého MSP.
Článok 19
Verejno-súkromné partnerstvá
1.           Horizont 2020 možno
vykonávať prostredníctvom verejno-súkromných partnerstiev, v rámci
ktorých sa všetci dotknutí partneri zaviažu podporovať vývoj
a vykonávanie výskumných a inovačných činností, ktoré majú
strategický význam pre konkurencieschopnosť a vedúce postavenie priemyslu
Únie a/alebo riešia konkrétne spoločenské výzvy.
2.           Účasť Únie v týchto
partnerstvách môže mať jednu z týchto foriem:
(a)
finančné príspevky Únie pre spoločné
podniky zriadené na základe článku 187 ZFEÚ podľa rozhodnutia
č. 1982/2006/ES o siedmom rámcovom programe, za podmienky zmeny
a doplnenia ich základných aktov; pre nové verejno-súkromné partnerstvá
zriadené na základe článku 187 ZFEÚ a pre ostatné financujúce orgány
uvedené v článku [55 ods. 1 písm. b) bod v) alebo vii)]
nariadenia (EÚ) č. XX/2012 [nové nariadenie o rozpočtových
pravidlách]. Táto forma partnerstiev sa uplatňuje iba v prípade, ak to
odôvodňuje pôsobnosť plnených cieľov a rozsah potrebných
zdrojov;
(b)
uzatvorenie zmluvnej dohody medzi partnermi
podľa odseku 1, v ktorej sa stanovujú ciele partnerstva,
príslušné záväzky partnerov, kľúčové ukazovatele výkonnosti
a výstupy, ktoré sa majú dodať, vrátane určenia výskumných
a inovačných činností, ktoré vyžadujú podporu z Horizontu 2020.

3.           Verejno-súkromné partnerstvá
sa určujú otvoreným a transparentným spôsobom na základe týchto kritérií:
(a)
pridaná hodnota akcie na úrovni Únie;
(b)
rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť
priemyslu, udržateľný rast a sociálno-ekonomické otázky;
(c)
dlhodobý záväzok všetkých partnerov založený na
spoločnej vízii a jasne stanovených cieľoch;
(d)
rozsah využitých zdrojov a schopnosť
využívať dodatočné investície do výskumu a inovácií;
(e)
jasne vymedzené úlohy každého z partnerov a
dohodnuté kľúčové ukazovatele výkonnosti v zvolenom období.
Článok 20
Partnerstvá v rámci verejného sektora
1.           Horizont 2020 prispieva
k posilňovaniu partnerstiev v rámci verejného sektora, ak sa akcie
regionálnej, štátnej a medzinárodnej úrovni vykonávajú v rámci Únie
spoločne.
Mimoriadna pozornosť sa musí venovať
iniciatívam spoločnej tvorby programov medzi členskými štátmi.
2.           Partnerstvá v rámci verejného
sektora sa môžu podporovať buď v rámci priorít, alebo
naprieč viacerými prioritami stanovenými v článku 5 ods. 2,
najmä prostredníctvom:
(a)
nástroja ERA-NET s použitím grantov na podporu
partnerstiev v rámci verejného sektora pri ich príprave, vytváraní
sieťových štruktúr, navrhovaní, vykonávaní a koordinácii
spoločných činností, ako aj pri dopĺňaní jednotlivých
spoločných výziev a akcií nadnárodnej povahy;
(b)
účasti Únie na programoch vykonávaných
viacerými členskými štátmi v súlade s článkom 185 ZFEÚ.
Na účely písmena a) je dopĺňanie
financovania podmienené významnou úrovňou predchádzajúcich finančných
záväzkov zúčastnených subjektov v rámci spoločných výziev a
akcií. Jedným z cieľov nástroja ERA-NET môže byť harmonizovanie pravidiel
a spôsobov vykonávania spoločných výziev a akcií. Môže sa takisto
použiť pri príprave iniciatívy v súlade s článkom 185 ZFEÚ.
Na účely písmena b) sa takéto iniciatívy
navrhujú len v prípadoch, keď je potrebná špecializovaná vykonávacia
štruktúra a keď sú zúčastnené krajiny vo veľkej miere zaviazané
k integrácii na vedeckej, riadiacej a finančnej úrovni. Okrem toho, návrhy
iniciatív uvedené v písmene b) sa určujú na základe týchto kritérií:
(a)
jasné stanovenie cieľa, ktorý sa má
plniť, a jeho relevantnosť v súvislosti s cieľmi Horizontu 2020
a širšími politickými cieľmi Únie;
(b)
jasné finančné záväzky zúčastnených
krajín vrátane predchádzajúcich záväzkov s cieľom združiť národné
a/ alebo regionálne investície na cezhraničný výskum a inovácie;
(c)
pridaná hodnota akcie na úrovni Únie;
(d)
kritické množstvo z hľadiska rozsahu
a počtu dotknutých programov, podobnosti činností a podielu
príslušného výskumu, na ktorý sa vzťahujú a
(e)
účinnosť článku 185 ZFEÚ ako
najprimeranejšieho prostriedku na dosiahnutie cieľov.
Článok 21
Medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami
1.           Subjekty zriadené
v tretích krajinách a medzinárodné organizácie sú oprávnené
zúčastňovať sa na nepriamych akciách programu Horizont 2020 za
podmienok stanovených v nariadení (EÚ) XX/XX [pravidlá účasti].
V rámci programu Horizont 2020 a naprieč ním sa podporuje
medzinárodná spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými
organizáciami, najmä s týmito cieľmi:
(a)
posilniť excelentnosť
a príťažlivosť Únie v oblasti výskumu a inovácie, ako aj
jej hospodársku a priemyselnú konkurencieschopnosť;
(b)
účinne riešiť celosvetové
spoločenské výzvy;
(c)
podporovať ciele vonkajšej a rozvojovej
politiky Únie dopĺňajúce vonkajšie a rozvojové programy.
2.           Vykonávajú sa cielené akcie
zamerané na podporu spolupráce s konkrétnymi tretími krajinami alebo
skupinami tretích krajín, ktoré vychádzajú zo spoločných záujmov
a vzájomného prospechu s prihliadnutím na ich vedecké a technické kapacity
a trhové príležitosti a na rozsah očakávaného vplyvu.
Mal by sa podporovať recipročný prístup
k programom tretích krajín. S cieľom maximalizovať vplyv sa
podporuje koordinácia a synergie s iniciatívami členských štátov
a pridružených krajín.
Priority spolupráce musia
zohľadňovať meniaci sa vývoj politiky Únie a príležitosti
spolupráce s tretími krajinami, ako aj možné nedostatky v systémoch
tretích krajín v oblasti duševného vlastníctva.
3.           Okrem toho sa v rámci
programu Horizont 2020 vykonávajú horizontálne a prierezové činnosti
na podporu strategického rozvoja medzinárodnej spolupráce v rámci
osobitného cieľa „Inkluzívna, inovatívna a bezpečná
spoločnosť“ stanovené v bode 6.3.2 písm. d)
časti III prílohy I.
Článok 22
Informovanie, komunikácia a šírenie
Európska komisia vykonáva informačné a
komunikačné akcie týkajúce sa Horizontu 2020 vrátane prijímania
komunikačných opatrení týkajúcich sa podporovaných projektov a výsledkov.
Rozpočet pridelený na komunikáciu v rámci Horizontu 2020 musí
prispievať aj na pokrytie inštitucionálnej komunikácie o politických
prioritách Únie, pokiaľ súvisia so všeobecným cieľom tohto nariadenia.
Činnosti na šírenie informácií
a vykonávanie komunikácie sú neoddeliteľnou úlohou všetkých akcií
podporovaných Horizontom 2020.
Okrem toho sa podporujú tieto osobitné akcie:
(a)
iniciatívy zamerané na rozšírenie informovanosti
a uľahčenie prístupu k financovaniu v rámci Horizontu 2020,
najmä pre nedostatočne zastúpené regióny alebo typy účastníkov;
(b)
cielená pomoc pre projekty a konzorciá
s cieľom poskytnúť im prístup k potrebným zručnostiam
na optimalizáciu komunikácie a šírenia výsledkov;
(c)
akcie, ktoré spájajú výsledky z celého radu
projektov vrátane tých, ktoré môžu byť financované z iných zdrojov,
s cieľom poskytnúť užívateľsky ústretové databázy
a správy, ktoré zhŕňajú kľúčové zistenia;
(d)
šírenie výsledkov tvorcom politík vrátane
normalizačných orgánov s cieľom podporiť využívanie
výsledkov dôležitých pre politiku príslušnými orgánmi na medzinárodnej úrovni,
na úrovni Únie, na vnútroštátnej a regionálnej úrovni;
(e)
iniciatívy na podporu dialógu a diskusie s
verejnosťou o otázkach súvisiacich s vedou, technológiami a
inováciami a využitia sociálnych médií a iných inovačných technológií
a metodík.
KAPITOLA III
KONTROLA
Článok 23
Kontrola a audit
1.           Kontrolný systém zriadený na
vykonávanie tohto nariadenia je nastavený tak, aby poskytoval primerané záruky,
že sa dosiahne vhodné riadenie rizík v súvislosti s účinnosťou a
efektívnosťou operácií, ako aj zákonnosť a regulárnosť
základných transakcií, so zreteľom na viacročnú povahu programov, ako
aj na povahu dotknutých platieb.
2.           Kontrolný systém musí
zaručiť primeranú rovnováhu, pokiaľ ide o vzťah medzi
dôverou a kontrolou, so zreteľom na administratívne a iné náklady na
kontroly na všetkých úrovniach tak, aby bolo možné dosiahnuť ciele
programu Horizont 2020 a prilákať k účasti na ňom
najpoprednejších výskumníkov a najinovatívnejšie podniky.
3.           Súčasťou
kontrolného systému je stratégia auditu výdavkov na nepriame akcie v rámci
Horizontu 2020, ktorá sa zakladá na finančnom audite reprezentatívnej
vzorky výdavkov celého rámcového programu. Táto reprezentatívna vzorka sa musí
doplniť o výber založený na posúdení rizík súvisiacich
s výdavkami.
Audity výdavkov na nepriame akcie v rámci
Horizontu 2020 sa vykonávajú jednotným spôsobom v súlade so zásadami
hospodárnosti, účinnosti a efektívnosti s cieľom
znížiť zaťaženie účastníkov auditmi.
Článok 24
Ochrana finančných záujmov Únie
1.           Komisia prijme príslušné
opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných
na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy Únie prostredníctvom
uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie podvodov, korupcie a
iných protiprávnych činností, účinných kontrol, vymáhania neoprávnene
vyplatených súm v prípade odhalenia nezrovnalostí a v prípade potreby
prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií.
2.           Komisia alebo jej zástupcovia
a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste
audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov, subdodávateľov a
ostatných tretích strán, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie
na základe Horizontu 2020.
Bez toho, aby bol dotknutý odsek 3, audity
Komisie sa môžu vykonávať až do štyroch rokov od konečnej platby.
3.           Európsky úrad pre boj proti
podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u
hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo
týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96[20]
na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o
grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou došlo k podvodu, korupcii
alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné
záujmy Únie.
4.           Bez toho, aby bol dotknutý
prvý, druhý a tretí odsek platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a
medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy,
ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, musia výslovne Komisii,
Dvoru audítorov a OLAF-u udeľovať právo na vykonávanie takýchto
auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.
KAPITOLA IV
MONITOROVANIE A HODNOTENIE
Článok 25
Monitorovanie
1.           Komisia monitoruje každoročne vykonávanie Horizontu 2020, jeho
osobitného programu a činností Európskeho inovačného a
technologického inštitútu. Zahŕňa to informácie o prierezových
témach ako udržateľnosť a zmena klímy vrátane informácií o výške
výdavkov súvisiacich s ochranou klímy.
2.           Komisia podáva správy
o tomto monitorovaní a šíri jeho výsledky.
Článok 26
Hodnotenie
1.           Hodnotenia sa vykonávajú v dostatočnom časovom
predstihu, aby poskytli informácie pre proces rozhodovania.
(a)
Najneskôr na konci roku 2017 preskúma Komisia
s pomocou nezávislých odborníkov činnosť Európskeho
inovačného a technologického inštitútu.  Druhé pridelenie
finančných prostriedkov Európskemu inovačnému a technologickému
inštitútu ako sa uvádza v článku 6 ods. 3 sa dá k dispozícii po tomto
prieskume. V rámci prieskumu sa posudzuje pokrok, ktorý Európsky inovačný
a technologický inštitút dosiahol na základe týchto kritérií:
(i)      množstvo spotreby prvého pridelenia
finančných prostriedkov uvedeného v článku 6 ods. 3 s rozlíšením medzi
sumou finančných prostriedkov použitých na rozvoj prvej vlny ZIS a vplyvom
počiatočného kapitálu na druhú fázu a schopnosť Európskeho
inovačného a technologického inštitútu prilákať finančné
investície od partnerov zo znalostných a inovačných spoločenstiev a
zo súkromného sektora, ako sa uvádza v nariadení XX/2012 [revidovanom nariadení
o EIT];
(ii)      dohodnuté načasovanie vytvorenia
tretej vlny znalostných a inovačných spoločenstiev a plánované
finančné potreby existujúcich ZIS na základe ich vlastného vývoja a
(iii)     príspevok Európskeho inovačného a
technologického inštitútu a znalostných a inovačných spoločenstiev k
priorite sociálnych výziev a osobitnému cieľu „Vedúce postavenie
v rámci podporných a priemyselných technológií“ programu Horizont 2020.
(b)
Najneskôr na konci roku 2017 a s prihliadnutím
na ex post hodnotenia siedmeho rámcového programu, ktoré sa má
ukončiť do konca roku 2015, a na prieskum činnosti Európskeho
inovačného a technologického inštitútu vykoná Komisia s pomocou
nezávislých odborníkov priebežné hodnotenie programu Horizont 2020, jeho
osobitného programu, vrátane Európskej rady pre výskum a činností
Európskej inovačného a technologického inštitútu so zreteľom na
splnenie cieľov (na úrovni výsledkov a pokroku smerom k vplyvom)
cieľov programu Horizont 2020 a pokračujúci význam všetkých
opatrení, účinnosť z hľadiska zdrojov a ich využívanie, rozsah
pôsobnosti na ďalšie zjednodušenie a európsku pridanú hodnotu.
V tomto hodnotení sa zohľadňujú aj aspekty týkajúce sa prístupu
k príležitostiam financovania pre účastníkov vo všetkých regiónoch,
pre MSP a na podporu rovnováhy mužov a žien. Hodnotenie
dodatočne zohľadní príspevok opatrení k prioritám Únie v oblasti
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a výsledkov
týkajúcich sa dlhodobého vplyvu predchádzajúcich opatrení.
(c)
Najneskôr na konci roku 2023 vykoná Komisia
s pomocou nezávislých odborníkov ex post hodnotenie Horizontu 2020, jeho
osobitného programu a činností Európskeho inovačného
a technologického inštitútu. Toto hodnotenie sa bude vzťahovať
na odôvodnenie, vykonávanie a dosiahnuté výsledky, ako aj na dlhodobejšie
vplyvy a udržateľnosť opatrení, s cieľom
poskytnúť informácie pre rozhodnutie o možnom obnovení, úprave alebo
pozastavení následného opatrenia.
2.           Minimálny základ pre
posúdenie rozsahu splnenia cieľov programu Horizont 2020 poskytnú
ukazovatele výkonnosti pre všeobecné ciele a pre Európsky inovačný
a technologický inštitút stanovené v úvode prílohy I k tomuto
nariadeniu a pre osobitné ciele stanovené v osobitnom programe,
vrátane príslušných referenčných hodnôt.
3.           Členské štáty poskytnú
Komisii údaje a informácie potrebné na povolenie monitorovania
a hodnotenia dotknutých opatrení.
4.           Komisia oznámi závery týchto
hodnotení programu Horizont 2020 spolu so svojimi pripomienkami Európskemu
parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru
regiónov.
HLAVA III
ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 27
Zrušenie a prechodné ustanovenia
1.           Rozhodnutie č. 1982/2006/ES
sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014.
2.           Na akcie začaté
podľa rozhodnutia č. 1982/2006/ES a finančné záväzky
týkajúce sa týchto akcií sa však uvedené rozhodnutie vzťahuje aj
naďalej až do ich ukončenia.
3.           Pridelené rozpočtové
prostriedky podľa článku 6 môžu zahŕňať aj
výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebné na zabezpečenie
prechodu medzi týmto programom a opatreniami prijatými podľa
rozhodnutia č. 1982/2006/ES.
Článok 28
Toto nariadenie nadobúda účinnosť
tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
Toto nariadenie je záväzné
v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských
štátoch.
V Bruseli
Za Európsky parlament                                 Za
Radu
predseda                                                        predseda
PRÍLOHA I
Základné línie osobitných cieľov a činností
Všeobecným cieľom Horizontu 2020 je
vybudovať hospodárstvo založené na poznatkoch a inováciách v celej
Únii, ktoré prispieva k udržateľnému rozvoju. Bude podporovať
stratégiu Európa 2020 a ostatné politiky Únie, ako aj dosiahnutie
a fungovanie Európskeho výskumného priestoru.
Ukazovatele výkonnosti na posúdenie pokroku
pri plnení tohto všeobecného cieľa sú:
–
cieľ stratégie Európa 2020 pre výskum
a vývoj (3 % HDP);
–
hlavný ukazovateľ stratégie Európa 2020 pre
inovácie.
Tento všeobecný cieľ sa presadzuje
prostredníctvom troch rôznych, no zároveň vzájomne sa posilňujúcich
priorít, z ktorých každá obsahuje súbor osobitných cieľov. Budú sa
vykonávať plynule s cieľom podnietiť interakcie medzi
rôznymi osobitnými cieľmi, vyhnúť sa zdvojovaniu úsilia
a posilniť ich kombinovaný vplyv.
Spoločné výskumné centrum (JRC) prispieva
k všeobecnému cieľu a prioritám programu Horizont 2020 osobitným
cieľom poskytovať vedeckú a technickú podporu procesu tvorby politík
Únie orientovanú na zákazníka.
Európsky inovačný a technologický
inštitút (EIT) bude prispievať k všeobecnému cieľu a prioritám
programu Horizont 2020 osobitným cieľom integrácie vedomostného
trojuholníka, ktorý tvorí výskum, inovácia a vzdelávanie. Ukazovatele na
posúdenie výkonnosti EIT sú:
–
organizácie z univerzít, podnikov a
z oblasti výskumu integrované v znalostných a inovačných
spoločenstvách;
–
spolupráca vo vnútri vedomostného trojuholníka,
vedúca k vývoju inovatívnych produktov a postupov.
V tejto prílohe sa stanovujú základné
línie týchto osobitných cieľov a činností uvedených v
článku 5 ods. 2, 3 a 4.
Časť I. Priorita „Excelentná veda“
Cieľom tejto
časti je posilniť a rozšíriť excelentnosť vedeckej
základne Únie a skonsolidovať Európsky výskumný priestor, aby sa
systém Únie v oblasti výskumu a inovácií stal konkurencieschopnejším
v celosvetovom meradle. Má štyri osobitné ciele:
(a)
Európska rada pre výskum (ERC) poskytne príťažlivé a pružné financovanie, ktoré umožní
talentovaným a kreatívnym jednotlivým výskumníkom a ich tímom realizovať
najsľubnejšie výskumné projekty na hraniciach vedy na základe súťaže
na úrovni celej Únie.
(b)
Budúcimi a vznikajúcimi technológiami podporí spoluprácu v oblasti výskumu s cieľom
rozšíriť kapacity Európy v oblasti pokročilej inovácie
s paradigmatickým posunom inovácií. Podporí vedeckú spoluprácu
naprieč všetkými disciplínami na radikálne nových, vysoko rizikových
nápadoch a urýchli rozvoj najsľubnejších vznikajúcich oblastí vedy
a technológií, ako aj tvorbu príslušných vedeckých spoločenstiev na
úrovni Únie.
(c)
Akcie Marie Curie
zabezpečia excelentné a inovatívne odborné vzdelávanie v oblasti
výskumu, ako aj príťažlivé pracovné príležitosti a príležitosti na
výmenu poznatkov prostredníctvom cezhraničnej a medzisektorovej
mobility výskumníkov s cieľom pripraviť ich čo najlepšie na
to, aby boli schopní čeliť súčasným a budúcim
spoločenským výzvam.
(d)
Výskumné infraštruktúry
budú rozvíjať európske výskumné infraštruktúry pre rok 2020
a ďalšie roky, podporovať ich inovačný potenciál
a ľudský kapitál a dopĺňať to príslušnou
politikou Únie a medzinárodnou spoluprácou.
Preukázalo sa, že všetky vymenované časti majú veľkú pridanú
hodnotu pre Úniu. Spoločne tvoria silný a vyvážený súbor
činností, ktoré v súlade s činnosťami na vnútroštátnej a
regionálnej úrovni a riešia široké spektrum európskych potrieb v oblasti
vedy a technológií. Zlúčenie do jedného programu im umožní
pôsobiť jednotnejšie, racionálne, jednoduchšie a s väčším
zameraním, pričom si zachovajú nadväznosť, ktorá je nevyhnutná na
udržanie ich efektívnosti.
Činnosti sú vo svojej podstate orientované do budúcnosti, budujú
dlhodobé zručnosti, zameriavajú sa na novú generáciu vedy, technológií,
výskumníkov a inovácií a poskytujú podporu novým talentom v rámci
celej Únie a pridružených krajín, ako aj na celom svete. S ohľadom na
ich vedeckú povahu a režimy financovania zväčša zdola nahor,
orientované na bádateľov, bude európske vedecké spoločenstvo
hrať významnú úlohu pri určovaní výskumných projektov
uskutočňovaných v rámci programu.
Časť II. Priorita „Vedúce postavenie
priemyslu“
Cieľom tejto časti je urýchliť
vývoj technológií a inovácií, ktoré budú podporovať podniky
zajtrajška a pomáhať inovatívnym európskym MSP narásť na svetové
vedúce spoločnosti. Má tri osobitné ciele:
(a)
Vedúce postavenie v rámci podporných a
priemyselných technológií poskytne podporu vyhradenú
pre výskum, vývoj a demonštračné činnosti v oblasti IKT,
nanotechnológií, moderných materiálov, biotechnológií, modernej výroby a
spracovania a kozmického priestoru. Dôraz sa bude klásť na vzájomné
pôsobenie a zbližovanie v rámci rôznych technológií a medzi
nimi.
(b)
Prístup k prostriedkom financovania rizika má za cieľ odstrániť nedostatky, pokiaľ ide
o dostupnosť dlhového a akciového financovania pre
spoločnosti orientované na výskum a vývoj a na inovácie,
a pre projekty vo všetkých fázach vývoja. Spolu s akciovým nástrojom
programu pre konkurencieschopnosť podnikov a pre MSP podporí tvorbu
rizikového kapitálu na úrovni Únie.
(c)
Inovácie v MSP
podnecujú všetky formy inovácií v MSP so zameraním sa na tie, ktoré majú
potenciál rastu a medzinárodného pôsobenia v rámci jednotného trhu a
za jeho hranicami.
Činnosti sa riadia programom zameraným na
podniky. Rozpočty na osobitné ciele „Prístup k prostriedkom
financovania rizika“ a „Inovácie v MSP“ sa budú riadiť zásadami
vychádzajúcimi z dopytu a smerujúcimi zdola nahor bez vopred
stanovených priorít. Tieto činnosti sú doplnené o využitie
finančných nástrojov a nástroja vyhradeného pre MSP na základe
prístupu odvíjajúceho sa od politiky v rámci časti „Spoločenské
výzvy“ a osobitného cieľa „Vedúce postavenie v rámci podporných
a priemyselných technológií“.
Horizont 2020 zaujme integrovaný prístup
k účasti MSP, ktorý môže viesť k približne 15 % celkového
kombinovaného rozpočtu na všetky osobitné ciele týkajúce sa
spoločenských výziev a osobitný cieľ „Vedúce postavenie
v rámci podporných a priemyselných technológií“ venovaných MSP.
Osobitný cieľ „Vedúce postavenie
v rámci podporných a priemyselných technológií“ sa riadi prístupom
odvíjajúcim sa od technológií s cieľom vyvinúť podporné
technológie, ktoré bude možné použiť vo viacerých oblastiach priemyslu
a služieb. Uplatnenie týchto technológií pri riešení spoločenských
výziev sa podporí spoločne so spoločenskými výzvami.
Časť III. priorita „Spoločenské výzvy“
Táto časť reaguje priamo na
politické priority a spoločenské výzvy vymedzené v stratégii Európa 2020
a jej cieľom je podnietiť dosiahnutie kritického množstva
výskumného a inovačného úsilia potrebného na dosiahnutie cieľov
politiky Únie. Financovanie sa zameria na tieto osobitné ciele:
(a)
zdravie, demografické zmeny a blahobyt;
(b)
potravinová bezpečnosť, udržateľné
poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo;
(c)
bezpečná, čistá a efektívna energia;
(d)
inteligentná, zelená a integrovaná doprava;
(e)
opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z
hľadiska zdrojov a suroviny;
(f)
inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť.
V rámci všetkých činností sa používa
prístup založený na výzvach, ktorý sa zameriava na politické priority bez
predurčovania presného výberu technológií alebo riešení, ktoré sa majú
rozvinúť. Dôraz sa kladie na zhromažďovanie kritického množstva zdrojov
a poznatkov z rôznych oblastí, technológií a vedeckých odborov s
cieľom riešiť výzvy. Činnosti pokrývajú celý cyklus od výskumu
až po trh s novým zameraním na činnosti súvisiace s inováciami, ako
sú napr. pilotné projekty, demonštračné činnosti, testovacie
zariadenia, podpora verejného obstarávania, dizajn, inovácia orientovaná na
konečného používateľa, sociálna inovácia a prenikanie inovácií
na trh.
Sociálne a humanitné vedy sú
neoddeliteľnou súčasťou činností na riešenie všetkých
výziev. Sprievodný vývoj týchto odborov sa okrem toho podporuje v rámci
osobitného cieľa „Inkluzívna, inovatívna a bezpečná
spoločnosť”. Podpora sa zameria aj na poskytnutie silnej základne
podkladov na tvorbu politiky na medzinárodnej úrovni, úrovni Únie,
vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Vzhľadom na celosvetovú povahu mnohých
výziev je súčasťou všetkých výziev strategická spolupráca
s tretími krajinami. Okrem toho sa v rámci osobitného cieľa
„Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť” poskytuje
prierezová podpora medzinárodnej spolupráci.
Súčasťou osobitného cieľa
„Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť“ je aj
činnosť zameraná na prekonanie rozdielov v oblasti výskumu
a inovácií, s osobitnými opatreniami na vytvorenie excelentnosti v menej
rozvinutých regiónoch Únie.
Činnosti Spoločného výskumného
centra sú neoddeliteľnou súčasťou programu Horizont 2020
s cieľom poskytnúť pevnú podporu politík Únie založenú na
faktoch. Táto podpora sa odvíja od potrieb zákazníkov a dopĺňa
sa o činnosti orientované na budúcnosť.
Významnú úlohu zohráva EIT, ktorý spája
excelentný výskum, vzdelávanie a inovácie, a tak integruje vedomostný
trojuholník. EIT to dosahuje najmä prostredníctvom znalostných
a inovačných spoločenstiev (ZIS). Okrem toho zabezpečuje,
aby sa skúsenosti zdieľali nad rámec ZIS prostredníctvom zacielených
opatrení týkajúcich sa šírenia a vzájomnej výmeny poznatkov, a tak sa
podporovalo rýchlejšie zavádzanie inovačných modelov v rámci Únie.
ČASŤ I
Excelentná vedA
1.           Európska rada pre výskum (ERC)
1.1         Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je posilniť
excelentnosť, dynamiku a kreativitu európskeho výskumu.
Európa si stanovila cieľ prejsť na
nový hospodársky model založený na inteligentnom, udržateľnom
a inkluzívnom raste. Tento druh transformácie si bude
vyžadovať viac ako len postupné zlepšovanie súčasných technológií.
Bude potrebné oveľa väčšie množstvo kapacít na uskutočnenie
inovácií založených na vede a poháňaných radikálne novými poznatkami,
čo Európe umožní postaviť sa do čela tvorby technologických
paradigmatických posunov, ktoré budú hnacou silou rastu produktivity,
konkurencieschopnosti, bohatstva a sociálneho pokroku v budúcnosti.
Tieto paradigmatické posuny v minulosti prevažne vznikali v rámci
vedeckej základne verejného sektora, a až potom sa z nich vytvoril
základ na vytvorenie celých nových odvetví a sektorov.
Popredné svetové inovácie úzko súvisia
s excelentnou vedou. Európa bola kedysi nesporným lídrom, no neskôr
zaostala v súťaži o vytvorenie najlepšej prelomovej vedy
a v porovnaní so Spojenými štátmi americkými zohrávala vedľajšiu
úlohu pri významných povojnových technologických posunoch. Hoci je Únia aj
naďalej jedným z najväčších tvorcov vedeckých publikácií na
svete, Spojené štáty americké vydávajú dvakrát viac najvplyvnejších vedeckých
prác (najlepšie 1 % podľa počtu citácií). Pri zostavovaní
medzinárodného poradia univerzít podobne na prvých miestach prevládajú americké
univerzity. A 70 % nositeľov Nobelovej ceny na svete pochádza
z USA.
Jedna strana výzvy
spočíva v tom, že Európa a Spojené štáty americké investujú podobné
množstvá finančných prostriedkov do svojich vedeckých základní verejného
sektora, no v Únii je trikrát viac výskumníkov vo verejnom sektore,
čo vedie k výrazne nižším investíciám na výskumníka. Okrem toho je financovanie v USA selektívnejšie
pri prideľovaní prostriedkov hlavným výskumným pracovníkom. Na
základe tohto faktu možno vysvetliť, prečo sú výskumníci vo verejnom
sektore Únie v priemere menej produktívni a celkovo dosahujú majú nižší
kombinovaný vedecký vplyv ako ich kolegovia z USA, ktorých je menej.
Ďalšia
významná časť výzvy spočíva v tom, že v mnohých
európskych krajinách verejný sektor stále neponúka dostatočne
príťažlivé podmienky najlepším výskumníkom. Môže prejsť veľa
rokov, kým sa talentovaní mladí výskumníci môžu stať nezávislými
a samostatnými vedcami. Vedie to k dramatickému plytvaniu európskeho
výskumného potenciálu odďaľovaním príchodu novej generácie
výskumníkov s novými nápadmi a energiou, a nabáda excelentných
výskumníkov na začiatku kariéry, aby si budovali kariéru inde.
Okrem toho sa
tieto faktory pripájajú k relatívnej nepríťažlivosti Európy v rámci
celosvetovej súťaže o vedecké talenty. Schopnosťou systému USA
ponúknuť viac zdrojov na výskumníka a lepšie kariérne vyhliadky
vysvetľujú to, že USA naďalej priťahujú najlepších výskumníkov
z celého sveta vrátane desiatok tisícov výskumníkov z Únie.
1.2         Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
ERC bola vytvorená s cieľom
poskytovať najlepším európskym výskumníkom, ženám a mužom, zdroje, ktoré
potrebujú na lepšie presadenie sa v celosvetovej súťaži,
prostredníctvom financovania jednotlivých tímov na základe celoeurópskej
súťaže. Jej činnosť je autonómna: celkovú osobitnú stratégiu
stanovuje vedecká rada zložená z vedcov, inžinierov a bádateľov
s najlepšou povesťou a odbornosťou, ktorá má plnú právomoc
rozhodovať o druhu výskumu, ktorý sa má financovať. Toto sú
základné črty ERC, ktorými sa zaručuje účinnosť jej
vedeckého programu, kvalita jej pôsobenia a postupu odborného hodnotenia a jej
dôveryhodnosť v rámci vedeckej spoločnosti.
ERC pôsobiaca v
celej Európe na súťažnom základe môže čerpať zo širšieho záberu
talentov a nápadov, než by bolo možné v rámci akejkoľvek
vnútroštátnej schémy. Najlepší výskumníci a najlepšie nápady navzájom
súťažia. Uchádzači vedia, že musia podávať špičkový výkon,
pričom odmenou je pružné financovanie na rovnoprávnom základe, ktoré nie
je ovplyvnené miestnymi bariérami alebo dostupnosťou vnútroštátneho
financovania.
Očakáva sa
preto, že hraničný výskum financovaný zo zdrojov ERC bude mať
podstatný priamy vplyv vo forme dosiahnutého pokroku na hraniciach poznania
otvárajúc cestu k vytvoreniu nových a neočakávaných vedeckých
a technologických výsledkov a nových oblastí výskumu, vďaka
ktorým vzniknú radikálne nové nápady, ktoré budú hnacou silou inovácií a vynaliezavosti
podnikov a budú riešiť spoločenské výzvy. Toto spojenie
jednotlivých excelentných výskumníkov a inovatívnych nápadov slúži ako
podpora pre každý článok reťazca inovácií.
Ďalšou
vlastnosťou ERC je, že má výrazný štrukturálny vplyv, keďže vytvára
mocné impulzy na pozdvihnutie kvality európskeho výskumného systému ako celku,
či už ide o výskumníkov, alebo projekty, ktoré ERC priamo financuje.
Projekty a výskumníci financovaní ERC stanovujú jasný a inšpiratívny
cieľ hraničného výskumu v Európe, zlepšujú jeho profil
a zvyšujú jeho príťažlivosť pre najlepších výskumníkov na
celosvetovej úrovni. Prestíž spojená s možnosťou hosťovať
príjemcov grantov ERC a s tým súvisiaca „pečať
excelentnosti“ majú za následok zintenzívnenie konkurencie medzi európskymi
univerzitami a ostatnými vedeckými organizáciami o ponúknutie čo
najpríťažlivejších podmienok popredným výskumníkom. Okrem toho
schopnosť vnútroštátnych systémov a jednotlivých výskumných
inštitúcií prilákať a hosťovať príjemcov grantov ERC
predstavuje referenčné kritérium, na základe ktorého môžu posúdiť
svoje relatívne silné a slabé miesta a reformovať svoje politiky
a postupy. Financovanie zo zdrojov ERC teda dopĺňa existujúce
snahy na úrovni Únie, na vnútroštátnej úrovni a regionálnej úrovni, ktoré
sú zamerané na budovanie kapacít a zaktivizovanie plného potenciálu
a príťažlivosti európskeho výskumného systému.
1.3         Základné línie činností
Základnou činnosťou ERC je
poskytovať príťažlivé dlhodobé financovanie na podporu excelentných
bádateľov a ich výskumných tímov pri vykonávaní prelomového, vysoko
ziskového/vysoko rizikového výskumu.
Finančné
prostriedky ERC sa prideľujú na základe nasledujúcich zavedených zásad.
Granty ERC sa udeľujú na základe jediného kritéria, ktorým je vedecká
excelentnosť. ERC funguje na základe zásady zdola nahor a priority sa
vopred neurčujú. Granty ERC sú otvorené pre jednotlivé tímy výskumníkov
každého veku a z ktorejkoľvek krajiny sveta, ktorí pracujú
v Európe. A cieľom ERC je podporovať zdravú súťaž
v celej Európe.
