               EURÓPSKA KOMISIA
            V Bruseli28. 9. 2016
            COM(2016) 622 final
            Návrh
            ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY
            o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizáciina základe žiadosti Estónska - EGF/2016/003 EE/ropa a chemikálie

               DÔVODOVÁ SPRÁVA

               KONTEXT NÁVRHU

               1.Pravidlá, ktoré sa uplatňujú na finančné príspevky z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“), sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  1
                (ďalej len „nariadenie o EGF“).

               2.Estónsko podalo 11. mája 2016 žiadosť EGF/2016/003 EE/ropa a chemikálie o finančný príspevok z EGF v dôsledku prepúšťania
                  2
                v odvetví ekonomickej činnosti v rámci divízie 19 NACE Rev. 2 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktov) a divízie 20 (Výroba chemikálií a chemických produktov) v Estónsku.

               3.Po posúdení tejto žiadosti Komisia dospela v súlade so všetkými uplatniteľnými ustanoveniami nariadenia o EGF k záveru, že podmienky na udelenie finančného príspevku z EGF sú splnené.

               ZHRNUTIE ŽIADOSTI

                        Žiadosť o príspevok z EGF

                        EGF/2016/003 EE/ropa a chemikálie

                        Členský štát

                        Estónsko

                        Dotknutý(-é) región(-y) (úroveň NUTS
                           3
                         2)

                        EE00- Eesti
                           4

                        Dátum podania žiadosti

                        11. mája 2016

                        Dátum potvrdenia prijatia žiadosti

                        11. mája 2016

                        Dátum žiadosti o dodatočné informácie

                        25. mája 2016

                        Termín na poskytnutie dodatočných informácií

                        6. júla 2016

                        Termín na dokončenie posúdenia

                        28. septembra 2016

                        Kritérium zásahu

                        článok 4 ods. 2 nariadenia o EGF

                        Počet dotknutých podnikov

                        3

                        Odvetvie(-a) ekonomickej činnosti

                        (divízia NACE Rev. 2)
                           5

                        Divízia 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktov)

                        Divízia 20 (Výroba chemikálií a chemických produktov)

                        Referenčné obdobie (deväť mesiacov):

                        1. augusta 2015 – 1. mája 2016

                        Celkový počet prepustených pracovníkov

                        1 550

                        Celkový počet oprávnených prijímateľov

                        1 550

                        Celkový počet dotknutých prijímateľov

                        800

                        Počet dotknutých mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET)

                        0

                        Rozpočet na personalizované služby (v EUR)

                        1 740 070

                        Rozpočet na využívanie EGF
                           6
                         (v EUR)

                        145 527

                        Celkový rozpočet (v EUR)

                        1 885 597

                        Príspevok z EGF (60 %) (v EUR)

                        1 131 358

               POSÚDENIE ŽIADOSTI

               Postup

               4.Estónsko podalo žiadosť EGF/2016/003 EE/ropa a chemikálie 11. mája 2016, t. j. do 12 týždňov odo dňa, keď boli splnené kritériá zásahu stanovené v článku 4 nariadenia o EGF. Komisia 11. mája 2016 potvrdila doručenie a 25. mája 2016 požiadala Estónsko o dodatočné informácie. Uvedené dodatočné informácie boli poskytnuté do šiestich týždňov od požiadania. Lehota 12 týždňov od doručenia úplnej žiadosti, v ktorej by Komisia mala dokončiť posúdenie súladu žiadosti s podmienkami na poskytnutie finančného príspevku, uplynie 28. septembra 2016.

               Oprávnenosť žiadosti

               Príslušné podniky a príslušní prijímatelia

               5.Žiadosť sa týka 1 550 pracovníkov prepustených v odvetviach ekonomickej činnosti v rámci divízie 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktov) a divízie 20 (Výroba chemikálií a chemických produktov) NACE Rev. 2.

                        Podniky a počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia

                        Eesti Energia AS

                        532

                        Nitrofert AS

                        421

                        Viru Keemia Grupp AS (VKG)

                        597

                        Celkový počet podnikov: 3

                        Celkový počet prepustených pracovníkov:

                        1 550

                        Celkový počet samostatne zárobkovo činných osôb, ktoré ukončili svoju činnosť:

                        0

                        Celkový počet oprávnených pracovníkov a samostatne zárobkovo činných osôb:

                        1 550

               Kritériá zásahu

               6.Estónsko predložilo žiadosť na základe kritérií zásahu uvedených v článku 4 ods. 2 nariadenia o EGF odchylne od kritérií článku 4 ods. 1 písm. b) daného nariadenia, podľa ktorého je potrebných aspoň 500 pracovníkov, ktorí boli prepustení v referenčnom období deviatich mesiacov v podnikoch, ktoré fungujú v rovnakom odvetví ekonomickej činnosti vymedzenom ako divízia klasifikácie NACE Rev. 2 a nachádzajú sa v jednom regióne alebo v dvoch susediacich regiónoch úrovne NUTS 2 v členskom štáte.

               7.Referenčné obdobie pre žiadosť v dĺžke deviatich mesiacov trvalo od 1. augusta 2015 do 1. mája 2016.

               Stanovenie počtu prepustených pracovníkov a prípadov ukončenia činnosti

               8.Počet prepustených pracovníkov počas referenčného obdobia sa vypočítal takto:

               –689 od dátumu, keď zamestnávateľ v súlade s článkom 3 ods. 1 smernice Rady 98/59/ES
                  7
                písomne oznámil príslušnému verejnému orgánu plánované hromadné prepúšťanie. Estónsko pred dátumom dokončenia posúdenia Komisiou potvrdilo, že týchto 689 pracovníkov bolo skutočne prepustených,

               –471 od dátumu individuálnej výpovede zo strany zamestnávateľa, ktorou pracovníka prepúšťa alebo s ním ukončuje pracovný pomer,

               –390 od dátumu skutočného ukončenia pracovného pomeru alebo uplynutia pracovnej zmluvy.

               Oprávnení prijímatelia

               9.Celkový počet oprávnených prijímateľov je 1 550.

               Súvislosť medzi prepúšťaním a vážnymi zmenami v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie

               10.V snahe stanoviť súvislosť medzi prepúšťaním a vážnymi štrukturálnymi zmenami v usporiadaní svetového obchodu v dôsledku globalizácie Estónsko tvrdí, že krajina je malá otvorená ekonomika s vysokou závislosťou od vývozu tovarov a služieb (takmer 80 % národného HDP v roku 2015 v porovnaní so 43,5 % v EÚ-28). Estónske hospodárstvo veľmi utrpelo nedávnymi turbulenciami na celosvetovom trhu s ropou a všeobecným poklesom obchodného postavenia Európy. Okres Ida-Virumaa na severovýchode Estónska bol zasiahnutý obzvlášť tvrdo, a to nielen z dôvodu jeho geopoliticky odľahlej polohy pri ruských hraniciach, ale najmä z dôvodu vysokej koncentrácie odvetví závislých od cien ropy a zemného plynu v tejto oblasti. Dve odvetvia, ktoré sú predmetom tejto žiadosti, boli ovplyvnené rôznymi spôsobmi.

               11.Pokiaľ ide o odvetvie výroby chemikálií a chemických produktov, výroba minerálnych hnojív je vysoko energeticky náročná (ceny plynu dosahujú až 80 % celkových výrobných nákladov). Vzhľadom na veľký nárast cien zemného plynu, regióny s lacným plynom nachádzajúce sa mimo Európy majú konkurenčnú výhodu a umožňujú výrobu hnojív pri oveľa nižších nákladoch než v Európe. Prísnejšie environmentálne normy mali na konkurencieschopnosť odvetvia v Európe ďalšie nepriaznivé účinky. Podiel EÚ na celosvetovej výrobe chemikálií klesol z 30,9 % v roku 2004 na 17 % v roku 2014. EÚ postupne stratila svoje prvenstvo v celosvetovom predaji chemikálií a túto pozíciu obsadila Čína, ktorá v tom istom časovom rámci zvýšila svoj podiel z 9 % na takmer 35 %. Zvyšok Ázie tiež získal podiely na trhu a to platí aj pre USA, kde dostupnosť lacného bridlicového plynu takisto umožnila pomerne lacnú výrobu
                  8
               .

               12.Pokiaľ ide odvetvie výroby koksu a rafinovaných ropných produktov, najmä odvetvie roponosnej bridlice, produkcia roponosnej bridlice závisí od svetových cien ropy. Keďže produkcia roponosnej bridlice je pomerne nákladná, ekonomicky realizovateľná je len vtedy, keď sú ceny ropy vysoké
                  9
               . Podľa estónskeho štatistického úradu v dôsledku klesajúcich cien ropy klesol estónsky vývoz minerálnych palív o 25 % počas prvých dvoch mesiacov roku 2016 v porovnaní s rovnakým obdobím v predchádzajúcom roku.

               13.K dnešnému dňu nebolo ešte odvetvie výroby koksu a rafinovaných ropných produktov predmetom žiadnej žiadosti o príspevok z EGF. Odvetvie výroby chemikálií a chemických produktov bolo predmetom jednej žiadosti o príspevok z EGF
                  10
               , ktorá súvisela s globalizáciou v oblasti obchodu.

               Udalosti, ktoré viedli k prepúšťaniu a ukončeniu činnosti

               14.V júli 2015 spoločnosť Nitrofert, ktorá vyrába syntetický amoniak a močovinu, zatvorila svoj výrobný závod. Toto rozhodnutie bolo prijaté v dôsledku značného nárastu cien zemného plynu a poklesu cien minerálnych hnojív spôsobeného najmä intenzívnejšou globálnou konkurenciou, a to hlavne zo strany ázijských konkurentov. Nitrofert má problémy od roku 2009, keď bolo prijaté prvé rozhodnutie o prerušení výroby. Následne sa výroba obnovila, ale už o rok sa opäť zastavila. Keďže neexistovali žiadne náznaky možného zlepšenia situácie, bolo prijaté rozhodnutie o ukončení pracovných zmlúv všetkých 421 nadbytočných pracovníkov.

               V októbri 2015 sa Eesti Energia, vedúca energetická spoločnosť v pobaltských štátoch a najväčšia spoločnosť na svete pracujúca s roponosnou bridlicou, rozhodla znížiť produkciu roponosnej bridlice z dôvodu prudkého poklesu zisku spôsobeného nižšími cenami ropy. Toto rozhodnutie viedlo ku kolektívnemu ukončeniu pracovných zmlúv 114 zamestnancov. Počas nasledujúcich mesiacov bolo prepustených ďalších 418 pracovníkov.

               Tretí podnik, ktorý je predmetom žiadosti, je Viru Keemia Grupp (VKG), ďalší výrobca roponosnej bridlice v okrese Ida-Virumaa, ktorý čelí podobným problémom spôsobeným poklesom cien ropy. VKG zatvorilo svoj závod v januári 2016, čoho výsledkom bolo 597 prepustených pracovníkov.

               Očakávané účinky prepúšťania na miestne, regionálne a celoštátne hospodárstvo a zamestnanosť

               15.Očakáva sa výrazný vplyv prepúšťania na miestne a regionálne hospodárstvo a zamestnanosť. Účinky prudkého poklesu produkcie roponosnej bridlice presahujú aj do iných odvetví, ako je odvetvie energetiky, výroby, ťažby a dobývania. Pokiaľ ide o ťažbu, produkcia klesla o 40 % v dôsledku poklesu ťažby roponosnej bridlice vzhľadom na nízky dopyt spôsobený nízkymi cenami ropy a produktov roponosnej bridlice.

               16.Okres Ida-Virumaa čelí značným výzvam kvôli svojej polohe a demografii. Nachádza sa v pomerne odľahlej oblasti na severovýchode Estónska, priamo v Baltskom mori, približne 200 kilometrov východne od prosperujúceho regiónu hlavného mesta, čo je príliš veľká vzdialenosť na dochádzanie do zamestnania. Región má na východe spoločnú hranicu s Ruskou federáciou. V dôsledku nižších miezd v Rusku, súčasnej hospodárskej situácie v Rusku a obmedzenia pracovných povolení, nie je riešením ani cezhraničné dochádzanie do zamestnania. Okresy, s ktorými hraničí priamo na západe a na juhu, sú riedko osídlené, poľnohospodárske oblasti. Ida-Virumaa je však región s najväčšou mierou urbanizácie v Estónsku. Viac ako 80 % obyvateľstva žije v mestách, ktoré sú obyčajne monokultúrne osídlené a vznikli okolo jedného alebo dvoch veľkých výrobných závodov.

               17.Asi 80 % obyvateľstva okresu Ida-Virumaa tvoria etnickí Rusi, ktorí sa tam usadili počas existencie Sovietskeho zväzu, aby pracovali vo vtedy novopostavených sovietskych priemyselných závodoch. Mnoho z týchto ľudí nemá estónske občianstvo a ruština je stále prvý a často aj jediný jazyk, ktorí ovládajú.

               18.Od získania nezávislosti čelí región špecifickým výzvam na trhu práce v dôsledku kolapsu alebo reštrukturalizácie veľkých priemyselných závodov postavených počas sovietskej okupácie. To vyústilo do výrazne vyššej miery nezamestnanosti v regióne (v roku 2015 dosiahla nezamestnanosť v regióne 11,7 %, pričom celoštátny priemer je 6,2 %). Keďže ruština nie je v Estónsku úradným jazykom, len tí, ktorí dobre ovládajú estónčinu, majú šancu nájsť si zamestnanie v iných regiónoch Estónska alebo v nových podnikoch investujúcich v okrese Ida-Virumaa. Nedostatočná znalosť úradného jazyka, spolu s kultúrnymi bariérami, je jednou z hlavných prekážok pre prepustených pracovníkov pri hľadaní zamestnania inde v rámci krajiny, ale aj pre spoločnosti, ktoré chcú do tohto regiónu investovať, alebo pre ľudí, ktorí sa do neho sťahujú.

               19.Populácia regiónu bola v roku 2015 150 000 obyvateľov, čo predstavuje len 9,5 % vnútroštátnej pracovnej sily, ale 17,3 % nezamestnaných osôb v Estónsku. Vzhľadom na celkovú zložitú situáciu v oblasti zamestnanosti v tomto regióne vrátane obmedzeného počtu dostupných pracovných miest (miera voľných pracovných miest, vyjadrená ako podiel voľných pracovných miest na celkovom počte pracovných miest, bola v okrese Ida-Virumaa 0,8 % v porovnaní s priemerom 1,2 % v Estónsku v štvrtom štvrťroku 2015)
                  11
                hromadné prepúšťanie pracovníkov s pomerne podobnými technickými profilmi, ktorí hľadajú podobné pracovné miesta, komplikuje oživenie trhu práce.

               20.Bola navrhnutá stratégia regionálneho rozvoja, ktorá je načrtnutá v akčnom pláne pre okres Ida-Virumaa na roky 2015 – 2020
                  12
               . Logistika a cestovný ruch boli identifikované ako odvetvia možného rastu a začali sa projekty infraštruktúry, ktorých cieľom je posilniť rast a vytvoriť základ na diverzifikáciu ekonomickej štruktúry. Iné odvetvia, ktoré majú potenciál vytvárať nové pracovné miesta, sú produkcia dreva, kovov a stavebných materiálov. Navrhovaný súbor personalizovaných opatrení, ktorý sa má spolufinancovať z EGF, v plnej miere podporuje akčný plán prostredníctvom ponuky vzdelávacích opatrení zameraných na prípravu prepustených pracovníkov pre tieto odvetvia s potenciálom rastu.

               Vysvetlenie mimoriadnych okolností, na ktorých stojí prípustnosť žiadosti

               21.Ako sa uvádza vyššie, vzhľadom na vzdialenú polohu a jedinečnú demografickú situáciu, možno okres Ida-Virumaa považovať za malý trh práce. Estónsko ďalej tvrdí, že žiadosť podľa článku 4 ods. 2 nariadenia o EGF sa musela podať v každom prípade vzhľadom na odvetvie výroby chemikálií a chemických produktov. Pokiaľ ide o toto odvetvie, týkala sa iba jednej spoločnosti, ale počet prepustených pracovníkov nedosiahol prahovú hodnotu pre žiadosť podľa článku 4 ods. 1 písm. a). Napriek tomu, že k prepúšťaniu došlo v dvoch rôznych ekonomických odvetviach vymedzených na úrovni divízie klasifikácie NACE Rev. 2, namiesto podania dvoch samostatných žiadostí sa Estónsko rozhodlo spojiť prepúšťanie pracovníkov v týchto dvoch odvetviach do jednej regionálnej žiadosti, pretože k prepúšťaniu došlo na tom istom mieste, v rovnakom časovom rámci a prepustení pracovníci, ktorých sa to týka, sú vo veľmi podobnej situácii. Preto žiadosť, ktorá výnimočne spája prepúšťanie pracovníkov v dvoch rozdielnych odvetviach, bez priamej súvislosti medzi prepúšťaním, pričom sa však vyskytuje v rámci toho istého malého trhu práce a v rovnakom čase, nielen znižuje administratívne zaťaženie, ale ponúka aj synergické efekty, čo umožňuje organizovať spoločné opatrenia pre prepustených pracovníkov v obidvoch odvetviach.

               Dotknutí prijímatelia a navrhované opatrenia

               Dotknutí prijímatelia

               22.Počet prepustených pracovníkov, ktorých účasť na opatreniach sa očakáva, sa odhaduje na 800. Hlavným dôvodom tohto relatívne nízkeho počtu dotknutých prijímateľov je skutočnosť, že opatrenia sú zamerané na tých prepustených pracovníkov, ktorí boli identifikovaní ako obzvlášť zraniteľní na trhu práce. Niektorí z pracovníkov vyhlásili, že sa na opatreniach nezúčastnia. Berúc do úvahy časový odstup medzi prvými prepúšťaniami a začiatkom opatrení, Estónsko očakáva, že niektorí zo skupiny menej zraniteľných ľudí si budú schopní pred začiatkom uplatňovania opatrení nájsť zamestnanie. Rozdelenie pracovníkov, u ktorých sa očakáva, že sa zapoja do opatrení, podľa pohlavia, štátnej príslušnosti a vekovej skupiny:

                        Kategória

                        Počet
                           dotknutých prijímateľov (percentuálny podiel zaokrúhlený na prvé desatinné miesto)

                        Pohlavie:

                        muži:

                        565

                        (70,6 %)

                        ženy:

                        235

                        (29,4 %)

                        Štátna príslušnosť:

                        občania EÚ:

                        294

                        (36,8 %)

                        osoby, ktoré nie sú občanmi EÚ:

                        506

                        (63,3 %)

                        Veková skupina:

                        15 – 24 rokov:

                        31

                        (3,9 %)

                        25 – 29 rokov:

                        47

                        (5,9 %)

                        30 – 54 rokov:

                        380

                        (47,5 %)

                        55 – 64 rokov:

                        334

                        (41,8 %)

                        viac ako 64 rokov:

                        8

                        (1 %)

               Oprávnenosť navrhovaných opatrení

               23.Personalizované služby, ktoré sa majú poskytnúť prepusteným pracovníkom, pozostávajú z týchto opatrení:

               –Podpora formálneho štúdia - úhrada nákladov na odbornú prípravu: toto opatrenie je zamerané na nezamestnaných, ktorí začínajú alebo pokračujú v štúdiu s cieľom dokončiť formálne vzdelávanie, zvyšovanie úrovne zručností a odbornú prípravu. Maximálne plánované trvanie je 2,5 roka.

               –Úhrada nákladov na odbornú prípravu pre zamestnávateľov: uplatňuje sa vtedy, ak zamestnávateľ zamestnáva jedného z dotknutých prijímateľov. Z fondu poistenia v nezamestnanosti sa môže (v súlade s predchádzajúcou dohodou so zamestnávateľom) uhradiť 50 % nákladov na odbornú prípravu, ale nie viac ako 1 250 EUR. Kurzy odbornej prípravy sa musia konať počas obdobia vykonávania. Toto opatrenie zahŕňa aj náklady na získanie osvedčenia o kvalifikácii.

               –Odborná príprava zameraná na trh práce: toto opatrenie bude trvať maximálne 1 rok, ale kurzy sa musia dokončiť do konca obdobia vykonávania. Tieto kurzy poskytnú odbornú prípravu zameranú nielen na získanie špecifických zručností, ale aj na získanie všeobecných alebo mäkkých zručností (t. j. počítačovej gramotnosti, odbornej prípravy v oblasti podnikania). Nebude možné, aby sa tá istá osoba zúčastňovala kurzov odbornej prípravy zameranej na trh práce, ako aj formálneho štúdia. Opatrenie odbornej prípravy zameranej na trh práce zahŕňa náklady na získanie osvedčenia o kvalifikácii vrátane osvedčenia o odbornej spôsobilosti alebo vodičského preukazu a pokrýva aj výdavky týkajúce sa štátnych poplatkov za získanie týchto dokladov.

               –Jazykové kurzy estónčiny: všetci dotknutí prijímatelia budú oprávnení zúčastniť sa na týchto jazykových kurzoch vrátane tých, ktorí si už našli novú prácu, ale musia si zlepšiť estónčinu, aby si mohli nájsť udržateľné zamestnanie.

               –Pracovná prax: sa zameriava na poskytovanie praktických skúseností dotknutým prijímateľom. Poskytujú ju zamestnávatelia s cieľom zlepšiť znalosti a zručnosti potrebné na čo najskoršie opätovné zaradenie na trh práce.

               –Poradenstvo týkajúce sa dlhov: hlavným cieľom je naučiť sa zvládať situáciu so zníženým príjmom a značnými finančnými záväzkami. Je to dôležité pre opätovné začlenenie do trhu práce a aj v prípade prijatia novej pracovnej ponuky s potenciálne nižšou mzdou.

               –Psychologické poradenstvo: toto opatrenie poskytuje služby psychologického poradenstva s cieľom pomôcť odstrániť osobné problémy a prekážky pri hľadaní zamestnania, ktorým prepustení pracovníci môžu čeliť.

               –Príspevok na štúdium týkajúci sa účasti na formálnom štúdiu: počas štúdií každý účastník dostane príspevok na štúdium vo výške 260 EUR mesačne. S cieľom motivovať ľudí, aby začali a/alebo pokračovali vo formálnom štúdiu, sa bude príspevok na štúdium vyplácať počas celého obdobia štúdia, ale len do konca obdobia vykonávania. Táto sadzba sa zníži na 130 EUR mesačne v prípade, že si účastník našiel zamestnanie, ale chce štúdium dokončiť popri zamestnaní.

               –Štipendium, príspevok na dopravu a bývanie týkajúce sa jazykových kurzov estónčiny: v prípade, že sa jazykové kurzy poskytujú nezamestnanej osobe, bude sa vyplácať štipendium, ako aj príspevok na dopravu a bývanie.

               –Príspevok na mobilitu: je vyplácaný nezamestnaným osobám, ktoré nenašli vhodné pracovné miesto v blízkosti domova a/alebo tým, ktorí pracujú aspoň 20 kilometrov od miesta svojho bydliska. Príspevok sa vypláca počas prvých 6 mesiacov od nastúpenia do nového zamestnania, ale nie dlhšie ako je trvanie projektu. V prípade zmluvy na dobu určitú sa príspevok tiež vypláca počas prvých 6 mesiacov, ale nemôže sa vyplácať dlhšie, ako polovicu dĺžky trvania zmluvy. Sadzba príspevku je 0,1 EUR za kilometer, ale nie viac ako 300 EUR za kalendárny mesiac. Platby sú vypočítané na základe najkratšej vzdialenosti medzi miestom bydliska a pracoviskom.

               24.Opísané navrhované opatrenia predstavujú aktívne opatrenia na trhu práce v rámci oprávnených opatrení stanovených v článku 7 nariadenia o EGF. Týmito opatreniami sa nenahrádzajú pasívne opatrenia sociálnej ochrany.

               25.Estónsko poskytlo požadované informácie o opatreniach, ktoré sú pre príslušný podnik povinné podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv. Potvrdili, že finančný príspevok z EGF nenahradí žiadne z týchto opatrení.

               26.Navrhovaný balík opatrení je v súlade s potrebami identifikovanými v stratégii regionálneho rozvoja Estónska na roky 2014 – 2020
                  13
               , ako aj v akčnom pláne pre okres Ida-Virumaa na roky 2015 – 2020
                  14
               . Estónsko ďalej vyhlasuje, že koordinovaný balík opatrení je kompatibilný s prechodom na hospodárstvo, ktoré je efektívne z hľadiska využívania zdrojov a udržateľné a ukazuje veľký potenciál na jeho podporu.

               Odhadovaný rozpočet

               27.Odhadované celkové náklady sú 1 885 597 EUR, z čoho 1 740 070 EUR tvoria výdavky na personalizované služby a 145 527 EUR tvoria výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ. Estónsko vyhlasuje, že bude znášať takmer všetky výdavky na prípravné opatrenia a na poskytovanie informácií a samotnú propagáciu.