ERC osobitne
uprednostňuje podporu excelentných začínajúcich výskumníkov, aby
mohli dosiahnuť nezávislosť, a to tak, že im poskytuje primeranú
podporu v rozhodujúcom momente, keď zostavujú alebo konsolidujú svoj
výskumný tím alebo program.
ERC podľa
potreby poskytuje podporu aj pre novo vyvinuté spôsoby práce vo vedeckom svete,
ktoré majú potenciál na vytvorenie prevratných výsledkov
a uľahčuje odhaľovanie komerčného potenciálu alebo
potenciálu sociálnej inovácie v rámci výskumu, ktorý financuje.
Do roku 2020 je preto
cieľom ERC preukázať: že najlepší výskumníci sa zapájajú do
súťaží ERC; že financovanie ERC priamo prispelo k vytvorenou vysoko
kvalitných vedeckých publikácií; že financovanie ERC priamo prispelo ku
komercializácii a využitiu inovatívnych technológií a nápadov
a že ERC významne pomohlo Európe stať sa príťažlivejším
prostredím pre najlepších svetových vedcov. ERC sa zameria najmä na
zmerateľné zvýšenie podielu EÚ na najlepšom 1 %
najčastejšie citovaných publikácií na svete. Okrem toho sa zameria na podstatné
zvýšenie počtu financovaných excelentných výskumníkov pochádzajúcich
z miest mimo Európy a na osobitné zlepšenie inštitucionálnych
postupov a vnútroštátnych politík na podporu najšpičkovejších
výskumníkov.
Vedecká rada ERC neustále monitoruje
činnosť ERC a zvažuje, ako najlepšie dosiahnuť jej ciele
prostredníctvom grantových režimov, v ktorých sa kladie dôraz na jasnosť,
stabilitu a jednoduchosť, či už ide o uchádzačov alebo
ich vykonávanie a riadenie, a ak to bude potrebné, ako najlepšie
reagovať na nové potreby. Jej úlohou je zachovávať a ešte viac
skvalitniť systém partnerského hodnotenia ERC svetovej úrovne, ktorý sa
zakladá na transparentnosti, férovosti a nestrannosti pri zaobchádzaní
s návrhmi tak, aby v jeho rámci bolo možné rozpoznať prelomovú
vedeckú excelentnosť a talenty, bez ohľadu na pohlavie, pôvod
alebo vek výskumníka. ERC bude napokon pokračovať vo vypracúvaní
vlastných strategických štúdií s cieľom pripraviť sa na svoje
činnosti a podporovať ich, udržiavať úzky kontakt
s vedeckou komunitou a ďalšími zainteresovanými stranami
a prihliadať na to, aby jej činnosti dopĺňali výskum
vykonávaný na ostatných úrovniach.
2.           Vznikajúce technológie
a technológie budúcnosti (FET)
2.1.        Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je podpora radikálne
nových technológií s použitím novátorských a vysoko rizikových
nápadov, ktoré stoja na vedeckých základoch. Tento cieľ spočíva
v stanovení a využití príležitostí, ktoré budú mať pre
občanov, hospodárstvo a spoločnosť dlhodobý prínos, a to
poskytovaním pružnej podpory na interdisciplinárny spoločný výskum rôzneho
rozsahu, ktorý je orientovaný na ciele, a zavedením inovačných
výskumných postupov.
V rámci FET sa podporuje výskum za
hranicami súčasných, akceptovaných či všeobecne prijatých poznatkov
a povzbudzuje sa novátorské a vizionárske uvažovanie
s cieľom otvoriť sľubné cesty smerom k novým výkonným
technológiám, medzi ktorými môžu vzniknúť také, ktoré sa rozvinú na
popredné technické a intelektuálne paradigmy ďalších desaťročí.
Prostredníctvom FET sa povzbudzuje úsilie o využívanie výskumných príležitostí
malého rozsahu vo všetkých oblastiach výskumu, ako aj riešenie nových tém
a veľkých výziev vedy a technológií, ktoré si vyžadujú
zoskupenie a spoluprácu programov v rámci Európy, ako aj za jej
hranicami. Tento prístup sa odvíja od excelentnosti a rozširuje sa na
objavovanie predsúťažných myšlienok o formovaní budúcnosti
technológií, vďaka čomu bude spoločnosť profitovať
z multidiscipilárnej výskumnej spolupráce, ktorú treba
uskutočniť na európskej úrovni vytvorením prepojenia medzi výskumom
poháňaným vedou a výskumom poháňaným spoločenskými výzvami
alebo konkurencieschopnosťou priemyslu.
2.2.        Odôvodnenie a pridaná
hodnota Únie
Radikálne prelomové poznatky
s transformačným vplyvom čoraz viac závisia od intenzívnej
spolupráce viacerých prírodovedných a spoločenskovedných disciplín (napr.
informácie a komunikácia, biológia, chémia, systémové vedy o zemi,
materiálový výskum, neuroveda a kognitívne vedy, spoločenské vedy
a ekonómia). To si vyžaduje nielen excelentnosť vedy a technológií,
ale aj nové postoje a novátorské interakcie medzi širokým okruhom aktérov
v oblasti výskumu.
Zatiaľ čo niektoré nápady možno
rozvinúť už v malom meradle, iné môžu byť natoľko
náročné, že si vyžadujú vyvinutie značného a viacstranného
úsilia počas podstatne dlhého obdobia. Túto skutočnosť uznali aj
hlavné svetové hospodárstva a v súčasnosti badať zvýšenú
celosvetovú súťaž o určenie a využitie vznikajúcich
technických príležitostí na hraniciach vedy, ktoré môžu mať významný vplyv
na inovácie a byť prínosom pre spoločnosť. Na to, aby boli
tieto druhy činnosti účinné, je potrebné zriadiť ich rýchlo
a vo veľkom rozsahu, a to tak, že sa programy na európskej,
vnútroštátnej a regionálnej úrovni zjednotia okolo spoločných
cieľov s cieľom vytvoriť kritické množstvo, podnietiť
synergie a získať čo najvhodnejší pákový efekt.
Program pre FET sa zameriava na celú škálu
inovácií založených na vede: od skúmania zárodkových a krehkých myšlienok
v skorej fáze na malej vzorke zdola nahor po budovanie nových výskumných
a inovačných spoločenstiev okolo vznikajúcich
transformačných výskumných oblastí a veľké a viacstranné
výskumné iniciatívy vybudované na základe výskumného programu, ktorého zámerom
je dosiahnuť ambiciózne a vizionárske ciele. Každá z týchto troch
úrovní zapojenia má svoju vlastnú hodnotu, a zároveň je doplňujúca a
vytvára synergie. Skúmanie na malej vzorke môže napríklad odhaliť potreby
vývoja nových tém, ktoré môžu viesť k akcii veľkého rozsahu
založenej na realizačnom pláne. Zúčastňuje sa na nich široké
spektrum výskumných aktérov vrátane mladých výskumníkov a MSP s intenzívnou
výskumnou činnosťou či komunít zainteresovaných strán
(občianska spoločnosť, tvorcovia politík, priemysel
a takisto aj komunity z oblasti verejného výskumu), ktorí sa
zhromažďujú okolo výskumných programov počas svojho formovania,
dozrievania a špecializácie.
2.3.        Základné línie činností
Zatiaľ čo cieľom programu FET
je byť vizionárskym, transformačným a nekonvenčným,
v rámci jeho činností sa využívajú rôzne logiky, počnúc úplne
otvorenými až po rôzne stupne štruktúrovania tém, komunít a financovania.
Činnosti dávajú rôznym logikám akcie
pevnejšiu podobu, v primeranom rozsahu, pričom sa určia
a uplatnia príležitosti s dlhodobým prínosom pre občanov,
hospodárstvo a spoločnosť:
(a)
Povzbudzovaním nových myšlienok (FET otvorený) program FET podporuje zárodkový výskum v oblasti vedy a techniky,
ktorý skúma nové základy radikálne nových technológií budúcnosti
prostredníctvom spochybňovania súčasných paradigiem a otvárania
neprebádaných oblastí. Vďaka výberovému postupu zdola nahor široko
otvorenému všetkým výskumným myšlienkam sa vytvára rôznorodé portfólio
zacielených projektov. Kľúčom bude skoré objavovanie nových
sľubných oblastí, vývojov a trendov, spolu s prilákaním nových vysoko
potenciálnych výskumných a inovačných aktérov.
(b)
Pestovaním vznikajúcich tém a komunít (FET
proaktívny) sa program FET zameriava na niekoľko
sľubných novátorských výskumných tém, ktoré majú potenciál na vytvorenie
kritického množstva vzájomne súvisiacich projektov, ktoré spoločne
zabezpečujú široké a viacstranné skúmanie tém a vytvárajú
európsky súbor poznatkov.
(c)
Riešením veľkých interdisciplinárnych
výziev v oblasti vedy a techniky (FET hlavné iniciatívy) program FET podporuje ambiciózny veľkorozmerný výskum založený na
vede, ktorý sa zameriava na dosiahnutie vedeckého prevratu. Tieto činnosti
budú môcť profitovať zo zosúladenia európskych a vnútroštátnych
programov. Vedecký pokrok by mal poskytnúť silný a široký základ pre
budúce technické inovácie a hospodárske využitie v rôznych
oblastiach, ako aj novátorské výhody pre spoločnosť.
Správny pomer otvorenosti a rôznych
stupňov štruktúrovania tém, komunít a financovania sa vymedzuje pri
každej činnosti s cieľom čo najlepšie napĺňať
vytýčené ciele.
3.           Akcie Marie Curie
3.1.        Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je
zabezpečiť optimálny rozvoj a dynamiku využitia intelektuálneho
kapitálu Európy, aby sa vytvárali nové zručnosti a inovácie a aby sa
využil celý jej potenciál vo všetkých sektoroch a regiónoch.
Dostatočne vzdelaní, dynamickí
a kreatívni výskumníci sú základnou surovinou pre najlepšiu vedu
a najproduktívnejšie inovácie založené na výskume.
Hoci Európa hosťuje veľký
a rôznorodý súbor zručných ľudských zdrojov v oblasti
výskumu a inovácie, je potrebné neustále ho dopĺňať,
zlepšovať a prispôsobovať rýchlo sa meniacim potrebám trhu práce.
V súčasnosti len 46 % tohto súboru pracuje v podnikovom
sektore, čo je oveľa menej v porovnaní s našimi hlavnými
hospodárskymi konkurentmi, napr. v Číne je tento podiel 69 %,
v Japonsku 73 % a v Spojených štátoch amerických 80 %.
K tomu sa pridáva demografický faktor, ktorý znamená, že nepomerne veľké
množstvo výskumníkov dosiahne v najbližších rokoch dôchodkový vek. Táto
skutočnosť v spojení s potrebou množstva výskumných
pracovných miest vyššej kvality zároveň s tým, ako sa zvyšuje
intenzita európskeho hospodárstva, bude predstavovať jednu z hlavných
výziev, ktorej budú v najbližších rokoch čeliť naše európske
systémy vzdelávania, výskumu a inovácií.
Nevyhnutná reforma musí začať už
v prvých fázach kariéry výskumníkov, počas ich doktorandských štúdií
alebo porovnateľného postgraduálneho odborného vzdelávania. Európa musí
vytvoriť moderné, inovatívne programy vzdelávania, ktoré budú v súlade s
vysoko konkurenčnými a čoraz väčšmi interdisciplinárnymi
požiadavkami v oblasti výskumu a inovácií. Na vybavenie výskumníkov
inovačnými zručnosťami, ktoré sa požadujú v rámci pracovných
miest budúcnosti, bude potrebná výrazná účasť podnikov vrátane MSP a
ďalších sociálno-ekonomických aktérov. Zároveň bude dôležité
zvýšiť mobilitu týchto výskumníkov, keďže v súčasnosti je
stále na príliš nízkej úrovni: v roku 2008 študovalo v inom
členskom štáte iba 7 % európskych kandidátov na doktorát, pričom
cieľom je 20 % do roku 2030.
Túto reformu treba uskutočniť v rámci
všetkých fáz kariéry výskumníkov. Nevyhnutnosťou je zvýšiť mobilitu
výskumníkov na všetkých úrovniach vrátane mobility uprostred kariéry, a to
nielen medzi krajinami, ale aj medzi verejným a súkromným sektorom. To
vytvára silný impulz na vzdelávanie a rozvoj nových zručností.
Predstavuje aj kľúčový faktor spolupráce medzi akademickou obcou,
výskumnými centrami a priemyslom v rôznych krajinách. Ľudský
faktor je základným kameňom udržateľnej spolupráce, ktorá je
kľúčovou hnacou silou inovatívnej a kreatívnej Európy, ktorá je
schopná čeliť spoločenským výzvam, a zároveň
kľúčom k prekonaniu roztrieštenosti vnútroštátnych politík.
Spolupráca a vzájomná výmena poznatkov prostredníctvom mobility
jednotlivcov vo všetkých fázach kariéry a výmeny vysoko kvalifikovaných
výskumných a inovačných pracovníkov je pre Európu nevyhnutná na to,
aby sa opätovne dostala na cestu udržateľného rastu a aby mohla
riešiť spoločenské výzvy.
Ak sa má Európa vyrovnať svojim
konkurentom v oblasti výskumu a inovácií, musí priviesť viac
mladých žien a mužov ku kariére výskumníka a poskytnúť vysoko
príťažlivé príležitosti a prostredia v oblasti výskumu
a inovácie. Najtalentovanejší jednotlivci z Európy a spoza jej
hraníc by sa mali na Európu pozerať ako na prvotriedne miesto na prácu. Rodová
rovnosť, vysoko kvalitné a spoľahlivé podmienky zamestnania
a pracovné podmienky plus uznávanie kvalifikácií sú rozhodujúcimi
aspektmi, ktoré treba zaistiť jednotne v rámci celej Európy.
3.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Túto výzvu nebude možné vyriešiť len
financovaním z prostriedkov Únie alebo samostatne z prostriedkov
členských štátov. Hoci členské štáty zaviedli reformy na zdokonalenie
inštitúcií terciárneho vzdelávania a na modernizáciu systému odborného vzdelávania,
pokrok v rámci Európy je stále nevyvážený a medzi jednotlivými štátmi
sú veľké rozdiely. Celkovo je vedecko-technologická spolupráca medzi
verejným a súkromným sektorom vo všeobecnosti v Európe aj naďalej slabá.
To isté platí aj v otázke rodovej rovnosti a v otázke úsilia prilákať
študentov a výskumníkov spoza hraníc EVP. V súčasnosti je asi 20 %
kandidátov na doktorát v Únii občanom tretej krajiny, pričom
v Spojených štátoch amerických je asi 35 % kandidátov zo
zahraničia. Na urýchlenie zmeny v tejto oblasti je na úrovni Únie potrebný
strategický prístup, ktorý presahuje hranice jednotlivých štátov. Na vytvorenie
stimulov a povzbudenie nevyhnutných štrukturálnych reforiem sú nevyhnutné
finančné prostriedky Únie.
Európske akcie Marie Curie urobili pozoruhodný
pokrok v podpore mobility, či už cezhraničnej alebo
medzisektorovej, a v otvorení profesijných možností v oblasti
výskumu na európskej alebo medzinárodnej úrovni, ktoré ponúkajú excelentné
zamestnanie a pracovné podmienky v súlade s ustanoveniami
Európskej charty výskumných pracovníkov a Kódexu správania.
V členských štátoch nejestvuje ich obdoba, pokiaľ ide o ich
rozmer a rozsah, financovanie, medzinárodnú povahu, získavanie
a prenos poznatkov. Posilnili sa nimi zdroje tých inštitúcií, ktoré sú
schopné prilákať výskumníkov na medzinárodnej úrovni a podnietilo sa
tak rozšírenie centier excelentnosti v Únii. Slúžili ako vzor
a výrazne ovplyvnili štruktúru rozšírením svojich osvedčených
postupov na národnej úrovni. Akcie Marie Curie takisto prostredníctvom svojho
prístupu zdola nahor umožnili veľkej väčšine týchto inštitúcií
poskytovať odbornú prípravu a skvalitnenie zručností novej
generácii výskumníkov, ktorí budú schopní riešiť spoločenské výzvy.
Ďalším rozvojom akcií Marie Curie sa
výrazne prispeje k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru.
Vzhľadom na štruktúru financovania založenú na celoeurópskej súťaži
sa akciami Marie Curie povzbudí vznik nových kreatívnych a inovatívnych
druhov odborného vzdelávania, napr. priemyselných doktorátov, s účasťou
aktérov z oblasti vzdelávania, výskumu a inovácií, ktorí budú
celosvetovo súťažiť o dobrú povesť excelentnosti.
Prostredníctvom udeľovania finančných prostriedkov Únie na najlepšie
výskumné a vzdelávacie programy v súlade so zásadami inovačného
doktorandského štúdia v Európe sa nimi takisto podporí rozsiahlejšie
šírenie a uplatňovanie s cieľom dosiahnuť
štruktúrovanejšie vzdelávanie doktorandov.
Granty Marie Curie sa takisto rozšíria na
dočasnú mobilitu skúsených výskumníkov a inžinierov z verejných
inštitúcií v súkromnom sektore a naopak, čo umožní
povzbudiť a podporiť snahy univerzít, výskumných centier
a podnikov spolupracovať navzájom v európskom a medzinárodnom
meradle. S pomocou osvedčeného, transparentného a spravodlivého
systému hodnotenia sa akciami Marie Curie vyberú excelentné talenty
v oblasti výskumu a inovácií v medzinárodnej súťaži,
čo výskumníkom prinesie prestíž a zároveň ich to motivuje
k rozvíjaniu kariéry v Európe.
Spoločenské výzvy, ktoré by mali
riešiť vysoko kvalifikovaní výskumní a inovační pracovníci, nie
sú len problémom Európy. Ide o medzinárodné výzvy, ktoré sú nesmierne
zložité a obsiahle. Najlepší výskumníci z Európy a sveta musia
spolupracovať v rámci rôznych krajín, sektorov a disciplín.
Akcie Marie Curie budú v tomto ohľade zohrávať kľúčovú
úlohu, keďže sa nimi bude podporovať výmena pracovníkov s cieľom
podnietiť uvažovanie zamerané na spoluprácu prostredníctvom medzinárodnej
a medzisektorovej výmeny poznatkov, ktorá je tak rozhodujúca pre otvorenú
inováciu.
Rozšírenie mechanizmu spolufinancovania akcií
Marie Curie bude rozhodujúce pre rozšírenie európskej základne talentov.
Číselný a štrukturálny vplyv činností EÚ sa zvýši, ak sa využije
regionálne, vnútroštátne, medzinárodné a súkromné financovanie na
vytváranie nových programov a otvorenie jestvujúcich programov v oblasti
medzinárodného a medzisektorového vzdelávania, mobility a kariérneho
rozvoja. Pomocou takéhoto mechanizmu sa upevnia prepojenia výskumných
a vzdelávacích snáh na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.
Všetkými činnosťami v rámci
tejto výzvy sa prispieva k vytvoreniu úplne nového uvažovania
v Európe, ktoré je pre kreativitu a inováciu nevyhnutné. Opatrenia
týkajúce sa financovania z programu Marie Curie posilnia združovanie
zdrojov v Európe, čo bude viesť k zlepšeniu koordinácie
a riadenia v oblasti vzdelávania, mobility a kariérneho rozvoja
výskumníkov. Akciami sa prispeje
k dosahovaniu politických cieľov vytýčených v iniciatívach
Inovácia v Únii, Mládež v pohybe a Program pre nové zručnosti a
nové pracovné miesta a ich uskutočnenie bude nevyhnutné na premenu
Európskeho výskumného priestoru na skutočnosť.
3.3.        Základné línie činností
(a)
Podpora nových zručností prostredníctvom
excelentného počiatočnej odbornej prípravy výskumníkov
Cieľom je odborne pripraviť novú
generáciu kreatívnych a inovatívnych výskumníkov, ktorí budú schopní
premeniť poznatky a nápady na produkty a služby s hospodárskym a
sociálnym prospechom pre Úniu.
Kľúčovou činnosťou je
poskytovanie excelentnej a inovatívnej odbornej prípravy začínajúcim
výskumníkom na postgraduálnej úrovni prostredníctvom interdisciplinárnych
projektov alebo doktorandských programov, do ktorých sa zapoja univerzity,
výskumné inštitúcie, podniky, MSP a ďalší sociálno-ekonomické skupiny z
rôznych krajín. To zlepší kariérne vyhliadky mladých postgraduálnych
výskumníkov vo verejnom, ako aj súkromnom sektore.
(b)
Pestovanie excelentnosti pomocou cezhraničnej
a medzisektorovej mobility
Cieľom je posilniť kreatívny
a inovačný potenciál skúsených výskumníkov zo všetkých úrovní kariéry
vytvorením príležitostí cezhraničnej a medzisektorovej mobility.
Kľúčovou činnosťou je
nabádať skúsených výskumníkov, aby si rozširovali a alebo prehlbovali
svoje zručnosti pomocou mobility, a to ponúknutím príťažlivých
pracovných príležitostí na univerzitách, vo výskumných inštitúciách, podnikoch,
MSP a v ďalších sociálno-ekonomických skupinách v celej Európe i
za jej hranicami. Podporovať sa budú aj príležitosti na opätovné
naštartovanie výskumnej kariéry po prestávke.
(c)
Podnecovanie inovácie pomocou vzájomného
obohacovania sa poznatkami
Cieľom je posilniť medzinárodnú
cezhraničnú a medzisektorovú spoluprácu v oblasti výskumu
a inovácií pomocou výmeny výskumných a inovačných pracovníkov so
zámerom lepšie čeliť celosvetovým výzvam.
Kľúčovou činnosťou je
podpora krátkodobej výmeny výskumných a inovačných pracovníkov medzi
partnerskými univerzitami, výskumnými inštitúciami, podnikmi, MSP a inými
sociálno-ekonomickými skupinami v rámci Európy, ako aj v celosvetovom
meradle. Tá bude zahŕňať podporu spolupráce s tretími
krajinami.
(d)
Zvyšovanie štrukturálneho vplyvu spolufinancovaním
činností
Cieľom je využiť prostredníctvom
dodatočných finančných prostriedkov číselný a štrukturálny
vplyv akcií Marie Curie a podporiť na vnútroštátnej úrovni
excelentnosť odborného vzdelávania, mobility a rozvoja kariéry
výskumníkov.
Kľúčovou činnosťou je
povzbudiť pomocou mechanizmu spolufinancovania regionálne, vnútroštátne a
medzinárodné organizácie k vytvoreniu nových programov a otvoriť
jestvujúce programy medzinárodnej a medzisektorovej odbornej príprave, mobilite
a kariérnemu rozvoju. Takto sa zvýši kvalita odbornej prípravy v oblasti
výskumu v Európe vo všetkých fázach kariéry vrátane doktorandskej úrovne;
podporí sa voľný pohyb výskumníkov a vedeckých poznatkov v Európe; budú sa
podporovať príťažlivé výskumné miesta prostredníctvom otvoreného
prijímania výskumníkov do zamestnania a ponúknutím príťažlivých
pracovných podmienok a podporí sa spolupráca v oblasti výskumu
a inovácie medzi univerzitami, výskumnými inštitúciami a podnikmi a
spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami.
(e)
Osobitná podpora a politická činnosť
Cieľom je monitorovať pokrok,
zisťovať medzery v akciách Marie Curie a zvyšovať ich
vplyv. V tomto kontexte budú stanovené ukazovatele a analyzovať
údaje súvisiace s mobilitou, zručnosťami a kariérou výskumníkov,
snažiac sa o synergie a úzku koordináciu s akciami na podporu
politiky pre výskumníkov, ich zamestnávateľov a zakladateľov
v rámci osobitného cieľa „Inkluzívna, inovatívna a bezpečná
spoločnosť“. Činnosť sa ďalej zameriava na zvyšovanie
informovanosti o dôležitosti a príťažlivosti kariéry výskumníka
a na šírenie výsledkov výskumu a inovácie, vytvorených
v súvislosti s prácou podporenou akciami Marie Curie.
4.           Výskumné infraštruktúry
4.1         Osobitný cieľ
Osobitným
cieľom je vybaviť Európu výskumnými infraštruktúrami svetovej triedy,
ktoré sú prístupné pre všetkých výskumníkov v Európe a mimo jej hraníc
a plne využiť ich potenciál v oblasti vedeckého pokroku
a inovácií.
Výskumné
infraštruktúry sú kľúčovým rozhodujúcim faktorom konkurencieschopnosti
Európy naprieč celou škálou vedeckých oblastí a sú nevyhnutné pre
inovácie založené na vede. Výskum v mnohých oblastiach nie je možný bez
prístupu k superpočítačom, k zdrojom žiarenia pri skúmaní nových
materiálov, k sterilným miestnostiam v prípade nanotechnológií, k bankám
údajom v prípade genomiky a spoločenských vied,
k observatóriám v prípade prírodných vied, k širokopásmovým
sieťam pri prenášaní údajov atď. Výskumné infraštruktúry sú potrebné
na vykonávanie výskumu potrebného na riešenie hlavných spoločenských
výziev, ktorými sú energetika, zmena klímy, biohohospodárstvo, celoživotné
zdravie a blahobyt pre všetkých. Sú hnacou silou cezhraničnej
a interdisciplinárnej spolupráce a vytvárajú plynulý a otvorený
európsky priestor pre on-line výskum. Podporujú mobilitu osôb a nápadov,
spájajú najlepších vedcov z Európy a sveta a zlepšujú vedecké
vzdelávanie. Prinášajú excelentnosť do európskych výskumných
a inovačných komunít a pre širokú verejnosť môžu
predstavovať ukážku najlepšej vedy.
Európa musí
vytvoriť primeranú a stabilnú základňu na budovanie, údržbu
a prevádzku výskumných infraštruktúr, ak chce aj naďalej
zabezpečiť svetovú úroveň svojho výskumu. Vyžaduje si to
podstatnú a účinnú spoluprácu medzi poskytovateľmi financovania
na úrovni Únie, vnútroštátnej úrovni a regionálnej úrovni, pri ktorej sa
budú presadzovať silné väzby s politikou súdržnosti
s cieľom zabezpečiť synergický účinok a jednotný
prístup.
Tento osobitný
cieľ rieši ústredný záväzok hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii,
v ktorej sa zdôrazňuje rozhodujúca úloha, ktorú hrajú výskumné
infraštruktúry svetovej triedy pri umožňovaní prelomového výskumu
a inovácií. V iniciatíve sa kladie dôraz na potrebu zhromaždenia
zdrojov v rámci Európy, a v niektorých prípadoch v rámci
celého sveta, s cieľom vybudovať a prevádzkovať
výskumné infraštruktúry. V hlavnej iniciatíve Digitálna agenda pre Európu
sa podobne zdôrazňuje potreba posilnenia európskych elektronických
infraštruktúr a význam rozvoja inovačných zoskupení
s cieľom získať pre Európu inovačnú výhodu.
4.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Moderné výskumné
infraštruktúry sú čoraz zložitejšie a nákladnejšie a často si
vyžadujú využitie rôzneho vybavenia, služieb a zdrojov údajov, či
rozsiahlu medzinárodnú spoluprácu. Žiadna krajina nemá dostatok prostriedkov,
aby dokázala sama podporovať všetky výskumné infraštruktúry, ktoré
potrebuje. Prístup Európy k výskumným infraštruktúram v ostatných
rokoch podstatne pokročil, a to vďaka plnenia plánu Európskeho
strategického fóra o výskumných infraštruktúrach (ESFRI) v oblasti
infraštruktúr[21]; integrovaniu
a otvoreniu národných výskumných zariadení a rozvoju elektronických
infraštruktúr podporujúcich európsky digitálny výskumný priestor. Siete
výskumných infraštruktúr v Európe posilňujú jej základňu
ľudského kapitálu tým, že poskytujú odborné vzdelávanie na svetovej úrovni
novej generácii výskumníkov a inžinierov a podporujú interdisciplinárnu
spoluprácu.
Ďalším
rozvojom a širším využívaním výskumných infraštruktúr na úrovni Únie sa
výrazne prispeje k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru. Zatiaľ
čo členské štáty majú naďalej ústrednú úlohu pri rozvoji
a financovaní výskumných infraštruktúr, Únia zohráva dôležitú úlohu pri
podpore infraštruktúr na úrovni Únie, podpore vzniku nových zariadení, otváraní
širokého prístupu k vnútroštátnym a európskym infraštruktúram
a pri zabezpečovaní jednotnosti a účinnosti regionálnych,
vnútroštátnych, európskych a medzinárodných politík. Nielenže je
nevyhnutné vyhnúť sa zdvojovaniu úsilia a koordinovať a racionalizovať
využívanie zariadení, ale aj zhromaždiť zdroje, aby Únia mohla takisto
získať a prevádzkovať výskumné infraštruktúry na svetovej úrovni.
Dosiahnutím
účinnosti z miery a rozsahu pomocou európskeho prístupu
k budovaniu, využívaniu a riadeniu výskumných infraštruktúr vrátane
elektronických infraštruktúr sa výrazne prispeje k zvýšeniu európskeho
výskumného a inovačného potenciálu.
4.3.        Základné línie činností
Činnosti sa
zamerajú na rozvoj európskych výskumných infraštruktúr do roku 2020
a neskôr, na zhodnocovanie ich inovačného potenciálu
a ľudského kapitálu a na posilňovanie európskej politiky
v oblasti výskumných infraštruktúr.
(a)
Rozvoj Európskeho výskumného priestoru do roku 2020
a neskôr
Cieľom je zaistiť vykonávanie
a prevádzku ESFRI a ďalších výskumných infraštruktúr svetovej
úrovne vrátane rozvoja regionálnych partnerských zariadení, integráciu a
zabezpečenie prístupu k vnútroštátnym výskumným infraštruktúram a
vytváranie, zavádzanie a prevádzku elektronických infraštruktúr.
(b)
Podpora inovačného potenciálu výskumných
infraštruktúr a ich ľudského kapitálu
Cieľom je podnietiť výskumné
infraštruktúry, aby medzi prvými prijímali technológie, podporovali partnerstvá
v oblasti výskumu a vývoja s priemyslom, aby uľahčovali
priemyselné využitie výskumných infraštruktúr a podporovali vytváranie
inovačných zoskupení. V rámci tejto činnosti sa podporuje aj
vzdelávanie a/alebo výmeny pracovníkov, ktorí riadia a prevádzkujú výskumné
infraštruktúry.
(c)
Posilňovanie európskej politiky v oblasti
výskumných infraštruktúr a medzinárodnej spolupráce
Cieľom je podporovať partnerstvá
medzi príslušnými tvorcami politík a orgánmi financovania, používanie
nástrojov mapovania a monitorovania pri rozhodovacom procese,
a takisto činnosti medzinárodnej spolupráce.
Druhá a tretia
činnosť sa vykonávajú svojimi osobitnými akciami a tam, kde je to
vhodné, ako súčasť prvej činnosti.
ČASŤ II
Vedúce postavenie priemyslu
1.           Vedúce postavenie v rámci
podporných a priemyselných technológií
Osobitným cieľom je udržať a
vybudovať celosvetové vedúce postavenie v rámci podporných technológií a v
oblasti vesmírneho výskumu a inovácií, ktoré sú oporou
konkurencieschopnosti naprieč rôznymi jestvujúcimi a vznikajúcimi
priemyselnými odvetviami a sektormi.
Celosvetové podnikateľské prostredie sa rýchlo
mení a ciele stratégie Európa 2020 v oblasti inteligentného,
udržateľného a inkluzívneho rastu predstavujú pre európsky priemysel
výzvy a príležitosti. Európa potrebuje urýchliť inovácie, ktorými sa
transformujú poznatky s cieľom podporiť a posilniť jestvujúce
produkty, služby a trhy a s cieľom vytvoriť nové produkty, služby a
trhy. Inovácie by sa mali využívať v čo najväčšom rozsahu
a ísť za hranice technológií tak, aby zahŕňali
podnikateľské, organizačné a sociálne aspekty.
S cieľom zostať na čele celosvetovej
súťaže a mať silnú technologickú základňu
a priemyselné kapacity, je potrebné zvýšiť strategické investície do
výskumu, rozvoja, overovania a riadenia, pokiaľ ide
o informačné a komunikačné technológie (IKT);
nanotechnológie; moderné materiály; biotechnológiu; modernú výrobu
a spracovanie a o vesmír.
Úspešné zvládnutie a zavedenie podporných
technológií zo strany európskeho priemyslu je kľúčovým faktorom pri
posilňovaní produktivity a inovačných kapacít Európy a pri
zaisťovaní toho, že Európa bude mať moderné, udržateľné a
konkurenčné hospodárstvo, celosvetové vedúce postavenie v sektoroch
využitia špičkových technológií a schopnosť nachádzať
účinné riešenia spoločenských výziev. Keďže tieto činnosti
sú všadeprítomné, možno dosiahnuť väčší pokrok vďaka doplnkovým
vynálezom a uplatneniam a zabezpečiť tak vyššiu
návratnosť investícií v rámci týchto technológií, než by bolo možné
v akejkoľvek inej oblasti.
Týmito činnosťami sa prispeje
k dosahovaniu cieľov hlavných iniciatív stratégie Európa 2020: Inovácia
v Únii, Európa efektívne využívajúca zdroje, Priemyselná politika vo veku
globalizácie a Digitálna agenda pre Európu ako aj cieľov Únie
v oblasti vesmírnej politiky.
Dopĺňanie
sa s ostatnými činnosťami Horizontu 2020
Činnosti
spadajúce do oblasti „Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných
technológií“ sa budú zakladať predovšetkým na programoch v oblasti
výskumu a inovácií, ktoré zostaví priemysel a podniky spolu
s výskumnou komunitou a zamerajú sa najmä na prilákanie investícií zo
súkromného sektora.
Integrácia
podporných technológií do riešení spoločenských výziev sa podporuje spolu
s príslušnými výzvami. V rámci oblasti „Vedúce postavenie v rámci
podporných a priemyselných technológií“ sa podporuje využitie podporných
technológií, ktoré nespadajú do žiadnej zo spoločenských výziev, ale sú
dôležité pre posilnenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu.
Spoločný prístup
Súčasťou
prístupu sú činnosti založené na programe aj otvorenejšie oblasti na
podporu inovatívnych projektov a prelomových riešení. Dôraz sa kladie na
výskum a vývoj, rozsiahle pilotné a demonštračné činnosti,
testovacie zariadenia a živé laboratória, vytváranie prototypov
a overovanie produktu v pilotnej fáze projektu. Činnosti sa
zamerajú na zvyšovanie priemyselnej konkurencieschopnosti prostredníctvom
podnecovania priemyslu a najmä MSP k vynakladaniu väčších
investícií na výskum a inovácie.