               28.Celková výška finančného príspevku požadovaného z EGF je 1 131 358 EUR (60 % celkových nákladov).

                        Opatrenia

                        Odhadovaný počet účastníkov

                        Odhadované náklady na účastníka
                        (zaokrúhlené) (v EUR)

                        Odhadované celkové náklady

                        (v EUR)

                        Personalizované služby (opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. a) a c) nariadenia o EGF)

                        Podpora formálneho štúdia – úhrada nákladov na formálne štúdium

                        47

                        5 750

                        270 250

                        Úhrada nákladov na odbornú prípravu pre zamestnávateľov

                        129

                        338

                        43 661

                        Odborná príprava zameraná na trh práce

                        379

                        851

                        322 704

                        Jazykové kurzy estónčiny

                        451

                        944

                        425 523

                        Pracovná prax

                        273

                        649

                        177 117

                        Poradenstvo týkajúce sa dlhov

                        51

                        116

                        5 901

                        Psychologické poradenstvo

                        50

                        416

                        20 791

                        Medzisúčet (a):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb

                        –

                        1 265 947

                        (72,75 %)

                        Príspevky a stimuly (opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF)

                        Príspevok na štúdium týkajúci sa účasti na formálnom štúdiu

                        47

                        4 181

                        196 521

                        Štipendium, príspevok na dopravu a bývanie týkajúce sa jazykových kurzov estónčiny:

                        301

                        393

                        118 177

                        Príspevok na mobilitu

                        175

                        911

                        159 425

                        Medzisúčet (b):

                        Percentuálny podiel balíka personalizovaných služieb:

                        –

                        474 123

                        (27,25 %)

                         Opatrenia podľa článku 7 ods. 4 nariadenia o EGF

                        1. Prípravné činnosti

                        –

                        100

                        2. Riadenie

                        –

                        109 635

                        3. Informovanie a propagácia

                        –

                        400

                        4. Kontrola a podávanie správ

                        –

                        35 392

                        Medzisúčet (c):

                        Percentuálny podiel celkových nákladov:

                        –

                        145 527

                        (7,7 %)

                        Celkové náklady (a + b + c):

                        –

                        1 885 597

                        Príspevok z EGF (60 % celkových nákladov)

                        –

                        1 131 358

               29.Náklady na opatrenia uvedené v predchádzajúcej tabuľke ako opatrenia podľa článku 7 ods. 1 písm. b) nariadenia o EGF nepresahujú 35 % celkových nákladov na koordinovaný balík personalizovaných služieb. Estónsko potvrdilo, že tieto opatrenia sú podmienené aktívnou účasťou dotknutých prijímateľov na činnostiach súvisiacich s hľadaním zamestnania alebo s odbornou prípravou.

               Obdobie oprávnenosti výdavkov

               30.Estónsko začalo poskytovať personalizované služby dotknutým prijímateľom 1. júla 2016. Výdavky na opatrenia sú preto oprávnené na finančný príspevok z EGF od 1. júla 2016 do 1. júla 2018, s výnimkou výdavkov na formálne štúdium v trvaní viac ako dva roky, ktoré budú oprávnené na finančný príspevok do 1. januára 2019.

               31.Estónsku začali vznikať administratívne výdavky na využívanie EGF 11. mája 2016. Výdavky na činnosti súvisiace s prípravou, riadením, informovaním a propagáciou, kontrolou a podávaním správ sú oprávnené na finančný príspevok z EGF od 11. mája 2016 do 1. januára 2019.

               Doplnkovosť s opatreniami financovanými z vnútroštátnych prostriedkov alebo prostriedkov Únie

               32.Zdroj vnútroštátneho spolufinancovania je nadácia pre služby trhu práce a sociálne dávky, v rámci ktorej Estónsky fond poistenia v nezamestnanosti (PES) realizuje aktívne opatrenia na trhu práce v Estónsku. Zo štátneho rozpočtu boli ako zdroj predbežného financovania sprístupnené ďalšie finančné prostriedky.

               33.Estónsko potvrdilo, že uvedené opatrenia, na ktoré boli udelené finančné prostriedky z EGF, nebudú financované z iných finančných nástrojov Únie.

               Postupy konzultácií s dotknutými prijímateľmi alebo ich zástupcami, alebo sociálnymi partnermi, ako aj miestnymi a regionálnymi orgánmi

               34.Estónsko uviedlo, že koordinovaný balík personalizovaných služieb bol vypracovaný po konzultácii so všetkými zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov, podnikov a verejných služieb zamestnanosti. Dňa 15. februára 2016 odborové zväzy a združenia zamestnávateľov okresu Ida-Virumaa zorganizovali okrúhly stôl s cieľom prediskutovať možné riešenia súčasnej krízy. Potom sa začiatkom apríla 2016 konalo stretnutie na ministerstve sociálnych vecí, kde sa diskutovalo o prípadnej žiadosti o spolufinancovanie z EGF. Medzi účastníkov tohto stretnutia na vysokej úrovni patrili zástupcovia Estónskej konfederácie odborových zväzov, Estónskej konfederácie zamestnávateľov, ministerstva hospodárskych vecí a komunikácií, ako aj Estónskeho fondu poistenia v nezamestnanosti (PES). Potom sa v regióne Ida-Virumaa zorganizovalo ďalšie stretnutie na regionálnej úrovni, ktorého sa zúčastnili všetci príslušní regionálni aktéri.

               Systémy riadenia a kontroly

               35.Žiadosť obsahuje opis systému riadenia a kontroly, ktorý špecifikuje povinnosti zapojených subjektov. Estónsko oznámilo Komisii, že finančný príspevok bude spravovať odbor stratégie a správy rozpočtu ministerstva sociálnych vecí, ktorý bude pôsobiť ako riadiaci orgán (RO) EGF, odbor finančnej kontroly ministerstva financií, ktorý bude pôsobiť ako orgán auditu (OA) EGF a odbor platieb Európskej únie ministerstva financií, ktorý bude pôsobiť ako certifikačný orgán (CO) EGF. Niektoré funkcie riadiaceho orgánu budú delegované na Nadáciu INNOVE ako sprostredkovateľský orgán (SO) druhej úrovne.

               Záväzky poskytnuté zo strany dotknutého členského štátu

               36.Estónsko poskytlo všetky potrebné uistenia, že:

               –v prístupe k navrhovaným opatreniam a ich vykonávaniu sa budú dodržiavať zásady rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie,

               –boli splnené požiadavky stanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ, ktoré sa týkajú hromadného prepúšťania,

               –prepúšťajúce podniky, ktoré po prepúšťaní pokračujú v činnosti, splnili svoje právne záväzky, ktorými sa upravuje prepúšťanie, a prijali primerané opatrenia na zabezpečenie svojich pracovníkov,

               –navrhované opatrenia nebudú predmetom finančnej podpory z iných fondov alebo finančných nástrojov Únie a zabráni sa dvojitému financovaniu,

               –navrhovanými opatreniami sa budú dopĺňať opatrenia financované zo štrukturálnych fondov,

               –finančný príspevok z EGF bude v súlade s procesnými a hmotnoprávnymi pravidlami Únie o štátnej pomoci.

               VPLYV NA ROZPOČET

               Návrh rozpočtu

               37.Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020
                  15
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               38.Po preskúmaní žiadosti vzhľadom na podmienky stanovené v článku 13 ods. 1 nariadenia o EGF a s ohľadom na počet dotknutých prijímateľov, navrhované opatrenia a odhadované náklady Komisia s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou navrhuje mobilizovať z EGF sumu vo výške 1 131 358 EUR, čo predstavuje 60 % celkových nákladov na navrhované opatrenia.

               39.Ako sa stanovuje v bode 13 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  16
               , navrhované rozhodnutie o mobilizácii EGF prijmú spoločne Európsky parlament a Rada.

               Súvisiace akty

               40.Súčasne s predložením tohto návrhu rozhodnutia o mobilizácii EGF Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade návrh na presun sumy vo výške 1 131 358 EUR do príslušného rozpočtového riadku.

               41.Zároveň s prijatím tohto návrhu rozhodnutia o mobilizácii EGF Komisia prijme prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnutie o finančnom príspevku, ktoré nadobudne účinnosť v deň, keď Európsky parlament a Rada prijmú navrhované rozhodnutie o mobilizácii EGF.

               Návrh

               ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

               o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii
                  na základe žiadosti Estónska - EGF/2016/003 EE/ropa a chemikálie

               EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

               so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

               so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1309/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom fonde na prispôsobenie sa globalizácii (2014 – 2020) a o zrušení nariadenia (ES) č. 1927/2006
                  17
               , a najmä na jeho článok 15 ods. 4,

               so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení
                  18
               , a najmä na jej bod 13,

               so zreteľom na návrh Európskej komisie,

               keďže:

               (1)Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“) bol zriadený s cieľom poskytovať podporu pracovníkom, ktorí boli prepustení, a samostatne zárobkovo činným osobám, ktoré ukončili činnosť z dôvodu vážnych zmien v štruktúre svetového obchodu v dôsledku globalizácie, z dôvodu pokračovania celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy či z dôvodu novej celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy, a pomôcť im pri opätovnom začleňovaní do trhu práce.

               (2)Ako sa stanovuje v článku 12 nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013
                  19
               , EGF nesmie prekročiť maximálnu ročnú sumu 150 miliónov EUR (v cenách z roku 2011).

               (3)Estónsko 11. mája 2016 predložilo žiadosť o mobilizáciu EGF v súvislosti s prepúšťaním v Estónsku v ekonomických odvetviach zaradených do divízie 19 (Výroba koksu a rafinovaných ropných produktov) a divízie 20 (Výroba chemikálií a chemických produktov) štatistickej klasifikácie ekonomických činností v Európskom spoločenstve („NACE“) Rev. 2 [Estónska republika nie je rozdelená na regióny úrovne 2 nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (ďalej len „NUTS“)]
                  20
               . Žiadosť bola doplnená o dodatočné informácie poskytnuté v súlade s článkom 8 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančného príspevku z EGF podľa článku 13 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

               (4)V súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013 sa žiadosť Estónska považuje za prijateľnú, keďže prepúšťanie má vážny dosah na zamestnanosť a miestne, regionálne a národné hospodárstvo.

               (5)Preto by sa v súvislosti so žiadosťou predloženou Estónskom mal mobilizovať EGF s cieľom poskytnúť finančný príspevok vo výške 1 131 358 EUR.

               (6)S cieľom skrátiť čas potrebný na mobilizáciu EGF na minimum by sa toto rozhodnutie malo uplatňovať odo dňa jeho prijatia,

               PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

               Článok 1

               V rámci všeobecného rozpočtu Únie na rozpočtový rok 2016 sa mobilizuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii s cieľom poskytnúť sumu 1 131 358 EUR vo forme viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov.

               Článok 2

               Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od [the date of its adoption]*.

                  21V Bruseli

                  Za Európsky parlament
                        Za Radu

                  predseda
                        predseda

                     (1)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (2)
                  V zmysle článku 3 nariadenia o EGF.

                     (3)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1046/2012 z 8. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS), pokiaľ ide o zasielanie časových radov pre nové regionálne členenie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (4)
                  Estónska republika nie je rozdelená do regiónov úrovne NUTS 2.

                     (5)
                  Ú. v. EÚ L 393, 30.12.2006, s. 1.

                     (6)
                  V súlade s článkom 7 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1309/2013.

                     (7)
                  Smernica Rady 98/59/ES z 20. júla 1998 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa hromadného prepúšťania (Ú. v. ES L 225, 12.8.1998, s. 16).

                     (8)
                  http://fr.zone-secure.net/13451/186036/publication/contents/pdfweb.pdf.

                     (9)

                     http://www.energiatalgud.ee/img_auth.php/6/64/EY._Estonian_oil_shale_mining_and_oil_production_macroeconomic_impacts_study.pdf

                  .

                     (10)
                  EGF/2013/009 PL/Zachem.

                     (11)

                     http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=WSV014&lang=1

                  .

                     (12)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                  .

                     (13)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/eesti_regionaalarengu_strateegia_2014-2020.pdf

                  .

                     (14)

                     https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Arengukavad/ida-virumaa_tegevuskava_2015-2020_26.02.15.pdf

                  .

                     (15)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.

                     (16)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (17)
                  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 855.

                     (18)
                  Ú. v. EÚ C 373, 20.12.2013, s. 1.

                     (19)
                  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884).

                     (20)
                  Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1046/2012 z 8. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS), pokiaľ ide o zasielanie časových radov pre nové regionálne členenie (Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2012, s. 34).

                     (21)
                   Date to be inserted by the Parliament before the publication in OJ.


Dôležité právne oznámenie

|

52009PC0240

Návrh rozhodnutie Rady o nezaradení difenylamínu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku (Text s významom pre EHP)  /* KOM/2009/0240 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 25.5.2009KOM(2009) 240 v konečnom zneníNávrhROZHODNUTIE RADYo nezaradení difenylamínu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku(Text s významom pre EHP)DÔVODOVÁ SPRÁVAPriložený návrh rozhodnutia Rady sa týka nezaradenia difenylamínu ako účinnej látky do zoznamu povolených látok (príloha I) smernice Rady 91/414/EHS a stiahnutia prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich túto látku. Návrh nezaradiť túto látku do uvedeného zoznamu vychádza z viacerých problémov, ktoré sa zistili počas hodnotenia tejto účinnej látky.Smernicou Rady 91/414/EHS sa vytvára harmonizovaný rámec pre povoľovanie a uvádzanie prípravkov na ochranu rastlín na trh. Účinné látky, ktoré sa majú používať ako prípravky na ochranu rastlín, sa posudzujú a povoľujú na úrovni Spoločenstva a zaraďujú sa do prílohy I k tejto smernici. Členské štáty posudzujú a povoľujú jednotlivé prípravky na ochranu rastlín obsahujúce účinné látky podľa harmonizovaných pravidiel.Údaje poskytnuté výrobným odvetvím najprv vyhodnotil spravodajský členský štát, v tomto prípade Írsko, ktorý predložil návrh hodnotiacej správy. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín zorganizoval preskúmanie pôvodného hodnotenia spôsobom peer review a Komisii 30. septembra 2008 predložil záver z posúdenia rizika, pokiaľ ide o difenylamín.Počas hodnotenia tejto účinnej látky sa zistili viaceré problémy. Predovšetkým nebolo možné spoľahlivo posúdiť vystavenie spotrebiteľov, keďže chýbajú údaje o prítomnosti a toxicite neidentifikovaných metabolitov tejto látky, ako aj údaje o prípadnej tvorbe nitrozamínov počas jej uskladnenia a počas spracovania ošetrených jabĺk. Navyše neboli k dispozícii údaje o potenciálnych rozkladných alebo reakčných produktoch rezíduí difenylamínu v spracovaných produktoch.Návrh rozhodnutia o nezaradení tejto látky do zoznamu bol 26. februára 2009 predložený Stálemu výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, v ktorom:-  16 členských štátov hlasovalo za návrh (165 hlasov)-  9 členských štátov hlasovalo proti návrhu (139 hlasov)-  2 členské štáty sa zdržali hlasovania (41 hlasov).Výbor nevydal žiadne stanovisko. Podľa článku 19 smernice 91/414/EHS a v súlade s článkom 5 rozhodnutia Rady 1999/468/ES musí preto Komisia predložiť Rade návrh v súvislosti s opatreniami, ktoré sa majú prijať, pričom Rada má tri mesiace na to, aby rozhodla kvalifikovanou väčšinou.Na návrh rozhodnutia sa nevzťahuje kontrolná právomoc Európskeho parlamentu (článok 8 rozhodnutia Rady 1999/468/ES).NávrhROZHODNUTIE RADYo nezaradení difenylamínu do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS a odobratí povolení na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce túto látku(Text s významom pre EHP)RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,so zreteľom na smernicu Rady 91/414/EHS z 15. júla 1991 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh[1], a najmä na jej článok 8 ods. 2 štvrtý pododsek,keďže:1.  V článku 8 ods. 2 smernice 91/414/EHS sa ustanovuje, že členský štát môže počas obdobia 12 rokov nasledujúcich po oznámení tejto smernice povoliť uvedenie na trh prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich účinné látky, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k tejto smernici a ktoré sú už na trhu dva roky po dátume oznámenia tejto smernice, zatiaľ čo sa uvedené látky v rámci pracovného programu postupne skúmajú.2.  V nariadeniach Komisie (ES) č. 451/2000[2] a (ES) č. 1490/2002[3] sa ustanovujú podrobné pravidlá vykonávania tretej etapy pracovného programu uvedeného v článku 8 ods. 2 smernice 91/414/EHS a ustanovuje sa zoznam účinných látok, ktoré sa majú posúdiť vzhľadom na ich možné zaradenie do prílohy I k smernici 91/414/EHS. Tento zoznam zahŕňa difenylamín.3.  Účinky difenylamínu na ľudské zdravie a životné prostredie sa posúdili v súlade s ustanoveniami nariadení (ES) č. 451/2000 a (ES) č. 1490/2002 na rad použití, ktoré navrhol oznamovateľ. Okrem toho sú v týchto nariadeniach určené spravodajské členské štáty, ktoré musia v súlade s článkom 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1490/2002 predložiť príslušné hodnotiace správy a odporúčania Európskemu úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA). V prípade difenylamínu bolo spravodajským členským štátom Írsko a všetky príslušné informácie boli predložené 20. júna 2007.4.  Hodnotiaca správa bola v rámci pracovnej skupiny EFSA pre hodnotenie preskúmaná členskými štátmi a EFSA spôsobom peer review a predložená Komisii 30. septembra 2008 vo forme záveru EFSA týkajúceho sa preskúmania účinnej látky difenylamín spôsobom peer review z hľadiska posúdenia rizika pesticídov[4]. Členské štáty a Komisia preskúmali túto správu v rámci Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat a 26. februára 2009 ju finalizovali vo forme revíznej správy Komisie týkajúcej sa difenylamínu.5.  Počas hodnotenia tejto účinnej látky sa zistili viaceré problémy. Predovšetkým nebolo možné spoľahlivo posúdiť vystavenie spotrebiteľov, keďže chýbajú údaje o prítomnosti a toxicite neidentifikovaných metabolitov tejto látky, ako aj údaje o prípadnej tvorbe nitrozamínov počas jej uskladnenia a počas spracovania ošetrených jabĺk. Navyše neboli k dispozícii údaje o potenciálnych rozkladných alebo reakčných produktoch rezíduí difenylamínu v spracovaných produktoch. Na základe poskytnutých informácií preto nebolo možné dospieť k záveru, že difenylamín spĺňa kritériá na zaradenie do prílohy I k smernici 91/414/EHS.6.  Komisia vyzvala oznamovateľa, aby predložil svoje pripomienky k výsledkom preskúmania spôsobom peer review a aby sa vyjadril k tomu, či má v úmysle uvedenú látku ďalej podporovať. Oznamovateľ predložil svoje pripomienky, ktoré sa dôkladne preskúmali. Napriek argumentom, ktoré oznamovateľ predložil, však nebolo možné dané problémy vyriešiť, pričom posúdeniami vyhotovenými na základe predložených informácií sa nepreukázalo, že za navrhovaných podmienok používania možno očakávať, že prípravky na ochranu rastlín obsahujúce difenylamín vo všeobecnosti spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 písm. a) a b) smernice 91/414/EHS.7.  Difenylamín by sa preto nemal zaradiť do prílohy I k smernici 91/414/EHS.8.  Mali by sa prijať opatrenia na zabezpečenie odobratia povolení udelených na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce difenylamín v rámci stanovenej lehoty a na zabezpečenie toho, že tieto povolenia sa nebudú obnovovať a že sa na takéto výrobky nebudú udeľovať nové povolenia.9.  Každé obdobie odkladu udelené členským štátom na likvidáciu, skladovanie, uvádzanie na trh a používanie existujúcich zásob prípravkov na ochranu rastlín obsahujúcich difenylamín by sa malo obmedziť na dvanásť mesiacov, aby sa mohli existujúce zásoby využiť v jednom ďalšom vegetačnom období. Tým sa zabezpečí, že prípravky na ochranu rastlín obsahujúce difenylamín budú poľnohospodárom naďalej k dispozícii 18 mesiacov od prijatia tohto rozhodnutia.10.  Toto rozhodnutie nemá vplyv na predkladanie žiadostí týkajúcich sa difenylamínu v súlade s ustanoveniami článku 6 ods. 2 smernice 91/414/EHS, podrobné pravidlá vykonávania ktorej sú stanovené v nariadení Komisie (ES) č. 33/2008[5], v súvislosti s jeho možným zaradením do prílohy I k tejto smernici.11.  Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat nevydal stanovisko v lehote stanovenej jeho predsedom,PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:Článok 1Difenylamín sa nezaraďuje ako účinná látka do prílohy I k smernici 91/414/EHS.Článok 2Členské štáty zabezpečia, aby sa:a) povolenia na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce difenylamín odobrali do [… VLOŽTE DÁTUM 6 MESIACOV OD DÁTUMU PRIJATIA TOHTO ROZHODNUTIA ];b) odo dňa uverejnenia tohto rozhodnutia neudelili ani neobnovili žiadne povolenia na prípravky na ochranu rastlín obsahujúce difenylamín.Článok 3Každé obdobie odkladu udelené členskými štátmi v súlade s ustanoveniami článku 4 ods. 6 smernice 91/414/EHS musí byť čo najkratšie a uplynie najneskôr dňa [… VLOŽTE DÁTUM 18 MESIACOV OD PRIJATIA TOHTO ROZHODNUTIA ].Článok 4Toto rozhodnutie je určené členským štátom.V BruseliZa Radupredseda [1] Ú. v. ES L 230, 19.8.1991, s. 1.[2] Ú. v. ES L 55, 29.2.2000, s. 25.[3] Ú. v. ES L 224, 21.8.2002, s. 23.[4] Vedecká správa EFSA (2008) 188, Záver z preskúmania difenylamínu spôsobom peer review (finalizovaná 30. septembra 2008).[5] Ú. v. EÚ L 15, 18.1.2008, s. 5 – 12.


Dôležité právne oznámenie

|

52007PC0803(02)

Návrh rozhodnutie Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (podľa článku 128 Zmluvy o ES)  /* KOM/2007/0803 v konečnom znení */