Integrovaný prístup ku kľúčovým podporným technológiám
Hlavnou zložkou oblasti „Vedúce postavenie v rámci podporných
a priemyselných technológií“ sú kľúčové podporné technológie
(KET – Key Enabling Technologies), medzi ktoré patria mikroelektronika
a nanoelektronika, fotonika, nanotechnológia, biotechnológia, moderné
materiály a moderné systémy výroby[22]. Tieto
multidisciplinárne, znalostné a kapitálovo náročné technológie sa týkajú
množstva rôznych sektorov a poskytujú základ na vytvorenie výraznej
konkurenčnej výhody pre európsky priemysel. Pomocou integrovaného
prístupu, ktorý podporuje spájanie, zbližovanie a vzájomné obohacovanie sa
v rámci KET v rôznych inovačných cykloch a hodnotových
reťazcoch, možno vytvoriť sľubné výskumné výsledky
a otvoriť dvere novým priemyselným technológiám, produktom, službám
a novátorským využitiam (napr. v oblasti vesmíru, dopravy, životného
prostredia, zdravia atď.). Početné interakcie KET a podporných
technológií sa preto budú využívať pružným spôsobom ako dôležitý zdroj
inovácie. Doplnia podporu pre výskum a inovácie v KET, ktorú môžu
poskytovať vnútroštátne alebo regionálne orgány z fondov politiky
súdržnosti v rámci inteligentných špecializovaných stratégií.
Dôležitým
cieľom všetkých podporných priemyselných technológií vrátane KET bude
podporiť interakcie medzi technológiami s využitím v rámci
spoločenských výziev. Plne sa to zohľadní pri vytváraní
a vykonávaní programov a plnení priorít. Vyžaduje si to plnú
účasť zainteresovaných strán zastávajúcich rôzne perspektívy na
stanovovaní priorít a ich plnení. V určitých prípadoch si to takisto
vyžaduje akcie, ktoré sú financované spoločne v rámci podporných
a priemyselných technológií a v rámci príslušných
spoločenských výziev. Pôjde o spoločné financovanie
verejno-súkromných partnerstiev, ktoré sa zameriavajú na rozvoj
a využívanie technológií s cieľom riešiť spoločenské
výzvy.
IKT zohrávajú
významnú úlohu, keďže obsahujú niektoré KET a poskytujú
kľúčové základné infraštruktúry, technológie a systémy pre
najdôležitejšie hospodárske a sociálne postupy a nové súkromné
a verejné produkty a služby. Je potrebné, aby európsky priemysel aj
naďalej zotrval v popredných líniách technického rozvoja IKT,
v rámci ktorých mnohé technológie vstupujú do novej prierezovej fázy
a otvárajú nové príležitosti.
Kozmický priestor
je rýchlo rastúci sektor, ktorý poskytuje významné informácie pre mnohé oblasti
modernej spoločnosti, spĺňa jej základné požiadavky, venuje
pozornosť univerzálnym vedeckým otázkam a slúži na zabezpečenie
pozície Únie ako hlavného aktéra na medzinárodnej scéne. Vesmírny výskum slúži
ako podpora pre všetky činnosti vykonávané v kozmickom priestore, ale
je často nejednotný vo vnútroštátnych programoch vykonávaných skupinou
niekoľkých členských štátov Únie. Koordinácia a investície do
vesmírneho výskumu na úrovni Únie sa vyžadujú (pozri článok 189 ZFEÚ)
s cieľom zachovať konkurenčnú výhodu, chrániť vesmírnu
infraštruktúru Únie, ako Galileo, a udržať si budúcu úlohu Únie vo
vesmíre. Okrem toho, inovatívne nadväzujúce služby a využitia založené na
informáciách odvodených od kozmickej oblasti sú dôležitým zdrojom rastu
a tvorby pracovných miest.
Vytváranie partnerstiev a pridaná hodnota
Európa bude
schopná dosiahnuť kritické množstvo, ak bude vytvárať partnerstvá,
zoskupenia a siete, prostredníctvom normalizácie, podpory spolupráce
rôznych vedeckých a technických disciplín a sektorov s podobnými
potrebami, ktoré vedú k prelomovým vynálezom, novým technológiám
a inovatívnym riešeniam.
Tvorba
a vykonávanie výskumných a inovačných programov pomocou
verejno-súkromných partnerstiev, budovanie účinných prepojení priemyslu
a akademickej obce, využívanie dodatočných investícií, prístup k
prostriedkom financovania rizika, normalizácia a podpora obstarávania pred
komerčným využitím a obstarávania inovatívnych produktov
a služieb – to všetko sú podstatné aspekty riešenia otázky
konkurencieschopnosti.
V tejto
súvislosti sú takisto potrebné prepojenia s EIT s cieľom
vychovávať špičkové podnikateľské talenty a urýchliť
inováciu prostredníctvom spojenia osôb z rôznych krajín, disciplín
a organizácií.
Spoluprácou na úrovni Únie možno takisto
podporiť vznik obchodných príležitostí, a to prostredníctvom
európskych alebo medzinárodných noriem pre nové vznikajúce produkty, služby
a technológie. Budú sa podporovať činnosti na podporu
normalizácie a interoperability, bezpečnosti a činnosti predchádzajúce
regulácii.
1.1.        Informačné a komunikačné
technológie (IKT)
1.1.1.     Osobitný cieľ v oblasti
IKT
V súlade s iniciatívou Digitálna
agenda pre Európu[23] je osobitným cieľom výskumu a inovácie v oblasti IKT
umožniť Európe vytvárať a využívať príležitosti vyplývajúce
z pokroku IKT v prospech svojich občanov, podnikov
a vedeckých komunít.
Oprávnenými ambíciami Európy ako
najväčšieho svetového hospodárstva a predstaviteľa najväčšieho
podielu na svetovom trhu s IKT, ktorý v súčasnosti predstavuje
viac ako 2 600 mld. EUR, môže byť, aby sa jej podniky, vlády, centrá
výskumu a vývoja a univerzity dostali na čelo vývoja IKT, aby nachádzali
nové podnikateľské príležitosti a aby viac investovali do inovácií IKT.
Do roku 2020 by mal európsky sektor IKT
dodávať najmenej ten istý podiel svetového trhu s IKT, ktorý sa dnes
pohybuje okolo jednej tretiny. Európa by mala takisto podnecovať
rast inovatívnych podnikov v oblasti IKT, aby jedna tretina všetkých
výdavkov na podniky v rámci výskumu a vývoja IKT, ktorá
v súčasnosti predstavuje viac ako 35 mld. EUR ročne, investovali
spoločnosti vytvorené v posledných dvadsiatich rokoch. To si bude
vyžadovať výrazný nárast verejných investícií do výskumu a vývoja IKT
s použitím spôsobov, ktorými sa využije súkromné financovanie, s cieľom
zdvojnásobiť investície v nasledujúcom desaťročí, a vytvorí
oveľa väčšie množstvo európskych centier excelentnosti svetovej
triedy v oblasti IKT.
Na zvládnutie čoraz zložitejších
a multidisciplinárnych technických a obchodných reťazcov
v oblasti IKT je v celej Únii potrebné vytvárať partnerstvá,
spoločne znášať riziká a dosahovať kritické množstva.
Opatrenia na úrovni Únie pomáhajú riešiť hľadiská jednotného trhu
a dosahovať úspory z miery a rozsahu. Spolupráca
v rámci spoločných a otvorených technických platforiem
s vedľajším vplyvom a pákovým efektom umožňuje širokému
spektru zainteresovaných strán využiť nový vývoj a uplatniť
ďalšie inovácie. Vytváraním spojení a partnerstiev na úrovni Únie sa
takisto umožňuje dosahovať konsenzus, zriadiť viditeľné
kontaktné miesto pre medzinárodných partnerov a stanoviť normy
a nájsť interoperabilné riešenia na úrovni Únie a svetovej
úrovni.
1.1.2.     Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
IKT podporujú inováciu
a konkurencieschopnosť v širokom spektre súkromných
a verejných trhov a sektorov a umožňujú vedecký pokrok vo
všetkých disciplínach. V nasledujúcom desaťročí bude
transformačný vplyv digitálnych technológií, zložiek IKT, infraštruktúr a
služieb IKT čoraz badateľnejší vo všetkých oblastiach života.
Každý občan na svete bude mať k dispozícii neobmedzené počítačové
a komunikačné zdroje a zdroje na ukladanie údajov. Veľké
množstvo informácií a údajov budú produkovať snímače, prístroje
a produkty založené na informáciách, čo zo zásahu na diaľku urobí
bežnú vec, umožní celosvetové zavádzanie obchodných postupov a miest
udržateľnej výroby a prinesie širokú škálu služieb a použití.
Mnohé kritické komerčné a verejné služby a všetky
kľúčové postupy produkcie poznatkov v oblasti vedy, vzdelávania,
podnikov a verejného sektora sa budú zabezpečovať
prostredníctvom IKT. IKT zabezpečia základnú infraštruktúru na produkciu
a obchodné postupy, komunikáciu a transakcie. IKT budú takisto
nevyhnutné pri riešení kľúčových spoločenských výziev, ako aj
spoločenských postupov, ako je vytváranie komunít, spotrebiteľské
správanie a verejná správa, napr. prostredníctvom sociálnych médií.
Podpora výskumu a inovácie v oblasti
IKT zo strany Únie je dôležitou súčasťou prípravy technológií
a využití novej generácie, keďže predstavuje veľkú
časť celkových výdavkov v Európe na výskum a inovácie
založené na spolupráci so stredným až vysokým rizikom. Verejné investície do
výskumu a inovácie v oblasti IKT na úrovni Únie sú a naďalej
budú základom dosahovania kritického množstva, ktoré vedie k prelomovým
poznatkom a širšiemu uplatneniu a lepšiemu využitiu inovatívnych riešení,
produktov a služieb. Naďalej zohráva ústrednú úlohu pri tvorbe
otvorených platforiem a technológií, ktoré je možné využiť
v rámci Únie, pri testovaní inovácií a ich pilotných projektoch v skutočnom
celoeurópskom prostredí a pri zabezpečovaní optimálneho využitia
zdrojov v rámci zaisťovania konkurencieschopnosti Únie a riešenia
spoločných spoločenských výziev. Podpora Únie na výskum
a inovácie v oblasti IKT zároveň umožňuje moderným MSP
rásť a zvyšovať svoj podiel na trhoch v rámci celej Únie.
Posilňuje sa ňou spolupráca a excelentnosť medzi vedcami
a inžiniermi z Únie, utužujú sa synergie s a medzi
vnútroštátnymi rozpočtami a slúži ako kontaktné miesto spolupráce
s partnermi pochádzajúcimi spoza hraníc Európy.
V nadväzujúcich hodnoteniach
činností IKT v rámci rámcového programu Únie pre výskum
a inovácie sa ukázalo, že zacielené investície v oblasti výskumu
a inovácie IKT uskutočnené na úrovni Únie pomohli vybudovať
vedúce postavenie priemyslu v takých oblastiach, ako napr. mobilné
komunikácie, systémy IKT nevyhnutné pre bezpečnosť a riešiť
výzvy, ako napr. energetickú efektívnosť alebo demografické zmeny.
Investíciami Únie do výskumných infraštruktúr IKT sa pre európskych výskumníkov
zabezpečili najlepšie svetové zariadenia na vytváranie sietí
v oblasti výskumu a počítačové zariadenia.
1.1.3.     Základné línie činností
Viacero činností sa zameriava na výzvy
v oblasti IKT týkajúce sa vedúceho postavenia v rámci priemyslu
a technológií a bude pokrývať všeobecné programy v oblasti
výskumu a inovácie IKT, najmä vrátane tém:
(a)
Nová generácia zložiek a systémov: projektovanie vyspelých a inteligentných vstavaných komponentov a
systémov;
(b)
Nová generácia počítačových systémov: vyspelé počítačové systémy a technológie;
(c)
Budúcnosť internetu: infraštruktúry, technológie a služby;
(d)
Technológie obsahu a správa informácií: IKT pre digitálny obsah a kreativitu;
(e)
Vyspelé rozhrania a roboty: robotika a inteligentné priestory;
(f)
Mikroelektronika, nanoelektronika
a fotonika: kľúčové podporné
technológie súvisiace s mikroelektronikou, nanoelektronikou
a fotonikou.
Očakáva sa, že týmito šiestimi hlavnými
črtami činností sa pokryjú všetky potreby. Ich súčasťou by
boli vedúce postavenie priemyslu v oblasti generických riešení, produktov
a služieb založených na IKT, ktoré sú potrebné na riešenie hlavných
spoločenských výziev, ako aj programy výskumu a inovácií v oblasti IKT
orientované na použitie, ktoré sa budú podporovať spolu s príslušnými
spoločenskými výzvami.
Do týchto šiestich línií činností sú
takisto zahrnuté osobitné výskumné infraštruktúry v oblasti IKT, ako napr. živé
laboratóriá na rozsiahle experimentovanie a infraštruktúry pre súvisiace
kľúčové podporné technológie a ich integrácia do moderných
produktov a inovatívnych inteligentných systémov vrátane vybavenia,
nástrojov, podporných služieb, čistých miestností a prístupu
k zlievarniam pri vytváraní prototypov.
1.2.        Nanotechnológie
1.2.1.     Osobitný cieľ
v oblasti nanotechnológií
Osobitným cieľom výskumu a inovácií
v oblasti nanotechnológií je zabezpečiť vedúce postavenie Únie
na tomto rýchlo rastúcom celosvetovom trhu podnecovaním investícií do
nanotechnológií a ich uplatnenia vo vysoko prínosných,
konkurencieschopných produktoch a službách v rámci celej škály
využití a sektorov.
Do roku 2020 budú nanotechnológie
všeobecne prístupné, t. j. plynulo integrované do väčšiny technológií
a využití, ktoré sa zameriavajú na vytváranie pridanej hodnoty pre
spotrebiteľov, kvalitu života, udržateľný rozvoj a silný
priemyselný potenciál na dosiahnutie riešení v oblasti produktivity
a účinnosti zdrojov, ktoré predtým neboli dostupné.
Európa musí takisto
stanoviť celosvetové referenčné kritériá v oblasti
bezpečného a zodpovedného využívania a riadenia nanotechnológií,
ktorými sa zabezpečia vysoké spoločenské a priemyselné prínosy.
Produkty využívajúce
nanotechnológie predstavujú svetový trh, ktorý si Európa nemôže dovoliť
prehliadať. Trhové odhady hodnoty produktov, ktoré obsahujú
nanotechnológie ako kľúčové zložky, dosiahnu 700 mld. EUR
do roku 2015 a 2 bil. EUR do roku 2020, pričom sa v rámci
nich vytvorí v prvom prípade 2 milióny a v druhom 6 miliónov
pracovných miest. Európske spoločnosti zaoberajúce sa nanotechnológiami by
mali využiť tento dvojciferný rast trhu a byť schopné
zabezpečiť si do roku 2020 podiel trhu, ktorý sa rovná najmenej
európskemu podielu na celosvetovom financovaní výskumu (t. j. jednej štvrtine).

1.2.2.     Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Nanotechnológie predstavujú široké spektrum
rozvíjajúcich sa technológií s dokázateľným potenciálom, ktoré majú
revolučný vplyv napríklad v oblasti materiálov, IKT, biologických
vied a zdravotnej starostlivosti a spotrebného tovaru, pokiaľ sa
výskum premení na prevratné produkty a postupy výroby.
Nanotechnológie zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri
riešení výziev určených v stratégii Európa 2020 na zabezpečenie
inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Úspešným
zavádzaním týchto kľúčových podporných technológií sa prispeje ku
konkurencieschopnosti priemyslu Únie, a to prostredníctvom novátorských
a vylepšených produktov alebo účinnejších postupov,
a zabezpečia sa reakcie na výzvy budúcnosti.
Celosvetové financovanie
výskumu nanotechnológií sa od roku 2004, kedy predstavovalo 6,5 mld. EUR,
zdvojnásobilo na asi 12,5 mld. EUR v roku 2008, pričom Únia má na tomto
objeme asi štvrtinový podiel. Únia uznala význam vedúceho postavenia v rámci
výskumu v oblasti nanovedy a nanotechnológií a do roku 2015
plánuje, že v Únii sa bude touto oblasťou zaoberať 4 000
spoločností.
Európa si
v súčasnosti potrebuje zabezpečiť svoje postavenie na
svetovom trhu a stavať na ňom prostredníctvom podpory široko
záberovej spolupráce v rámci rôznych hodnotových reťazcov
a medzi nimi a medzi rôznymi priemyselnými sektormi
s cieľom uskutočniť proces pretvorenia týchto technológií
na vierohodné komerčné produkty. Otázky súvisiace s posudzovaním a
riadením rizika či so zodpovednou správou sa čoraz viac javia
ako určujúce faktory budúceho vplyvu nanotechnológií na
spoločnosť a hospodárstvo.
Činnosti budú preto orientované na široké a
zodpovedné využitie nanotechnológií v hospodárstve s cieľom umožniť
tvorbu prínosov s veľkým vplyvom na spoločnosť a priemysel.
S cieľom zaistiť potenciálne príležitosti vrátane vzniku nových
spoločností a vytvárania nových pracovných miest by sa pomocou
výskumu mali zabezpečovať potrebné nástroje na správne vykonávanie
normalizácie a regulácie.
1.2.3.     Základné línie činností
(a)
Rozvoj novej generácie nanomateriálov,
nanozariadení a nanosystémov
Zameranie sa na úplne nové produkty
podporujúce udržateľné riešenia v širokom spektre sektorov.
(b)
Zabezpečenie bezpečného rozvoja
a využitia nanotechnológií
Poskytovanie vedeckých poznatkov o možnom
vplyve nanotechnológií a nanosystémov na zdravie alebo životné prostredie
a zabezpečovanie nástrojov na posudzovanie a riadenie rizika
počas celého životného cyklu nanomateriálov a nanosystémov.
(c)
Rozvoj spoločenskej dimenzie nanotechnológií
Zameranie sa na riadenie nanotechnológií
v prospech spoločnosti.
(d)
Účinné zlučovanie a výroba
nanomateriálov, zložiek a systémov
Zameranie sa na nové operácie, inteligentnú
integráciu nových a jestvujúcich postupov, ako aj na zvyšovanie objemu
s cieľom dosiahnuť masovú výrobu produktov a na
viacúčelové továrne, ktorými sa zabezpečí účinný prenos
poznatkov do oblasti priemyselnej inovácie.
(e)
Rozvoj techník na zvyšovanie kapacít, metód merania
a vybavenia
Zameranie sa na podporné technológie
podporujúce rozvoj a uvádzanie na trh komplexných nanomateriálov
a nanosystémov.
1.3.        Moderné materiály
1.3.1.     Osobitný cieľ
v oblasti moderných materiálov
Osobitným cieľom výskumu
a inovácie v oblasti moderných materiálov je vývoj materiálov
s novými funkciami a zlepšeným výkonom pri ich používaní pre
konkurencieschopnejšie produkty, ktoré minimalizujú vplyv na životné prostredie
a spotrebu zdrojov.
Materiály sú ťažiskom priemyselnej
inovácie a sú jej kľúčovým predpokladom. Moderné materiály,
ktoré majú vyšší obsah poznatkov, nové funkcie a zlepšený výkon, sú
nevyhnutné pre priemyselnú konkurencieschopnosť a udržateľný rozvoj
v rámci rôznych využití a sektorov.
1.3.2.     Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Nové moderné materiály sú potrebné na vývoj
produktov a postupov s lepším výkonom
a udržateľnosťou. Takéto materiály tvoria súčasť
riešenia našich priemyselných a spoločenských výziev a ponúkajú
lepší výkon pri ich používaní, nižšie požiadavky na zdroje a energiu
a udržateľnosť po skončení životnosti produktov.
Rozvoj orientovaný na využitie často
zahŕňa tvorbu úplne nových materiálov, ktoré sú schopné
zabezpečiť plánovaný výkon pri ich používaní. Takéto materiály sú dôležitým
prvkom dodávateľského reťazca v rámci vysoko hodnotnej výroby.
Zároveň tvoria základ pokroku v oblastiach prierezových technológií (napr.
v biovede, elektronike a fotonike) a takmer vo všetkých trhových sektoroch.
Samotné materiály predstavujú základný krok pri zvyšovaní hodnoty produktov a
ich výkonu. Odhadovaná hodnota a vplyv moderných materiálov sú
značné, keďže ich ročná miera rastu sa rovná približne 6 %
a očakávaná veľkosť trhu do roku 2015 je 100 mld. EUR.
Pri koncipovaní materiálov sa prihliada na
celý životný cyklus, od dodávky dostupných materiálov až po skončenie ich
životnosti (od kolísky po kolísku) a budú sa využívať inovatívne
prístupy na čo najmenšie využitie zdrojov potrebných na ich premenu.
Pokryje sa aj neustále využívanie, recyklácia alebo druhotné používanie
materiálov po skončení ich životnosti, ako aj súvisiace spoločenské
inovácie.
S cieľom
urýchliť pokrok sa podporuje využívanie multidisciplinárneho
a súdržného prístupu so zapojením chémie, fyziky, technických vied,
teoretického a počítačového modelovania, biologických vied
a čoraz kreatívnejšieho priemyselného dizajnu.
Podporujú sa novátorské ekologické
inovačné spojenectvá a priemyselné symbiózy s cieľom
umožniť priemyslu spestriť svoje zameranie, rozšíriť si obchodné
modely, opätovne spracovať svoj odpad, čo všetko vytvorí základ pre
nové typy výroby, napr. používanie CO2 ako uhlíkovej bázy pre
čisté chemikálie a alternatívne palivá.
1.3.3.     Základné línie činností
(a)
Prierezové a podporné materiálové technológie
Výskum v oblasti funkčných
materiálov, multifunkčných materiálov a štrukturálnych materiálov na
použitie v rámci inovácie vo všetkých priemyselných sektoroch.
(b)
Vývoj a transformácia materiálov
Výskum a vývoj zameraný na
zabezpečenie účinného a udržateľného rozvoja na podporu
priemyselnej výroby budúcich produktov.
(c)
Nakladanie so zložkami materiálov
Výskum a vývoj zameraný na nové
a inovatívne techniky a systémy.
(d)
Materiály na zabezpečenie udržateľného
a nízkouhlíkového priemyslu
Rozvoj nových produktov a využití
a spotrebiteľského správania, ktorými sa znižuje dopyt po energiách
a uľahčuje nízkouhlíková výroba.
(e)
Materiály pre kreatívny priemysel
Využívanie tvorby a rozvoja zbližujúcich
technológií s cieľom vytvoriť nové podnikateľské príležitostí
vrátane zachovávania materiálov s historickou alebo kultúrnou hodnotou.
(f)
Metrológia, charakterizácia, normalizácia
a kontrola kvality
Podpora technológií typu charakterizácie,
nedeštruktívneho hodnotenia a prognózovacieho modelovania výkonu na
dosiahnutie pokroku v rámci vedy a techniky v oblasti materiálov.
(g)
Optimalizácia používania materiálov
Výskum a vývoj zameraný na hľadanie
alternatívneho používania materiálov a inovatívnych prístupov v oblasti
obchodných modelov.
1.4.        Biotechnológia
1.4.1.     Osobitný cieľ
v oblasti biotechnológie
Osobitným
cieľom biotechnologického výskumu a inovácií je rozvíjať
konkurencieschopné, udržateľné a inovatívne priemyselné produkty
a postupy a prispievať ako inovačná hnacia sila vo
viacerých európskych sektoroch, napr. v poľnohospodárstve, potravinárstve,
chémii a zdravotníctve.
Pevná vedecká,
technická a inovačná základňa v oblasti biotechnológie bude
slúžiť ako podpora pre európske priemyselné odvetvia pri zaisťovaní
vedúceho postavenia v rámci tejto podporných technológií. Toto postavenie
sa bude ďalej upevňovať prostredníctvom integrácie posúdenia
bezpečnosti a riadiacich hľadísk celkového rizika pri zavádzaní
biotechnológií.
1.4.2.     Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Biotechnológia čerpá z rozmachu
poznatkov o živých systémoch a jej zámerom je vytvárať rad
nových využití a posilňovať priemyselnú základňu Únie
a jej inovačné kapacity. Rastúci význam biotechnológie
dosvedčuje jej priemyselné využitie vrátane biochemikálií, ktorých
trhový podiel by sa mal podľa prognóz zvýšiť do roku 2015 až na 12 – 20 %
celkovej chemickej produkcie. Prostredníctvom biotechnológie sa takisto rieši
dodržiavanie tzv. 12 zásad zelenej chémie, a to vďaka selektívnosti
a účinnosti biosystémov. Možné hospodárske zaťaženie podnikov
Únie možno znížiť tak, že sa sústredí potenciál biotechnologických
postupov a bioproduktov na znižovanie emisií CO2, ktorý sa odhaduje
na 1 až 2,5 mld. ton ekvivalentu CO2 ročne do roku 2030.
V európskom biofarmaceutickom sektore sa už 20 % súčasných liekov
a až 50 % nových liekov zakladá na biotechnológiách. Biotechnológia
takisto otvára nový priestor na využitie obrovského potenciálu morských zdrojov
pri vytváraní inovatívnych priemyselných, zdravotníckych
a environmentálnych využití. Vznikajúci sektor morskej (tzv. modrej)
biotechnológie by mal podľa predpovedí rásť ročne o 10 %.
Ďalšie dôležité zdroje inovácie sa
nachádzajú v prieniku biotechnológie a iných podporných
a zbližujúcich technológií, najmä pokiaľ ide o nanotechnológie
a IKT, a používajú sa napr. pri používaní snímačov a v
diagnostike.
1.4.3.     Základné línie činností
(a)
Podpora prelomových biotechnológií ako budúcej
hnacej sily inovácií
Rozvoj vznikajúcich technologických oblastí,
ako je napr. syntetická biológia, bioinformatika či systémová biológia,
ktoré v sebe nesú veľký prísľub úplne novátorských využití.
(b)
Priemyselné postupy založené na biotechnológii
Rozvoj priemyselnej biotechnológie na
produkciu konkurencieschopných priemyselných produktov a postupov (napr. v
oblasti chémie, zdravia, baníctva, energetiky, výroby celulózy a papiera,
textílií, škrobu, spracovania potravín) a jej
environmentálneho rozmeru.
(c)
Inovatívne a konkurencieschopné platformové
technológie
Rozvoj platformových technológií (napr.
genomiky, metagenomiky, proteomiky, molekulárnych nástrojov) s cieľom
posilniť si vedúce postavenie a konkurenčnú výhodu vo viacerých
hospodárskych sektoroch.
1.5.        Moderná výroba
a spracovanie
1.5.1.     Osobitný cieľ
Osobitným cieľom výskumu
a inovácie v oblasti modernej výroby a spracovania je
transformovať súčasné priemyselné modely produkcie na technológie
výroby a spracovania, ktoré intenzívnejšie využívajú poznatky, sú
udržateľnejšie a medzisektorovejšie, a ktorých výsledkom sú
inovatívnejšie produkty, postupy a služby.
1.5.2.     Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Sektor výroby má pre európske hospodárstvo
veľký význam, keďže prispieva asi 17 % HDP a pripisuje sa mu
približne 22 miliónov pracovných miest v Únii v roku 2007.
V dôsledku obmedzovania hospodárskych prekážok obchodu a podporného
vplyvu komunikačných technológií je výroba výrazne konkurenčnou
oblasťou a presúva sa do krajín s najnižšími celkovými nákladmi.
V dôsledku vysokých miezd sa preto európsky prístup k výrobe musí
radikálne zmeniť, aby bola schopná udržať krok s celosvetovou
konkurenciou, a program Horizont 2020 môže pomôcť spojiť všetky
zainteresované strany, aby sa tento cieľ dosiahol.
Európa musí na úrovni Únie naďalej
investovať do udržania si vedúceho postavenia a konkurencieschopnosti
Európy v oblasti výrobných technológií a preorientovať sa na
vysoko hodnotné tovary intenzívne využívajúce poznatky, a vytvoriť tak
podmienky a základ pre udržateľnú produkciu a zabezpečovanie
dlhotrvajúcej služby v súvislosti s vyrábaným produktom. Je potrebné, aby
výrobné a spracovateľské odvetvia s intenzívnym využívaním zdrojov
naďalej mobilizovali zdroje a znalosti na úrovni Únie a investovali
do výskumu, vývoja a inovácií s cieľom umožniť ďalší
pokrok v dosahovaní konkurencieschopného nízkouhlíkového hospodárstva
a dodržiavali zníženie emisií skleníkových plynov v rámci priemyselných sektorov
do roku 2050, na ktorom sa dohodla celá Únia[24].
Vďaka silným politikám Únie by Európa
mohla zveľaďovať svoje jestvujúce odvetvia a formovať
vznikajúce odvetvia budúcnosti. Odhadovaná hodnota a vplyv sektoru
moderných systémov výroby sa nedá prehliadnuť, keďže jeho ročná
miera rastu sa rovná 5 % a očakávaná veľkosť trhu do roku 2015
je 150 mld. EUR.
Na to, aby bolo možné v Európe
zachovať kapacity v oblasti výroby a spracovania, je nevyhnutné
zachovávať poznatky a kompetencie. Výskumné
a inovačné činnosti sa musia zameriavať na udržateľnú
výrobu a spracovanie, zavádzanie potrebnej technickej inovácie
a orientácie na zákazníka s cieľom vyrábať produkty
s vysokým obsahom poznatkov a služby s nízkou spotrebou
materiálu a energie. Európa musí preniesť tieto podporné technológie
a poznatky aj do ďalších výrobných odvetví, ako je napr. sektor
výstavby, ktorý je jedným z hlavných zdrojov skleníkových plynov,
keďže stavebné činnosti predstavujú asi 40 % z celkovej
energetickej spotreby v Európe a produkujú až 36 % emisií CO2.
V sektore výstavby, ktorý vytvára 10 % HDP a zabezpečuje 16 miliónov
pracovných miest v Európe v 3 miliónoch podnikov, z ktorých
95 % sú MSP, je potrebné prijať inovatívne prístupy k materiálom
a výrobe s cieľom zmierniť jeho vplyv na životné prostredie.
1.5.3.     Základné línie činností
(a)
Technológie pre továrne budúcnosti
Podpora udržateľného priemyselného rastu
prostredníctvom uľahčovania strategického posunu v Európe od
výroby založenej na nákladoch k prístupu založenému na vytváraní vysokej
pridanej hodnoty.
(b)
Technológie na podporu energeticky účinných
budov
Znižovanie energetickej spotreby a emisií
CO2 prostredníctvom rozvoja a zavádzania udržateľných
stavebných technológií.
(c)
Udržateľné a nízkouhlíkové technológie
v spracovateľských odvetviach náročných na energiu
Zvyšovanie konkurencieschopnosti
spracovateľských odvetví prostredníctvom zásadného zlepšenia
účinnosti zdrojov a energetickej účinnosti
a prostredníctvom zníženia vplyvu takýchto priemyselných činností na
životné prostredie pozdĺž celého hodnotového reťazca, podporovanie
zavádzania nízko uhlíkových technológií.
(d)
Nové udržateľné obchodné modely
Vytváranie konceptov a metodík
prispôsobivých obchodných modelov založených na poznatkoch v rámci vhodne
upravených prístupov.
1.6.        Vesmír
1.6.1.     Osobitný cieľ
v oblasti vesmíru
Osobitným cieľom výskumu
a inovácie v oblasti vesmíru je podporovať konkurencieschopný
a inovatívny vesmírny priemysel a výskumnú komunitu, aby bolo možné
vytvoriť a využívať vesmírnu infraštruktúru a naplniť potreby budúcej
politiky Únie a spoločenské potreby.
Posilňovanie európskeho vesmírneho
sektoru prostredníctvom zvyšovania vesmírneho výskumu a inovácie je
nevyhnutné na udržanie a zaistenie schopnosti Európy mať prístup
k vesmíru a vykonávať v ňom operácie na podporu
politík Únie, medzinárodných strategických záujmov a konkurencieschopnosti
v okruhu uznávaných a nových krajín s vesmírnym programom.
1.6.2.     Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Vesmír je významným, no často
neviditeľným faktorom, ktorý umožňuje fungovanie rôznych služieb
a produktov nevyhnutných pre modernú spoločnosť, ako je napr.
navigácia, komunikácia, predpovede počasia či geografické informácie.
Tvorba a vykonávanie politiky na európskej, vnútroštátnej a regionálnej
úrovni čoraz viac závisí od informácií získaných z vesmíru. Globálny
vesmírny sektor rýchlo rastie a rozširuje sa do nových regiónov (napr. do
Číny, Južnej Ameriky). Európske odvetvie
je v súčasnosti dôležitým vývozcom prvotriednych satelitov na
komerčné a vedecké účely. Zvyšujúca
sa celosvetová konkurencia ohrozuje postavenie Európy v tejto oblasti. Preto má Európa záujem zabezpečiť, aby
jej priemysel naďalej prekvital na tomto vysoko konkurenčnom trhu.
Okrem toho, údaje z európskych vedeckých satelitov sa v ostatných
desaťročiach rozvinuli do niektorých najdôležitejších vedeckých
objavov v oblasti prírodných vied a astronómie. Vďaka tejto jedinečnej kapacite musí
európsky vesmírny sektor zohrať dôležitú úlohu v riešení výziev
identifikovaných stratégiou Európa 2020.
Výskum, rozvoj technológií a inovácia
podporujú kapacity v oblasti vesmíru, ktoré sú životne dôležité pre
európsku spoločnosť. Zatiaľ
čo Spojené štáty americké venujú približne 25 % svojho vesmírneho
rozpočtu na výskum a vývoj, v Únii je to menej ako 10 %. Navyše je vesmírny výskum v Únii roztrieštený
do vnútroštátnych programov niekoľkých členských štátov. Na zachovanie technického a konkurenčného
vedúceho postavenia je potrebná činnosť na úrovni Únie na koordináciu
vesmírneho výskumu s cieľom podporiť účasť výskumníkov
zo všetkých členských štátov a obmedziť prekážky vesmírnych
výskumných projektov vykonávaných v rámci medzinárodnej spolupráce. Toto treba uskutočniť v koordinácii
s Európskou vesmírnou agentúrou, ktorá od roku 1975 úspešne riadi vývoj
priemyselných satelitov a misií do hlbokého vesmíru na medzivládnom
základe so súborom niekoľkých členských štátov. Navyše informácie, ktoré sa získajú
z európskych satelitov budú ponúkať čoraz väčší potenciál
na ďalší rozvoj inovatívnych nadväzujúcich satelitných služieb. Ide
o typický sektor činnosti pre MSP a mal by sa podporovať
v rámci opatrení v oblasti výskumu a inovácie s cieľom
naplno využiť výhody, ktoré prináša táto príležitosť, a najmä
značné investície vynaložené na dve hlavné iniciatívy Únie, a to
Galileo a GMES.
Vesmír prirodzene presahuje hranice Zeme
a predstavuje jedinečný uhol pohľadu celosvetového rozmeru,
a teda inšpiruje k vzniku veľkorozmerných projektov (napr.
Medzinárodná vesmírna stanica, Informovanosť o situácii vo vesmíre),
ktoré sa vykonávajú v medzinárodnej spolupráci. Na zaistenie poprednej úlohy
v tejto oblasti medzinárodných vesmírnych činností v nasledujúcich
desaťročiach je nevyhnutné vytvoriť spoločnú európsku
vesmírnu politiku aj výskumné a inovačné programy na európskej úrovni.