	[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |Brusel, 11.12.2007KOM(2007) 803 v konečnom zneníČASŤ IOZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEJ RADEStrategická správa o obnovenej Lisabonskej stratégii pre rast a zamestnanosť: spustenie nového cyklu (2008 – 2010) Kráčame s duchom zmienKRÁČAME S DUCHOM ZMIENOpätovným rozbehnutím Lisabonskej stratégie v roku 2005 a sústredením sa na rast a zamestnanosť Európa prešla veľký kus cesty. Únia výrazne a natrvalo zmenila spôsob práce: tesné partnerstvo a jasné rozdelenie zodpovednosti medzi členské štáty a Komisiu jej pomohli posunúť sa o veľký krok vpred.Výsledky vidno už teraz. Hospodárstvo funguje oveľa lepšie, ako tomu bolo v roku 2005. Údaje o raste nemožno nechať bez povšimnutia. Za posledné dva roky bolo vytvorených takmer 6,5 milióna nových pracovných miest. Predpokladá sa, že do roku 2009 sa vytvorí ďalších 5 miliónov. Za týmito údajmi sú milióny Európanov, ktorým bolo umožnené povstať z mizérie nezamestnanosti a ktorých životy sa zmenili k lepšiemu.Pravdaže tento súčasný vzostup má cyklický charakter. Ale štrukturálne reformy uskutočňované členskými štátmi a Úniou v rámci Lisabonskej stratégie počas posledných pár rokov urobili svoje a sú najlepšou ochranou pred cyklickým poklesom.Lisabonská stratégia je prostriedkom, pomocou ktorého EÚ kráča s duchom zmien. Je podstatnou súčasťou reakcie Únie na globalizáciu a pomáha Európanom zúčastňovať sa na formovaní všetkých nových výziev a príležitostí.Reforma môže byť tvrdá. Niekedy dokonca neobľúbená. Ale cesta reforiem je jediná možná, ktorá je v súlade s potrebami súčasnej doby. Náš doterajší úspech by nás mal motivovať vynakladať ďalšie úsilie v ďalšom cykle stratégie.To znamená kráčať s duchom zmien. Ešte vždy zostáva príliš veľa Európanov nezamestnaných. Stále nemáme ideálne podnikateľské prostredie. Európa je roztrieštená, pokiaľ ide o podporu inovácií, výskumu a rozvoja; prispievanie súkromného sektora je stále nedostatočné. Len nedávno sme začali transformovať EÚ na hospodárstvo s malými emisiami oxidu uhličitého. Vzhľadom na riziko globálneho spomalenia rastu je potrebné presadzovať reformu a zvýšiť pružnosť našich ekonomík.Lisabonská stratégia potrebuje silné vedenie. S vodcovstvom Európy prichádzajú činy. Prioritné opatrenia dohodnuté na zasadnutí Európskej rady na jar 2006 uviedli veci do pohybu. Vo väčšine členských štátov sa v súčasnosti oveľa ľahšie a rýchlejšie zakladá podnikanie. Boli dohodnuté spoločné zásady flexiistoty. Uvedené predstavuje pevný základ sviežej politickej motivácie.Na tejto hybnej sile musíme stavať a dohodnúť sa na nových cielených opatreniach. Nasleduje príklad toho, čo musíme spoločne podniknúť:-  znížiť počet osôb s neukončenou školskou dochádzkou a zabezpečiť, aby za vekom globalizácie nikto nezaostával,-  dať Európe „piatu slobodu“, slobodný pohyb znalostí, umožniť Európe využiť kapitál jej tvorivého potenciálu,-  udržať Európu na čele internetového veku a motivovať inovácie rozšírením vysokorýchlostného internetu,-  stimulovať malé a stredné podniky prostredníctvom zákona o malých podnikateľoch v Európe,-  významne zlepšiť energetickú efektívnosť našich budov využívaním našich bohatých rozpočtov na verejné obstarávanie s cieľom podnietiť zmenu,-  posilniť prepojenie vzdelávania, výskumu a inovácií, najmä zriadením a fungovaním Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT) a spoločných technologických iniciatív.Európa dostala úžasnú možnosť premeniť sa na tvorivú, modernú, inováciám naklonenú ekonomiku s malými emisiami oxidu uhličitého, dynamickým podnikateľským prostredím, vysokokvalifikovanou pracovnou silou a kvalitným vzdelávacím systémom, to všetko podopreté silným modelom systému sociálneho zabezpečenia. Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť je jednou z vecí, ktoré svojím programom založenom na dostupnosti, príležitostiach a solidarite pomáhajú Európanom k úspechu a umožnia nám čerpať výhody našej otvorenosti širšiemu svetu a formovať globalizáciu takým spôsobom, aby odrážala európske hodnoty.José Manuel Durão BarrosoV Bruseli 11. decembra 2007OBSAH1. Úvod 52. Štrukturálne reformy implementované počas prvého lisabonského cyklu (2005 – 2008) 63. Prehĺbenie Lisabonskej stratégie v ďalšom lisabonskom cykle 73.1. Napredovanie s reformami na národnej úrovni 83.2. Posilnenie koordinácie hospodárskej politiky 83.3. Reformy potrebné na úrovni Spoločenstva vrátane Lisabonského programu Spoločenstva 93.4. Formovanie vonkajšej agendy 93.5. Integrácia národných opatrení, opatrení na úrovni Spoločenstva a medzinárodných opatrení do účinnej politickej reakcie 104. Činnosť v štyroch prioritných oblastiach 114.1. Investície do ľudí a modernizácie trhov práce 114.2. Uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä MSP 134.3. Investície do znalostí a inovácií 144.4. Energetika a zmena klímy 165. Nadviazanie na zasadanie Európskej rady, ktoré sa uskutoční na jar 2008 181. ÚVODOpätovným rozbehnutím Lisabonskej stratégie v roku 2005 sa Európska únia a jej členské štáty zaviazali k novému partnerstvu zameranému na zabezpečenie trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti.Po takmer troch rokoch sú výsledky tohto partnerstva jasne viditeľné. Hospodársky rast stúpol z hodnoty 1,8% v roku 2005 a očakáva sa, že dosiahne 2,9% v roku 2007 a 2,4% v roku 2008. Hoci väčšia časť nedávneho zvratu smerom nahor má cyklický charakter, svojím dielom prispeli aj štrukturálne reformy v členských štátoch. Za posledné dva roky bolo vytvorených takmer 6,5 milióna nových pracovných miest. Očakáva sa, že do roku 2009 sa vytvorí ďalších 5 miliónov pracovných miest. Nezamestnanosť by mala klesnúť pod 7%, čo je najmenej od polovice 80-ych rokov. Zamestnanosť, ktorá sa momentálne pohybuje na úrovni 66%, sa značne priblížila k celkovému lisabonskému cieľu – 70%. Po prvýkrát v desaťročí šiel silný nárast zamestnanosti ruka v ruke s náramným vzrastom produktivity. Životná úroveň v členských štátoch, ktoré nedávno vstúpili do EÚ, viditeľne rastie.Nie všetky členské štáty sa však pustili do reforiem s rovnakým odhodlaním. Reformy v niektorých oblastiach, napr. otváranie trhov a zvládanie segmentácie trhu práce, zaostávajú. Takisto celkové prostredie je čoraz menej priaznivé v dôsledku globálneho hospodárskeho poklesu, finančného rozruchu a vyšších cien komodít.Na neformálnom zasadnutí Európskej rady v októbri 2007 v Lisabone čelní predstavitelia štátov a vlád diskutovali o reakcii Európy na globalizáciu[1]. Potvrdili ústredné miesto obnovenej Lisabonskej stratégie a vyjadrili vôľu prehĺbiť ju počas ďalšieho cyklu. Zdôraznili aj to, že EÚ by mala využiť túto stratégiu na formovanie globalizácie takým spôsobom, aby to bolo v súlade s jej vlastnými hodnotami a záujmami. Model rozvoja EÚ, ktorý je kombináciou konkurencieschopnosti, solidarity a trvalej udržateľnosti, ako aj jej dlhoročné skúsenosti s hospodárskou integráciou môžu predstavovať vo veku globalizácie značné výhody. Podpísaním Lisabonskej zmluvy vstúpi EÚ do nového štádia vývoja. Po vyriešení kľúčových inštitucionálnych otázok sa EÚ teraz už môže venovať riešeniu záležitostí, ktoré najviac ovplyvňujú každodenný život jej občanov.V prvej časti tohto oznámenia určeného pre zasadanie Európskej rady na jar 2008 sú vytýčené návrhy Komisie na smerovanie pokračovania stratégie. Popri zdôraznení dôležitosti makroekonomickej stability Komisia kladie dôraz aj na potrebu implementácie zostávajúcich reforiem, aby sa posilnili základy na udržanie solídneho hospodárskeho rastu v budúcnosti a EÚ dokázala zniesť nepriaznivý vývoj svetovej ekonomiky.Druhá časť obsahuje hodnotenie pokroku dosiahnutého každým členským štátom (a v eurozóne) pri plnení svojho národného programu reforiem a osobitných odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou[2]. Tretia časť je sprievodný dokument, kde možno nájsť podrobné hodnotenie pokroku v politickej oblasti[3]. Lisabonský súbor opatrení ďalej obsahuje: (1) návrh na aktualizáciu osobitných odporúčaní pre jednotlivé krajiny a „sledovaných bodov“ (angl. „points to watch“); (2) návrh na odporúčanie Rady aktualizovať Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť;(3) nový Lisabonský program Spoločenstva; a (4) analýzu preorientovania štrukturálnych fondov na podporu rastu a zamestnanosti.2. ŠTRUKTURÁLNE REFORMY IMPLEMENTOVANÉ POčAS PRVÉHO LISABONSKÉHO CYKLU (2005 – 2008)Hoci vo všeobecnosti panuje zhoda v tom, čo treba urobiť, tempo samotného prinášania výsledkov je nerovnomerné. Všetky členské štáty zavádzajú od roku 2005 významné reformy, niektorým sa v tom však darí lepšie ako iným. Za ostatných 12 mesiacov bolo badať určité znaky tzv. „reformnej únavy“.Pozitívne je, že rozpočtové deficity klesli z 2,5% HDP v roku 2005 na prognózovanú 1,1% v roku 2007, kým verejné dlhy klesli zo 62,7% v roku 2005 na úroveň tesne pod 60% v roku 2007. Pomerne silné rastové podmienky však neboli plne využité na zníženie štrukturálnych deficitov, a to najmä v eurozóne.V niektorých členských štátoch však zlepšujúce sa rastové podmienky sprevádzal postupný nárast pasívnej bilancie, veľké deficity bežného účtu so známkami „prehriatej ekonomiky“, strata konkurencieschopnosti, zvyšovanie zadĺženosti domácností, ako aj rapídny nárast cien nehnuteľností.Euro výrazne podržalo stabilitu. Uľahčilo fungovanie jednotného trhu v prospech eurozóny a EÚ ako celku. Potenciálne odhadovaná miera rastu HDP v eurozóne stúpla od roku 2005 o 0,2 percentuálneho bodu na 2,25%, čiastočne vplyvom štrukturálnych reforiem.Rast produktivity dosiahol v roku 2006 hodnotu 1,5% v porovnaní s ročnou mierou rastu 1,2% medzi rokmi 2000 a 2005. Európa však stále zaostáva za ostatnými čelnými ekonomikami tak v investíciách do informačných a komunikačných technológií (IKT), ako aj v podmienkach ich využívania na zvyšovanie produktivity. Sieťové odvetvia a služby sa len pomaly otvárajú hospodárskej súťaži a ich vstupu na trh stále bránia značné prekážky. Niektoré členské štáty zaostávajú vo vykonávaní smerníc o vnútornom trhu. Rovnako neprinieslo plody ani úsilie skvalitniť rámec duševného a priemyselného vlastníctva a urýchliť zavádzanie štandardizácie.Postupne sa plní program EÚ v oblasti lepšej právnej regulácie, hoci mnohé členské štáty ešte len musia implementovať potrebné nástroje vrátane hodnotení vplyvu a metód na meranie a znižovanie administratívneho zaťaženia.Takmer vo všetkých členských štátoch sa výrazne uľahčil a zlacnel proces začínania s podnikaním. Európa ako celok však zatiaľ nemá dynamickú podnikateľskú kultúru. Úsilie zlepšiť podnikateľské prostredie je až príliš často rozkúskované namiesto toho, aby tvorilo súčasť integrovanej stratégie smerujúcej k rastu MSP. Kým členské štáty sa stanovením cieľov zaviazali významne zvýšiť investície do výskumu a vývoja, čo by malo pomôcť EÚ priblížiť sa do roka 2010 k vlastnému cieľu 3% z HDP, dostupné údaje zatiaľ neodrážajú túto ambíciu.Impozantne vzrástla zamestnanosť, hoci nie vo všetkých regiónoch a skupinách. Mnohé členské štáty začali reformovať svoje dôchodkové systémy a spôsob predčasného odchodu do dôchodku. Táto skutočnosť prispela k výraznému a trvalo udržateľnému nárastu v miere zamestnanosti starších pracovníkov, hoci 50% cieľ je ešte vždy ďaleko. Významne vzrástla zamestnanosť žien (je na úrovni 57,2%, čo sa blíži k 