Vesmírny výskum a inovácia v rámci
programu Horizont 2020 je v súlade s prioritami vesmírnej politiky Únie, ktoré
naďalej vymedzujú Rady pre kozmický priestor Únie a Európska komisia[25].

1.6.3.     Základné línie činností
(a)
Podpora európskej konkurencieschopnosti,
nezávislosti a inovácie európskeho vesmírneho sektoru
Ide o zaistenie a rozvoj
konkurencieschopného a podnikateľského vesmírneho odvetvia
v spojení s výskumnou komunitou v oblasti vesmíru svetovej
triedy s cieľom zachovať vedúce postavenie Európy a nezávislosť
v oblasti vesmírnej technológie, podporovať inováciu vo vesmírnom sektore
a umožňovať pozemskú inováciu vychádzajúcu z vesmíru, napr.
prostredníctvom využitia prieskumu na diaľku alebo navigačných
údajov.
(b)
Podpora pokroku v oblasti vesmírnych
technológií
Zameriava sa na vývoj pokročilých
vesmírnych technológií a prevádzkových koncepcií, od nápadu až po ich
prevedenie vo vesmíre, vrátane navigácie a diaľkového snímania,
ako aj technológií na ochranu vesmírnych aktív pred hrozbami v podobe
nečistôt a slnečnej erupcie. Vývoj a používanie
pokročilých vesmírnych technológií si vyžaduje neustále vzdelávanie
a odbornú prípravu vysoko kvalifikovaných inžinierov a vedcov.
(c)
Podpora využívania údajov z vesmíru
Výrazne vyššie využívanie údajov
z európskych satelitov možno dosiahnuť v prípade, že sa vyvinie
súrodé úsilie o skoordinovanie a organizáciu spracovania, overovania a
normalizácie údajov z vesmíru. Inováciami v oblasti nakladania
s údajmi a ich šírenia takisto možno zabezpečiť vyššiu
návratnosť investícií vesmírnych infraštruktúr a prispievať
k riešeniu spoločenských výziev, najmä pokiaľ sa budú
koordinovať v rámci celosvetového úsilia, ako je to napríklad v prípade
globálneho systému systémov pozorovania Zeme, Európskeho satelitného navigačného
systému Galileo alebo IPCC pre otázky zmeny klímy.
(d)
Podpora európskeho výskumu na podporu
medzinárodných vesmírnych partnerstiev
Podniky v oblasti vesmíru majú v zásade
celosvetovú povahu. Túto skutočnosť možno jasne badať v
činnostiach, ako je napr. informovanosť o situácii vo vesmíre
(SSA), a mnohé projekty v oblasti vesmírnej vedy a a prieskumu. Vývoj
špičkovej vesmírnej technológie sa stále viac vykonáva v rámci týchto
medzinárodných partnerstiev. Zabezpečenie prístupu k nim predstavuje
dôležitý faktor úspechu európskych výskumníkov a priemyslu.
2.           Prístup k prostriedkom financovania
rizika
2.1.        Osobitný cieľ
Osobitným
cieľom je pomôcť napraviť nedostatky trhu v oblasti prístupu k
prostriedkom financovania rizika v súvislosti s výskumom a vývojom.
Investičná situácia v oblasti výskumu
a inovácie je zúfalá, predovšetkým pre inovatívne MSP
a spoločnosti so strednou kapitalizáciou a vysokým potenciálom
rastu. Trh má viacero veľkých medzier v oblasti poskytovania financovania,
keďže inovácie potrebné na dosiahnutie cieľov politiky sa spravidla
javia ako príliš rizikové na to, aby ich vedel trh zniesť.
Dlhový finančný nástroj
a finančný nástroj vlastného imania pomôžu prekonať tieto
problémy prostredníctvom zlepšenia finančného a rizikového profilu
dotknutých činností v oblasti výskumu a vývoja. Na oplátku sa
tak uľahčí prístup firiem a ostatných príjemcov
k pôžičkám, zárukám a iným formám financovania rizika; podporia
sa investície v ranom štádiu a tvorba nových fondov rizikového kapitálu; zlepší
sa prevod poznatkov a trh v oblasti duševného vlastníctva; prilákajú
sa fondy na trh s rizikovým kapitálom; a celkovo sa urýchli prechod
od koncepcie, rozvoja a demonštrácie nových produktov a služieb k ich
komercializácii.
Celkovým vplyvom bude zvýšenie ochoty
súkromného sektora investovať do výskumu a inovácie, čím sa prispeje
k naplneniu kľúčového cieľa stratégie Európa 2020 –
investovať 3 % HDP Únie do oblasti výskumu a vývoja do konca
desaťročia. Ak sa budú využívať finančné nástroje, pomôže
to pri dosahovaní výskumných a inovačných cieľov vo všetkých
sektoroch a oblastiach politiky, ktoré sú dôležité pri riešení
spoločenských výziev (napr. zmeny klímy, energetická účinnosť
a účinnosť zdrojov, celosvetová potravinová
bezpečnosť, zabezpečenie zdravotnej starostlivosti
a starnutie obyvateľstva), pri posilňovaní konkurencieschopnosti
a pri podpore udržateľného a inkluzívneho rastu
a zabezpečovania záujmov životného prostredia a ostatných
verejných záujmov.
2.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Treba vytvoriť dlhový finančný
nástroj v oblasti výskumu a inovácie na úrovni Únie, aby bolo možné
zvýšiť pravdepodobnosť vzniku pôžičiek a záruk a
zabezpečiť dosahovanie cieľov politiky v oblasti výskumu a
inovácie. Súčasná medzera na trhu medzi dopytom a ponukou
pôžičiek a záruk pre rizikové investície v oblasti výskumu
a inovácie, ktorá sa rieši v rámci súčasného finančného
nástroja s rozdelením rizika (RSFF), sa pravdepodobne neodstráni, keďže
komerčné banky sa prevažne nezúčastňujú poskytovania vysoko
rizikových pôžičiek. Dopyt po úverovom financovaní z RSFF je od
začatia vykonávania tohto nástroja v polovici roku 2007 vysoký –
v prvej fáze (2007 – 2010) jeho využitie prevýšilo počiatočné
očakávania o viac ako 50 %, pokiaľ ide o aktívne
schválenie pôžičiek (7,6 mld. EUR oproti predpovedaným 5 mld. EUR).
Bankám navyše spravidla chýba schopnosť
oceniť znalostný kapitál, ako je napríklad duševné vlastníctvo, a preto
často nie sú ochotné investovať do spoločností založených na
znalostiach. V dôsledku toho mnohé uznávané inovatívne spoločnosti,
či už veľké alebo malé, nevedia získať pôžičky na výskumné
a inovačné činnosti s vyšším rizikom.
Tieto medzery trhu v zásade vznikajú v
dôsledku nepresností, nezosúladených informácií a vysokých nákladov na snahy o
riešenie týchto otázok – novo zriadené firmy majú príliš krátke záznamy, aby
uspokojili možných veriteľov, a dokonca i uznávané firmy často
nevedia poskytnúť dostatok informácií, a na začiatku investícií do
výskumu a inovácie nie je vôbec isté, či výsledkom vynaloženého úsilia
bude skutočne úspešná inovácia.
Okrem toho podniky vo fáze tvorby koncepcie
alebo tie, ktoré pracujú vo vznikajúcich oblastiach spravidla nemajú
dostatočné záruky. Odradiť môže aj to, že aj v prípade, že
činnosťami v oblasti výskumu a inovácie sa vytvorí komerčný
produkt alebo postup, vôbec nie je isté, že spoločnosť, ktorá
vyvinula príslušné úsilie si bude schopná výlučne privlastniť výhody,
ktoré z neho vyplývajú.
Pokiaľ ide o pridanú hodnotu Únie,
dlhový finančný nástroj pomôže napraviť nedostatky trhu, ktoré bránia
súkromnému sektoru investovať v oblasti výskumu a inovácie na
primeranej úrovni. Jeho vykonávaním sa umožní zhromažďovanie kritického
množstva zdrojov z rozpočtu Únie a na základe rozdelenia rizika,
z finančnej(-ých) inštitúcie(-ií), ktorej/ktorým bolo zverené jeho
vykonávanie. Podnieti firmy, aby investovali viac vlastných peňažných
prostriedkov v oblasti výskumu a vývoja, než by inak investovali. Dlhový
finančný nástroj ďalej pomôže organizáciám, verejným, ako aj
súkromným znížiť riziko vykonávania obstarávania pred komerčným využitím
alebo obstarávania inovatívnych produktov a služieb.
Treba vytvoriť finančný nástroj
vlastného imania v oblasti výskumu a inovácie na úrovni Únie, aby bolo možné
zlepšiť dostupnosť akciového financovania investícií v ranej
fáze a fáze rastu a aby sa posilnil rozvoj trhu Únie s rizikovým
kapitálom. Vo fáze prenosu technológií a v počiatočnej fáze nové
spoločnosti prechádzajú „údolím smrti“, keď sú verejné granty na
výskum vyčerpané a prilákať súkromných investorov nie je možné.
Verejná podpora súkromného počiatočného kapitálu a fondov na
začatie podnikania zameraná na odstránenie tohto nedostatku je v
súčasnosti veľmi roztrieštená a nárazová alebo jej riadenie nemá
potrebné odborné znalosti. Navyše, väčšina fondov rizikového kapitálu
v Európe je na podporu sústavného rastu inovatívnych spoločností
príliš malá a nemá kritické množstvo na špecializáciu a nadnárodné pôsobenie.
Dôsledky sú vážne.
Pred finančnou krízou sa suma investovaná
v rámci MSP prostredníctvom európskych fondov rizikového kapitálu pohybovala
okolo 7 mld. Pred finančnou krízou predstavovala suma investovaná do MSP
európskymi fondmi rizikového kapitálu približne 7 mld. EUR ročne,
zatiaľ čo v rokoch 2009 a 2010 sa hodnoty pohybovali medzi 3 – 4 mld.
EUR. Znížené financovanie rizikovým kapitálom postihlo viaceré začínajúce
podniky, na ktoré sa zameriava rizikový kapitál: v roku 2007 získalo
financovanie z fondov rizikového kapitálu 3 000 MSP, pričom
v roku 2010 ich bolo iba približne 2 500.
Z hľadiska pridanej hodnoty Únie
finančný nástroj vlastného imania pre výskum a inovácie doplní
vnútroštátne režimy, ktoré sa nemôžu vzťahovať na cezhraničné
investície do výskumu a inovácií. Dohody uzavreté v začiatočnej fáze
budú mať aj demonštračný vplyv, z ktorého budú mať prospech
verejní a súkromní investori v celej Európe. Investície do podnikov
v ranom štádiu budú mať aj demonštračný vplyv, z ktorého môžu
profitovať verejní aj súkromní investori v Európe. V rámci fázy rastu
je len na úrovni EÚ možné dosiahnuť potrebný rozsah a silnú
účasť súkromných investorov, ktorí sú nevyhnutní pre fungovanie
sebestačného trhu s rizikovým kapitálom.
Dlhový finančný nástroj
a finančný nástroj vlastného imania, ktoré
budú podporené súborom sprievodných opatrení, budú podporovať dosahovanie
cieľov politiky programu Horizont 2020. Na tento účel sú určené
na upevnenie a zvýšenie kvality európskej vedeckej základne; podporu výskumu
a inovácií s programom orientovaným na podniky a riešenie
spoločenských výziev so zameraním na také činnosti ako sú pilotné
projekty, demonštračné činnosti, testovacie zariadenia a prienik
na trh.
Okrem toho budú nápomocné pri riešení
výskumných a inovačných cieľov iných programov a oblastí
politiky, napr. spoločnej poľnohospodárskej politiky, opatrení v
oblasti klímy (prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a prispôsobenie sa
zmene klímy) a spoločnej rybárskej politiky. V kontexte
spoločného strategického rámca politiky súdržnosti sa vytvorí
doplnkovosť s vnútroštátnymi a regionálnymi finančnými
nástrojmi tam, kde sa predpokladá zvýšená úloha finančných nástrojov.
Sú zostavené tak, že prihliadajú na potreby
riešenia konkrétnych trhových nedostatkov, povahy (napr. stupňa dynamiky
a miery tvorby spoločností) a požiadaviek financovania týchto
a iných oblastí. V priebehu programu Horizont 2020 možno pridelené
rozpočtové prostriedky upravovať medzi jednotlivými nástrojmi tak,
aby reagovali na meniace sa hospodárske podmienky.
Finančný nástroj vlastného imania a
časť dlhového finančného nástroja venovaná MSP sa budú
využívať ako súčasť finančných nástrojov EÚ na poskytovanie
kapitálu a financovania dlhov na podporu výskumu a inovácií a rastu MSP v
spojení s nástrojmi vlastného imania a dlhovými nástrojmi v rámci programu pre
konkurencieschopnosť podnikov a pre MSP.
2.3.        Základné línie činností
(a)
Dlhový finančný nástroj poskytujúci dlhové
financovanie výskumu a inovácií: „Služba Únie pre poskytovanie pôžičiek
a záruk na výskum a inovácie“
Cieľom je zlepšiť prístup
k dlhovému financovaniu, ako sú pôžičky, záruky, protizáruky a
ďalšie formy financovania dlhu a rizika, pre verejné a súkromné subjekty a
verejno-súkromné partnerstvá zapojené do výskumných a inovačných
činností, ktoré si vyžadujú rizikové investície, aby mohli priniesť
ovocie. Zámerom je podporiť výskum a inováciu s vysokým
potenciálom excelentnosti.
Cieľovými konečnými príjemcami sú
potenciálne právne subjekty akejkoľvek veľkosti, ktoré sú schopné
požičať si a vrátiť peňažné prostriedky, najmä MSP
s potenciálom na vytváranie inovácií a rýchleho rastu;
spoločnosti so strednou kapitalizáciou a veľké firmy; univerzity
a výskumné ústavy; výskumné infraštruktúry a inovačné infraštruktúry;
verejno-súkromné partnerstvá; a finančné spoločnosti alebo projekty
osobitného účelu.
Financovanie dlhového finančného nástroja
má dve hlavné zložky:
(1)     Financovanie založené na dopyte,
v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky a záruky podľa zásady
„kto prvý príde, ten je prvý na rade“, a ktorého súčasťou je osobitná
podpora príjemcov typu MSP a spoločností so strednou kapitalizáciou. V
rámci tejto zložky sa reaguje na stabilný a sústavný rast, ktoré možno
badať v objeme pôžičiek z RSFF, ktoré sa zakladali na dopyte. V rámci
časti pre MSP sú podporované činnosti, ktorých cieľom je
zlepšiť prístup k financovaniu pre MSP a ostatné subjekty, ktoré
sú orientované na výskum a vývoj a/alebo inovácie.
(2)     Zacielené financovanie, ktoré sa
zameriava na politiky a kľúčové sektory nevyhnutné na riešenie
spoločenských výziev, posilňuje konkurencieschopnosť, podporuje
udržateľný, inkluzívny rast a zabezpečuje záujmy životného
prostredia a ostatné verejné záujmy. Táto zložka bude Únii nápomocná pri
riešení výskumných a inovačných hľadísk cieľov politiky
daných sektorov.
(b)
Finančný nástroj vlastného imania poskytujúci
kapitálové financovanie výskumu a inovácií: „Akciové nástroje Únie
v oblasti výskumu a inovácie“
Cieľom je prispievať
k prekonávaniu nedostatkov európskeho trhu s rizikovým kapitálom
a poskytovať akciový kapitál a kvázi akciový kapitál na pokrytie
rozvoja a finančných potrieb inovatívnych podnikov od počiatočnej
fázy až po fázu rastu a rozšírenia. Zámerom je podporiť ciele programu
Horizont 2020 a súvisiacich politík.
Cieľovými konečnými príjemcami sú
potenciálne podniky akejkoľvek veľkosti, ktoré realizujú alebo
začínajú realizovať inovačné činnosti, pričom osobitná
pozornosť sa venuje inovatívnym MSP a spoločnostiam so strednou
kapitalizáciou.
Finančný nástroj vlastného imania sa
zameria na počiatočné fondy rizikového kapitálu a kvázi kapitál
(vrátane mezanínového) pre jednotlivé portfóliové podniky. Nástroj bude
mať možnosť investovať do rozširovania a rastu v spojení s
finančným nástrojom vlastného imania pre rast v rámci programu pre
konkurencieschopnosť podnikov a pre MSP s cieľom zaistiť
pokračovanie poskytovania podpory pri ich zakladaní a rozvoji.
Finančný nástroj vlastného imania, ktorý
bude založený predovšetkým na dopyte, sa riadi prístupom k portfóliu,
v rámci ktorého si fondy rizikového kapitálu a iní porovnateľní
sprostredkovatelia vyberajú firmy, do ktorých investujú.
Na dosiahnutie mimoriadnych politických
cieľov sa môže uplatniť vyčleňovanie, vzhľadom na
kladnú skúsenosť s vyčleňovaním prostriedkov pre ekoinovácie v
rámci Rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie.
Časť nástroja venovaná
začínajúcim podnikom, ktorou sa podporujú
počiatočné a rané fázy, umožní kapitálové investície okrem iného
do organizácií zaoberajúcich sa prenosom poznatkov, fondov zárodkového
kapitálu, cezhraničných zárodkových fondov, investičných prostriedkov
spolufinancovania propagovaných neformálnymi investormi (tzv. „business angels“
– podnikateľskí anjeli), platforiem na výmenu a obchodovanie s právami
duševného vlastníctva a do fondov rizikového kapitálu zameraných na ranú fázu
projektov.
Časť nástroja venovaná rastu je určená na investície do rozširovania a rastu v spojení s finančným
nástrojom vlastného imania pre rast v rámci programu pre
konkurencieschopnosť podnikov a pre MSP vrátane investícií do
cezhraničných fondov z fondov, ktoré investujú do fondov rizikového
kapitálu a ktorých väčšina sa bude tematicky zameriavať na podporu
cieľov stratégie Európa 2020.
3.           Inovácia v malých a stredných podnikoch
3.1         Osobitný cieľ
Osobitným
cieľom je podnietiť rast prostredníctvom zvýšenia úrovne inovácie v
MSP s pokrytím ich príslušných inovačných potrieb v rámci celého
inovačného cyklu všetkých druhov inovácie a vytvoriť tak
rýchlejšie rastúce a medzinárodne aktívne MSP.
Vzhľadom na
ústrednú úlohu MSP v európskom hospodárstve, výskum a inovácia v MSP bude
zohrávať významnú úlohu pri zvyšovaní konkurencieschopnosti,
zväčšovaní hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest, a teda pri
dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020, a najmä jej hlavnej
iniciatívy Inovácia v Únii.
Napriek tomu, že
MSP majú dôležitý podiel na hospodárstve a zabezpečovaní zamestnanosti a
výrazný inovačný potenciál, dosiahnutiu vyššej úrovne inovácií a
väčšej konkurencieschopnosti im bránia problémy súvisiace s ich
veľkosťou. Hoci Európa produkuje podobný počet nových
spoločností ako Spojené štáty americké, európske MSP považujú za
ťažšie rozrásť sa na veľké spoločnosti ako ich americkí
kolegovia. Ďalší zdroj tlaku na ne vytvára obchodné prostredie, ktoré sa
stalo cezhraničným a čoraz prepletenejšie hodnotové reťazce. Je
potrebné, aby MSP posilnili svoje inovačné kapacity. Musia rýchlejšie
a vo väčšej miere vytvárať, zavádzať
a komercializovať nové poznatky a obchodné nápady
s cieľom úspešne konkurovať ostatným činiteľom na
rýchlo sa rozvíjajúcich svetových trhoch. Výzva spočíva v podnietení
väčšej miery inovácií v MSP, ktorými sa tak posilní ich
konkurencieschopnosť a rast.
Cieľom
navrhovaných opatrení je doplniť vnútroštátne a regionálne politiky a
programy v oblasti podnikateľskej inovácie, posilniť spoluprácu medzi
MSP a ďalšími činiteľmi podstatnými pre inováciu, preklenúť
medzeru medzi výskumom a vývojom a úspešným uvedením na trh, vytvoriť
prostredie, ktoré je priaznivejšie podnikateľskej inovácii, vrátane
opatrení na strane dopytu, a podporu zohľadňujúcu meniacu sa podobu
inovatívnych postupov, nových technológií, trhov a obchodných modelov.
S cieľom
zaistiť synergie a jednotný prístup sa vytvoria silné prepojenia
s politikami Únie pre jednotlivé priemyselné odvetvia, najmä programom pre
konkurencieschopnosť podnikov a pre MSP a fondy politiky súdržnosti.
3.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
MSP sú hlavnou hnacou silou inovácie pre ich
schopnosť rýchlo a účinne premieňať nové nápady do
úspešných podnikov. Slúžia ako dôležitý sprostredkovateľ šírenia poznatkov
tým, že prinášajú výsledky výskumu na trh. V ostatných dvadsiatich rokoch
sme boli svedkami toho, ako sa vďaka inovatívnym MSP obnovili celé sektory
a vytvorili sa nové odvetvia. Rýchlo rastúce podniky sú nevyhnutné pre
rozvoj vznikajúcich odvetví a pre urýchlenie štrukturálnych zmien, ktoré
Európa potrebuje na to, aby sa stala nízkouhlíkovým hospodárstvom založeným na
poznatkoch s udržateľným rastom a vysoko kvalitnými pracovnými
miestami.
MSP možno nájsť vo všetkých sektoroch
hospodárstva. Tvoria dôležitejší podiel európskeho hospodárstva ako je tomu
v iných regiónoch, napr. v Spojených štátoch amerických. Všetky typy
MSP sú schopné inovácie. Treba ich povzbudzovať a podporovať,
aby investovali do výskumu inovácie. Ak sa tak vykoná, mali by môcť naplno
čerpať z inovačného potenciálu vnútorného trhu a európskeho
výskumného priestoru, aby sa tak mohli vytvárať nové podnikateľské
príležitosti v Európe a za jej hranicami a prispievať
k nachádzaniu riešení kľúčových spoločenských výziev.
Účasť na
výskume a inovácii Únie posilňuje kapacity MSP v oblasti výskumu
a vývoja a technológií, zvyšuje ich spôsobilosť na vytváranie,
prijímanie a využívanie nových poznatkov, posilňuje hospodárske
využitie nových riešení, zvyšuje inováciu produktov, služieb a obchodných
modelov, propaguje obchodné činnosti na väčších trhoch a pomáha
znalostným sieťam MSP nabrať medzinárodný charakter. MSP
s dobrým zavedeným riadením inovácie, a ktoré sa teda často
spoliehajú na externé odborné znalosti a zručnosti, majú pred ostatnými
náskok.
Cezhraničná
spolupráca je významným prvkom inovačnej stratégie MSP pri prekonávaní
niektorých problémov súvisiacich s ich veľkosťou, ako napr. prístup k
technickým a vedeckým kompetenciám a novým trhom. Prispievajú
k premieňaniu nápadov na zisk a rast spoločnosti a na
oplátku k zvyšovaniu súkromných investícií do výskumu a inovácie.
Regionálne
a vnútroštátne programy v oblasti výskumu a inovácie, často
podložené európskou politikou súdržnosti, zohrávajú významnú úlohu pri podpore
MSP. Kľúčovú úlohu musia zohrať najmä fondy politiky súdržnosti
prostredníctvom budovania kapacít a poskytnutím schodiska
k excelentnosti pre MSP s cieľom vytvoriť výnimočné
projekty, ktoré môžu súťažiť o financovanie v rámci
programu Horizont 2020. Napriek tom len málo vnútroštátnych a regionálnych
programov poskytuje financovanie na cezhraničné výskumné
a inovačné činnosti vykonávané MSP, šírenie a zavádzanie
inovatívnych riešení po celej Únii alebo cezhraničné služby na podporu
inovácie. Výzva spočíva v zabezpečení tematicky otvorenej
podpory pre MSP na realizáciu medzinárodných projektov v súlade s
inovačnou stratégiou spoločností. Preto sú potrebné opatrenia na
úrovni Únie s cieľom doplniť činnosti vykonávané na
vnútroštátnej a regionálnej úrovni, posilniť ich vplyv
a otvoriť systémy na podporu výskumu a inovácie.
3.3.        Základné línie činností
(a)
Presadzovanie podpory MSP
MSP by sa mali podporovať v rámci
celého programu Horizont 2020. Na tento účel sa prostredníctvom
vyhradeného nástroja pre MSP zabezpečí fázovaná a plynulá podpora
pokrývajúca celý inovačný cyklus. Nástroj MSP sa zameriava na všetky typy
inovatívnych MSP, ktoré majú pevnú ambíciu na rozvoj, rast a dosiahnutie
medzinárodnej povahy. Poskytuje sa na všetky typy inovácie vrátane služieb,
netechnických a spoločenských inovácií. Cieľom je rozvinúť
a zužitkovať inovačný potenciál MSP vyplnením medzery vo
financovaní počiatočného vysoko rizikového výskumu a inovácie,
podnietením inovácií a zvýšením komercializácie výsledkov výskumu
v súkromnom sektore.
Všetky osobitné ciele spoločenských výziev
vedúceho postavenia v rámci podporných a priemyselných technológií
budú uplatňovať nástroj vyhradený pre MSP a bude sa na ne
vyčleňovať vyhradená suma.
(b)
Podpora MSP intenzívne sa zaoberajúcich výskumom
Cieľom je podporovať inovácie
orientované na trh zo strany MSP venujúcich sa výskumu a inovácii.
Osobitná akcia sa zameriava na MSP intenzívne sa zaoberajúcich výskumom
v sektoroch špičkovej techniky, ktoré preukazujú spôsobilosť na
komerčné využitie výsledkov projektu.
(c)
Posilňovanie inovačných kapacít MSP
V rámci programu
Horizont 2020 sa podporujú činnosti sprevádzajúce vykonávanie
a dopĺňajúce opatrenia zamerané na MSP, najmä s cieľom
posilniť inovačné kapacity MSP.
(d)
Podpora inovácie orientovanej na trh
Podpora inovácie
orientovanej na trh s cieľom zlepšiť rámcové podmienky pre
inováciu a riešenie problému osobitných prekážok, ktoré bránia najmä rastu
inovatívnych MSP.
ČASŤ III
spoločenskÉ výzVY
1.           Zdravie, demografické zmeny a blahobyt
1.1.        Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je zlepšenie zdravia
a blahobytu počas celého života pre všetkých.
Zdravie a blahobyt po celý život pre
všetkých, vysoko kvalitné a hospodársky udržateľné systémy zdravotníckej
starostlivosti a príležitosti na tvorbu nových pracovných miest a rastu sú
cieľmi podpory výskumu a inovácie v rámci reakcie na túto výzvu,
a budú predstavovať významný prínos ku stratégii Európa 2020.
Náklady na systémy zdravotnej a sociálnej
starostlivosti Únie rastú, opatrenia v oblasti starostlivosti a preventívne
opatrenia vo všetkých vekových kategóriách sú čoraz nákladnejšie,
očakáva sa, že počet Európanov nad 65 rokov sa takmer zdvojnásobí
z 85 miliónov v roku 2008 na 151 miliónov v roku 2060,
a tých nad 80 rokov sa zvýši z 22 na 61 miliónov za rovnaké obdobie.
Znižovanie alebo upravenie týchto nákladov tak, aby sa nestali
neudržateľnými, závisí z časti od zaistenia zdravia
a blahobytu po celý život pre všetkých, a teda od účinnej
prevencie, liečby a riadenia chorôb a zdravotného postihnutia.
Chronické ochorenia, ako napr.
kardiovaskulárne choroby, rakovina, cukrovka, neurologické a duševné
choroby, nadváha a obezita a rôzne funkčné obmedzenia sú
hlavnými dôvodmi zdravotných postihnutí, zlého zdravia a predčasného
úmrtia a predstavujú značné spoločenské a hospodárske
náklady.
V Únii sa kardiovaskulárnym chorobám
pripisuje ročne viac ako 2 milióny úmrtí a náklady na hospodárstvo vo
výške viac ako 192 mld. EUR, zatiaľ čo rakovina spôsobuje štvrtinu
všetkých úmrtí a je najčastejšou príčinou smrti osôb vo veku 45
až 64 rokov. Viac ako 27 miliónov ľudí v Únii trpí cukrovkou
a celkové náklady na ochorenia mozgu (vrátane, ale nie výlučne, tých,
ktoré majú vplyv na duševné zdravie) sa odhadujú na 800 mld. EUR. Na viaceré
z týchto ochorení pôsobia faktory životného prostredia, životného štýlu
a spoločensko-hospodárske faktory a odhaduje sa, že tieto
faktory spôsobujú až jednu tretinu celosvetovej záťaže chorobami.
Infekčné ochorenia (napr. HIV/AIDS,
tuberkulóza a malária) sú celosvetovým problémom, pričom spôsobujú 41
% celkového počtu 1,5 miliardy rokov života v zhoršenom zdraví na
celom svete a 8 % v Európe. Treba sa pripraviť aj na nové
epidémie a hrozbu čoraz väčšej antibakteriálnej rezistencie.
V súčasnosti sú postupy rozvoja
liekov a vakcín čoraz nákladnejšie a menej účinné. Treba
riešiť prevládajúce nerovnosti v oblasti zdravia a všetkým
Európanom treba zaistiť prístup k účinným a spôsobilým
zdravotníckym systémom.
1.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Choroby a zdravotné postihnutia nie sú
ohraničené hranicami štátov. Primeranou reakciou v oblasti výskumu a vývoja
na európskej úrovni je možné a malo by sa zásadne prispieť
k riešeniu týchto výziev, zabezpečiť lepšie zdravie
a blahobyt pre všetkých a postaviť Európu do čela rýchlo sa
rozvíjajúcich svetových trhov v oblasti inovácií týkajúcich sa zdravia
a blahobytu.
Reakcia sa odvíja od excelentnosti výskumu na
zlepšenie nášho základného chápania zdravia, ochorení, zdravotného postihnutia,
rozvoja a starnutia obyvateľstva (vrátane dĺžky života)
a od plynulej a rozsiahlej premeny výsledných a jestvujúcich
poznatkov na inovatívne, stupňovateľné a účinné produkty,
stratégie, intervencie a služby. Pretrvávajúca povaha týchto výziev
v Európe a v mnohých prípadoch celosvetovo si vyžaduje reakciu,
ktorej súčasťou je dlhodobá a koordinovaná podpora spolupráce
medzi excelentnými, multidisciplinárnymi a multisektorovými tímami.
Zložitosť výzvy a vzájomná
závislosť jej zložiek si podobne vyžadujú reakciu na európskej úrovni.
Mnohé prístupy, nástroje a technológie sú uplatniteľné v mnohých
oblastiach výskumu a inovácie tejto výzvy a najlepšie ich možno
podporiť na úrovni Únie. Ide o rozvoj dlhodobých skupín
a vykonávanie klinických testov, klinické využitie „-omík“ či rozvoj
IKT a ich využitie v zdravotníckej praxi, najmä pokiaľ ide
o elektronické zdravotníctvo. Požiadavky osobitných skupín
obyvateľstva sa takisto najlepšie napĺňajú s použitím
integrovaného prístupu, napr. pri rozvoji stratifikovaných a/alebo
personalizovaných liekov, pri liečbe zriedkavých chorôb a pri
poskytovaní riešení pomoci a nezávislého života.
Na to, aby mali opatrenia na úrovni Únie
čo najväčší vplyv, podpora sa bude poskytovať celému spektru
výskumných a inovačných činností. Ide o činnosti od
základného výskumu cez premenu poznatkov na veľké testy a demonštračné
činnosti, mobilizáciu súkromných investícií, po verejné
a obstarávanie nových produktov pred komerčným využitím, služieb,
stupňovateľných riešení, ktoré sú v prípade potreby
interoperabilné a podporujú ich vymedzené normy a/alebo spoločné
usmernenia. Takýmto koordinovaným európskym úsilím sa prispeje
k súčasnej tvorbe európskeho výskumného priestoru. To bude podľa
potreby spojené aj s činnosťami rozvíjanými v spojitosti
s európskym inovačným partnerstvom zameraným na aktívne a zdravé
starnutie v kontexte programu „Zdravie pre rast“.
1.3.        Základné línie činností
Účinná podpora zdravia opierajúca sa
o robustnú základňu poznatkov pomáha predchádzať ochoreniam,
zlepšuje blahobyt a je nákladovo účinná. Podpora zdravia
a prevencia chorôb takisto závisia od pochopenia rozhodujúcich faktorov
zdravia, od účinných nástrojov prevencie, ako sú napr. očkovacie
látky, od účinného dohľadu a prípravy v oblasti zdravia
a ochorení a od účinných skríningových programov.
Úspešné snahy v oblasti prevencie,
riadenia, liečby a liečenia ochorení, zdravotného postihnutia
a obmedzenej funkčnosti sprevádza zásadné pochopenie ich
rozhodujúcich faktorov a príčin, procesov a vplyvov, ako aj faktorov
podporujúcich dobré zdravie a blahobyt. Dôležitá je aj účinná vzájomná
výmena údajov a prepojenie týchto údajov s veľkými skupinovými
štúdiami, a takisto aj premena zistení výskumu v klinickej oblasti,
najmä pomocou vykonávania klinických testov.
Čoraz väčšie zaťaženie
ochoreniami a zdravotným postihnutím v kontexte starnúceho
obyvateľstva vytvára ďalšie nároky pre sektory zdravotnej
starostlivosti. Na zachovanie účinnej zdravotnej starostlivosti pre všetky
vekové skupiny sú potrebné snahy na zlepšenie rozhodovacieho procesu
o ustanoveniach týkajúcich sa prevencie a liečby, na
určenie a podporu šírenia osvedčených postupov v sektoroch
zdravotnej starostlivosti a na podporu integrovanej starostlivosti
a rozsiahleho využívania technických, organizačných
a sociálnych inovácií, vďaka ktorým najmä staršie osoby či osoby
so zdravotným postihnutím budú môcť zostať aktívne a nezávislé.
Tieto kroky prispejú k zvýšeniu a predĺženiu trvania ich
telesného, spoločenského a duševného blaha.
Všetky tieto činnosti sa vykonávajú tak,
aby sa poskytovala podpora v rámci celého výskumného
a inovačného cyklu, posilňovala sa konkurencieschopnosť
odvetví so sídlom v Európe a aby sa vytvárali nové trhové
príležitosti.
Osobitné ciele sú: pochopiť rozhodujúce
faktory zdravia (vrátane faktorov súvisiacich so životným prostredím
a klímou), zlepšiť podporu zdravia a prevenciu ochorení;
pochopiť ochorenia a zlepšiť diagnostiku; vytvárať
nákladovo účinné skríningové programy a zlepšiť posudzovanie
náchylnosti na ochorenie; zlepšiť dohľad a pripravenosť;
vytvárať lepšie preventívne vakcíny; používať medicínu in silico na
zlepšenie riadenia a predvídania ochorení; liečiť ochorenia;
prenášať poznatky do klinickej praxe a stupňovateľných
inovačných akcií; lepšie využívať údaje o zdraví; aktívne
starnutie, nezávislý život a život s pomocou; vybaviť
jednotlivcov schopnosťami na samoriadenie zdravia; podporovať
integrovanú starostlivosť; zlepšovať vedecké nástroje a metódy
na podporu tvorby politík a regulačných potrieb;
a optimalizovať efektívnosť a účinnosť systémov
zdravotnej starostlivosti a znížiť nerovnosti tvorbou politiky
založenej na faktoch a rozširovaním osvedčených postupov
a inovačných technológií a prístupov.
2.           potravinová bezpečnosť,
udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum
a biohospodárstvo
2.1         Osobitný cieľ
Osobitný cieľ spočíva
v zabezpečení dostatočných zásob bezpečných vysoko
kvalitných potravín a iných bioproduktov prostredníctvom vývoja
produktívnych a zdrojovo účinných systémov prvovýroby so súvisiacimi
ekosystémovými službami spolu s konkurencieschopným a nízkouhlíkovým
dodávateľským reťazcom. To urýchli prechod na udržateľné
európske biohospodárstvo.
V nasledujúcich desaťročiach
bude Európa postavená pred výzvu zvýšenej súťaže o obmedzené
a vyčerpateľné prírodné zdroje v dôsledku zmien klímy,
najmä v rámci systémov prvotnej produkcie (poľnohospodárstvo,
lesníctvo, rybárstvo a akvakultúra) a pred potrebu
zabezpečovať udržateľné, bezpečné a spoľahlivé dodávky
potravín pre obyvateľov Európy a čoraz objemnejšiu svetovú
populáciu. Odhaduje sa, že do roku 2050 bude potrebný 70 % nárast svetových
dodávok potravín, aby bolo možné nasýtiť 9-miliardovú svetovú populáciu.
Poľnohospodárstvo sa podieľa asi 10 % na emisiách skleníkových plynov
v Únii a zatiaľ čo v Európe emisie klesajú,
celosvetovo sa do roku 2030 predpovedá nárast na 20 %. Okrem toho bude
Európa musieť zabezpečiť dostatočné dodávky surovín,
energie a priemyselných produktov, pod podmienkou zníženia využívania
zdrojov fosílneho uhlíka (výroba ropy a kvapalného plynu by sa mala
podľa očakávaní znížiť do roku 2050 o 60 %),
a zároveň si zachovať svoju konkurencieschopnosť. Bioodpad
(ktorý sa v Únii odhaduje na 138 miliónov ton ročne, z toho do 40
% ide na skládky) predstavuje ďalší veľký problém a náklady,
napriek svojej vysokej potenciálnej pridanej hodnote. Napríklad sa odhaduje, že
vo vyspelých krajinách sa 30 % všetkých vyprodukovaných potravín vyhadzuje.
Treba vykonať výrazné zmeny, aby sa tento objem v Únii znížil do roku
2030 o 50 %[26]. Okrem toho hranice
štátov nie sú prekážkou šírenia živočíšnych a rastlinných škodcov
a chorôb vrátane zoonotických chorôb a patogénov vznikajúcich v potravinách.
Hoci sú účinné vnútroštátne preventívne opatrenia potrebné, na
konečnú kontrolu a účinné riadenie jednotného trhu je nevyhnutná
akcia na úrovni Únie. Výzva je zložitá, má vplyv na širokú škálu vzájomne
prepojených sektorov a vyžaduje si pluralitné prístupy.
Pre potreby trhového dopytu po dodávkach
bezpečných a zdravých potravín, biomateriálov a biovýrobkov, od
spotrebiteľských výrobkov po väčšinu chemických látok, je potrebných
čoraz viac biologických zdrojov. Kapacity zemských a vodných
ekosystémov potrebných na ich produkciu sú však obmedzené, pričom čo
sa o ich využitie uchádzajú viaceré konkurenčné strany,
a často nie sú riadené najlepším spôsobom, čo dokazuje napríklad
výrazný pokles obsahu uhlíka v pôde a pokles plodnosti.
Poľnohospodárska pôda, lesy, morské a sladkovodné vody
nedostatočne využívajú rozsah podpory služieb pre ekosystémy integrovaním
agronomických a environmentálnych cieľov do udržateľnej výroby.
Potenciál biologických zdrojov
a ekosystémov by bolo možné využívať oveľa udržateľnejšie,
účinnejšie a integrovanejšie. Mohol by sa napríklad lepšie využívať
potenciál biomasy z lesov a odpadových tokov
z poľnohospodárskeho, vodného, priemyselného a takisto mestského
pôvodu.
V zásade je potrebný prechod
k čo najlepšiemu a obnoviteľnému využitiu biologických
zdrojov a k udržateľným priemyselným systémom prvotnej produkcie
a spracovania, ktoré budú schopné vyprodukovať viac potravín
a iných bioproduktov s minimom vstupov, vplyvov na životné prostredie
a emisií skleníkových plynov, s posilnenými službami ekosystémov, bez tvorby
odpadu a s príslušnou spoločenskou hodnotou. Aby sa tak mohlo
stať, v Európe aj za jej hranicami je rozhodujúce vyvinúť
podstatné úsilie v oblasti vzájomne prepojeného výskumu a inovácie.
2.2         Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Poľnohospodárstvo, lesníctvo a rybolov
spolu s bioodvetviami sú hlavnými sektormi podporujúcimi biohospodárstvo. To
predstavuje veľký a rastúci trh, ktorého hodnota sa odhaduje na viac ako 2 000
mld. EUR, poskytuje 20 miliónov pracovných miest a v roku 2009 pokrývalo 9 %
celkovej zamestnanosti v Únii. Investície do výskumu a inovácií v rámci
tejto spoločenskej výzvy umožnia Európe prevziať vedúcu úlohu na
dotknutých trhoch a zohrať úlohu v dosahovaní cieľov stratégie Európa
2020 a jej hlavných iniciatív Inovácia v Únii a Európa efektívne využívajúca
zdroje.
Plne funkčné európske biohospodárstvo,
ktorého súčasťou je udržateľná produkcia obnoviteľných
zdrojov zo zemského a vodného prostredia a ich premena na
potraviny, bioprodukty a bioenergiu, ako aj súvisiace verejné záujmy, bude
pre Európu veľkou pridanou hodnotou. Ak sa bude riadiť
udržateľným spôsobom, môže znížiť environmentálnu stopu prvotnej
produkcie a zásobovací reťazec ako celok. Môže zvýšiť ich konkurencieschopnosť
a poskytnúť pracovné a podnikateľské príležitostí na rozvoj
vidieka a pobrežia. Výzvy v oblasti potravinovej bezpečnosti,
udržateľného poľnohospodárstva a celkového biohospodárstva majú
európsku a celosvetovú povahu. Sú potrebné opatrenia na úrovni Únie
s cieľom zostaviť skupiny na dosiahnutie potrebnej šírky
a kritického množstva a s cieľom doplniť úsilie
vyvinuté jednotlivými členskými štátmi alebo skupinami členských
štátov. Prístup viacerých aktérov zabezpečí potrebné interakcie prinášajúce
vzájomné obohacovanie sa medzi výskumníkmi, podnikmi, farmármi/producentmi,
poradcami a koncovými používateľmi. Zásah na úrovni Únie je
nevyhnutný aj na zabezpečenie jednotnosti pri riešení tejto výzvy
v rámci sektorov, a takisto je potrebné vytvoriť silné prepojenia
medzi príslušnými politikami Únie. Vďaka koordinácii výskumu a inovácie na
úrovni Únie bude možné podnietiť a zrýchliť potrebné zmeny v celej
Únii.
S cieľom podporovať
efektívnosť z hľadiska zdrojov, opatrenia v oblasti klímy
a znižovať odpad budú výskum a inovácia pôsobiť spoločne
so širokým záberom politík Únie a súvisiacich cieľov vrátane
spoločnej poľnohospodárskej politiky (najmä politiky rozvoja vidieka)
a európskeho partnerstva v oblasti inovácií zameraného na
poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť,
spoločnej rybárskej politiky, integrovanej námornej politiky, európskeho
programu pre zmenu klímy, rámcovej smernice o vode, rámcovej smernice o
námornej stratégii, lesníckeho akčného plánu, tematickej stratégie na
ochranu pôdy, stratégie Európa 2020 v oblasti biodiverzity, strategického plánu
energetických technológií, politík Únie v oblasti inovácie a priemyslu,
vonkajších a rozvojových politík, stratégií v oblasti zdravia rastlín,
stratégií v oblasti zdravia a dobrých životných podmienok zvierat a
regulačných rámcov na ochranu životného prostredia, zdravia, a
bezpečnosti. Prostredníctvom lepšej integrácie výskumu a inovácií do
súvisiacich politík Únie sa výrazne zvýši ich európska pridaná hodnota,
vytvoria sa pákové efekty, zvýši sa ich význam pre spoločnosť
a umožní sa ďalší rozvoj udržateľného hospodárenia s pôdou,
morami a oceánmi a trhov v oblasti biohospodárstva.
Na účel
podpory politík Únie spojených s biohospodárstvom a na
uľahčenie riadenia a monitorovania výskumu a inovácie sa
budú vykonávať činnosti spoločensko-hospodárskeho výskumu
a výhľadové činnosti v spojitosti so stratégiou
biohospodárstva vrátane vypracovania ukazovateľov, databáz, modelov, vízií
a prognóz, a posúdenia vplyvu iniciatív na hospodárstvo,
spoločnosť a životné prostredie.
Akcie na riešenie tejto výzvy zamerané na
dosahovanie prínosov pre spoločnosť a hospodárstvo a na
modernizáciu sektorov a trhov v oblasti biohospodárstva vychádzajú
z multidisciplinárneho výskumu, ktorý bude podnecovať inovácie a viesť
k rozvoju nových praktík, produktov a postupov. Takisto rozvíjajú
široký prístup k inovácií počnúc technickou, netechnickou,
organizačnou, hospodárskou a spoločenskou inováciou, po
napríklad novátorské obchodné modely, označovanie a služby.
2.3         Základné línie činností
(a)
Udržateľné poľnohospodárstvo a lesníctvo
Cieľom je dodávať dostatok potravín,
krmív, biomasy a iných surovín, a zároveň zachovávať
prírodné zdroje a posilňovať ekosystémové služby vrátane
vyrovnávania sa s podmienkami súvisiacimi so zmenami klímy a jej
zmierňovania. Činnosti sú zamerané na udržateľnejšie
a produktívnejšie poľnohospodárske a lesnícke systémy, ktoré sú
zdrojovo účinnejšie (ako aj nízkouhlíkové) a odolnejšie,
a zároveň na rozvoj služieb, koncepcií a politík na zveľadenie
vidieckeho živobytia.
(b)
Udržateľný a konkurencieschopný
agropotravinársky sektor pre bezpečné a zdravé stravovanie
Cieľom je vyjsť v ústrety
požiadavkám občanov na bezpečné, zdravé a cenovo dostupné
potraviny, vytvoriť udržateľnejšie spracovanie a distribúciu
potravín a krmív a zvýšiť konkurencieschopnosť
potravinového sektora. Činnosti sú zamerané na zdravé a bezpečné
potraviny pre všetkých, rozhodnutia spotrebiteľov na základe informácií a
konkurencieschopné metódy spracovania potravín, v rámci ktorých sa využíva
menej zdrojov a produkuje sa menej vedľajších produktov, odpadu
a skleníkových plynov.
(c)
Využitie potenciálu živých vodných zdrojov
Cieľom je udržateľné využívanie
živých vodných zdrojov s cieľom získať čo najväčší
sociálny a hospodársky prínos/návratnosť z európskych oceánov
a morí. Činnosti sú zamerané na optimálne prispievanie
k zabezpečeniu dodávok potravín prostredníctvom rozvoja
udržateľného rybárstva priaznivého voči životnému prostrediu
a konkurencieschopnej európskej akvakultúry v kontexte celosvetového
hospodárstva a na podporu inovácie námornej prostredníctvom biotechnológií
na podnietenie inteligentného morského (tzv. modrého) rastu.
(d)
Udržateľné a konkurencieschopné
bioodvetvia
Cieľom je
podpora nízkouhlíkových, zdrojovo účinných, udržateľných
a konkurencieschopných európskych bioodvetví. Činnosti sú zamerané na
podporu biohospodárstva prostredníctvom pretvorenia priemyselných postupov
a produktov na také, ktoré sa zakladajú na biozdrojoch a sú
energeticky účinné, rozvoj integrovaných biorafinérií, ktoré využívajú biomasu
z prvotnej produkcie, bioodpad a vedľajšie produkty z bioodvetví,
a otváranie nových trhov prostredníctvom podpory normalizácie,
regulačné a demonštračné činnosti/činnosti testovania
v teréne a ďalšie činnosti, pričom sa
zohľadňuje vplyv biohospodárstva na využívanie pôdy a zmeny
využívania pôdy.
3.           Bezpečná, čistá
a efektívna energia
3.1.        Osobitný cieľ
Osobitný cieľ spočíva v
zabezpečení prechodu k spoľahlivému, udržateľnému
a konkurencieschopnému energetickému systému v kontexte čoraz
väčšieho nedostatku zdrojov, zvyšujúcich sa energetických potrieb
a klimatických zmien.
Únia plánuje znížiť do roku 2020 emisie
skleníkových plynov o 20 % pod úrovne z roku 1990, a do roku 2050
plánuje ďalšie zníženie o 80 – 95 %. Okrem toho by do roku 2020
mala obnoviteľná energia pokryť 20 % konečnej energetickej
spotreby a energetická efektívnosť by sa mala znížiť o 20
%. Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje reorganizáciu energetického
systému, ktorá spočíva v kombinácií nízkouhlíkového profilu,
energetickej bezpečnosti a cenovej dostupnosti, a zároveň
si vyžaduje posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti Európy. Európa je
v súčasnosti tomuto cieľu veľmi vzdialená. 80 % európskeho
energetického systému sa stále spolieha na fosílne palivá a sektor
produkuje 80 % všetkých emisií skleníkových plynov Únii. Každoročne sa na
dovoz energie vynaloží 2,5 % hrubého domáceho produktu (HDP) Únie, čo sa
pravdepodobne ešte zvýši. Tento trend by viedol k úplnej závislosti na
dovoze ropy a zemného plynu v roku 2050. Európsky priemysel
a spotrebitelia čelia nestálosti cien za energie na svetovom trhu, ku
ktorej sa pripájajú obavy o bezpečnosť dodávok a čoraz
väčší podiel svojich príjmov vynakladajú na energiu.
V pláne prechodu na konkurencieschopné
nízkouhlíkové hospodárstvo v roku 2050[27] sa uvádza, že
cielené zníženie emisií skleníkových plynov sa bude musieť dosiahnuť
prevažne na území Únie. Vyžiada si to zníženie emisií CO2 o viac ako 90 %
do roku 2050 v sektore energetiky, o viac ako 80 % v priemysle
a najmenej o 60 % v doprave a okolo 90 % v sektore
bývania a služieb.
Na dosiahnutie tohto zníženia je potrebné
investovať značné prostriedky do výskumu, vývoja, demonštračných
činností a postupného zavádzania na trh účinných, bezpečných a
spoľahlivých nízkouhlíkových energetických technológií a služieb. Toto
úsilie musí ísť ruka v ruke so zabezpečovaním netechnických
riešení na strane ponuky aj dopytu. Všetko toto musí byť
súčasťou integrovanej nízkouhlíkovej politiky vrátane zvládnutia
kľúčových podporných technológií, najmä riešení IKT, modernej výroby,
spracovania a materiálov. Cieľom je vytvoriť účinné
energetické technológie a služby, ktoré možno zoširoka zaviesť na
európskych a medzinárodných trhoch, a zriadiť inteligentné riadenie
na strane dopytu prostredníctvom otvoreného a transparentného obchodného
trhu s energiou a inteligentných systémov na riadenie energetickej
účinnosti.
3.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Nové technológie a riešenia musia
čeliť konkurencii v oblasti nákladov a spoľahlivosti
s vysoko zdokonalenými energetickými systémami s dobre zabehnutými
funkciami a technológiami. Výskum a inovácia tieto nové, čistejšie,
nízkouhlíkové, energeticky účinnejšie zdroje podstatne pomáhajú
v potrebnom rozsahu komerčne zatraktívniť. Ani priemysel, ani
jednotlivé členské štáty nie sú schopní sami znášať náklady a riziká,
ktorých hlavné hnacie sily (prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo,
zabezpečovanie cenovo dostupnej energie) sú mimo trhu.
Zrýchlenie tohto rozvoja si bude
vyžadovať strategický prístup na úrovni Únie, ktorý bude zastrešovať dodávky
energie, dopyt a použitie v budovách, službách, doprave
a priemyselných hodnotových reťazcoch. Jeho súčasťou bude
aj zosúladenie zdrojov v rámci Únie vrátane fondov politiky súdržnosti,
najmä prostredníctvom vnútroštátnych a regionálnych inteligentných
špecializovaných stratégií, systémov obchodovania s emisiami (ETS),
verejného obstarávania a ďalších finančných mechanizmov. Bude si
to vyžadovať aj politiky v oblasti regulácie a zavádzania
obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti, technickej
podpory a budovania kapacít na odstránenie netechnických prekážok šitých na
mieru.
Takýto strategický prístup ponúka strategický
plán energetických technológií (plán SET). Ten obsahuje dlhodobý program na
riešenie kľúčových úzkych profilov v oblasti inovácie, ktorým
čelia technológie hraničného výskumu, výskum a vývoj/overovanie vo
fáze koncepcie a program demonštračnej fázy, v ktorej
spoločnosti hľadajú kapitál na financovanie veľkých projektov,
ktoré sú prvé svojho druhu a snažia sa začať proces zavádzania na
trh. Zdroje potrebné na kompletné vykonanie plánu SET sa odhadujú na 8 mld.
Zdroje potrebné na úplné splnenie plánu SET
EUR boli odhadnuté na 8 mld. EUR ročne po dobu 10 rokov[28].
Táto suma vysoko presahuje kapacity jednotlivých členských štátov alebo
zainteresovaných strán z oblasti výskumu alebo priemyslu. Sú potrebné
investície v oblasti výskumu a inovácie na úrovni Únie v spojení
s mobilizáciou úsilia v celej Európe vo forme spoločného vykonávania a
rozdelenia rizika a kapacít. Financovaním energetického výskumu a inovácie
na úrovni Únie sa teda doplnia činnosti členských štátov tak, že sa
zameria na činnosti s jednoznačnou pridanou hodnotou pre EÚ,
najmä na tie, ktoré majú veľký potenciál na zvýšenie efektu vnútroštátnych
zdrojov. Akciami na úrovni Únie sa takisto podporia vysoko rizikové, vysoko
nákladné, dlhodobé programy, ktoré sú mimo dosahu jednotlivých členských
štátov, zhromaždí sa úsilie na zníženie investičného rizika v rámci
veľkorozmerných činností, ako je napr. priemyselná demonštrácia,
a vytvoria sa celoeurópske, interoperabilné energetické riešenia.
Vykonávaním plánu SET ako výskumného
a inovačného piliera európskej energetickej politiky sa posilní
bezpečnosť dodávok Únie a prechod k nízkouhlíkovému
hospodárstvu, uľahčí sa prepojenie výskumných a inovačných
programov s transeurópskymi a regionálnymi investíciami do energetických
infraštruktúr a zvýši sa ochota investorov uvoľniť kapitál na
dlhotrvajúce projekty s výraznými technickými a trhovými rizikami.
Vytvorí príležitosti na inovácie pre malé a veľké spoločnosti a
pomôže im dosiahnuť alebo udržať si konkurencieschopnosť na
svetovej úrovni, v rámci ktorej sú príležitosti v oblasti energetických
technológií veľké a rastúce.
Na medzinárodnej úrovni sa opatreniami
prijatými na úrovni Únie zabezpečí kritické množstvo na prilákanie záujmu
ostatných technických lídrov a posilnia sa medzinárodné partnerstvá v záujme
riešenia cieľov Únie. Medzinárodným partnerom uľahčí interakciu
s Úniou pri budovaní spoločných akcií, ktoré sú prínosné a zaujímavé
pre obe strany.
Činnosti
v rámci tejto výzvy preto budú tvoriť technický základ európskej
politiky v oblasti energie a klímy. Prispeje sa nimi takisto
k dosahovaniu cieľov iniciatívy Inovácia v Únii v oblasti
energetiky a cieľov politiky vymedzených v iniciatívach Európa
efektívne využívajúca zdroje, Priemyselná politika vo veku globalizácie a
Digitálna agenda pre Európu.
Výskumné a
inovačné činnosti v oblasti jadrového štiepenia a energie jadrovej
syntézy sa vykonávajú v časti EURATOM programu Horizont 2020.
3.3.        Základné línie činností
(a)
Zníženie energetickej spotreby a uhlíkovej
stopy prostredníctvom inteligentného a udržateľného využívania
Činnosti sa zameriavajú na výskum a
testovanie v plnom rozsahu, pokiaľ ide o nové koncepcie, netechnické
riešenia, účinnejšie, spoločensky prijateľné a cenovo
dostupnejšie technické zložky a systémy so zabudovanou inteligenciou, s
cieľom umožniť energetické riadenie v reálnom čase
a vytvoriť budovy s takmer nulovými emisiami, obnoviteľné
vyhrievanie a chladenie, vysoko účinné odvetvia a masové
preberanie efektívne účinných riešení zo strany spoločností,
jednotlivcov, komunít a miest.
(b)
Nízkonákladové, nízkouhlíkové dodávky elektrickej
energie
Činnosti sú zamerané na výskum, vývoj
a demonštráciu v plnom rozsahu, pokiaľ ide o inovatívne
zdroje obnoviteľnej energie a technológie na zachytávanie
a ukladanie uhlíka, ktoré ponúkajú väčší rozsah, nižšie náklady,
technológie bezpečné pre životné prostredie so zvýšenou účinnosťou
z hľadiska konverzie a s väčšou dostupnosťou pre rôzne
trhové a prevádzkové prostredia.
(c)
Alternatívne palivá a mobilné zdroje energie
Činnosti sú zamerané na výskum, vývoj
a demonštráciu v plnom rozsahu, pokiaľ ide o technológie
a hodnotové reťazce na zvýšenie konkurencieschopnosti a
udržateľnosti bioenergie, na skrátenie času uvedenia na trh
technológií založených na vodíku a palivových článkoch a na
vytvorenie nových možností vykazujúcich dlhodobý potenciál dozrievania.
(d)
Jednotná, inteligentná európska elektrická
sieť
Činnosti sa zameriavajú na výskum, vývoj
a demonštráciu v plnom rozsahu, pokiaľ ide o nové
sieťové technológie vrátane uskladnenia, systémy a štruktúry trhu na
plánovanie, monitorovanie, kontrolu a bezpečnú prevádzku
interoperabilných sietí na otvorenom, nízkouhlíkovom, prispôsobivom klimatickým
podmienkam a konkurencieschopnom trhu za bežných a mimoriadnych podmienok.
(e)
Nové poznatky a technológie
Činnosti sú zamerané na
multidisciplinárny výskum energetických technológií (vrátane vizionárskych
akcií) a spoločnú realizáciu celoeurópskych výskumných programov
a zariadení svetovej triedy.
(f)
Pevné rozhodovanie a zapojenie verejnosti.
Činnosti zahŕňajú vývoj
nástrojov, metód a vzorov pevnej a transparentnej politickej podpory
ako aj činnosti zamerané na akceptáciu a zapojenie verejnosti, zapojenie
používateľov a udržateľnosť.
(g)
Uvádzanie energetických inovácií na trh
Činnosti sú zamerané na aplikované
inovácie s cieľom uľahčiť uvedenie nových
energetických technológií a služieb na trh, odstrániť prekážky
netechnologického charakteru a urýchliť cenovo efektívne vykonávanie
energetických politík Únie.
4.           Inteligentná, zelená a integrovaná
doprava
4.1         Osobitný cieľ
Osobitný cieľ spočíva vo
vytvorení európskeho dopravného systému, ktorý účinný z hľadiska
zdrojov, šetrný voči životnému prostrediu, bezpečný a bez medzier, v
prospech občanov, hospodárstva a spoločnosti.
Európa sa musí vyrovnať s rastúcimi
potrebami občanov v oblasti mobility, pričom musí
prihliadať na hospodársky výkon a požiadavky nízkouhlíkového
hospodárstva, schopného prispôsobiť sa zmene klímy. Napriek tomu, že
sektor dopravy rastie, musí sa v ňom dosiahnuť podstatné zníženie
skleníkových plynov a ďalších nepriaznivých vplyvov na životné prostredie,
a musí sa odstrániť jeho závislosť na rope, a zároveň
zachovať vysoká miera účinnosti a mobility.
Udržateľnú mobilitu možno dosiahnuť
len ak sa vykoná radikálna zmena systému dopravy na základe prelomových
poznatkov výskumu v oblasti dopravy, rozsiahlych inovácií a súrodým
celoeurópskym uplatňovaním ekologickejších, bezpečnejších a inteligentnejších
dopravných riešení.
Výskum a inovácie musia priniesť
zacielený a včasný pokrok, ktorým sa umožní dosiahnutie
kľúčových politických cieľov Únie, a zároveň sa zvýši
konkurencieschopnosť hospodárstva, podporí prechod na nízkouhlíkové
hospodárstvo odolné voči zmenám klímy a zachová sa vedúce postavenie
na svetovom trhu.
Do výskumu, inovácie a zavádzania treba
investovať nemalé prostriedky, no pokiaľ by sa nezabezpečilo
zlepšenie udržateľnosti dopravy, v dlhodobom meradle by boli
výsledkom neprípustne vysoké spoločenské, ekologické a hospodárske
náklady.
4.2         Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Doprava je jednou z hlavných hnacích síl
konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva a rastu. Zabezpečuje
mobilitu osôb a tovarov, ktorá je nevyhnutná pre integrovaný európsky
jednotný trh a otvorenú a inkluzívnu spoločnosť.
Predstavuje jedno z najväčších aktív Európy, pokiaľ ide
o priemyselné kapacity a kvalitu služieb a na mnohých svetových
trhoch má vedúce postavenie. Odvetvie dopravy a výroba dopravných zariadení
spoločne predstavujú 6,3 % HDP EÚ. Zároveň európske odvetvie dopravy
čelí čoraz tvrdšej konkurencii z ostatných častí sveta. Na
zabezpečenie konkurenčnej výhody Európy v budúcnosti a na
zmiernenie nedostatkov súčasného dopravného systému budú potrebné
prelomové technológie.
Sektor dopravy je hlavným prispievateľom
k emisiám skleníkových plynov a produkuje až štvrtinu všetkých
emisií. Doprava závisí z 96 % od fosílnych palív. Čoraz väčším
problémom je hustá premávka; systémy nie sú zatiaľ dostatočne inteligentné;
alternatívny na obmenenie rôznych spôsobov dopravy nie sú vždy príťažlivé;
obete cestných nehôd sú naďalej na dramaticky vysokej úrovni 34 000
osôb ročne v Únii; občania a podniky očakávajú
vytvorenie dopravného systému, ktorý je bezpečný a spoľahlivý.
Mestské prostredie predstavuje osobitnú výzvu v oblasti udržateľnosti
dopravy.
Za niekoľko desaťročí by
očakávaná miera rastu dopravy dostala európsku dopravu do slepej
uličky a vytvorila by nezvládnuteľné hospodárske náklady
a dôsledky pre spoločnosť. Podľa prognóz sa počet
osobokilometrov v nasledujúcich 40 rokoch zdvojnásobí a porastie
dvakrát rýchlejšie ako v prípade leteckej dopravy. Emisie CO2 porastú do
roku 2050 o 35 %. Náklady na hustú premávku sa zvýšia o 50 % na
takmer 200 mld. EUR ročne. Externé náklady na nehody sa zvýšia
o približne 60 mld. EUR v porovnaní s rokom 2005.
Postupovať ďalej bez zmien preto nie
je možné. Výskum a inovácie vychádzajúce z politických cieľov
a zamerané na kľúčové výzvy podstatne prispejú k naplneniu
cieľov Únie na obmedzenie zvyšovania svetovej teploty o 2 ºC, odstránenie 60
% emisií CO2 z dopravy, radikálne zníženie nákladov na
preťaženie premávky a nehody a na takmer úplné odstránenie úmrtnosti na
cestách do roku 2050.
Problémy znečistenia, preťaženia, bezpečnosti
a zabezpečenia sú bežné v celej Únii a vyžadujú si
spoluprácu na reakciách v celej Európe. Zrýchlenie vývoja
a nasadzovania nových technológií a inovatívnych riešení pre vozidlá,
infraštruktúry a riadenie dopravy bude kľúčové na dosiahnutie
čistejšieho a efektívnejšieho systému dopravy v Únii; na
dodávanie výsledkov potrebných na zmiernenie zmeny klímy a zlepšenie
účinnosti zdrojov; na zachovanie vedúceho postavenia Európy na svetových
trhoch výrobkov a služieb súvisiacich s dopravou. Tieto ciele nemožno
dosiahnuť iba roztrieštenými vnútroštátnymi snahami.
Financovaním výskumu a inovácie
v oblasti dopravy na úrovni Únie sa doplnia činnosti členských
štátov prostredníctvom zamerania sa na činnosti s jednoznačnou
európskou pridanou hodnotou. Znamená to, že dôraz sa bude klásť na
prioritné oblasti, ktoré nadväzujú na európske politické ciele; v ktorých je
potrebné dosiahnuť kritické množstvo úsilia; tam, kde treba vytvárať
celoeurópske, interoperabilné dopravné riešenia; alebo tam, kde hromadné
nadnárodné úsilie môže znížiť riziká investovania do výskumu, zaviesť
nové spoločné normy a skrátiť čas uvedenia výsledkov výskumu na
trh.
Súčasťou výskumných
a inovačných činností je široká škála iniciatív pokrývajúcich
celý inovačný reťazec. Niektoré činnosti sú osobitne zamerané na
presadenie výsledkov na trhu: programový prístup k výskumu
a inovácii, demonštračné projekty, činnosti v oblasti
presadenia sa na trhu a podpora normalizácie, regulácie
a inovatívnych stratégií obstarávania – všetky tieto oblasti pomáhajú
naplniť tento cieľ. Využitie zapojenia zainteresovaných strán
a odborníkov pomôže preklenúť medzeru medzi výsledkami výskumu
a ich zavedením v sektore dopravy.
Investovaním do výskumu a inovácií na
vytvorenie zelenších, inteligentnejších a väčšmi integrovaných
dopravných systémov sa výrazne prispeje k napĺňaniu cieľov
stratégie Európa 2020 v oblasti inteligentného, udržateľného a
inkluzívneho rastu a cieľov hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii.
Činnosti podporia vykonávanie Bielej knihy o doprave, ktorá sa
zameriava na vytváranie jednotného európskeho dopravného priestoru. Prispeje sa
nimi takisto k dosahovaniu politických cieľov vytýčených v
hlavných iniciatívach Európa efektívne využívajúca zdroje, Priemyselná politika
vo veku globalizácie a Digitálna agenda pre Európu.
4.3.        Základné línie činností
(a)
Doprava účinná z hľadiska zdrojov,
ohľaduplná voči životnému prostrediu
Cieľom je zminimalizovať vplyv
dopravy na klímu a životné prostredie prostredníctvom zlepšenia jej
účinnosti v oblasti využívania prírodných zdrojov a zníženia
závislosti na fosílnych palivách.
Zámerom činností je znížiť spotrebu
zdrojov a emisie skleníkových plynov a zlepšiť účinnosť
vozidiel, urýchliť rozvoj a zavádzanie elektrických a iných vozidiel
s nízkymi alebo mulovými emisiami vrátane prostredníctvom prelomových
poznatkov v oblasti motorov, batérií a infraštruktúry; preskúmať
a zhodnotiť potenciál alternatívnych palív a inovatívnych
a účinnejších pohonných systémov vrátane palivovej infraštruktúry;
vylepšiť využívanie infraštruktúr prostredníctvom inteligentných systémov
dopravy a inteligentných zariadení; a zvýšiť využívanie riadenia dopytu a
verejnej a nemotorizovanej dopravy, najmä v mestských oblastiach.
(b)
Lepšia mobilita, menej hustá premávka, viac
bezpečnosti a spoľahlivosti
Cieľom je zosúladiť rastúce potreby
mobility so zlepšenou plynulosťou premávky prostredníctvom inovatívnych
riešení na vytvorenie plynulých, inkluzívnych, bezpečných,
spoľahlivých a robustných dopravných systémov.
Zámerom činností je zmenšiť hustotu
premávky, zlepšiť prístupnosť a vyjsť v ústrety potrebám
používateľov prostredníctvom podpory integrovanej dopravy a logistiky „od
dverí k dverám“; posilniť intermodalitu a zavádzanie inteligentných
riešení plánovania a riadenia; a drasticky znížiť výskyt nehôd a vplyv
bezpečnostných hrozieb.
(c)
Svetové vedúce postavenie európskeho odvetvia
dopravy
Cieľom je posilniť
konkurencieschopnosť a výkon európskych výrobných odvetví v oblasti
dopravy a pridružených služieb.
Zámerom činností je vytvoriť novú
generáciu inovatívnych dopravných prostriedkov a pripraviť pôdu pre
ďalšiu generáciu prostredníctvom rozvíjania novátorských konceptov
a projektov, inteligentných kontrolných systémov a interoperabilných
noriem, účinných postupov výroby, kratších období tvorby a znížených nákladov
na životný cyklus.
(d)
Sociálno-hospodársky výskum a činnosti
s výhľadom do budúcnosti pri tvorbe politiky
Cieľom je podporovať vylepšenie
tvorby politiky, ktorá je nevyhnutná na podporu inovácie a riešenie výziev
v oblasti dopravy a súvisiacich spoločenských potrieb.
Zámerom činností je zlepšiť
pochopenie sociálno-hospodárskych trendov a vyhliadok súvisiacich
s dopravou a zabezpečiť údaje a analýzy vychádzajúce
zo skutočnosti pre tvorcov politík.
5.           Opatrenia v oblasti klímy,
efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny
5.1.        Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je vytvoriť hospodárstvo, ktoré efektívne
využíva zdroje a je odolné voči zmenám klímy a udržateľnú dodávku
surovín, s cieľom uspokojiť potreby rastúcej svetovej populácie v
rámci obmedzení prírodných zdrojov planéty. Činnosti prispejú
k zvýšeniu európskej konkurencieschopnosti a zlepšeniu dobrých
životných podmienok a zároveň zabezpečia integritu životného
prostredia a jeho udržateľnosť tak, že sa bude priemerné
otepľovanie planéty udržiavať na hodnote pod 2 °C a posilní sa
schopnosť ekosystémov a spoločnosti prispôsobiť sa zmenám klímy.
V priebehu 20. storočia sa zvýšilo využívanie fosílnych palív na
svete, ako aj ťažba materiálnych zdrojov o faktor 10. Táto éra zjavne
hojných a lacných zdrojov sa však končí. Suroviny, voda, vzduch,
biodiverzita a suchozemské, vodné a morské ekosystémy sú všetky pod tlakom.
Mnohé najväčšie svetové ekosystémy sa narušujú a až 60 % služieb,
ktoré sa z nich zabezpečujú, sa využíva neudržateľným spôsobom.