60% cieľu), hoci členské štáty by mali prijať ešte aj ďalšie kroky na presadzovanie rodovej rovnosti na trhu práce.Približne polovica členských štátov vyvinula – alebo vyvíja – politiku založenú na flexiistote. Výsledky tejto politiky však zostávajú rozkúskované. Od pasívnej politiky trhu práce sa postupne prechádza na aktívnu politiku. Členské štáty reformujú svoje systémy sociálneho zabezpečenia, najmä prostredníctvom zmien v daňových systémoch a systémoch zabezpečenia, s cieľom vyvážiť práva a povinnosti. Boli zavedené pružnejšie zmluvné podmienky pre určité kategórie pracovnej sily (napr. pre tých, čo vstúpili na trh práce len nedávno), neboli však podopreté dostatočnými príležitosťami nadobudnúť nové zručnosti a kvalifikácie, ktoré ľuďom môžu pomôcť napredovať na trhu práce. Oveľa ťažšej úlohe zreformovať pravidlá upravujúce ostatné druhy pracovných zmlúv nebola venovaná veľká pozornosť. V dôsledku toho zostávajú trhy práce segmentované a rozdelené na jeho dobre chránených členov a „nezabezpečených vydedencov“, ktorých pracovné zmluvy majú neisté vyhliadky.Takisto celoživotné vzdelávanie má stále ďaleko od potrebnej úrovne, najmä v prípade nízkokvalifikovaných, ktorí by to potrebovali najviac. Systémy vzdelávania a odbornej prípravy ešte nie sú dostatočne pripravené na potreby trhu práce.EÚ urobila prvé kroky v úsilí premeniť sa na spoločnosť s malými emisiami oxidu uhličitého. Pri plnení celkového kjótskeho cieľa pre EÚ nastal pokrok a na zasadnutí Európskej rady na jar 2007 si EÚ predsavzala splniť ambiciózne ciele pri znižovaní emisií skleníkových plynov a zvyšovaní podielu obnoviteľných energií do roku 2020.Podrobnú správu o napredovaní na úrovni členských štátov možno nájsť v druhej časti tohto oznámenia.3. PREHĺBENIE LISABONSKEJ STRATÉGIE V ďALšOM LISABONSKOM CYKLEHoci ekonomika sa nachádza v lepšej forme, ako bola v roku 2005, do nového lisabonského cyklu vchádza EÚ na pozadí spomaleného globálneho rastu, rizík vyplývajúcich z finančného rozruchu a stúpajúcich cien ropy a komodít. Je preto ten najvhodnejší čas rozhodnúť sa prehĺbiť plnenie Lisabonskej stratégie s cieľom upevniť dôveru a posilniť hospodárske základy, ktoré by dokázali vydržať prípadný hospodársky úpadok.3.1. Napredovanie s reformami na národnej úrovniUskutočniť zostávajúce reformy predstavuje pre členské štáty rozhodujúcu výzvu do budúceho cyklu – najmä reformy v oblastiach, ktoré sú podrobne uvedené v osobitných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a v „sledovaných bodoch“.Vzhľadom na to, že zaviesť reformy a dopracovať sa k výsledkom trvá istý čas, Komisia navrhuje, aby súčasný súbor odporúčaní zostal poväčšine nezmenený a iba sa upravili podľa pokroku dosiahnutého od ich prijatia na jar 2007.Aby ich vplyv na rast a zamestnanosť bol maximálny možný, je potrebné, aby nová generácia programov politiky súdržnosti EÚ vyčlenila viac ako 60% svojich prostriedkov[4] na podporu národných programov reforiem. Pokiaľ ide o súdržnosť, na obdobie rokov 2007–2013 bude k dispozícii 347 miliárd EUR. Táto suma bude doplnená spolufinancovaním z verejného i súkromného sektora štátov, a to vo výške približne 160 miliárd EUR. Celkovo sa do roku 2013 každoročne nazhromaždí 70 miliárd EUR, zväčša určených na podporu národných programov reforiem. Keďže v súčasnosti je programovacie obdobie zavŕšené, je potrebné zabezpečiť, aby výdavky súhlasili s vyčlenenými sumami a neboli následne presúvané do oblastí s nižšou prioritou.Do obnovenej Lisabonskej stratégie sa prostredníctvom plánovania a plnenia programov súdržnosti, na ktoré sú vyčlenené prostriedky, aktívne zapájajú aj miestne a regionálne orgány. Je potrebné vynaložiť viac úsilia na posilnenie zapojenia širšieho okruhu zainteresovaných strán a na zintenzívnenie výmeny skúseností, nápadov a osvedčených postupov, čo je už teraz silná stránka tejto stratégie. V tejto súvislosti Komisia víta veľký záujem Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a Výboru regiónov monitorovať rozsah zapojenia zainteresovaných strán do stratégie.3.2. Posilnenie koordinácie hospodárskej politikyEkonomiky členských štátov sú navzájom veľmi prepojené a závisia jedna od druhej. Z orientácie tým istým smerom a z včasného zosúladenia reforiem vyplýva viacero výhod. Ukázalo sa, že nový systém riadenia Lisabonskej stratégie s dôrazom na partnerstvo medzi EÚ a členskými štátmi má význam. Tieto integrované usmernenia sú kľúčovým nástrojom lepšej koordinácie hospodárskej politiky v rámci obnovenej stratégie. Ponúkajú všeobecný rámec, pod ktorým členské štáty, nachádzajúce sa v rozličných štádiách rozvoja a majúce rozličné systémy sociálneho zabezpečenia a inštitucionálne rámce, môžu plniť svoje vlastné národné programy reforiem, a sú dostatočne širokoplošné, aby umožňovali úpravy pri zmenách politického prostredia. Medzi členskými štátmi a zainteresovanými stranami panuje silná zhoda názorov v tom, že usmernenia by sa nemali meniť a treba sa sústrediť na ich vykonávanie[5].Z uvedených dôvodov Komisia navrhuje opätovne potvrdiť súčasné usmernenia na ďalší cyklus a pritom aktualizovať dôvodovú správu, kde sa vysvetľuje kontext vykonávania usmernení. Znamená to napríklad klásť väčší dôraz na také opatrenia ako viac investovať do ľudí a do modernizácie trhov práce. Členské štáty by mali zrevidovať svoje národné programy reforiem a zabezpečiť, aby boli aktuálne do nového cyklu, a do vypracúvania a plnenia svojich národných programov reforiem by mali naďalej zapájať aj široké spektrum zainteresovaných strán.Skúsenosti posledných troch rokov ukazujú, že koordináciu reforiem treba ešte viac posilniť. Komisia preto navrhuje, aby členské štáty v rámci procesu multilaterálneho dohľadu v Rade diskutovali o svojich konkrétnych reakciách na osobitné odporúčania pre jednotlivé krajiny a „sledované body“. Na upevnenie štruktúry tejto diskusie by mal každý členský štát v rámci vykonávacej správy predložiť aj akčný plán a vytýčiť v ňom opatrenia, ktoré prijme ako opatrenia nadväzujúce na uvedené odporúčania a/alebo sledované body.Ešte silnejší hlas za koordináciu reforiem sa ozýva z eurozóny. Návrhy na efektívnejšiu koordináciu a správu eurozóny budú súčasťou revízie fungovania Európskej menovej únie v desiatom roku jej pôsobenia, ktorú Komisia predloží pred letom 2008.3.3. Reformy potrebné na úrovni Spoločenstva vrátane Lisabonského programu SpoločenstvaNový Lisabonský program Spoločenstva je príspevkom Spoločenstva k obnovenej Lisabonskej stratégii. Treba sa naň pozerať ako na proťajšok národných programov reforiem; vytyčujú sa v ňom opatrenia na úrovni Spoločenstva, ktoré znamenajú prínos pre reformy uskutočňované členskými štátmi a ktoré budú mať najväčší vplyv na rast a zamestnanosť. Zatiaľ čo pre niektoré opatrenia Lisabonského programu Spoločenstva stačí, aby ich prijala Komisia, väčšina z nich si vyžaduje prioritné prijatie Radou a Parlamentom. Na posilnenie rastu a zamestnanosti je potrebné zladiť smerovanie politiky na úrovni všetkých inštitúcií EÚ a dosiahnuť dohodu, pokiaľ ide o tieto opatrenia, počas ďalšieho cyklu. Úplný Lisabonský program Spoločenstva je predstavený v samostatnom oznámení.Dôležitou úlohou na úrovni Spoločenstva je premostiť pretrvávajúce medzery vo fungovaní jednotného trhu, najmä v službách, aby bolo možné naplno čerpať výhody národných reforiem. Komisia nedávno prezentovala svoju predstavu jednotného trhu v 21. storočí[6]. Niektoré z navrhovaných opatrení sa budú uskutočňovať prostredníctvom Lisabonského programu Spoločenstva. Ich cieľom je presunúť na spotrebiteľov a malých podnikateľov väčšie právomoci a skvalitniť vykonávanie a presadzovanie pravidiel jednotného trhu, napr. prostredníctvom „centier jednotného trhu“ na národnej úrovni a pravidelným monitorovaním vývoja cien spotrebného tovaru. Posilnená spotrebiteľská legislatíva dá spotrebiteľom šancu skutočne si medzi výrobcami vyberať, čím podporia konkurenciu.3.4. Formovanie vonkajšej agendyEÚ musí chrániť svojich občanov, svoje záujmy a hodnoty – protekcionizmus však nie je riešením. Ako vedúca sila vo svetovom obchode a investovaní EÚ umožňuje otvorenosťou svojho hospodárstva zabezpečiť cenovo nízke vstupy do priemyslu, nižšie ceny a širší výber pre spotrebiteľov, konkurenčnú motiváciu pre podnikateľskú sféru a nové investície.Lisabonská stratégia funguje v kontexte globalizácie, čo treba účinnejšie zapracovať do jej plnenia. Možno to dosiahnuť viacerými spôsobmi:-  EÚ by mala využiť všetky svoje nástroje na zabezpečenie toho, že jej otvorenosť zostáva zachovaná a zodpovedá čoraz lepšiemu prístupu jej firiem na trhy tretích krajín:Multilaterálne rokovania, najmä úspešné závery z obchodného kola rokovaní v Doha, ako aj prebiehajúce bilaterálne obchodné rokovania treba využiť na otvorenie nových trhových príležitostí a odstránenie cla a iných obchodných prekážok[7]. Mali by sa využiť aj na presadzovanie prístupu založeného na pravidlách podporujúcich vyššiu úroveň sociálnej a environmentálnej ochrany. Okrem toho Komisia bude každoročne podávať správu o prístupe na trh a vymenúvať v nej krajiny a sektory, kde stále neboli odstránené markantné prekážky. Normálne by tento postup mal viesť k diskusii s dotknutými krajinami. Ak problémy budú pretrvávať, malo by sa zvažovať použitie obchodných nástrojov a/alebo opatrení Spoločenstva vo WTO. Zvláštna pozornosť sa bude venovať zlepšeniu prístupu na trhy verejného obstarávania a presadzovaniu práv duševného vlastníctva, spravodlivej hospodárskej súťaže, ako aj prístupu na trh pre MSP.-  EÚ by mala aktualizovať svoj strategický dialóg s tretími krajinami s cieľom vyvinúť vzájomne výhodné riešenia a presadzovať vyššie normy a užšie zbližovanie regulačného prostredia:Vďaka skúsenostiam s jednotným trhom EÚ môže ponúknuť kľúčovým partnerom konkrétne odborné a pre nich výhodné znalosti (napr. z oblasti trhovej integrácie, sociálnej ochrany, práv zamestnancov, zdravotnej starostlivosti, ochrany životného prostredia, pravidiel hospodárskej súťaže, colnej politiky) a v diskusiách sa môžu riešiť aj problémy v oblastiach, kde má EÚ strategické záujmy (napr. prístup na trh, energetika, zmena klímy, riadenie migrácie, dôstojná práca, technologické normy a práva duševného vlastníctva, politika MSP). Mali by sa vyvinúť nové prístupy zohľadňujúce špecifiká každého partnera ako napr. nedávno rozbehnutá Transatlantická hospodárska rada. Zvláštnu pozornosť treba venovať najmä susedným krajinám Únie.3.5. Integrácia národných opatrení, opatrení na úrovni Spoločenstva a medzinárodných opatrení do účinnej politickej reakcieNa zasadnutí Európskej rady na jar 2006 sa odsúhlasili štyri prioritné oblasti predstavujúce piliere obnovenej stratégie (znalosti a inovácie, uvoľnenie podnikateľského potenciálu, investície do ľudí a modernizácie trhov práce a energetické/klimatické zmeny). Tieto oblasti sú prepojené; pri ich paralelnom riešení tvoria integrovanú politickú stratégiu.V každej z týchto oblastí bol na zasadnutí Európskej rady na jar 2006 potvrdený obmedzený počet špecifických, konkrétnych opatrení, ktoré by mali priniesť výsledky do konca prvého cyklu. Úspešnosť vykonávania týchto opatrení je dobrá. V súčasnosti je napríklad možné takmer vo všetkých členských štátoch začať podnikať v priebehu jedného týždňa po návšteve jediného jednotného kontaktného miesta. Bola dosiahnutá dohoda o spoločnom