V Únii sa na osobu využíva každoročne 16 ton materiálu a 6 ton
z nich sa vyhodí, pričom polovica putuje na skládky odpadu. Svetový
dopyt po zdrojoch sa naďalej zvyšuje zároveň s rastom populácie
a zvyšujúcimi sa požiadavkami, najmä na úrovni vrstvy so stredne
veľkými platmi v rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstvach. Je potrebné
absolútne oddeliť hospodársky rast od využívania zdrojov.
Priemerná teplota zemského povrchu sa za ostatných 100 rokov zvýšila
asi o 0,8 °C a predpokladá sa, že do konca 21. storočia sa zvýši o 1,8
až 4 °C (v porovnaní s priemernými hodnotami rokov 1980 – 1999)[29].
Pravdepodobné dôsledky týchto zmien na prírodné a človekom vytvorené
systémy postavia planétu pre výzvu, podrobia skúške jej schopnosť
prispôsobenia sa, a zároveň ohrozia budúci hospodársky rozvoj
a blahobyt ľudstva.
Čoraz väčšie vplyvy zmien klímy a problémy životného
prostredia, ako napr. acidifikácia oceánov, topenie ľadovcov
v Arktickom regióne, degradácia a využívanie pôdy, nedostatok vody,
znečistenie chemikáliami a strata biodiverzity, naznačujú, že
Zem sa približuje k hraniciam svojej udržateľnosti. Napríklad, ak sa
nevylepší účinné využívanie vody, predpovedá sa, že za 20 rokov dopyt po
vode prevýši jej dodávky o 40 %. Lesy sa redukujú hrozivo rýchlou mierou 5
miliónov hektárov za rok. Interakcie medzi zdrojmi môžu spôsobiť systémové
riziká – poškodenie jedného zdroja vytvorí nezvrátiteľný bod zlomu pre
ostatné zdroje a ekosystémy. Ak by sa pokračovalo v súčasných
trendoch, v roku 2050 by na zabezpečenie potrieb rastúcej svetovej
populácie boli treba viac ako dve Zeme.
Pre fungovanie moderných spoločností a ich hospodárstiev sú
zásadne dôležité udržateľné dodávky a nákladovo efektívne riadenie
surovín, vrátane ich vyhľadávania, ťažby, opätovného použitia,
recyklácie a nahrádzania. Európske sektory, ako je stavebníctvo, chemický,
automobilový, vesmírny, strojárenský priemysel a zariadenia, ktoré
poskytujú celkovú pridanú hodnotu vo výške asi 1 300 mld. EUR
a zamestnanie pre približne 30 miliónov ľudí, veľmi závisia od
prístupu k surovinám. Zásobovanie Únie surovinami sa však dostáva pod
stále väčší tlak. Únia je navyše veľmi závislá na dovoze strategicky
významných surovín, ktorý alarmujúco ovplyvňujú narušenia trhu. Okrem toho
má Únia ešte cenné ložiská nerastných surovín, ktorých prieskum a ťažba
je obmedzená nedostatkom primeraných technológií a brzdí ju zvyšujúca sa
celosvetová konkurencia. Keďže suroviny sú dôležité pre európsku
konkurencieschopnosť, hospodárstvo a použitie v inovatívnych
výrobkoch, životne dôležitou prioritou pre Úniu sú udržateľné zásoby
a nákladovo efektívne riadenie surovín.
Schopnosť
hospodárstva prispôsobiť sa a stať sa odolnejším voči
zmenám klímy, účinnejšie využívať zdroje, a zároveň si
zachovať konkurencieschopnosť závisí od vysokej úrovne ekoinovácie
spoločenskej aj technickej povahy. Celosvetový trh v oblasti
ekoinovácie má ročnú hodnotu približne 1 000 mld. EUR
a očakáva sa, že do roku 2030 sa strojnásobí, a teda ekoinovácia
predstavuje veľkú príležitosť na zvýšenie konkurencieschopnosti a
tvorbu pracovných miest v európskych hospodárstvach.
5.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Napĺňanie cieľov Únie a medzinárodných cieľov
na zníženie emisií skleníkových plynov a koncentrácie a zvládanie
dôsledkov zmien klímy si vyžaduje rozvoj a zavedenie nákladovo efektívnych
technológií a opatrenia na zmiernenie dopadu a na prispôsobenie sa.
V politických rámcoch Únie a celosvetových rámcoch sa musí
zaistiť, že ekosystémy a biodiverzita sa chránia, cenia
a primeraným spôsobom obnovujú s cieľom zachovať ich
schopnosť poskytovať v budúcnosti zdroje a služby. Výskum
a inovácia môžu pomôcť zabezpečiť spoľahlivý
a udržateľný prístup k surovinám a zaistiť výrazné
zníženie využívania zdrojov a tvorby odpadu.
Akcie Únie sa teda zamerajú na podporu
kľúčových cieľov a politík EÚ vrátane týchto: stratégia
Európa 2020; Inovácia v Únii; Európa efektívne využívajúca zdroje
a príslušný plán; plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové
hospodárstvo v roku 2050[30]; Adaptácia na zmenu
klímy: Európsky rámec opatrení[31]; Iniciatíva
v oblasti surovín[32]; stratégia trvalo
udržateľného rozvoja Únie[33]; Integrovaná námorná
politika Únie[34]; rámcová smernica
o morskej stratégii[35]; akčný plán
ekologických inovácií a Digitálna agenda pre Európu[36].
Tieto akcie posilnia schopnosť spoločnosti nadobudnúť odolnosť
voči zmenám životného prostredia a klímy a zabezpečiť
dostupnosť surovín.
Vzhľadom na
cezhraničnú a celosvetovú povahu klímy a životného prostredia, na ich
rozsah pôsobnosti a zložitosť, a na medzinárodný rozmer
reťaze dodávok surovín, činnosti je potrebné vykonávať na úrovni
Únie a na ďalších vyšších úrovniach. Multidisciplinárna povaha
potrebného výskumu vyžaduje zhromažďovanie doplnkových poznatkov
a zdrojov s cieľom účinne riešiť túto výzvu. Zníženie
využívania zdrojov a vplyvov na životné prostredie a súčasné zvýšenie
konkurencieschopnosti si bude vyžadovať rozhodný spoločenský
a technický prechod na hospodárstvo založené na udržateľnom
vzťahu dobrých prírodných podmienok a dobrých životných podmienok
ľudí. Koordinovanými výskumnými a inovačnými činnosťami
sa zlepší chápanie a predpovedanie zmien klímy a životného prostredia
zo systematického a medzisektorového hľadiska, znížia sa nepresnosti,
určia a posúdia sa slabé miesta, riziká, náklady a príležitosti,
a takisto sa rozšíri rozsah a zlepší sa účinnosť
spoločenských a politických reakcií a riešení. Akcie sa budú
takisto snažiť o vybavenie činiteľov na všetkých úrovniach
spoločnosti schopnosťami, aby sa mohli aktívne zúčastniť
tohto procesu.
Riešenie
dostupnosti surovín vyžaduje koordinované úsilie v oblasti výskumu
a inovácií naprieč mnohými disciplínami a sektormi
s cieľom pomôcť poskytnúť bezpečné, ekonomicky
uskutočniteľné, environmentálne spoľahlivé
a spoločensky prijateľné riešenia v celom hodnotovom
reťazci (vyhľadávanie, ťažba, spracovanie, opätovné použitie,
recyklácia a nahrádzanie). Inovácia
v týchto oblastiach poskytne príležitosti pre rast a tvorbu
pracovných miest, ako aj inovatívne možnosti týkajúce sa vedy, technológií,
politiky a riadenia. Z tohto dôvodu sa pripravuje európske partnerstvo pre
inovácie v oblasti surovín.
Ekoinovácie
vytvoria nové hodnotné príležitosti rastu a tvorby pracovných miest.
Riešeniami vytvorenými v rámci akcií na úrovni Únie sa bude čeliť
hrozbám priemyselnej konkurencieschopnosti a umožní sa ich rýchle zavádzanie
a prenos na jednotnom trhu a za jeho hranicami. Umožní sa tak prechod
k zelenému hospodárstvu, ktoré prihliada na udržateľné využívanie
zdrojov. Partnermi v rámci tohto prístupu budú: medzinárodní, európski
a vnútroštátni tvorcovia politík; medzinárodné výskumné
a inovačné programy a programy členských štátov; európske
podniky a priemysel; Európska environmentálna agentúra a vnútroštátne
environmentálne agentúry; a ďalšie príslušné zainteresované strany.
Okrem bilaterálnej a regionálnej spolupráce sa v rámci akcií Únie budú
podporovať aj príslušné medzinárodné snahy a iniciatívy vrátane
Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC), Medzivládnej platformy pre
biodiverzitu a ekosystémové služby (IPBES) a Skupiny pre pozorovanie Zeme
(GEO).
5.3.        Základné línie činností
(a)
Boj proti zmenám klímy a prispôsobovanie sa zmenám
klímy
Cieľom je vytvárať a posudzovať inovatívne,
nákladovo účinné a udržateľné opatrenia na prispôsobenie
a zmiernenie, zacielené na skleníkové plyny s obsahom CO2
aj bez obsahu CO2 a zdôrazňujúce technické aj netechnické
zelené riešenia prostredníctvom zhromažďovania poznatkov ako základu pre
informované, skoré a účinné opatrenia a pre zosieťovanie
potrebných spôsobilostí. Činnosti sa zameriavajú na: zlepšenie pochopenia
zmien klímy a zabezpečovania spoľahlivých predpovedí
o klíme; posudzovanie vplyvov, slabých miest a vytváranie
inovatívnych nákladovo účinných opatrení na prispôsobenie a prevenciu
rizika; podporu politík na zmiernenie.
(b)
Udržateľné nakladanie s prírodnými
zdrojmi a ekosystémami
Cieľom je zabezpečiť poznatky v oblasti nakladania s
prírodnými zdrojmi, ktorými sa dosiahne udržateľná rovnováha medzi
obmedzenými zdrojmi a potrebami spoločnosti a hospodárstva.
Činnosti sa zameriavajú na: rozširovanie nášho chápania fungovania
ekosystémov, ich interakcií s sociálnymi systémami a ich úlohy pri
udržiavaní hospodárstva a blaha ľudstva; a na zabezpečovanie
poznatkov a nástrojov na účinné rozhodovanie a zapojenie verejnosti.
(c)
Zabezpečenie udržateľných dodávok
neenergetických a nepoľnohospodárskych surovín
Cieľom je
zlepšiť základňu vedomostí o surovinách a vytvoriť
inovatívne riešenie na skúmanie, ťažbu, spracovanie, recykláciu a opätovné
získavanie surovín nákladovo účinným spôsobom šetrným voči životnému
prostrediu a na ich nahradenie hospodársky príťažlivými alternatívami s
nižším vplyvom na životné prostredie. Činnosti sa zameriavajú na:
zlepšovanie základne znalostí o dostupnosti surovín; podporu udržateľných
dodávok a využívania surovín; nachádzanie alternatív dôležitých surovín;
a na zlepšovanie informovanosti a zručností spoločnosti
v oblasti surovín.
(d)
Umožnenie prechodu k zelenému hospodárstvu
prostredníctvom ekoinovácií
Cieľom je
podporovať všetky formy ekoinovácie, ktoré napomáhajú prechodu
k zelenému hospodárstvu. Činnosti sa zameriavajú na:
posilňovanie ekoinovačných technológií, postupov, služieb
a produktov a zvyšovanie ich trhového prijatia a replikácie,
s osobitnou pozornosťou venovanou MSP; podporu inovatívnych politík
a spoločenských zmien; pokrok v oblasti meraní
a posudzovania smerom k zelenému hospodárstvu; a na podporu
účinného využívania zdrojov prostredníctvom digitálnych systémov.
(e)
Rozvoj celistvých a nepretržitých
celosvetových systémov environmentálnych informácií a pozorovania
Cieľom je
zaistiť dodávku dlhodobých údajov a informácií potrebných pri riešení
tejto výzvy. Činnosti sa zameriavajú na spôsobilosti, technológie a
infraštruktúry údajov na pozorovanie a monitorovanie Zeme, ktoré budú schopné
neprestajne poskytovať včasné a príslušné informácie, predpovede
a prognózy. Bude sa povzbudzovať poskytovanie bezplatného, otvoreného
a neobmedzeného prístupu k interoperabilným údajom
a informáciám.
6.           INKLUZÍVNA, INOVATÍVNA
A BEZPEČNÁ SPOLOČNOSŤ
6.1.        Osobitný cieľ
Osobitný
cieľ spočíva v podpore inkluzívnej, inovatívnej a bezpečnej
európskej spoločnosti v kontexte nevídaných premien a čoraz
väčšej vzájomnej celosvetovej závislosti.
Európa čelí
veľkým sociálno-ekonomickým výzvam, ktoré majú výrazný vplyv na jej
budúcnosť – ide napr. o čoraz väčšiu vzájomnú hospodársku
a kultúrnu závislosť, starnutie obyvateľstva, sociálne
vylúčenie a chudoba, nerovnosť a migračné prúdy,
vypĺňanie medzier v digitálnej oblasti, presadzovanie kultúry
inovácií a kreatívnosti v spoločnosti a podnikoch, ako aj
o zaistenie bezpečnosti a slobody, dôvery v demokratické
inštitúcie a medzi občanmi a v rámci a mimo hraníc.
Tieto výzvy sú obrovské a vyžadujú spoločný európsky prístup.
Po prvé, v Únii pretrvávajú výrazné
nerovnosti, či už medzi štátmi, alebo v rámci nich. Index
ľudského rozvoja, ktorým sa meria súhrnný pokrok v oblasti zdravia,
vzdelávania a príjmov, nadobudol v roku 2010 v prípade
členských štátov Únie hodnoty od 0,743 po 0,895, čo dosvedčuje
výraznú nerovnováhu medzi krajinami. Pretrvávajú aj značné nerovnosti
medzi pohlaviami: napríklad rozdiel v platoch mužov a žien v Únii je
naďalej 17,8 % v prospech mužov[37]. Jednému zo
šiestich občanov Únie (takmer 80 miliónov osôb) v súčasnosti
hrozí chudoba. V ostatných dvadsiatich rokoch sa zvýšila chudoba mladých
dospelých a rodín s deťmi. Miera nezamestnanosti mládeže je vyše
20 %. Stopäťdesiat miliónov Európanov (25 %) nikdy nepoužilo internet
a pravdepodobne nikdy nezískajú dostatočnú digitálnu gramotnosť.
Zvýšila sa aj politická ľahostajnosť a polarizácia vo
voľbách, ktorá dosvedčuje ochabujúcu dôveru občanov
v súčasné politické systémy. Tieto čísla naznačujú, že na
určité sociálne skupiny a komunity sa neustále zabúda pri sociálnom
a hospodárskom rozvoji a/alebo demokratickej politike.
Po druhé,
v ostatných štyridsiatich rokoch sa relatívne znižuje produktivita Európy
a miera hospodárskeho rastu. Navyše sa rýchlo zmenšuje jej podiel na
produkcii celosvetových poznatkov a jej vedúce postavenie v oblasti
inovačného výkonu v porovnaní s kľúčovými rýchlo sa
rozvíjajúcimi ekonomikami, ako je napr. Brazília alebo Čína. Aj napriek
tomu, že má Európa pevnú výskumnú základňu, musí z nej vytvoriť silné
východisko pre inovatívny tovar a služby. Keďže je všeobecne známe, že
Európa musí investovať viac do vedy a inovácií, bude tieto investície
musieť aj koordinovať inteligentnejšie než v minulosti. Viac ako 95 %
vnútroštátnych rozpočtov na výskum a vývoj sa v rámci Únie
vynakladajú bez akejkoľvek koordinácie, čo predstavuje ohromné
potenciálne plytvanie so zdrojmi a zmenšovanie možností financovania. Okrem
toho sú inovačné kapacity členských štátov napriek nedávnej
konvergencii naďalej veľmi rôznorodé a medzi tzv.
inovačnými lídrami a slabými inovátormi sú veľké medzery[38].
Po tretie, na občanov EÚ majú čoraz
väčší vplyv mnohé formy neistoty, či už zločin, násilie, terorizmus,
kybernetické útoky, zneužívanie súkromia alebo ďalšie formy
sociálneho a hospodárskeho neporiadku. Odhaduje sa, že v Európe sa
pravdepodobne každý rok stane priamou obeťou zločinu 75 miliónov osôb[39].
Priame náklady na zločin, terorizmus, nezákonné činnosti, násilie
a katastrofy v Európe sa odhaduje na najmenej 650 mld. EUR (asi 5 %
HDP Únie) v roku 2010. Živým príkladom dôsledkov terorizmu je útok na
budovu Dvojičiek na Manhattane z 11. septembra 2001. Stratili sa
tisícky životov a odhaduje sa, že táto udalosť spôsobila v USA
v nasledujúcom štvrťroku stratu produktivity v hodnote 35 mld.
amerických dolárov, z hľadiska celkových výstupov v hodnote 47
mld. amerických dolárov a zvýšenie nezamestnanosti o takmer 1 %.
Občania, podniky a inštitúcie sa čoraz viac zúčastňujú
digitálnych interakcií a transakcií v sociálnych, finančných a obchodných
oblastiach života, no rozvoj internetu takisto vedie k kybernetickým
zločinom, ktoré každý rok spôsobujú náklady v miliardách EUR a k narušovaniu
súkromia jednotlivcov alebo združení na celom kontinente. Rozšírenie neistoty
v bežnom živote a z dôvodu neočakávaných situácií môže
ovplyvniť dôveru občanov nielen v inštitúcie, ale aj voči
sebe navzájom.
Tieto výzvy treba
riešiť spoločne a inovatívnymi spôsobmi, keďže sa medzi
nimi vyskytujú zložité a neočakávané interakcie. Inovácie môžu
viesť k oslabeniu začlenenia, ako to možno badať napríklad
na fenoméne rozdielov v digitálnej oblasti alebo na segmentácii pracovného
trhu. Sociálna inovácia, sociálna dôvera a bezpečnosť sa
v rámci politík niekedy len ťažko dajú zosúladiť, napríklad
v sociálne znevýhodnených oblastiach veľkých miest v Európe.
Spojenie inovácie a meniacich sa potrieb občanov navyše tvorcov
politík a hospodárskych a sociálnych činiteľov vedie
k hľadaniu nových odpovedí, ktoré nerešpektujú zavedené hranice medzi
sektormi, činnosťami, tovarmi alebo službami. Fenomény ako rast
internetu, finančných systémov, starnúceho hospodárstva a ekologickej
spoločnosti vo veľkej miere dosvedčujú, ako veľmi je
potrebné uvažovať a reagovať na tieto problémy zároveň
z ich hľadiska začlenenia, inovácie aj bezpečnosti.
Z dôvodu
vnútornej zložitosti týchto výziev a meniacich sa požiadaviek je preto
nevyhnutné vytvoriť inovatívny výskum a nové inteligentné
technológie, postupy a metódy, mechanizmy sociálnej inovácie, koordinované
opatrenia a politiky, v rámci ktorých sa predpokladá alebo
ovplyvňuje hlavný vývoj v Európe. Vyžaduje si pochopenie sprievodných
trendov a vplyvov, ktoré sú v súvislosti s týmito výzvami v hre
a opätovné preskúmanie a pretvorenie úspešných foriem solidarity,
koordinácie a kreativity, ktoré z Európy vytvárajú jedinečný
vzor inkluzívnej, inovatívnej a bezpečnej spoločnosti
v porovnaní s ostatnými svetovými regiónmi. Vyžaduje si takisto
strategickejší prístup k spolupráci s tretími krajinami. Keďže
bezpečnostné politiky by mali pôsobiť navzájom s inými
sociálnymi politikami, dôležitým hľadiskom tejto výzvy bude aj posilnenie
spoločenského rozmeru výskumu v oblasti bezpečnosti.
6.2.        Odôvodnenie a pridaná hodnota
Únie
Tieto výzvy
prekonávajú vnútroštátne hranice, a preto si vyžadujú zložitejšiu
porovnávaciu analýzu mobility (osôb, tovarov, služieb a kapitálu, ale aj
kompetencií a poznatkov) a formy inštitucionálnej spolupráce, medzikultúrne
interakcie a medzinárodnú spoluprácu. Ak ich lepšie nepochopíme a nebudeme
predvídať, globalizačné sily prinútia európske štáty skôr medzi sebou
súťažiť ako spolupracovať, čím sa prehĺbia rozdiely
v Európe namiesto toho, aby sa nachádzali spoločné východiská
a správna rovnováha medzi spoluprácou a súťažou. Ak sa tieto
sociálno-ekonomické výzvy budú riešiť len na vnútroštátnej úrovni, prináša
to zo sebou nebezpečenstvo neúčinného využívania zdrojov, prenášania
problémov na ostatné európske a neeurópske krajiny a zintenzívnenia
sociálneho, hospodárskeho a politického napätia, čo môže priamo
ovplyvniť ciele Európskej zmluvy a jej hodnoty, najmä hlavu I Zmluvy
o Európskej únii.
Na vybudovanie
inkluzívnej, inovatívnej a bezpečnej spoločnosti Európa potrebuje
reakciu, v rámci ktorej sa vytvoria nové poznatky, technológie a spôsobilosti,
a v ktorej sa určia politické možnosti. Tieto snahy pomôžu Európe
v boji so svojimi výzvami nielen vnútorne, ale aj z hľadiska
svetového hráča na medzinárodnej scéne. Zároveň to pomôže
členským štátom mať úžitok zo skúseností získaných mimo nich
a umožní im to lepšie vymedziť osobitné opatrenia prispôsobené ich
príslušnej situácii.
Ústrednou úlohou tejto výzvy je teda
presadzovanie nových spôsobov spolupráce medzi krajinami v Únii a vo
svete, ako aj medzi príslušnými výskumnými a inovačnými komunitami. S cieľom posilniť význam všetkých týchto činností
pre tvorcov politík, sociálnych a hospodárskych aktérov
a občanov sa bude systematicky vykonávať zapájanie občanov
a priemyslu, podpora postupov sociálnej a technologickej inovácie,
podpora inteligentnej verejnej správy s účasťou občanov,
a takisto aj podpora tvorby politík na základe skutočností.
V tomto ohľade budú výskum a inovácia predpokladom
konkurencieschopnosti európskych odvetví a služieb, najmä v oblasti
bezpečnosti, digitálneho rozvoja a ochrany súkromia.
Financovaním Únie v rámci tejto výzvy sa
teda bude podporovať rozvoj, vykonávanie a prispôsobovanie
kľúčových politík Únie, najmä priorít stratégie Európa 2020 na
zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu,
spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky
a stratégie Únie v oblasti vnútornej bezpečnosti vrátane politík
v oblasti prevencie a reakcie na katastrofy. Bude sa vykonávať
koordinácia s priamymi akciami Spoločného výskumného centra.
6.3.        Základné línie činností
6.3.1.     Inkluzívna
spoločnosť
Cieľom je posilniť solidaritu
a sociálne, hospodárske a politické začlenenie a pozitívnu
medzikultúrnu dynamiku v Európe a s medzinárodnými partnermi prostredníctvom
prelomovej vedy a interdisciplinárnosti, technického pokroku
a organizačných inovácií. Tu môže zohrať významnú úlohu výskum
v oblasti humanitných vied. Výskum podporuje tvorcov politík pri
zostavovaní politík na boj proti chudobe a na predchádzanie rozvoja rôznych
foriem rozdelení, diskriminácie a nerovností v európskej spoločnosti, ako
sú napr. rodové nerovnosti alebo rozdiely v digitálnej alebo
inovačnej oblasti, a s ostatnými svetovými regiónmi.
Predovšetkým prispieva k vykonávaniu a prispôsobovaniu stratégie
Európa 2020 a širokého vonkajšieho pôsobenia Únie. S cieľom
vytvoriť excelentnosť v najmenej rozvinutých regiónoch sa
prijímajú osobitné opatrenia a tak sa rozširuje účasť na
programe Horizont 2020.
Zámerom činností je:
(a)
podporovať inteligentný, udržateľný
a inkluzívny rast;
(b)
budovať odolnú a inkluzívnu
spoločnosť v Európe;
(c)
posilňovať postavenie Európy ako
svetového činiteľa;
(d)
odstrániť rozdiely v oblasti výskumu a
inovácie v Európe.
6.3.2.     Inovatívna
spoločnosť
Cieľom je podporiť rozvoj
inovatívnej spoločnosti a politiky v Európe prostredníctvom zapojenia
občanov, podnikov a používateľov do výskumu a inovácie a podpora
koordinovaných výskumných a inovačných politík v kontexte
globalizácie. Osobitná podpora sa vyčlení na tvorbu európskeho
výskumného priestoru a na rozvoj rámcových podmienok inovácie.
Zámerom
činností je:
(a)
posilniť základňu poznatkov
a podporu iniciatívy Inovácia v Únii a EVP;
(b)
preskúmať nové formy inovácie vrátane
sociálnej inovácie a kreativity;
(c)
zaistiť zapojenie spoločnosti do výskumu
a inovácie;
(d)
podporovať súdržnú a účinnú
spoluprácu s tretími krajinami.
6.3.3.     Bezpečná
spoločnosť
Cieľom je podporovať politiky EÚ
v oblasti vnútornej a vonkajšej bezpečnosti
a zaručovať kybernetickú bezpečnosť, dôveru
a súkromie na digitálnom jednotnom trhu, a zároveň zlepšovať
konkurencieschopnosť odvetví EÚ v oblasti bezpečnosti, IKT
a služieb. Dosiahne sa prostredníctvom vytvorenia inovatívnych technológií
a riešení, ktoré sa zameriavajú na vypĺňanie bezpečnostných
medzier a vedú k predchádzaniu bezpečnostných hrozieb. Tieto
akcie orientované na poslanie budú prihliadať na rôznych konečných
používateľov (občanov, podniky a úrady vrátane vnútroštátnych a
medzinárodných orgánov, civilnú ochranu, presadzovanie práva, pohraničných
strážnikov atď.) s cieľom zohľadniť rozvoj bezpečnostných
hrozieb a ochranu súkromia a potrebné spoločenské hľadiská.
Zámerom činností je:
(a)
bojovať proti zločinu a terorizmu;
(b)
posilniť bezpečnosť prostredníctvom
riadenia hraníc;
(c)
zabezpečiť kybernetickú
bezpečnosť;
(d)
zvýšiť odolnosť Európy voči krízam
a katastrofám;
(e)
zabezpečiť súkromie a slobodu na
internete a posilniť spoločenský rozmer bezpečnosti.
ČASŤ IV
Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra (JRC)
1.           Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je poskytovať
vedeckú a technickú podporu politikám Únie orientovanú na zákazníka a
zároveň pružne reagovať na nové politické požiadavky.
2.           Odôvodnenie a pridaná hodnota Únie
Únia si vytýčila ambiciózny politický
program do roku 2020, v ktorom sa rieši súbor zložitých a vzájomne prepojených
výziev, ako je udržateľné nakladanie so zdrojmi a
konkurencieschopnosť. Na úspešné riešenie týchto výziev sú potrebné
spoľahlivé vedecké poznatky, ktoré čerpajú z viacerých vedeckých
disciplín a umožňujú triezve posudzovanie možností politiky. Spoločné
výskumné centrum (JRC) v rámci ďalšieho upevňovania svojej úlohy ako
vedeckej služby v oblasti tvorby politík Únie bude poskytovať požadovanú
vedeckú a technickú podporu vo všetkých etapách cyklu tvorby politík,
počnúc návrhom až po vykonávanie a posúdenie. S týmto cieľom zameria
svoj výskum na politické priority Únie, a súčasne bude
posilňovať prierezové kompetencie. Vďaka nezávislosti od
osobitných záujmov, či už súkromných, alebo národných, a pre svoju
vedecko-technickú referenčnú úlohu JRC umožňuje
uľahčovať potrebné dosahovanie konsenzu medzi zainteresovanými
stranami a tvorcami politík. Výskum JRC prináša členským štátom a
občanom Únie najbadateľnejší úžitok v oblasti zdravotníctva a ochrany
spotrebiteľa, životného prostredia, bezpečnosti a ochrany a riadenia
kríz a katastrof.
JRC je integrovanou súčasťou
európskeho výskumného priestoru (ERA) a naďalej bude aktívne
podporovať jeho fungovanie prostredníctvom úzkej spolupráce s odbornými
partnermi a zainteresovanými stranami, sprístupňovania svojich zariadení a
prostredníctvom odborného vzdelávania výskumníkov. Takýmto spôsobom sa
zároveň podporí integrácia nových členských štátov a pridružených
krajín; pre ich potreby bude JRC naďalej zabezpečovať vyhradené
vzdelávacie kurzy na vedecko-technickom základe právnych predpisov Únie. JRC
vytvorí koordinačné prepojenia s príslušnými osobitnými cieľmi
programu Horizont 2020. Na doplnenie svojich priamych akcií a na účel
ďalšej integrácie a vytvorenia kontaktov v rámci ERA sa JRC môže
zúčastniť aj na nepriamych akciách programu Horizont 2020 a
koordinovať nástroje v oblastiach, v ktorých vlastní príslušnú
odbornosť na vytvorenie pridanej hodnoty.
3.           Základné línie činností
Činnosti JRC v rámci programu Horizont 2020
sa zameriavajú na politické priority Únie a na spoločenské výzvy, ktoré sa
nimi riešia; sú v súlade so stratégiou Európa 2020 a jej hlavnými cieľmi v
oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;
bezpečnosti a občianstva;
a programu Globálna Európa.
Kľúčovými kompetenciami JRC sú energetika, doprava, životné prostredie
a zmeny klímy, poľnohospodárstvo a potravinová bezpečnosť,
zdravie a ochrana spotrebiteľa, informačné a komunikačné
technológie, referenčné materiály, bezpečnosť a ochrana (vrátane
v oblasti jadrovej energie v rámci programu Euratomu).
Tieto kompetencie
sa výrazne posilnia vďaka schopnosti riešiť celý politický cyklus a
posudzovať možnosti politiky. Ide o posilňovanie schopností v týchto
oblastiach:
(a)
predvídanie a prognózy – proaktívna strategická
spravodajská služba o trendoch a udalostiach vo vede, technike a
spoločnosti a ich možných dôsledkoch pre verejnú politiku;
(b)
ekonomika – v oblasti integrovaných služieb
pokrývajúcich vedecko-technické a makroekonomické hľadiská;
(c)
modelovanie – zamerané na udržateľnosť a
ekonomiku a znížiť závislosť Komisie od vonkajších dodávateľov v
oblasti analýz dôležitých scenárov;
(d)
analýza politiky – ktorá umožní medzisektorové
skúmanie možností politiky;
(e)
posúdenie vplyvu – ktorým sa poskytnú vedecké
podklady na podporu možností politiky.
JRC naďalej presadzuje excelentnosť
vo výskume, ktorá je základom dôveryhodnej a spoľahlivej
vedecko-technickej podpory politík. Na tento účel bude
posilňovať spoluprácu s európskymi a medzinárodnými partnermi, okrem
iného prostredníctvom účasti na nepriamych akciách. Bude vykonávať aj
bádateľský výskum a vytvárať kompetencie vo vybraných vznikajúcich
oblastiach podstatných pre politiku.
JRC sa zameriava na tieto ciele:
3.1         Excelentná veda
Vykonávať výskum
na posilnenie vedeckej základne poznatkov v oblasti tvorby politík a
skúmať vznikajúce oblasti vedy a techniky vrátane prostredníctvom
bádateľského výskumného programu.
3.2         Vedúce postavenie priemyslu
Prispievať ku
konkurencieschopnosti Európy prostredníctvom podpory procesu normalizácie a
noriem s použitím prednormatívneho výskumu, tvorby referenčných materiálov
a meraní a harmonizácie metodík v piatich oblastiach zamerania (energetika,
doprava, digitálna agenda, bezpečnosť a ochrana, ochrana
spotrebiteľa). Vykonávať bezpečnostné posudzovanie nových technológií
v oblastiach, ako je napr. energetika, doprava, zdravotníctvo alebo ochrana
spotrebiteľa. Prispievať k uľahčovaniu využívania,
normalizácie a overovania vesmírnych technológií a údajov, najmä s cieľom
riešiť spoločenské výzvy.
3.3         Spoločenské výzvy
(a)
Zdravie, demografické zmeny a blahobyt
Prispievať k ochrane zdravia a
spotrebiteľov prostredníctvom vedeckej a technickej podpory v
oblastiach ako potraviny, krmivá a spotrebné produkty; životné prostredie a
zdravie; zdravotnícka diagnostika a skríningová prax; a výživa a stravovanie.
(b)
potravinová bezpečnosť, udržateľné
poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo
Podporovať tvorbu, vykonávanie a
monitorovanie európskej politiky v oblasti poľnohospodárstva a rybárstva
vrátane potravinovej bezpečnosti a ochrany a rozvoja biohospodárstva
napr. prostredníctvom predpovedania produkcie plodín, technickej a
sociálno-ekonomickej analýzy a modelovania.
(c)
Bezpečná, čistá a efektívna energia
Podporovať dosahovanie klimatických a
energetických cieľov 20/20/20 v rámci výskumu o technických a
hospodárskych aspektoch energetických dodávok, účinnosti, nízkouhlíkových
technológiách, prepravných sieťach energie/elektriny.
(d)
Inteligentná, zelená a integrovaná doprava
Podporovať politiku Únie pre udržateľnú,
bezpečnú a chránenú mobilitu osôb a tovaru pomocou laboratórnych
štúdií, modelovacích a monitorovacích prístupov vrátane nízkouhlíkových
technológií pre dopravu, ako je elektrifikácia, čisté a efektívne vozidlá,
alternatívne palivá a inteligentné dopravné systémy.
(e)
Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z
hľadiska zdrojov a suroviny
Skúmať medzisektorové výzvy v oblasti udržateľného
nakladania s prírodnými zdrojmi prostredníctvom monitorovania
kľúčových premenných životného prostredia a rozvoja integrovaného
modelovacieho rámca v oblasti udržateľného posudzovania.
Podporovať účinnosť z
hľadiska zdrojov, znižovanie emisií a udržateľné dodávky surovín
prostredníctvom integrovaných spoločenských, environmentálnych a
hospodárskych hodnotení čistých výrobných postupov, technológií, produktov
a služieb.
Podporovať ciele rozvojovej politiky
Únie výskumom zameraným na zaistenie vhodných dodávok základných zdrojov, ktorý
sa bude sústreďovať na monitorovanie parametrov životného prostredia
a zdrojov, analýzy potravinovej bezpečnosti a prenos poznatkov.
(f)
Inkluzívna, inovatívna a bezpečná
spoločnosť
Prispievať k realizácii iniciatívy Inovácia
v Únii makroekonomickými analýzami hnacích síl a prekážok výskumu a
inovácií a tvorbou metodík, hodnotiacich tabuliek a ukazovateľov a túto
realizáciu monitorovať.
Podporovať Európsky výskumný priestor
(EVP) prostredníctvom monitorovania fungovania EVP a analýzy hnacích síl a
prekážok niektorých jeho kľúčových prvkov; a prostredníctvom
vytvárania kontaktov v oblasti výskumu, vzdelávania, sprístupňovania
zariadení a databáz JRC používateľom v členských štátoch a
kandidátskych a pridružených krajinách.
Prispievať k napĺňaniu
kľúčových cieľov digitálnej agendy prostredníctvom
kvalitatívnych a kvantitatívnych analýz hospodárskych a spoločenských
aspektov (digitálne hospodárstvo, digitálna spoločnosť, digitálny
život).
Podporovať vnútornú bezpečnosť a
ochranu prostredníctvom určovania a posudzovania slabých miest
najdôležitejších infraštruktúr, ktoré sú základnými zložkami spoločenských
funkcií; a prostredníctvom posudzovania prevádzkového výkonu technológií
súvisiacich s digitálnou identitou; Riešiť výzvy celosvetovej
bezpečnosti vrátane vznikajúcich alebo hybridných hrozieb
prostredníctvom rozvoja moderných nástrojov nakladania s informáciami a ich
analýzu, ako aj nástrojov na riadenie krízy.
Posilniť schopnosti Únie v oblasti riadenia prírodných
a človekom zapríčinených katastrof prostredníctvom posilnenia
monitorovania infraštruktúr a rozvoja celosvetových informačných systémov
včasného varovania a riadenia rizika zameraných na širokú škálu hrozieb,
ktoré využívajú rámce satelitného pozorovania Zeme.
ČASŤ V
Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT)
1.           Osobitný cieľ
Osobitným cieľom je integrovať
znalostný trojuholník, ktorý tvorí výskum, inovácia a vzdelávanie,
a tým posilniť inovačnú spôsobilosť Únie a riešiť
spoločenské výzvy.
Pokiaľ ide o inovačnú kapacitu a
schopnosť dodávať nové služby, výrobky a procesy, Európa
čelí viacerým štrukturálnym slabinám. Hlavnými problémami, ktoré sú
poruke, je relatívne slabá história Európy v oblasti prilákania
a udržania si talentov; nedostatočné využívanie existujúcich silných
stránok výskumu z hľadiska vytvárania hospodárskej
a spoločenskej hodnoty; nízke úrovne podnikateľskej aktivity; rozsah
zdrojov v póloch excelentnosti, ktorý je nedostatočný pre celosvetovú
súťaž; a nadmerný počet prekážok spolupráce v rámci
znalostného trojuholníka vysokoškolského vzdelávania, výskumu a podnikania
na európskej úrovni.
2.           Odôvodnenie a pridaná hodnota Únie
Ak má Európa súťažiť
v medzinárodnom meradle, musí prekonať tieto štrukturálne slabiny.
Uvedené prvky sú bežné vo všetkých členských štátoch a ovplyvňujú
inovačnú kapacitu Únie ako celku.
Týmito otázkami sa bude zaoberať EIT
presadzovaním štrukturálnych zmien na poli európskej inovácie. Bude to
uskutočňovať podporovaním integrácie vysokoškolského
vzdelávania, výskumu a inovácie najvyšších štandardov, čím vytvorí
nové prostredia nabádajúce k inovácii, a presadzovaním
a podporovaním novej generácie podnikateľov. Takto bude EIT v plnej
miere prispievať k cieľom stratégie Európa 2020, a to k hlavným
iniciatívam Inovácia v Únii a Mládež v pohybe.
Integrácia školstva a podnikania do
výskumu a inovácie
Osobitnou črtou EIT je, že integruje
školstvo a podnikanie do výskumu a inovácie ako prepojenia spoločného
inovačného reťazca naprieč Úniou aj za jej hranicami.
Zásady podnikania a prístup
orientovaný na výsledky
EIT pôsobí prostredníctvom ZIS v súlade s
logikou podnikania. Predpokladom je silné vedúce postavenie: každé ZIS riadi
výkonný riaditeľ. Partnerov ZIS zastupuje jediný právny subjekt
s cieľom umožniť zjednodušený rozhodovací proces. ZIS musia
zostavovať ročný obchodný plán vrátane ambiciózneho portfólia
činností od vzdelávania po tvorbu podnikov, ktorý obsahuje jasné ciele
a výsledky a prihliada na vplyv na trh a spoločnosť.
Súčasné pravidlá týkajúce sa účasti, hodnotenia a monitorovania
ZIS umožňujú rýchle rozhodnutia obchodnej povahy.
Prekonávanie
roztrieštenosti pomocou dlhodobých integrovaných partnerstiev svetovej triedy
ZIS EIT sú vysoko integrované podniky, ktoré
spájajú kreatívnych partnerov z priemyslu, vysokých škôl, výskumu
a technologických inštitútov, ktorí sú známi svojou excelentnosťou.
ZIS umožňujú svetovým partnerom zoskupiť sa v novom, cezhraničnom
zložení, optimalizovať jestvujúce zdroje a otvoriť prístup
k novým podnikateľským príležitostiam prostredníctvom hodnotových
reťazcov, v rámci ktorých sa riešia veľké výzvy s vyšším
rizikom.
Zhodnocovanie hlavnej devízy Európy – jej
vysoko talentovaných ľudí
Talent je základnou prísadou inovácie. EIT
zhodnocuje ľudí a interakcie medzi nimi tak, že do stredu pozornosti
svojich inovačných modelov stavia študentov, výskumníkov
a podnikateľov. EIT zabezpečí podnikateľskú
a kreatívnu kultúru a interdisciplinárne vzdelávanie talentovaných ľudí
prostredníctvom magisterských a doktorských titulov s hlavičkou
EIT, ktoré by sa mali stať medzinárodne uznávanou značkou
excelentnosti. Popri tom EIT silno presadzuje mobilitu v rámci znalostného
trojuholníka.
3.           Základné línie činností
EIT funguje hlavne, ale nie výlučne
prostredníctvom znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS)
v tých oblastiach spoločenských zmien, ktoré sú pre spoločnú
budúcnosť Európy najdôležitejšie. Hoci sú ZIS do veľkej miery autonómne,
pokiaľ ide o vymedzenie ich vlastných stratégií a činností,
všetky ZIS majú niekoľko spoločných inovatívnych znakov. Okrem toho,
EIT bude zvyšovať svoj vplyv tým, že skúsenosti ZIS sprístupní
naprieč Úniou a bude aktívne podporovať novú kultúru zdieľania
vedomostí.
(a)
Prenos a uplatňovanie činností v oblasti
vysokoškolského vzdelávania, výskumu a inovácie v tvorbe nových podnikov
EIT sa zameriava na zhodnotenie inovačného
potenciálu ľudí a zveľaďovanie ich nápadov bez ohľadu
na ich postavenie v rámci inovačného reťazca. EIT tým
zároveň pomôže pri riešení tzv. európskeho paradoxu, že jestvujúci
excelentný výskum sa ani zďaleka nevyužíva naplno. EIT takto pomáha
prinášať nápady na trh. Najmä prostredníctvom svojich ZIS a svojho
zamerania sa na podporu podnikateľského myslenia bude vytvárať nové
podnikateľské príležitosti vo forme začínajúcich podnikov aj
vedľajších podnikov, ako aj v rámci jestvujúceho priemyslu.
(b)
Prelomový výskum založený na inováciách
v kľúčových oblastiach hospodárskeho a spoločenského
záujmu
Stratégia a činnosti EIT sa riadia zameraním
sa na spoločenské výzvy, ktoré majú veľký význam pre budúcnosť,
ako sú napr. zmeny klímy alebo udržateľná energia. Riešením
kľúčových spoločenských výziev komplexným spôsobom EIT podporí
interdisciplinárne a multidisciplinárne prístupy a pomôže zameriavať
výskumné úsilie partnerov v rámci ZIS.
(c)
Rozvoj talentovaných, zručných a podnikavých
ľudí pomocou vzdelávania a odbornej prípravy
EIT v plnej miere integruje vzdelávanie
a odbornú prípravu vo všetkých fázach kariéry a vytvára nové
a inovatívne učebné osnovy s cieľom reagovať na
potrebu nových profilov, ktoré si vyžadujú zložité spoločenské a
hospodárske výzvy. EIT preto bude zohrávať kľúčovú úlohu
v uznávaní nových titulov a diplomov v členských štátoch.
EIT bude mať takisto podstatnú úlohu pri doladení
koncepcie podnikania v rámci svojich vzdelávacích programov, ktoré
propagujú podnikanie v kontexte intenzívnych poznatkov, ktorý stavia na
inovatívnom výskume a prispieva k vytváraniu riešení s veľkým
spoločenským významom.
(d)
Šírenie osvedčených postupov
a systematická vzájomná výmena poznatkov
EIT sa zameriava na skúšanie nových prístupov
k inovácii a na rozvoj spoločnej kultúry inovácie a prenosu
poznatkov, okrem iného prostredníctvom vzájomnej výmeny rôznych skúseností
svojich ZIS pomocou rôznych mechanizmov šírenia informácií, akými sú napr.
platforma zainteresovaných strán a systém spoluúčasti.
(e)
Medzinárodný rozmer
EIT funguje uvedomujúc si celosvetový kontext,
v ktorom pracuje, a pomáha vytvárať prepojenia
s kľúčovými medzinárodnými partnermi. Rozširovaním stredísk
excelentnosti prostredníctvom ZIS a podporovaním nových vzdelávacích
príležitostí sa zameriava na zvyšovanie príťažlivosti Európy pre talenty
zo zahraničia.
(f)
Zvyšovanie celoeurópskeho vplyvu prostredníctvom
inovačného modelu financovania
EIT výrazne prispeje k dosahovaniu
cieľov vytýčených v programe Horizont 2020, najmä
prostredníctvom riešenia spoločenských výziev spôsobom, ktorý
dopĺňa ostatné iniciatívy v týchto oblastiach. Testuje nové
a zjednodušené prístupy k financovaniu a správe, čím zohráva
úlohu priekopníka v rámci európskeho inovačného priestoru. Jeho prístup
k financovaniu bude pevne založený na silnom pákovom efekte, ktorý
mobilizuje verejné a súkromné finančné prostriedky. Navyše bude
používať úplne nové nástroje na cielenú podporu jednotlivých činností
prostredníctvom nadácie EIT.
(g)
Prepojenie regionálneho rozvoja s európskymi
príležitosťami
Prostredníctvom ZIS a stredísk
spoločného umiestnenia – uzlov excelentnosti, ktoré spájajú partnerov
z oblasti vysokoškolského vzdelávania, výskumu a podnikania v danej
zemepisnej lokalite – bude EIT prepojený aj s regionálnou politikou.
Predovšetkým zaručí lepšie prepojenie inštitúcií vysokoškolského
vzdelávania s regionálnymi inováciami a rastom v kontexte
regionálnych a vnútroštátnych inteligentných špecializovaných stratégií.
Takýmto pôsobením prispeje k dosahovaniu cieľov politiky Únie v
oblasti súdržnosti.
Príloha II
Rozpis rozpočtu
Orientačný
rozpis rozpočtu programu Horizont 2020 je takéto (v mil. EUR):
 I           Excelentná veda, z čoho: || 27818
                 1.             Európska rada pre výskum || 15008
                 2.             Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti || 3505
                 3.             Akcie Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného rozvoja || 6503
                 4.             Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) || 2802
 II         Vedúce postavenie priemyslu, z čoho: || 20280
                 1.             Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií* || 15 580, z čoho 500 na EIT
                 2.             Prístup k prostriedkom financovania rizika** || 4000
                 3.             Inovácie v MSP || 700
 III        Spoločenské výzvy, z čoho: || 35888
                 1.             Zdravie, demografické zmeny a blahobyt || 9077, z čoho 292 na EIT
 2.             Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo; || 4694, z čoho 150 na EIT
                 3.             Bezpečná, čistá a efektívna energia || 6537, z čoho 210 na EIT
                 4.             Inteligentná, zelená a integrovaná doprava || 7690, z čoho 247 na EIT
                 5.             Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny || 3573, z čoho 115 na EIT
                 6.             Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť || 4317, z čoho 138 na EIT
 Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) || 1542 + 1652***
 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra || 2212
 SPOLU || 87740
* Vrátane 8 975
miliónov EUR na informačné a komunikačné technológie *IKT', z čoho
1 795 miliónov EUR na fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, 4 293 miliónov EUR
na nanotechnológie, moderné materiály a modernú výrobu a spracovanie, 575
miliónov EUR na biotechnológiu a 1 737 miliónov EUR na vesmír. Z toho vyplýva,
že 6 663 miliónov EUR bude k dispozícii na podporu kľúčových
podporných technológií.
** Približne 1131
miliónov EUR z tejto sumy môže ísť na realizáciu projektov v rámci
strategického plánu energetických technológií (plánu SET). Približne jedna
tretina z toho môže ísť MSP.
*** Celková suma bude
k dispozícii prostredníctvom pridelení podľa článku 6 ods. 3. Druhé
pridelenie vo výške 1 652 miliónov EUR sa uskutoční na pomernom základe z
rozpočtov na priority Spoločenské výzvy a Vedúce postavenie
v rámci podporných priemyselných technológií, a to na orientačnej
báze a po vykonaní preskúmania uvedeného v článku 26 ods. 1.
LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ
1.           RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
              1.1.    Názov návrhu/iniciatívy
              1.2.    Príslušné politické oblasti v štruktúre
ABM/ABB
              1.3.    Druh návrhu/iniciatívy
              1.4.    Ciele
              1.5.    Dôvody návrhu/iniciatívy
              1.6.    Trvanie akcie a jej finančného vplyvu
              1.7.    Plánovaný spôsob hospodárenia
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
              2.1.    Opatrenia týkajúce sa kontroly a
predkladania správ
              2.2.    Systémy riadenia a kontroly
              2.3.    Opatrenia na predchádzanie podvodom a
nezrovnalostiam
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
              3.1.    Príslušné okruhy viacročného
finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov
              3.2.    Odhadovaný vplyv na výdavky
              3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky
              3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
              3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
              3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom
              3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní
              3.3.    Odhadovaný vplyv na príjmy
LEGISLATÍVNY
FINANČNÝ VÝKAZ
RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY
1.1.        Názov
návrhu/iniciatívy
Horizont
2020 – rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020)
1.2.        Príslušné
oblasti politiky v rámci ABM/ABB[40]
- 08
Výskum a inovácie
– 09
– Informačná spoločnosť a médiá
– 02
– Podnikanie a priemysel
- 05
- Poľnohospodárstvo
– 32
– Energetika
– 06
– Mobilita a doprava
– 15
– Vzdelávanie a kultúra
– 07
– Životné prostredie a klíma
– 10
– Spoločné výskumné centrum
1.3.        Druh
návrhu/iniciatívy
ý Návrh/iniciatíva
sa týka novej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný
projekt/prípravnú akciu[41]
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka predĺženia trvania existujúcej akcie
¨ Návrh/iniciatíva sa
týka akcie presmerovanej na novú akciu
1.4.        Ciele
1.4.1.     Viacročné
strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy
Horizont
2020 – rámcový program pre výskum a inovácie (2014 – 2020) (program Horizont 2020)
bude prispievať k stratégii Európa 2020, vrátane dokončenia
Európskeho výskumného priestoru podnecovaním inteligentného, udržateľného
a inkluzívneho rastu:
–
Inteligentný rast – vytváranie hospodárstva založeného na poznatkoch
a inovácii (pomocou vykonávania hlavnej iniciatívy Inovácia v Únii).
–
Udržateľný rast – podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho
hospodárstva, ktoré účinnejšie využíva zdroje.
– Inkluzívny
rast – podporovanie hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré
prispieva k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti.
1.4.2.     Konkrétne
ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
–
Časť I: priorita Excelentná veda
–
Časť II: priorita Vedúce postavenie priemyslu
–
Časť III: priorita Spoločenské výzvy
–
Časť IV: Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného
centra
– Časť V:
Integrovanie znalostného trojuholníka (Európsky inovačný a technologický
inštitút)
Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB
– 08
– Výskum a inovácia
– 09
– Informačná spoločnosť a médiá
– 02
– Podnikanie a priemysel
– 05
– Poľnohospodárstvo
– 32
– Energetika
– 06
– Mobilita a doprava
– 15
– Vzdelávanie a kultúra
– 07
– Životné prostredie a klíma
– 10
– Spoločné výskumné centrum
1.4.3.     Očakávané
výsledky a vplyv
Uveďte, aký vplyv
by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny.
Očakáva
sa, že do roku 2030 sa v rámci programu Horizont 2020 vytvorí nárast HDP o
0,92 percent, nárast vývozu o 1,37 percent, pokles dovozu o – 0,15 percent
a nárast zamestnanosti o 0,40 percent.
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.4.4.     Ukazovatele
výsledkov a vplyvu
Uveďte
ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie
návrhu/iniciatívy.
V
nasledujúcej tabuľke je na všeobecné a osobitné ciele programu
Horizont 2020 vyhradený obmedzený počet kľúčových
ukazovateľov posúdenia výsledkov a vplyvov.
Doplnkové
ukazovatele – vrátane novovyvinutých – sa použijú na zachytenie rôznych druhov
výsledkov a vplyvov na rôzne osobitné činnosti.
Všeobecný
cieľ:
Prispievať
k cieľom stratégie Európa 2020 a k dokončeniu
Európskeho výskumného priestoru
–
Cieľ stratégie Európa 2020 pre výskum a vývoj (3 % HDP)
V súčasnosti:  2,01
% HDP (EÚ-27, 2009)
Cieľ:  3 %
HDP (2020)
–
Hlavný ukazovateľ stratégie Európa 2020 pre inováciu
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  podstatná
váha rýchlo rastúcich inovačných podnikov v hospodárstve
Časť I: priorita Excelentná veda
Konkrétne ciele
* Európska
rada pre výskum
– Podiel
publikácií z projektov financovaných Európskou radou pre výskum (ERC), ktoré
patria k 1 % najčastejšie citovaných publikácií
V súčasnosti:  0,8
% (publikácie EÚ z rokov 2004 až 2006, citované do roku 2008)
Cieľ:  1,6
% (publikácie ERC z rokov 2014 – 2020)
– Počet
opatrení inštitucionálnej politiky a vnútroštátnej/regionálnej politiky, ktoré
podnietilo financovanie ERC
V súčasnosti:  20
(odhad za roky 2007 – 2013)
Cieľ:  100
(2014 – 2020)
* Vznikajúce
technológie a technológie budúcnosti
– Publikácie
uverejnené v partnersky preskúmaných časopisoch s vysokým vplyvom
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  25
publikácií na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných prostriedkov (2014 – 2020)

– Žiadosti
o udelenie patentu v oblasti vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  1
prihláška na udelenie patentu na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných
prostriedkov (2014 – 2020)
* Akcie
Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného
rozvoja
– Obeh
výskumníkov vrátane kandidátov PhD. medzi sektormi a medzi krajinami
V súčasnosti:  50
000, asi 20 % kandidátov na titul PhD. (2007 – 2013)
Cieľ:  65 000,
asi 40 % kandidátov na titul PhD. (2014 – 2020)
* Európske
výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr)
–
Výskumné infraštruktúry, ktoré sú dostupné všetkým výskumníkom v Európe a za
jej hranicami prostredníctvom podpory EÚ
V súčasnosti:  650
(2012)
Cieľ:  1 000
(2020)
Časť II: priorita Vedúce postavenie priemyslu
Konkrétne ciele
* Vedúce
postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií (IKT,
nanotechnológie, pokročilé materiály, biotechnológie, pokročilá
výroba a vesmír)
–
Prihlášky o udelenie patentu získané v rôznych oblastiach podporných a
priemyselných technológií
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  3
prihlášky o udelenie patentu na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných
prostriedkov (2014 – 2020)
– Prístup
k k prostriedkom financovania rizika
– Celkové
investície zmobilizované prostredníctvom dlhových finančných nástrojov a
investícií do rizikového kapitálu
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  100
miliónov EUR celkových investícií na 10 miliónov EUR príspevku Únie (2014 – 2020)
* Inovácie
v MSP
– Percento
zúčastnených MSP zavádzajúcich inovácie, ktoré sú nové pre podnik alebo
trh (za obdobie projektu plus tri roky)
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  50
%
Časť III: priorita Spoločenské výzvy
Konkrétne ciele
Za
každú z výziev sa pokrok posudzuje na základe príspevku
k nasledujúcim konkrétnym cieľom, ktoré sa špecifikujú v prílohe
I programu Horizont 2020, spolu s opisom podstatného pokroku potrebného na
dosiahnutie výziev a príslušných ukazovateľov v oblasti
politiky:
– Zlepšenie
celoživotného zdravia a blahobytu všetkých.
– Zabezpečenie
dostatočných zásob bezpečných a kvalitných potravín a iných
bioproduktov prostredníctvom vývoja výkonných a zdrojovo efektívnych primárnych
výrobných systémov a posilnením ekosystémových služieb spolu s
konkurencieschopnými a nízkouhlíkovými dodávateľskými reťazcami.
– Zabezpečenie
prechodu k spoľahlivému, udržateľnému a konkurencieschopnému
energetickému systému v kontexte čoraz väčšieho nedostatku zdrojov,
zvyšujúcich sa energetických potrieb a zmeny klímy.
– Vytvorenie
európskeho dopravného systému, ktorý je efektívny z hľadiska zdrojov,
šetrný voči životnému prostrediu, bezpečný a hladko fungujúci, v
prospech občanov, hospodárstva a spoločnosti.
– Vytvorenie
hospodárstva, ktoré efektívne využíva zdroje a je odolné voči zmenám klímy
a udržateľnú dodávku surovín, s cieľom uspokojiť potreby
rastúcej svetovej populácie v rámci obmedzení prírodných zdrojov planéty.
– Podpora
inkluzívnej, inovatívnej a bezpečnej európskej spoločnosti v kontexte
nevídaných premien a čoraz väčšej vzájomnej celosvetovej závislosti.
Doplňujúcimi
ukazovateľmi výkonnosti sú:
– Publikácie z oblasti rôznych spoločenských
výziev uverejnené v partnersky preskúmaných časopisoch s vysokým vplyvom
V súčasnosti:  nový
prístup [v rámci 7. RP (2007 – 2010), spolu 8 149 publikácií – predbežný
údaj]
Cieľ:  v priemere
20 publikácií na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných prostriedkov (2014
– 2020)
–
Prihlášky o udelenie patentu v oblasti rôznych spoločenských výzev
V súčasnosti:  153 (program spolupráce
v rámci 7. RP v rokoch 2007 – 2010, predbežné údaje)
Cieľ:  v priemere
2 prihlášky o udelenie patentu na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných
prostriedkov (2014 – 2020)
– Počet
právnych predpisov Únie odkazujúcich na činnosti podporované v oblasti
rôznych spoločenských výzev
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  v priemere
1 na 10 miliónov EUR poskytnutých finančných prostriedkov (2014 – 2020)
Časť IV: Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného
centra
Poskytovať
vedeckú a technickú podporu orientovanú na zákazníka s cieľom
podporiť politické priority EÚ
– Počet
výskytov hmatateľných osobitných vplyvov na európske politiky,
vyplývajúcich z technickej a vedeckej politickej podpory poskytovanej
Spoločným výskumným centrom
V súčasnosti:  175
(2010)
Cieľ:  230
(2020)
–
Počet partnersky preskúmaných publikácií
V súčasnosti:  430
(2010)
Cieľ:  500
(2020)
Časť V: Integrovanie znalostného trojuholníka
(Európsky inovačný a technologický inštitút)
–
Organizácie z univerzít, podnikov a z oblasti výskumu integrované v znalostných
a inovačných spoločenstvách (ZIS)
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  540
(2020)
–
Spolupráca v rámci znalostného trojuholníka vedúca k vývoju inovatívnych
produktov a procesov
V súčasnosti:  nový
prístup
Cieľ:  600
nových a vedľajších produktov, ktoré vytvorili
študenti/výskumníci/profesori ZIS;
6 000 inovácií v existujúcich podnikoch, ktoré vytvorili
študenti/výskumníci/profesori ZIS
1.5.        Dôvody
návrhu/iniciatívy
1.5.1.     Potreby,
ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte
– Zlepšiť
prispievanie výskumu a inovácií k riešeniu kľúčových
spoločenských výzev.
– Zvýšiť
konkurencieschopnosť priemyslu Európy prostredníctvom podpory dosahovania
vedúceho technického postavenia a prinášania dobrých nápadov na trh.
– Posilniť
vedeckú základňu Európy.
– Dobudovať
európsky výskumný priestor a zvýšiť jeho účinnosť (prierezové
ciele).
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.5.2.     Prínos
zapojenia EÚ
Zásah
verejného sektora, pokiaľ ide o riešenie problémov uvedených v bode 1.5.1,
je opodstatnený. Vedúce postavenie Európy v rámci novej
technologicko-ekonomickej paradigmy nie je možné zaistiť len
prostredníctvom trhov. Na prekonanie zlyhaní trhu v súvislosti so
systematickým posunom základných technológií bude potrebný rozsiahly zásah
verejného sektora prostredníctvom opatrení v oblasti ponuky aj dopytu.
Členské
štáty však nebudú môcť jednotlivo uskutočniť potrebný verejný
zásah. Ich investície do výskumu a inovácií sú porovnateľne nízke,
roztrieštené a sú poznačené neefektívnosťou, čo v
súvislosti s posunom paradigmy technológií predstavuje významnú prekážku. Členské
štáty konajúce jednotlivo ťažko dokážu zrýchliť technologický rozvoj
v rámci dostatočne širokého portfólia technológií, či
riešiť nedostatok cezhraničnej koordinácie.
Ako
sa vyzdvihlo v návrhu nového viacročného finančného rámca, Únia
má vhodné postavenie na dosiahnutie pridanej hodnoty realizáciou rozsiahlych
investícií do základného výskumu na hraniciach poznania, cieleného aplikovaného
výskumu a vývoja, a do súvisiaceho vzdelávania, odbornej prípravy
a infraštruktúr, ktoré pomôžu posilniť našu výkonnosť
v tematicky zameranom výskume a vývoji a podporných
technológiách; podporou úsilia spoločností využívať výsledky výskumu
a premeniť ich na produkty, procesy a služby určené na
predaj a stimuláciou prenikania týchto inovácií. Súbor cezhraničných
akcií – týkajúcich sa koordinácie vnútroštátneho financovania výskumu, mobility
a odborného vzdelávania výskumníkov, koordinácie výskumných infraštruktúr,
medzinárodného spoločného výskumu a inovácií a podpory inovácií
– sa najefektívnejšie a najúčinnejšie organizuje na európskej úrovni.
Z dôkazov hodnotenia ex post presvedčivo vyplýva, že výskumné
a inovačné programy Únie podporujú výskumné a iné činnosti,
ktoré majú veľký strategický význam pre účastníkov, a že bez
podpory Únie by sa jednoducho neuskutočnili. Inými slovami, za podporu na
úrovni Únie neexistujú náhrady.
Dôkazy
tiež potvrdzujú európsku pridanú hodnotu akcií na podporu politík, ktorá
vyplýva zo spojenia znalostí a skúseností z rôznych kontextov,
podpory porovnávania nástrojov a skúseností v oblasti politík
inovácií medzi krajinami a z poskytovania príležitosti na
určenie, podporu a testovanie najlepších postupov z čo
najširšej možnej oblasti.
Priame
akcie Spoločného výskumného centra (JRC) poskytujú európsku pridanú
hodnotu, a to vďaka ich jedinečnému európskemu rozmeru. Ich pridaná
hodnota spočíva v reagovaní na potreby Komisie v oblasti vnútorného
prístupu k vedeckým poznatkom, ktoré sú nezávislé od vnútroštátnych a
súkromných záujmov a prinášajú priame výhody občanom Únie prostredníctvom
ich príspevkov k politikám vedúcim k zlepšeniu hospodárskych, environmentálnych
a sociálnych podmienok.
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.5.3.     Poznatky
získané z podobných skúseností v minulosti
Program
využíva skúsenosti získané v rámci predchádzajúcich rámcových programov
v oblasti výskumu a technickej demonštrácie (FP), programu pre
konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) a Európskeho inovačného a
technologického inštitútu (EIT).
Počas
obdobia, ktoré zahŕňa niekoľko desaťročí, sa v rámci
programov Únie:
–
dosiahlo zapojenie najlepších európskych výskumníkov a inštitútov,
–
vytvorili sa rozsiahle štrukturálne účinky, vedecké, technické
a inovačné vplyvy, mikro-ekonomické výhody a nadväzujúci
makro-ekonomický, sociálny a environmentálny vplyv pre všetky členské
štáty.
Okrem
úspechov sa treba zo skúseností z minulosti aj poučiť:
–
k výskumu, inováciám a vzdelávaniu by sa malo pristupovať
koordinovanejším spôsobom,
–
výsledky výskumu by sa mali lepšie šíriť a zhodnocovať
v nových produktoch, postupoch a službách,
–
zdôvodnenia zásahov by mali byť cielenejšie, konkrétnejšie, podrobnejšie a
transparentnejšie,
–
prístup k programom by sa mal zlepšiť a účasť
zvýšiť, či už ide o začínajúce podniky, malé a stredné
podniky, priemysel, menej výkonné členské štáty alebo krajiny mimo Únie,
–
treba posilniť monitorovanie a hodnotenie programu.
V
odporúčaniach v oblasti priamych akcií z posledných správ o hodnotení
sa okrem iného uvádza, že JRC môže
–
podporovať v Únii silnejšiu integráciu v oblasti tvorby
poznatkov,
–
zaviesť posúdenia vplyvu a štúdie o nákladoch a prínosoch
určitých prác,
– posilniť
spoluprácu s priemyslom s cieľom utužiť účinok snáh
v prospech konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva.
Viac
informácií je možné nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie
o posúdení vplyvu programu Horizont 2020, ktorý je pripojený k tomuto
legislatívnemu návrhu.
1.5.4.     Zlučiteľnosť
a možná synergia s inými finančnými nástrojmi
V kontexte
napĺňania cieľov stratégie Európa 2020 sa vytvoria
a rozvinú synergie s ďalšími programami Únie, ako je napríklad
spoločný strategický rámec v oblasti hospodárskej, sociálnej
a územnej súdržnosti, a s programom v oblasti
konkurencieschopnosti a MSP.
1.6.        Trvanie
akcie a jej finančného vplyvu
ý Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním
–
ý  Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 01/01/2014 do
31/12/2020
–
ý  Finančný vplyv trvá od 2014 do 2026
¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným
trvaním
–
Počiatočná fáza vykonávania bude
trvať od RRRR do RRRR,
–
a potom bude vykonávanie postupovať v plnom
rozsahu.
1.7.        Plánovaný
spôsob hospodárenia[42]
ý Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie
ý Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:
–
ý  výkonné agentúry
–
ý  subjekty zriadené spoločenstvami[43]

–
ý  národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené
vykonávaním verejnej služby
–
¨  osoby poverené realizáciou osobitných akcií
podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom
základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových
pravidlách
¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi
¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami
ý Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami vrátane Európskej vesmírnej agentúry.
V prípade viacerých
spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie.
Poznámky:

Komisia
plánuje využiť rôzne formy hospodárenia pri vykonávaní tejto činnosti
a bude vychádzať z foriem hospodárenia, ktoré sa používajú v
rámci súčasných finančných perspektív. Súčasťou týchto
foriem hospodárenia je centralizované hospodárenie a spoločné
hospodárenie.
Hospodárenie
budú vykonávať útvary Komisie, jestvujúce výkonné agentúry Komisie, ktoré
vyvážene predlžujú a rozširujú svoj mandát, a ďalšie externé
orgány, ako napr. subjekty vytvorené podľa článku 187 (napr.
spoločné podniky s predlženým mandátom po posúdení, a nové
spoločné podniky, ktoré vzniknú v kontexte vykonávania napr.
časti Spoločenské výzvy) a článku 185 (programy, ktoré
spoločne vykonáva niekoľko členských štátov, kde svoju úlohu
zohrajú vnútroštátne orgány verejného sektora/orgány verejnoprospešných
služieb) Lisabonskej zmluvy, a takisto sa bude vykonávať v rámci
Európskeho inovačného a technologického inštitútu a prostredníctvom
finančných nástrojov.
Činnosti,
ktoré sa v rámci súčasnej finančnej perspektívy zabezpečujú
externe (napr. výskum na hraniciach poznania, akcie Marie Curie, akcie MSP,
znalostné a inovačné spoločenstvá), a ktoré sa budú
vykonávať aj v rámci programu Horizont 2020, sa budú vykonávať
rovnakou formou externého zabezpečovania. Môže si to vyžiadať
prehĺbenie špecializácie a zjednodušenie hospodárenia príslušných
externých orgánov, ako aj ich úpravu podľa porovnateľnej
veľkosti prevádzky.
V
rámci programu Horizont 2020 sa plánuje zaviesť externé
zabezpečovanie ďalších činností, najmä s využitím
jestvujúcich výkonných agentúr Komisie, pod podmienkou, že tento postup
nenaruší udržanie hlavných politických kompetencií v útvaroch Komisie. Externé
zabezpečovanie znamená zadržanie s cieľom vykonávať tieto
činnosti, ktoré sa vyberú na základe ich preukázanej efektivity a
účinnosti. Zároveň sa bude musieť zvýšiť počet
zamestnancov pridelený výkonným agentúram Komisie, a to proporcionálne k
časti rozpočtu vyhradeného na externe zabezpečované
činnosti a s prihliadnutím na záväzky v oblasti zamestnanosti, ktoré
prijala Komisia [Rozpočet stratégie Európa 2020, KOM(2011) 500].
Ak
je možné dosiahnuť vyšší pákový efekt, do vykonávania činností
programu Horizont 2020, ktoré súvisia s vesmírom, môže byť zapojená
Európska vesmírna agentúra.
2.           OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA
Zjednodušenie
Program
Horizont 2020 musí prilákať najlepších výskumníkov a najinovačnejšie
európske podniky. Tento cieľ možno dosiahnuť programom, ktorý vytvára
čo najmenšiu administratívnu záťaž pre svojich účastníkov
a prostredníctvom primeraných podmienok financovania. Zjednodušenie
v rámci programu Horizont 2020 sa bude zameriavať na tri zastrešujúce
ciele: znížiť administratívne náklady účastníkov; zrýchliť
všetky postupy riadenia návrhov a grantov a znížiť mieru
finančnej chybovosti. Okrem toho, zjednodušenie financovania výskumu
a inovácií bude vyplývať aj z preskúmania nariadenia
o rozpočtových pravidlách (napr. na účty predbežného financovania
sa nebudú vzťahovať žiadne úroky, oprávnená DPH, obmedzenia
extrapolácie systematických chýb).
Zjednodušenie
v rámci programu Horizont 2020 sa dosiahne v rámci viacerých
rozmerov.
Štrukturálne
zjednodušenia sa dosiahnu prostredníctvom
– integrácie
všetkých nástrojov financovania v oblasti výskumu a inovácií (EIT, CIP,
FP) do rámcového programu Horizont 2020 a jeho osobitného programu;
– jedného
jediného osobitného programu na vykonávanie programu Horizont 2020;
– jedného
jediného súboru pravidiel účasti vzťahujúcich sa na všetky zložky
programu Horizont 2020.