súbore zásad flexiistoty. Po rozhodnutí Európskej rady vytýčiť 25% cieľ bolo zníženie administratívnej záťaže veľmi silne motivované. Z týchto príkladov vyplýva, že obnovená Lisabonská stratégia môže prinášať priame a hmatateľné výhody tak podnikateľom, ako aj občanom. Všetko uvedené predstavuje solídnu platformu, z ktorej môže Európska rada vychádzať a poskytnúť ďalší impulz na plnenie stratégie odsúhlasením obmedzeného súboru ďalších opatrení, ktoré by mali priniesť výsledky do roku 2010.Obnovená stratégia je založená na partnerskom prístupe, ktorý zohľadňuje, že na riešení spoločných problémov sa musí naplno zúčastňovať každá jedna úroveň. Stanovenie prioritných oblastí je spôsob, ako spojiť tieto rozličné úrovne. Opatrenia, ktoré musia vykonať členské štáty, by sa mali objaviť v ich národných programoch reforiem; opatrenia vyžadujúce si činnosť na úrovni Spoločenstva by sa mali plniť prostredníctvom Lisabonského programu Spoločenstva. Navyše, väčšinu z nich možno uskutočniť iba vtedy, ak sú podopreté proaktívnou vonkajšou politikou, ktorá má pomôcť EÚ formovať globalizáciu a čerpať výhody, ktoré z nej plynú.4. ČINNOSť V šTYROCH PRIORITNÝCH OBLASTIACH4.1. Investície do ľudí a modernizácie trhov práce„Flexiistota“ je zameraná na vytvorenie rovnováhy medzi flexibilitou a istotou na trhu práce. Jej cieľom je zabezpečiť, aby sa všetci občania tešili vysokej úrovni istoty zamestnania, t. j. aby si dokázali ľahko nájsť dobré pracovné miesto v ktoromkoľvek období svojho aktívneho života. Pomáha zamestnaným aj zamestnávateľom uchopiť príležitosti, ktoré nám ponúka globalizácia. Po dosiahnutí dohody medzi sociálnymi partnermi Európska rada súhlasila s potvrdením návrhu Komisie na spoločné zásady „flexiistoty“[8]. Členské štáty by ich teraz mali implementovať a prispôsobiť svojej špecifickej situácii.Potreba prehĺbiť úsilie na potláčanie sociálneho vylúčenia a integráciu ľudí na okraji spoločnosti, predovšetkým prostredníctvom aktívneho začlenenia politiky, patrí medzi kľúčové. Znižovanie chudoby je ústrednou témou obnovenej Lisabonskej stratégie, keďže kladie dôraz na rast a zamestnanosť a vykonávanie opatrení, prostredníctvom ktorých sa investuje do ľudských schopností a ktoré zabezpečujú prostredie rovnakých príležitostí, primeranú sociálnu ochranu, ako aj dobré a kvalitné pracovné miesta. Rovnako treba ešte viac pomáhať nízkokvalifikovaným pracovníkom, prisťahovalcom a ľuďom so zdravotným postihnutím a podporovať rozvoj ich zručností a kvalifikácie.Investovať viac do vzdelávania a získavania kvalifikácie počas celého života je dôležité nielen preto, aby Európa uspela vo veku globalizácie, ale je to aj jeden z najúčinnejších spôsobov, ako bojovať proti nerovnosti a chudobe. Vo veľmi ranom veku sa u detí rozvíja schopnosť nadobúdať znalosti počas celého ich budúceho života. Neskôr, prostredníctvom základného a stredoškolského vzdelania získavajú schopnosť čítať, ktorá je nevyhnutnou podmienkou napredovania. Žiaľ, jeden z piatich 15-ročných Európanov nevie poriadne čítať. Jeden zo šiestich mladistvých vo veku od 18 do 24 rokov ukončil školu po absolvovaní nižšieho stredoškolského vzdelania. Uvedené skutočnosti týmto mladým ľuďom nesmierne sťažujú vstup na trh práce a napredovanie na ňom. Mnohí z nich skončia ako dlhodobo nezamestnaní. Európa nijako zvlášť nepokročila pri dosahovaní svojich cieľov v tejto oblasti. Je potrebné vyvinúť systematické úsilie na zvyšovanie základnej kvalifikácie mladých ľudí a na radikálne potlačenie ukončovania školskej dochádzky predčasne. Aby však nastala významná zmena, musíme na ňu sústreďovať zdroje počas viacročného obdobia.Osobný rozvoj a rozvoj jazykových znalostí môžu byť výrazne motivované štúdiom v zahraničí. Program Erasmus umožnil takmer dvom miliónom mladých Európanov študovať v zahraničí. Jeho výhody by malo využívať viac mladých ľudí, aby sa program časom stal bežnou súčasťou univerzitného vzdelania.Ak sa zabezpečí, že kvalifikácia a zručnosť získaná popri práci bude uznaná v celej Európe, veľmi sa tým zvýši motivácia, aby ľudia pokračovali v nadobúdaní nových zručností a kvalifikácie počas produktívneho veku. Nedávno dohodnutý európsky kvalifikačný rámec pomôže dosiahnuť tento cieľ, ak členské štáty urýchlene prispôsobia svoje vnútroštátne kvalifikačné systémy a rámce tomuto európskemu rámcu.Rozvíjaním kvalifikácií a celoživotným vzdelávaním sa podporuje politika flexiistoty prostredníctvom posilňovania flexibility, istoty zamestnania a mobility, pokiaľ ide o zmenu pracovného miesta. Je potrebné vyvinúť silnejšie a konkrétnejšie orientované politiky odborného vzdelávania s cieľom naplniť výzvu aktívneho starnutia a prispieť k zvyšovaniu produktivity a zamestnateľnosti. Tomuto úsiliu môže výrazne napomôcť Európsky sociálny fond.Viac treba uvažovať aj o prognózovaní a monitorovaní budúcich potrieb v oblasti zručností a kvalifikácie a popri potláčaní nedostatku kvalifikovanej pracovnej sily i pracovnej sily ako takej, čo sa prejavuje v čoraz väčšom počte sektorov, Európa bude musieť zlepšiť mobilitu a zadefinovať regulovanú prisťahovaleckú politiku. Túto politiku musia dopĺňať opatrenia na skvalitnenie hospodárskej a sociálnej integrácie prisťahovalcov.Popri revízii jednotného trhu Komisia založila svoju predstavu o budúcnosti na programe zameranom na úspech, príležitosti a solidaritu a rozbehla verejné konzultácie, aby zistila názory spoločnosti na tieto kľúčové otázky. Výsledky konzultácií sa zapracujú do obnovenej sociálnej agendy, ktorá sa má prijať do polovice roka 2008.Výraznejšie investície do ľudí prostredníctvom celoživotného prístupu k zamestnanosti a vzdelávaniu, modernizácia trhov práce a opätovné posilnenie sociálneho začlenenia:Opatrenia Spoločenstva:- do polovice roka 2008 Komisia navrhne obnovenú sociálnu agendu zameranú na dostupnosť, príležitosti a solidaritu a zohľadňujúcu novú sociálnu realitu v Európe; táto agenda sa bude venovať najmä problematike mladých, vzdelávania, migrácie a demografie,- Komisia bude prezentovať návrhy riešenia nedostatku kvalifikovanej a zručnej pracovnej sily skvalitnením prognózovania a monitorovania budúcich požiadaviek v oblasti zručností a kvalifikácie,- Komisia bude v roku 2008 prezentovať návrhy na spoločnú prisťahovaleckú politiku.Členské štáty by mali:- implementovať dohodnuté spoločné zásady „flexiistoty“ vymedzením národného smerovania v národných programoch reforiem do polovice roka 2008,- zvýšiť dostupnosť kvalitných služieb v oblasti starostlivosti o dieťa v súlade s národnými cieľmi a cieľmi Spoločenstva, a to vrátane finančnej dostupnosti,- vypracovať akčné plány a vytýčiť ciele zamerané na radikálne potlačenie ukončovania školskej dochádzky predčasne a na zlepšenie základnej gramotnosti v čítaní,- napojiť národné a regionálne programy na program Erasmus s cieľom zvýšiť počet študentov zúčastňujúcich sa na medzinárodných výmenách,- do roka 2010 vypracovať kvalifikačný rámec zosúladený s európskym rámcom.4.2. Uvoľnenie podnikateľského potenciálu, najmä MSPV dôsledku toho, že členské štáty vykonávajú rozhodnutia zo zasadnutia Európskej rady uskutočneného na jar 2006 zaviesť jednotné kontaktné miesta a ušetriť ľuďom čas tým, že v priebehu jedného týždňa alebo i kratšieho časového obdobia už môžu začať podnikať, sa podnikateľské prostredie v Európe zlepšilo. EÚ sa teraz potrebuje posunúť ešte ďalej a dohodnúť sa na stratégii integrovanej politiky, v rámci ktorej sa riešia prekážky vo všetkých štádiách vývinu MSP a ktorá umožňuje väčšiemu počtu malých podnikateľov prerásť do väčších spoločností, ktoré úspešne konkurujú iným na globálnom trhu. Táto stratégia je zhrnutá v právnom akte o malých podnikateľoch stanovujúcom zásady a konkrétne opatrenia na podporu MSP počas celej ich životnosti.Jednou z jasných priorít Únie je premostiť výrazné medzery vo fungovaní jednotného trhu, najmä v službách, aby bolo možné naplno čerpať výhody národných reforiem. Úplné a správne načasované vykonávanie smernice o službách prispeje nielen k vytvoreniu fungujúceho jednotného trhu so službami, ale zároveň bude znamenať dobrú príležitosť, ako zjednodušiť postupy, a odstrániť byrokraciu, uľahčiť prístup na trh a urýchliť zavedenie interoperabilných aplikácií v rámci elektronickej štátnej správy.Výsledky začína prinášať aj európsky program lepšej právnej regulácie a na úrovni EÚ by sa malo administratívne zaťaženie znížiť o 25%. Členské štáty si na národnej úrovni predsavzali splniť rovnako ambiciózne ciele. Dôležitou súčasťou zlepšenia podnikateľského prostredia pre MSP, ako aj podceňovaným zdrojom inovácií je modernizácia verejnej správy, najmä pokiaľ ide o jej vybavenie interoperabilnými IKT. Mnohé verejné správy v rámci lepšej právnej regulácie už teraz napĺňajú vzrastajúce očakávania, pokladajú podnikateľov a občanov za svojich zákazníkov, používajú nové technológie, presadzujú sociálne inovácie a robia organizačné zmeny s cieľom poskytovať transparentné a predvídateľné služby a účinné prostriedky nápravy. Komisia bude podporovať výmenu dobrých príkladov.Uvoľnenie podnikateľského potenciálu:Opatrenia Spoločenstva:- prijať právny akt o malých podnikateľoch v Európe, v ktorom je ustanovená stratégia integrovanej politiky zameraná na uvoľňovanie rastúceho potenciálu v každom štádiu životnosti MSP,- smerovať k splneniu cieľa do roka 2012 zredukovať administratívnu záťaž v EÚ o 25% a plniť ambiciózny program zjednodušenia,- posilniť jednotný trh, zvýšiť konkurenciu v službách a prijať ďalšie kroky na integráciu trhov s finančnými službami.Členské štáty by mali:- vynakladať trvalé a dôsledné úsilie na vykonávanie smernice o službách do konca roka 2009, dokončiť skúmanie a hodnotenie vnútroštátnej legislatívy pred koncom roka 2008 a súčasne zaviesť jednotné kontaktné miesta, elektronické vybavovanie a účinný systém administratívnej cezhraničnej spolupráce,- vytýčiť a oznámiť ciele v oblasti zníženia administratívnej záťaže na národnej úrovni pred zasadnutím Európskej rady na jar 2008,- plne využívať príležitosti ponúkané vykonávaním smernice o službách a programom lepšej právnej regulácie pri pokračovaní v modernizácii verejných správ.4.3. Investície do znalostí a inováciíV nadväznosti na rozhodnutia prijaté na zasadnutí Európskej rady na jar 2006 si členské štáty vytýčili ciele a prijali kroky na zvýšenie investícií do výskumu a vývoja. Na základe návrhov Komisie sa rozbieha Európska rada pre výskum a viacero spoločných technologických iniciatív. V roku 2009 má začať pracovať Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT). V rámci nových programov politiky súdržnosti bude vyčlenených viac než 85 miliárd EUR na investície do znalostí a inovácií.Sú to dobré prvé kroky, ale na dosiahnutie európskych ambícií treba podniknúť oveľa viac. Členské štáty by mali prijať ďalšie opatrenia na splnenie svojich cieľov v oblasti investovania do výskumu a vývoja na rok 2010. Uvedené nás skutočne súri, pretože v roku 2006 EÚ trochu zaostala a rast investícií do výskumu a vývoja nezodpovedal silnejšiemu rastu HDP.V rámci globalizácie býva výskum a vývoj čoraz častejšie zadávaný subjektom v iných častiach sveta. V Európe zostávajú náklady na ochranu a presadzovanie inovácií príliš vysoké. Licencie na šírenie ich obsahu majú stále národný charakter. Postupy na zavedenie interoperabilných noriem sú príliš pomalé. Oblasť je