Rozsiahlym
zjednodušením pravidiel financovania sa zjednoduší príprava návrhov
a riadenie projektov. Zároveň sa vďaka nim zníži počet
finančných chýb. Navrhuje sa tento prístup:
Hlavný
model financovania grantov:
-
zjednodušená úhrada skutočných priamych nákladov a širšie uznávanie
bežného účtovníctva príjemcov vrátane oprávnenosti určitých daní a
poplatkov,
-
možnosť využívať jednotkové náklady na personál (priemerné náklady na
personál) v prípade príjemcov, ktorí túto metódu používajú ako svoju bežnú
účtovnícku metódu a v prípade majiteľov MSP nepoberajúcich plat,
-
zjednodušenie zaznamenávania pracovného času poskytnutím jasného
a jednoduchého súboru minimálnych podmienok, najmä zrušením povinnosti
zaznamenávať pracovný čas pracovníkov, ktorí pracujú výlučne na
projekte Únie,
-
jedna jednotná sadzba úhrady pre všetkých účastníkov namiesto troch
rôznych sadzieb podľa typu účastníka,
-
jednotná paušálna sadzba pokrývajúca nepriame náklady, ktorá sa uplatní ako
všeobecné pravidlo namiesto štyroch metód výpočtu nepriamych nákladov,
- pokračovanie
využívania systému jednotkových nákladov a paušálnych sadzieb, pokiaľ
ide o akcie v oblasti mobility a odborného vzdelávania (Marie Curie);
- financovanie
založené na výstupoch a vyplácanie jednorazových súm na projekty ako celky
v osobitných oblastiach.
Revidovanou stratégiou kontroly opísanou
v oddiele 2.2.2, ktorou sa dosiahne nová rovnováha, pokiaľ ide
o vzťah medzi dôverou a kontrolou, sa ešte viac zníži administratívne
zaťaženie účastníkov.
Okrem
jednoduchších pravidiel a kontrol sa zracionalizujú všetky postupy
a procesy vykonávania projektu. Týka sa to podrobných ustanovení
o obsahu a podobe návrhov, postupov pri premieňaní návrhov na
projekty, požiadaviek na podávanie správ a monitorovanie, ako aj
súvisiacich dokumentov s usmerneniami a podporných služieb. K zníženiu
administratívnych nákladov na účasť sa významnou mierou prispeje
vytvorením jednotnej používateľsky prijateľnej IT platformy, ktorá sa
bude zakladať na účastníckom portáli 7. RP – siedmeho rámcového
programu v oblasti výskumu a vývoja (2007 – 2013).
2.1.        Opatrenia
týkajúce sa kontroly a predkladania správ
Vytvorí
sa nový systém hodnotenia a monitorovania nepriamych akcií programu
Horizont 2020. Bude sa zakladať na komplexnej, dobre načasovanej
a harmonizovanej stratégii, v ktorej sa bude veľký dôraz
klásť na výkon, výstupy, výsledky a vplyvy. Ako podpora mu budú
slúžiť vhodné archívy údajov, odborníci, špecializovaná výskumná
činnosť a zvýšená spolupráca s členskými štátmi a pridruženými
krajinami, a bude sa zhodnocovať prostredníctvom vhodného šírenia
výsledkov a podávania správ. Pokiaľ ide o priame akcie, JRC bude
naďalej zlepšovať svoje monitorovanie ďalším prispôsobovaním
ukazovateľov merajúcich výstup a vplyv.
Systém
bude zahŕňať informácie o prierezových témach, ako
udržateľnosť a zmena klímy. Výdavky súvisiace s ochranou klímy
sa vypočítajú v súlade so systémom sledovania založenom na Rio-markeroch.
2.2.        Systémy
riadenia a kontroly
Za
hlavný ukazovateľ v oblasti zákonnosti a regulárnosti v oblasti
výskumných grantov bola prijatá 2 % hranica chybovosti. Spôsobilo to však
niekoľko neočakávaných alebo nepriaznivých vedľajších
účinkov. Príjemcovia a takisto aj zákonodarné orgány vo veľkej miere
pociťovali, že záťaž súvisiaca s kontrolami je privysoká. Táto
skutočnosť môže predstavovať riziko zníženia príťažlivosti
výskumného programu Únie a nepriaznivo tak vplývať na výskum
a inovácie Únie.
V
záveroch Európskej rady zo 4. februára 2011 sa uvádza: „Je mimoriadne dôležité,
aby sa nástroje EÚ určené na podporu výskumu, vývoja a inovácie
zjednodušili s cieľom podporiť ich využitie najlepšími vedeckými
pracovníkmi a najinovačnejšími podnikmi, a to predovšetkým prostredníctvom
dohody medzi príslušnými inštitúciami o novej rovnováhe, pokiaľ ide o
vzťah medzi dôverou a kontrolou a medzi podstupovaním rizika a vyhýbaním
sa riziku“ (pozri EUCO 2/1/11 REVI, Brusel, 8. marca 2011).
Európsky
parlament vo svojom uznesení z 11. novembra 2010 (P7_TA(2010)0401) o
zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum výslovne podporuje
vyššie riziko chýb pri financovaní výskumu a „vyjadruje znepokojenie nad
skutočnosťou, že súčasný systém a postup manažmentu 7. RP
sú nadmerne zamerané na kontrolu, čo vedie k plytvaniu so zdrojmi,
menšiemu zapájaniu a menej príťažlivým výskumným oblastiam; so
znepokojením konštatuje, že súčasný systém manažmentu s tzv. nulovou
toleranciou rizika sa javí ako systém, ktorý sa skôr vyhýba riziku, namiesto
toho, aby ho riadil.”
Prudký
nárast počtu auditov a následná extrapolácia výsledkov takisto
vyprovokovali vlnu sťažností zo sveta výskumu (napr. iniciatíva Trust
Researchers[44], ktorú doteraz podpísalo
13 800 ľudí).
Zainteresované
strany a inštitúcie sa teda zhodujú, že súčasný prístup treba
prepracovať. Ďalšími cieľmi a záujmami, ktoré treba takisto
posúdiť, sú predovšetkým úspech politiky v oblasti výskumu,
medzinárodná konkurencieschopnosť a vedecká excelentnosť. Zároveň
sa jasne javí ako potrebné riadiť rozpočet efektívnym a účinným
spôsobom a predchádzať podvodom a plytvaniu. Program Horizont 2020
čelí týmto výzvam.
Konečným
cieľom Komisie naďalej zostáva dosiahnutie reziduálnej chybovosti
nižšej ako 2 % celkových výdavkov v priebehu celého trvania programu,
a preto zaviedla viacero zjednodušujúcich opatrení. Treba však brať
do úvahy aj ostatné ciele, ako je príťažlivosť a úspešnosť
politiky EÚ v oblasti výskumu, medzinárodná konkurencieschopnosť,
vedecká excelentnosť, a najmä náklady na kontroly (pozri bod 2.2.2).
Na
dosiahnutie rovnováhy medzi týmito prvkami sa navrhuje, aby cieľom
generálnych riaditeľstiev Komisie, ktorým je zverené vykonávanie
rozpočtu v oblasti výskumu a inovácií, bolo zaviesť
nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly, ktorým sa zabezpečia
primerané záruky, že počas viacročného výdavkového obdobia bude
chybovosť na ročnom základe v rozmedzí 2 – 5 %. Konečným
cieľom by malo byť dosiahnuť reziduálnu mieru chybovosti čo
najbližšie k 2 % pri ukončení viacročných programov po
zohľadnení finančného vplyvu všetkých opatrení v oblasti auditov,
korekcií a vymáhania.
2.2.1.     Rámec pre
vnútornú kontrolu
Rámec
vnútornej kontroly v oblasti grantov stavia na:
-
vykonávaní noriem Komisie v oblasti vnútornej kontroly,
-
postupoch výberu najlepších projektov a ich premietaní do právnych
nástrojov,
-
riadení projektov a zákaziek počas celého trvania každého projektu,
-
kontrolách ex ante 100 % konečných platieb vrátane dokladov
o prijatí osvedčenia o audite a osvedčení o metodikách
výpočtu nákladov ex ante,
-
auditoch ex post vzorky konečných platieb
-
A na vedeckých posúdeniach výsledkov projektu.
V prípade
priamych akcií sú súčasťou obehov financií kontroly obstarávania ex
ante a kontroly ex post. Riziká sa posudzujú na ročnom základe
a pokrok vo výkone prác a spotreba zdrojov sa pravidelne monitoruje na
základe vymedzených cieľov a ukazovateľov.
2.2.2.     Náklady
na kontroly a ich prínos
Náklady
na systém vnútornej kontroly generálnych riaditeľstiev, ktorým je zverené
vykonávanie rozpočtu v oblasti výskumu a inovácií sa odhadujú na
267 mil. EUR ročne (na základe preskúmania z roku 2009 o prípustnom
riziku chybovosti). Systém takisto viedol k značnému zaťaženiu
príjemcov a útvarov Komisie.
43 %
z celkových nákladov na kontroly útvarov Komisie (bez započítania
nákladov príjemcov) sa minie na fázu riadenia projektu, 18 % na výber
návrhov a 16 % na rokovanie o zákazkách (16 %). Audity ex
post a ich výsledné vykonávanie predstavovali 23 % (61 mil. EUR)
z celkového objemu.
Napriek
tomu sa ani takýmto značným úsilím v oblasti kontroly nepodarilo
úplne dosiahnuť daný cieľ. Odhadovaná tzv. reziduálna miera
chybovosti v rámci 6. RP po zohľadnení všetkých prípadov vymáhania a
korekcií, ktoré sa uskutočnili alebo sa ešte uskutočnia, zostáva na
úrovni 2 %. Súčasná miera chybovosti vyplývajúca z auditov 7. RP
vykonávaných Generálnym riaditeľstvom pre výskum a inovácie
sa pohybuje okolo 5 % a hoci sa zníži v dôsledku
účinkov auditov a je do určitej miery neobjektívna, pretože sa
sústreďuje na príjemcov, ktorí predtým neboli podrobení auditu, je
nepravdepodobné, že sa dosiahne reziduálna chybovosť vo výške 2 %. Miera
chybovosti, ktorú určil Európsky dvor audítorov, sa pohybuje
v podobných hodnotách.
2.2.3.     Očakávaná
úroveň rizika vyplývajúca z nesúladu
Východiskovým
bodom je status quo založené na auditoch, ktoré boli doteraz vykonané
v rámci 7. RP. Predbežná reprezentatívna miera chybovosti je takmer 5 %
(v prípade Generálneho riaditeľstva pre výskum a inovácie). Väčšina
zistených chýb vznikla z toho dôvodu, že súčasný systém financovania
výskumu sa zakladá na úhrade skutočných nákladov na výskumný projekt,
ktoré si nárokuje účastník. To vedie k výrazným komplikáciám pri
posudzovaní oprávnených nákladov.
Analýza
miery chybovosti, ktorá sa týkala doteraz uskutočnených auditov 7. RP
v Generálnom riaditeľstve pre výskum a inovácie, ukazuje, že:
-
Okolo 27 % podľa počtu a 35 % podľa množstva
súvisí s chybami týkajúcimi sa účtovania nákladov na personál. Často
sa objavujú problémy ako napr. účtovanie priemerných nákladov alebo
rozpočtových výdavkov (namiesto skutočných nákladov), nesprávne
vedenie primeraných záznamov o čase strávenom na programe,
účtovanie nečitateľných položiek.
-
Okolo 40 % podľa počtu a 37 % podľa hodnoty
súvisí s inými priamymi nákladmi (mimo nákladov na personál). Medzi
často sa objavujúcimi chybami je započítanie DPH, nedostatočne
jasné prepojenie s projektom, neschopnosť poskytnúť faktúry
alebo doklad o zaplatení a nesprávny výpočet odpisovania,
keď sa účtujú plné náklady na zariadenie namiesto čiastky
zníženia hodnoty, využívanie subdodávateľských prác bez predošlého
povolenia alebo bez dodržiavania pravidiel pomeru kvality a ceny atď.
-
Okolo 33 % podľa počtu a 28 % podľa množstva
súvisí s chybami týkajúcimi sa nepriamych nákladov. Uplatňujú sa
rovnaké riziká ako v prípade nákladov na personál, s dodatočným
rizikom nesprávneho alebo nespravodlivého započítania režijných nákladov
projektom Únie.
V mnohých
prípadoch sú nepriame náklady paušálnym percentuálnym podielom priamych
nákladov, a tak je chybovosť pri nepriamych nákladoch priamo úmerná
chybovosti pri priamych nákladoch.
Program
Horizont 2020 zavádza významný počet dôležitých opatrení na zjednodušenie
(pozri bod 2), ktorými sa zníži miera chybovosti vo všetkých oblastiach
chybovosti. Avšak z konzultácií so zainteresovanými stranami
a inštitúciami o ďalšom zjednodušení a z posúdenia vplyvu
programu Horizont 2020 jasne vyplýva, že sa uprednostňuje možnosť
spočívajúca v pokračovaní používania modelu financovania založenom na
úhrade skutočných nákladov. Systematické využívanie financovania na
základe výstupov, paušálnych sadzieb alebo jednorazových súm sa v tomto štádiu
zdá byť predčasné, keďže takýto systém ešte nebol otestovaný v
predchádzajúcich programoch. Zachovanie systému založenom na úhrade
skutočných nákladov však znamená, že chyby by sa vyskytovali naďalej.
V
analýze chýb zistených v rámci auditov 7. RP sa uvádza, že asi v 25 až 35 %
prípadov by sa týmto chybám dalo vyhnúť navrhovanými opatreniami na
zjednodušenie. Dá sa teda očakávať pokles miery chybovosti o 1,5 %,
t. j. z takmer 5 % na približne 3,5 %, čo je číslo uvedené
v oznámení Komisie na dosiahnutie rovnováhy medzi administratívnymi
nákladmi na kontrolu a rizikom chýb.
Komisia
sa preto domnieva, že v prípade výdavkov na výskum v rámci programu Horizont 2020
je miera chybovosti na ročnom základe vo výške 2 % – 5 %
realistickým cieľom s prihliadnutím na náklady na kontroly, opatrenia na
zjednodušenie navrhnuté s cieľom znížiť náročnosť pravidiel
a súvisiace nevyhnutné riziko spojené s úhradou nákladov na výskumný projekt.
Konečným cieľom by malo byť dosiahnuť reziduálnu mieru
chybovosti čo najbližšie k 2 % pri ukončení programov po
zohľadnení finančného vplyvu všetkých opatrení v oblasti auditov,
korekcií a vymáhania.
Stratégia
auditu ex post v oblasti výdavkov v rámci programu Horizont 2020
prihliada na tento cieľ. Bude sa zakladať na finančnom audite
spoločnej reprezentatívnej vzorky výdavkov za program ako celok a bude
doplnená o vzorku zostavenú na základe posúdení rizika.
Celkový
počet auditov ex post bude obmedzený na počet, ktorý je
nevyhnutne potrebný na dosiahnutie tohto cieľa a stratégie. Riadenie
činností ex post auditov zabezpečí minimálne zaťaženie
účastníkov auditmi. Pre orientáciu, Komisia sa domnieva, že počas
celého programového obdobia by sa malo podrobiť auditu najviac 7 %
účastníkov programu Horizont 2020. Skúsenosti z minulosti ukázali, že
výdavky podrobené auditu by boli oveľa vyššie.
Stratégia
auditu ex post v oblasti zákonnosti a regulárnosti sa doplní
o posilnený vedecký posudok a stratégiu na predchádzanie podvodom
(pozri bod 2.3).
Tento
scenár vychádza z predpokladu, že opatrenia na zjednodušenie sa počas
procesu rozhodovania podstatne nebudú meniť.
Poznámka:
Tento oddiel sa týka len postupov riadenia grantu, v oblasti
administratívnych a operačných výdavkov vykonaných prostredníctvom
postupov verejného obstarávania sa ako prijateľné riziko chybovosti
uplatní strop 2 %.
2.3.        Opatrenia
na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam
Generálne
riaditeľstvá, ktorým je zverené vykonávanie rozpočtu v oblasti
výskumu a inovácie sa zaviazali bojovať proti podvodom vo všetkých fázach
procesu riadenia grantov. Vytvorili a vykonávajú stratégie na
predchádzanie podvodom vrátane posilneného využívania spravodajskej
činnosti, najmä pokiaľ ide o používanie IT nástrojov a vrátane
odborného vzdelávania a informovania personálu. Vytvorili sa sankcie, ktoré
slúžia na odrádzanie od podvodov, a tam, kde je to vhodné, aj pokuty, ak
sa zistí podvod. V týchto snahách sa bude pokračovať. Návrh programu
Horizont 2020 bol predmetom zabezpečenia proti podvodom a vykonalo sa
posúdenie jeho vplyvu. Celkovo by navrhované opatrenia mali mať kladný
vplyv na boj proti podvodom, najmä pokiaľ ide o väčšie
zdôrazňovanie rizika založené na audite a posilnené vedecké
posudzovanie a kontrolu.
Treba
zdôrazniť, že podiel zistených podvodov bol v porovnaní
s celkovými výdavkami veľmi malý, napriek tomu generálne
riaditeľstvá, ktorým je zverené vykonávanie rozpočtu v oblasti
výskumu, potvrdzujú svoj záväzok na pokračovanie v boji proti podvodom.

Komisia
prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní
akcií financovaných na základe tohto nariadenia chránili finančné záujmy
Únie prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení na zamedzenie
podvodov, korupcie a iných protiprávnych činností, účinných kontrol,
vymáhania neoprávnene vyplatených súm v prípade odhalenia nezrovnalostí a v
prípade potreby prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich
sankcií.
Komisia
alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe
dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a
subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie na
základe programu.
Európsky
úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať kontroly a inšpekcie na
mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo
nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES)
č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo
rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou došlo k
podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu
poškodzujúcemu finančné záujmy Únie.
Bez
toho, aby boli dotknuté vyššie uvedené odseky platí, že dohody o spolupráci s
tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia
o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto nariadenia, musia
výslovne Komisii, Dvoru audítorov a OLAF-u udeľovať právo na
vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste.
3.           ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV
NÁVRHU/INICIATÍVY
3.1.        Príslušné
okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

·      Existujúce rozpočtové riadky (neuplat. sa)
V poradí, v akom za
sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové
riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Počet [Názov………………………...……….] || DRP/NRP[45] || krajín EZVO[46] || kandidátskych krajín[47] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || [XX.YY.YY.YY]   || DRP/NRP || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE || ÁNO/NIE
·      Požadované nové rozpočtové riadky
V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy
viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.
 Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky
 Číslo [Názov 1 - Inteligentný a inkluzívny rast] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách
   || Administratívne výdavky Nepriamy výskum: XX 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu XX 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu Priamy výskum: 10 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu 10 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu 10 01 05 04 Ostatné výdavky na hlavné výskumné infraštruktúry[48]   || NRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || ÁNO
   || Prevádzkové výdavky XX 02 01 01 Horizontálne akcie   Excelentná veda 08 02 02 01 Európska rada pre výskum 15 02 02 00 Akcie Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného rozvoja 08 02 02 02 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) 09 02 02 01 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) 08 02 02 03 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti 09 02 02 02 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti   Vedúce postavenie priemyslu 08 02 03 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií 09 02 03 00 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií 02 02 02 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií 08 02 03 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika 02 02 02 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika 08 02 03 03 Inovácie v MSP 02 02 02 03 Inovácie v MSP   Spoločenské výzvy 08 02 04 01 Zdravie, demografické zmeny a blahobyt 08 02 04 02 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo 05 02 01 00 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a efektívna energia 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a efektívna energia 08 02 04 04 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava 06 02 02 00 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava 08 02 04 05 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny 07 02 02 00 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny 02 02 03 01 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny 08 02 04 06 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť 02 02 03 02 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť 09 02 04 00 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť 15 02 03 00 Európsky inovačný a technologický inštitút 10 02 01 00 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra || DRP || ÁNO || ÁNO || ÁNO || ÁNO
3.2.        Odhadovaný
vplyv na výdavky
3.2.1.     Zhrnutie
odhadovaného vplyvu na výdavky
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || [Názov 1 - Inteligentný a inkluzívny rast]
 Generálne riaditeľstvá: Výskum a inovácie/Informačná spoločnosť a médiá/Vzdelávanie a kultúra/Podnikanie a priemysel/Energetika/Mobilita a doprava/Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka/Priamy výskum JRC/Životné prostredie || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || TOTAL
  Operačné rozpočtové prostriedky ||
 Horizontálne akcie
 XX 02 01 01 || Záväzky || (1a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 Platby || (2a) || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm ||
 08 02 02 01 Európska rada pre výskum || Záväzky || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 ||   || 14139,641
 Platby || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) || Záväzky || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 ||   || 1680,784
 Platby || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti **   09 02 02 02 Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti ** || Záväzky || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 ||   || 3301,921
 Platby || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií || Záväzky || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 ||   || 4586,474
 Platby || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika** 02 02 02 02 Prístup k prostriedkom financovania rizika** || Záväzky || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 ||   || 3768,450
 Platby || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovácie v MSP** 02 02 02 03 Inovácie v MSP** || Záväzky || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 ||   || 659,320
 Platby || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Zdravie, demografické zmeny a blahobyt || Záväzky || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 ||   || 8551,612
 Platby || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo** 05 02 01 00 Potravinová bezpečnosť, udržateľné poľnohospodárstvo, morský a námorný výskum a biohospodárstvo** || Záväzky || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 ||   || 4422,444
 Platby || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a efektívna energia ** 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a efektívna energia ** || Záväzky || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 ||   || 6158,614
 Platby || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava** 06 02 02 00 Inteligentná, zelená a integrovaná doprava** || Záväzky || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 ||   || 7245,052
 Platby || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny** 02 02 03 01 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny** 07 02 02 00 Opatrenia v oblasti klímy, efektívnosť z hľadiska zdrojov a suroviny** || Záväzky || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 ||   || 3365,830
 Platby || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť** 09 02 04 00 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť** 02 02 03 02 Inkluzívna, inovatívna a bezpečná spoločnosť** || Záväzky || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 ||   || 4067,754
 Platby || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Európske výskumné infraštruktúry (vrátane elektronických infraštruktúr) || Záväzky || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 ||   || 958,622
 Platby || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií || Záväzky || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 ||   || 8456,112
 Platby || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Vedúce postavenie v rámci podporných a priemyselných technológií || Záväzky || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 ||   || 1636,048
 Platby || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Akcie Marie Curie v oblasti zručností, odborného vzdelávania a profesijného rozvoja || Záväzky || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 ||   || 6126,659
 Platby || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Európsky inovačný a technologický inštitút* || Záväzky || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* ||   || 1453,199
 Platby || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra || Záväzky || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 ||   || 241,311
 Platby || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
* Na roky 2018 – 2020 sa na pomernom základe
sprístupní dodatočná suma 1 652,07 mil. EUR z rozpočtov na
priority Spoločenské výzvy a Vedúce postavenie v rámci podporných a
priemyselných technológií, a to na predbežnej báze a po vykonaní preskúmania
uvedeného v článku 26 ods. 1.
** O rozdelení medzi generálne
riaditeľstvá sa v tomto štádiu ešte nerozhodlo.
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || SPOLU
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 ||   || 80819,860
 Platby || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) ||
 XX 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 ||   || 1681,538
 XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 ||   || 1984,745
 XX 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 ||   || 1283,199
 10 01 05 01 Výdavky vzťahujúce sa na zamestnancov v oblasti výskumu || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 ||   || 1180,031
 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výskumu || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 ||   || 256,781
 10 01 05 03 Ostatné výdavky na riadenie v oblasti výskumu || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 ||   || 485,545
 10 01 05 04 Ostatné výdavky na hlavné výskumné infraštruktúry || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 ||   || 48,703
  Administratívne rozpočtové prostriedky SPOLU || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 ||   || 6920,542
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Platby || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
* Tieto údaje sú založené na takmer úplnom využití
povolených maximálnych administratívnych výdavkov plánovaných v právnom
základe. Uvádzajú sa na ilustračné účely z hľadiska počtu
zamestnancov, ktorých by bolo možné zamestnať s týmito sumami.
Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy:
  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Platby || (5) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
  Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU || (6) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 – 4 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Platby || =5+ 6 || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU
 GR: <…….> ||
  Ľudské zdroje || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
  Ostatné administratívne výdavky || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 GR <…….> SPOLU || Rozpočtové prostriedky || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok ≥2021 || SPOLU
 Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 – 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 ||   || 87740,402
 Platby || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
3.2.2.     Odhadovaný
vplyv na operačné rozpočtové prostriedky
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej
tabuľke:
viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)/v bežných cenách
 Uveďte ciele a výstupy   ò ||   ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 VÝSTUPY
 Druh[49] || Priemerné náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[50] Excelentná veda ||
 -Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 1 Excelentná veda medzisúčet ||   || 2965,755 ||   || 3158,119 ||   || 3374,440 ||   || 3725,105 ||   || 4072,852 ||   || 4326,913 ||   || 4584,446 ||   || 26207,628
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Vedúce postavenie priemyslu ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 2 Vedúce postavenie priemyslu medzisúčet ||   || 2271,175 ||   || 2406,774 ||   || 2559,714 ||   || 2716,437 ||   || 2880,127 ||   || 3050,036 ||   || 3222,143 ||   || 19106,407
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Spoločenské výzvy ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 3 Spoločenské výzvy medzisúčet ||   || 4033,565 ||   || 4233,731 ||   || 4457,207 ||   || 4541,423 ||   || 5206,640 ||   || 5513,803 ||   || 5824,934 ||   || 33811,304
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 4 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 4 Nejadrové priame akcie Spoločného výskumného centra medzisúčet ||   || 32,459 ||   || 33,108 ||   || 33,771 ||   || 34,445 ||   || 35,134 ||   || 35,838 ||   || 36,554 ||   || 241,311
 KONKRÉTNY CIEĽ č. 5 Integrovanie znalostného trojuholníka (Európsky inovačný a technologický inštitút) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – Výstup ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konkrétny cieľ č. 5 Integrovanie znalostného trojuholníka (Európsky inovačný a technologický inštitút) medzisúčet ||   || 267,5 ||   || 324,050 ||   || 389,380 ||   || 472,280 ||   || [497,46] ||   || [554,832] ||   || [599,777] ||   || 1453,199
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 NÁKLADY SPOLU ||   || 9570,455 ||   || 10155,782 ||   || 10814,513 ||   || 11489,691 ||   || 12194,753 ||   || 12926,590 ||   || 13668,077 ||   || 80819,860
3.2.3.     Odhadovaný
vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky
3.2.3.1.  Zhrnutie
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
administratívnych rozpočtových prostriedkov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych
rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
v mil. EUR
(zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
   || Rok 2014[51]   || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Ľudské zdroje || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Ostatné administratívne výdavky || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa || neuv. sa
 Mimo OKRUHU 5[52] viacročného finančného rámca ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ľudské zdroje* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Ostatné administratívne výdavky* || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 SPOLU** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
* Tieto údaje sú založené na takmer úplnom využití
povolených maximálnych administratívnych výdavkov plánovaných v právnom
základe. Uvádzajú sa na ilustračné účely z hľadiska počtu
zamestnancov, ktorých by bolo možné zamestnať s týmito sumami.
**Tieto údaje možno upraviť v dôsledku
plánovaného postupu externého zabezpečovania.
3.2.3.2.  Odhadované
potreby ľudských zdrojov
–
¨  Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie
ľudských zdrojov.
–
þ  Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie
ľudských zdrojov Komisie, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:
odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla
(alebo najviac na jedno desatinné miesto)
 ||   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) ||
 || XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (delegácie) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (nepriamy výskum)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681
 || 10 01 05 01 (priamy výskum) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času: FTE)[53] ||
 || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z „celkového finančného krytia“) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a MED v delegáciách) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [54] || - sídlo[55] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegácia ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum)* || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867
 || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE– priamy výskum) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Iné rozpočtové položky (uveďte) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || SPOLU || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631
*Tieto údaje sa
upravia v súlade s výsledkami plánovaného postupu externého
zabezpečovania.
** Pracovná
záťaž zodpovedajúca realizácii programu EIT a Inovácie sa odhaduje na
približne 100 pozícií pre Komisiu v pláne pracovných miest.
XX predstavuje príslušnú oblasť
politiky alebo príslušný názov.
Potreby ľudských
zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie
a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené
zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu
prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.
Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:
 Úradníci a dočasní zamestnanci || Celkový počet úradníkov a dočasných zamestnancov sa použije na príspevok k dosiahnutiu cieľov programu Horizont 2020 počas všetkých procesov počnúc prípravou pracovného programu a končiac záverečným šírením výsledkov v období 2014 – 2020. Tieto ľudské zdroje zahŕňajú všetky potreby v rôznych formách hospodárenia, ako sa uvádza v bode 1.7 LFV.
 Externí zamestnanci || Celkový počet externých zamestnancov bude pomáhať úradníkom a dočasným zamestnancom prispievať k dosiahnutiu cieľov programu Horizont 2020 počas všetkých procesov počnúc prípravou pracovného programu a končiac záverečným šírením výsledkov v období 2014 – 2020. Tieto ľudské zdroje zahŕňajú všetky potreby v rôznych formách hospodárenia, ako sa uvádza v bode 1.7 LFV.
3.2.4.     Súlad s
platným viacročným finančným rámcom
–
þ  Návrh/iniciatíva je v súlade s platným
viacročným finančným rámcom.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu
v plánovaní príslušnej kapitoly
vo viacročnom finančnom rámci.
Neuplatňuje sa
.
–
¨  Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil
nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného
finančného rámca[56].
Neuplatňuje sa
.
3.2.5.     Účasť
tretích strán na financovaní
–
Návrh/iniciatíva si vyžaduje spolufinancovanie,
ktoré sa odhaduje takto:
Rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na
3 desatinné miesta)
   || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Spolu
 Uveďte spolufinancujúci subjekt || Tretie krajiny pridružené k programu ||
 Spolufinancované prostriedky SPOLU* || pm
* Bilaterálne dohody o pridružení sa ešte
nestanovili, a preto sa doplnia až v neskoršom štádiu.

3.3.      Odhadovaný vplyv na príjmy
–
¨  Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na
príjmy.
–
þ  Návrh/iniciatíva má tento finančný vplyv:
–
¨         vplyv na vlastné zdroje
–
þ         vplyv na rôzne príjmy
v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)
 Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[57]
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Článok 6011 Článok 6012 Článok 6013 Článok 6031 ||   || pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
* Bilaterálne dohody o pridružení sa ešte
nestanovili, a preto sa doplnia až v neskoršom štádiu.
V prípade rôznych
príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné
rozpočtové riadky výdavkov.
02 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
05 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
06 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
07 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
08 04 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
09 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
10 02 02 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
15 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
32 03 01 Rozpočtové
prostriedky pochádzajúce z príspevkov tretích strán
Uveďte spôsob
výpočtu vplyvu na príjmy.
Určité
pridružené štáty môžu prispieť k doplnkovému financovaniu rámcového
programu prostredníctvom dohôd o pridružení. Metóda kalkulácie sa dohodne
v týchto dohodách o pridružení a nemusí byť nutne rovnaká vo všetkých
dohodách. Väčšina kalkulácií sa zakladá na pomere HDP pridruženého štátu k
HDP členských štátov, pričom toto percento sa uplatňuje v
celkovom rozpočte.
[1]               KOM(2011) 500 v konečnom
znení.
[2]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[3]               Ú. v. EÚ C , , s. .
[4]               KOM(2010) 2020.
[5]               P7 TA(2011)0401.
[6]               P7 TA(2011)0236.
[7]               P7 TA(2011)0256.
[8]               P7 TA(2011)0401.
[9]               ERAC 1210/11.
[10]             CdR 67/2011.
[11]             CESE 1163/2011.
[12]             KOM(2011) 48.
[13]             KOM(2011) 500.
[14]             C(2005) 576 v konečnom znení,
11. marca 2005.
[15]             Ú. v. EÚ L 124, 30.5.2003,
s. 36.
[16]             KOM(2008) 394.
[17]             Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006,
s. 1.
[18]             Ú. v. EÚ 97, 9.4.2008, s. 1.
[19]             Ú. v. EÚ L [], [],
s. [].
[20]             Ú. v. ES 292, 15.11.1996, s. 2.
[21]             Správa o stratégii ESFRI pre výskumné infraštruktúry –
plán na rok 2010.
[22]             KOM(2009) 512.
[23]             KOM(2010) 245.
[24]             KOM(2011) 112 v konečnom
znení.
[25]             KOM(2011) 152.
[26]             KOM(2011) 112.
[27]             KOM(2011) 112.
[28]             KOM(2009) 519.
[29]             Štvrtá hodnotiaca správa
Medzivládneho panelu pre zmenu klímy, 2007, (www.ipcc.ch)
[30]             KOM(2011) 112.
[31]             KOM(2009) 147.
[32]             KOM(2011) 25.
[33]             KOM(2009) 400.
[34]             KOM(2007) 575 v konečnom
znení.
[35]             SMERNICA 2008/56/ES.
[36]             KOM(2010) 245.
[37]             KOM(2010) 491 v konečnom
znení.
[38]             Hodnotiaca tabuľka Inovácie v Únii za rok 2010.
[39]             KOM(2011) 274 v konečnom znení.
[40]             ABM: riadenie podľa
činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.
[41]             Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b)
nariadenia o rozpočtových pravidlách.
[42]             Vysvetlenie spôsobov hospodárenia
a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na
webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[43]             Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových
pravidlách.
[44]             http://www.trust-researchers.eu/
[45]             DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP =
nediferencované rozpočtové prostriedky
[46]             EZVO: Európske združenie voľného obchodu.
[47]             Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske
krajiny západného Balkánu.
[48]             JRC požaduje nový rozpočtový riadok na investície do
infraštruktúry. Väčšina zariadení JRC bola vybudovaná v 60. a 70. rokoch
minulého storočia a už nezodpovedajú potrebám špičkového vývoja. Z
tohto dôvodu je potrebné vybudovať nové zariadenia a modernizovať
existujúcu infraštruktúru na vykonávanie viacročného pracovného programu
JRC v súlade s normami EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany, ako aj
environmentálnymi cieľmi EÚ 20-20-20. JRC vypracovalo svoj „Plán
rozvíjania infraštruktúry na roky 2014 – 2020“. Identifikovalo v ňom
potreby do roku 2020 pre všetky pracoviská JRC a premietlo ich do navrhovaného
nového rozpočtového riadku.
[49]             Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.:
počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).
[50]             Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele ...“.
[51]             Rok N je rokom, v ktorom sa začína
uskutočňovanie návrhu/iniciatívy.
[52]             Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky
určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie
(pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.
[53]             ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného
zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE
= vyslaný národný expert
[54]             Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných
rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).
[55]             Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky
poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné
hospodárstvo (EFRH).
[56]             Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.
[57]             Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá,
odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t.
j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.