spravovaná roztriešteným spôsobom, čo brzdí vývoj nových, technicky špičkových produktov a cezhraničných služieb. Príliš veľa prekážok vrátane právnych bráni univerzitám, výskumným ústavom, podnikom a výskumným pracovníkom užšie spolupracovať. Tieto prekážky brzdia aj jednu z už tradične najsilnejších stránok Európy: tvorivosť a vynaliezavosť jej obyvateľstva.Na zvrátenie tohto trendu Európa potrebuje „piatu slobodu“ – slobodu znalostí – dopĺňajúcu štyri existujúce slobody pohybu tovaru, služieb, ľudí a kapitálu. Táto „piata sloboda“ by mala urýchliť prechod EÚ na inovačnú, tvorivú znalostnú ekonomiku:-  jednou z dimenzií je vytvorenie skutočného európskeho výskumného priestoru, kde nielenže fungujú rámcové požiadavky na stimuláciu a odmeňovanie inovácií, ale výskumné a vývojové programy na oboch úrovniach – národnej i EÚ – sa navzájom dopĺňajú, kde sa zdroje prideľujú konkurenčným spôsobom smerujúcim k dosiahnutiu excelentnosti, kde sa univerzitám a podnikateľskému svetu ľahko spolupracuje, kde sa plne uznáva dosiahnuté vzdelanie a študenti, akademická obec, výskumní pracovníci a vysokokvalifikovaní pracovníci tu majú slobodu pohybu a priaznivé podmienky na spoluprácu so svetovou vedeckou komunitou,-  Európa musí zhromaždiť aj zdroje na novú generáciu nástrojov so širokou pôsobnosťou, určených pre budúce laboratóriá a zariadenia, ktoré budú nevyhnutné na to, aby sa dokázala udržať vo vedúcej pozícii v oblasti výskumu v budúcom období. Bol odsúhlasený spoločný program vymedzujúci prioritné výskumné nástroje pohybujúce sa od laserov, teleskopov a prieskumu morí až k databázam na výskum rakoviny. Keďže zdroje potrebné na rozbehnutie týchto nástrojov presahujú kapacity ktoréhokoľvek členského štátu, je potrebné prijať rozhodnutia na národnej úrovni, ako spojiť sily,-  rozhodujúcou silou na zvýšenie produktivity a stimuláciu inovácií v Európe sú IKT. Príliš veľa malých podnikateľov a občanov zatiaľ nie je pripojených na vysokorýchlostný internet, čo brzdí ich rozvoj a inovačný potenciál. Popri zvyšovaní konkurencie na telekomunikačných trhoch je potrebné, aby sa prostredníctvom národných plánov zabezpečilo, že do roku 2010 bude 30% európskej populácie používať vysokorýchlostný internet.Premena „piatej slobody“, slobodného pohybu informácií, na skutočnosť:Opatrenia Spoločenstva:- zlepšiť kľúčové rámcové podmienky inovácie prostredníctvom integrovanej patentovej jurisdikcie a jednotného dostupného patentu, zjednodušiť práva duševného vlastníctva, najmä uľahčením obehu obsahu, urýchlením zavedenia interoperabilných noriem a orientáciou na spoločné riadenie oblasti; a zlepšiť prístup k rizikovému kapitálu,- odstrániť prekážky brániace cezhraničnej mobilite výskumných pracovníkov založenej na európskom „pase“,- sústrediť zdroje na výskum a vývoj pochádzajúce od EÚ i Spoločenstva a zabezpečiť ich účinné využitie prostredníctvom odsúhlasenia oblastí pre spoločné programy do konca roka 2008 a zverejnenia spoločných výziev na predkladanie ponúk na projekty do konca roka 2010,- rozbehnúť novú generáciu výskumných nástrojov na svetovej úrovni prostredníctvom vypracovania orientačných máp na spustenie 35 spoločne dohodnutých projektov do konca roka 2009[9]. Nadviazať počas roka 2008 dialóg so zainteresovanými medzinárodnými partnermi pre projekty svetového rozmeru,- zlepšiť konkurenciu vo v ysokorýchlostnom internete prijatím revízie telekomunikácií do mája 2009.Členské štáty by mali:- lepšie koordinovať úsilie na zlepšenie rámcových podmienok pre inovácie,- určiť, ako budú splnené národné ciele v oblasti investovania do výskumu a vývoja na rok 2010 a ako budú národné výskumné a vývojové stratégie prispievať k vytvoreniu európskeho výskumného priestoru,- odstrániť prekážky brániace mobilite výskumných pracovníkov medzi verejnými a súkromnými výskumnými centrami,- do konca roka 2008 vypracovať národné stratégie vymedzujúce, na ktorých výskumných nástrojoch novej generácie na svetovej úrovni sa štáty zúčastnia,- v rámci národných programov reforiem stanoviť ciele pre využívanie vysokorýchlostného internetu [10] , orientujúc sa na 30% hodnotu pripojenia pre obyvateľstvo EÚ a pripojenie pre všetky školy do roka 2010.4.4. Energetika a zmena klímyNa jar 2007 sa Európska rada zaviazala premeniť Európu na hospodárstvo s malými emisiami oxidu uhličitého a bezpečnou, trvalo udržateľnou a konkurencieschopnou energetikou. Odsúhlasila ambiciózne ciele do roka 2020 znížiť emisie skleníkových plynov, zvýšiť efektívnosť energetiky a posilniť využívanie obnoviteľných energií. Je úlohou do budúceho cyklu zaviesť zodpovedajúci rámec a nástroje, aby bolo možné splniť tieto ciele a spolupracovať so zvyškom sveta na dohodnutí podobných ambicióznych opatrení v rámci Spojených národov.Na dosiahnutie takýchto ďalekosiahlych cieľov sa bude musieť pripraviť celá ekonomika. Trhové nástroje ako napr. systém na obchodovanie s emisiami poskytujú subjektom činným v hospodárstve motiváciu znižovať emisie, pokiaľ možno finančne najefektívnejšie. Posilnený systém na obchodovanie s emisiami by mal byť doplnený opatreniami na dosiahnutie právne záväzných národných cieľov pre skleníkové plyny a obnoviteľné energie: znamená to kombináciu cielenej regulácie, účinného využívania ekonomických nástrojov, akými sú napr. dotácie, daňové stimuly alebo verejné obstarávanie, ako aj krokov na zvýšenie transparentnosti, akými je označovanie alebo zelené účtovníctvo. Najľahšie dosiahnuteľné sú ciele v oblasti efektívnej energetiky, kde môžu zohrať priekopnícku úlohu vlády štátov. Všetko toto úsilie však musia sprevádzať trvalo udržateľné investície do výskumu a vývoja a aktívne zavádzanie nových technológií, ako bolo nedávno uvedené v návrhu Komisie na strategický plán pre energetické technológie[11].Konkurenčnejší a integrovanejší vnútorný trh s energiami bude výrazným prispením k dosiahnutiu bezpečnej, trvalo udržateľnej a konkurencie schopnej energetiky pre Úniu. Znamená to nové investície do zlepšenia infraštruktúry a prepojenia, lepšie hospodárenie so zásobami, mechanizmy solidarity a rôznorodejšie energie. Všetky oblasti politiky sa zároveň budú musieť prispôsobiť vplyvu zmeny klímy. Hoci rozhodnými opatreniami na svetovej úrovni možno zmenu klímy udržať na prijateľnej úrovni, nemožno jej zabrániť. Politika musí brať do úvahy túto skutočnosť a snažiť sa minimalizovať jej sociálny, environmentálny a ekonomický vplyv, pritom však takisto rozvíjať potenciál nových technológií s cieľom podporiť konkurencieschopnosť priemyslu EÚ.Premena Európy na energeticky efektívne hospodárstvo s malými emisiami oxidu uhličitého:Opatrenia Spoločenstva:- prijať legislatívne návrhy na zavŕšenie vytvárania vnútorných trhov s elektrinou a plynom a na finálne doplnenie súboru opatrení v oblasti zmeny klímy s cieľom zaviesť taký rámec, aby sa do roka 2020 znížili emisie skleníkových plynov o 20% a dosiahol 20% podiel obnoviteľných energií,- presadzovať priemyselnú politiku smerujúcu k trvalo udržateľnejšej výrobe a spotrebe, zameriavajúc sa na obnoviteľné energie a na produkty, služby a technológie, ktoré nie sú pôvodcami vysokých emisií oxidu uhličitého,- zrevidovať smernicu o zdaňovaní energií a viac ju zosúladiť s cieľmi EÚ pre energetiku a životné prostredie,- posilniť požiadavky obsiahnuté v smernici o energetickej hospodárnosti budov.Členské štáty by mali:- zrevidovať svoje ekonomické nástroje vrátane zdaňovania, dotácií a poplatkov a zabezpečiť nákladovo efektívne prispievanie k boju proti zmene klímy,- apelovať na orgány zadávajúce zákazky, aby systematicky zahŕňali energetickú efektívnosť do kritérií, podľa ktorých sa vyberajú úspešní uchádzači pri verejnom obstarávaní,- vytýčiť povinné ciele znižovania spotreby energií vo vládnych budovách,- zlepšiť prepojenosť energetických sietí.5. NADVIAZANIE NA ZASADANIE EURÓPSKEJ RADY, KTORÉ SA USKUTOčNÍ NA JAR 2008Obnovená Lisabonská stratégia pre rast a zamestnanosť už prináša výsledky. Európa má spoločný integrovaný program, pozostávajúci zo súboru nástrojov, ktorý môže používať pri práci na spoločných problémoch, ako aj z účinného každoročného monitorovania pokroku na jarnom zasadaní Európskej rady.Bola urobená všetka potrebná príprava, aby sa na zasadnutí Európskej rady na jar 2008 mohol spustiť ďalší ambiciózny cyklus prostredníctvom:-  prijatia opatrení v rámci štyroch prioritných oblastí, ako sa uvádza v oddieli 4,-  opätovného potvrdenia integrovaných usmernení na nasledujúce tri roky,-  potvrdenia návrhov Komisie na osobitné odporúčania pre jednotlivé krajiny a „sledované body“,-  apelovania na členské štáty, aby zaviedli zvyšné reformy z ich národných programov reforiem a zabezpečili aktualizáciu svojich národných programov reforiem na ďalší cyklus; vyzvania členských štátov, aby v rámci svojich výročných vykonávacích správ predložili Rade a Komisii konkrétne akčné plány s uvedením svojej špecifickej politiky a časového harmonogramu na plnenie osobitných odporúčaní pre jednotlivé krajiny a „sledovaných bodov“,-  potvrdenia nového Lisabonského programu Spoločenstva,-  apelovania na členské štáty, aby spolupracovali s národnými a regionálnymi parlamentmi s cieľom zorganizovať výročné diskusie o plnení národných programov reforiem a osobitných odporúčaní pre jednotlivé krajiny,-  apelovania na členské štáty, aby dbali na využívanie prostriedkov z Kohézneho fondu v súlade s ustanoveniami o ich vyčlenení s cieľom zabezpečiť ich maximálny vplyv na rast a zamestnanosť,-  povzbudenia národných koordinátorov Lisabonskej stratégie, aby pokračovali vo výmene skúseností s reformami, najmä v štyroch prioritných oblastiach, a v posilňovaní zapájania ostatných zainteresovaných strán,-  apelovania na Európsky parlament, aby plnil aktívnu úlohu v ďalšom cykle aj prostredníctvom dialógu s národnými parlamentmi.[1] „Európsky záujem: Prosperita vo veku globalizácie“ - KOM(2007) 581.[2] Odporúčanie Rady 2007/209/ES z 27. marca 2007 (Ú. v. EÚ L 92, 3.4.2007).[3] Pokiaľ ide o časť týkajúcu sa zamestnanosti, táto časť predstavuje základ pre Spoločnú správu o zamestnanosti. Obsahuje aj zhrnutie strednodobého hodnotenia iniciatívy rastu.[4] Vyčlenené kategórie musia tvoriť minimálne 60% v menej rozvinutých regiónoch oprávnených na financovanie podľa konvergenčných programov a 75% v pomerne prosperujúcejších regiónoch oprávnených na financovanie podľa programov pre konkurencieschopnosť a zamestnanosť. Tieto prahy sú dobrovoľné a platia pre členské štáty, ktoré vstúpili do Únie po máji 2004.[5] Zhodnotenie balíka Integrovaných usmernení pre rast a zamestnanosť, návrh záverečnej správy, október 2007, Eureval and Rambøll Management a závery Rady Ecofin (13.11.2007).[6] „Jednotný trh pre Európu 21. storočia“ - KOM(2007) 724.[7] „Globálna Európa: Svetová konkurencia - Príspevok k Stratégii rastu a zamestnanosti EÚ“ - KOM(2006) 567.[8] „K spoločným zásadám flexiistoty – Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“ - KOM(2007) 359.[9] Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach (ESFRI), Európska orientačná mapa pre výskumné infraštruktúry, správa za rok 2006 + závery Rady z 21.– 22.5.2007.[10] Komisia bude monitorovať vývoj internetového hospodárstva EÚ prostredníctvom indexu širokopásmového výkonu, ktorý sa má zaviesť v roku 2008.[11] „Smerom k Európskemu strategickému plánu pre energetické technológie“ - KOM(2006) 847.